השימוש בכלי זה למטרת אבחון והערכה מושפע מגורמים רבים. ילדים החשים שלא בנוח במשפחתם יגלו קשיים, ואף חרדה בביצוע המשימה. במקרים בהם קיימים סוד או רגשות שליליים כלפי המשפחה, תעלה הססנות רבה שתשפיע על התוצאה או התנגדות. התנגדות יכולה לעלות גם בגלל מבוכה מהמצב המשפחתי או קונפליקט משפחתי אחר. למשל, לאחר גירושין או מוות במשפחה עשויה לעלות השאלה מי יופיע בציור, שעלולה להוביל לחוסר שיתוף פעולה. בנוסף, ציור משפחה הוא מטלה מורכבת, למשל כאשר המשפחה היא גדולה, דבר שעשוי להוביל לציור דמויות באופן סכמתי באופן שמקשה להבין את הדינמיקה המשפחתית. השלב ההתפתחותי של הילד עשוי גם כן להשפיע על התוצרים בציור משפחה, בשונה מציורים אחרים, בשל המורכבות של הציור, ולכן עלול הילד לסגת לשלב התפתחותי מוקדם יותר של הציור, כמו ציור של דמויות מקל, כדי לעמוד במטלה.
ביקורת.
בדומה לכלים אחרים להערכה באמצעות ציורים, נמתחת ביקורת על ציור משפחה קינטית על ידי אלו שמפקפקים ביעילות מאפיינים, סימנים וסמלים ככלים לפענוח עולמו הפנימי של אדם. המחקרים שנעשו על ציורי משפחה שונים הם מעטים, והתוצאות שנצפו מעולם לא שוחזרו בקנה מידה גדול יותר. למשל, ציור משפחה ובו הפרדה בין דמויות באמצעות קו תוחם יכול לרמוז למאבחנים או למטפלים על תפישתו של הילד את היחסים המשפחתיים, ולרוב תצביע הפרדה זו על הימנעות מאחרים, אך במקרים מסוימים אפשר להבין את ההפרדה כביטוי של צורך בביטחון או עצמאות. רק שיחה עם הילד תאפשר תובנה מעמיקה.
וולדורף אסטוריה ירושלים
לואיז רייטר
מספן הים
מספן הים (בעבר: מחלקת ים) הוא יחידה ראשית במטה חיל הים.
המספן אחראי לפעילות המבצעית, לפעילות האימונים, להדרכה ולפעילות השוטפת של חיל הים. ראש המספן הוא קצין בדרגת תת-אלוף, והוא מכונה רמ"ים.
עד תחילת שנות ה-80 נקרא מספן הים בשמות "מחלקת ים" ומחלקת מבצעים. המספן בוטל בשנת 2008 והוקם מחדש בשנת 2012.
ראשי מספן הים.
ראש המספן הוא קצין בדרגת תת-אלוף, והוא נקרא בראשי תיבות: רמי"ם.
ראש המספן הנוכחי: תת-אלוף דניאל הגרי.
מספן המטה
מספן המטה הוא יחידה ראשית במפקדת חיל הים. המספן מופקד על בניין הכוח, מבקר את מימושו ומתאם את עבודת המטה הבין-מספנית. המספן מאפיין את צורכי הזרוע בהיבט אמצעי הלחימה וכלי השיט, קובע את סדר העדיפויות בהצטיידות ובפיתוח אמצעים אלו ואחראי על תקצובם בהתאם לתוכניות עבודה שנתיות ורב-שנתיות. ראש מספן המטה (רמ"ט) הוא קצין בדרגת תת-אלוף, המשמש גם כסגנו של מפקד החיל וממלא מקומו בהיעדרו. ראש המספן הנוכחי הוא תא"ל גיא גולדפרב.
קישורים חיצוניים.
מספנים, באתר הרשמי של זרוע הים
קידומת טלפון בישראל
קידומת טלפון היא קוד מספרי המוצמד למספר מנוי טלפון על מנת לזהותו או לשייכו לקטגוריית שירות מסוימת או אזור גאוגרפי.
היסטוריה.
עד אמצע שנות ה-50 לא היה בארץ חיוג בינעירוני ישיר, וכך גם לא היו מספרי אזורים. כדי לטלפן מירושלים לחיפה, למשל, היה צריך לחייג "אפס" ולבקש בעל פה את המרכזיה לקשר אותך למספר המבוקש. בצורה דומה היו מטלפנים לחו"ל - לא חיוג ישיר עם קידומת של מדינה, אלא על ידי חיוג למרכזיה בינלאומית ובקשה בעל פה ליצור קשר לטלפון בחו"ל. עם כניסת החיוג הבינעירוני הישיר בפברואר 1968, הונהגה בישראל חלוקה לקידומות. בתחילה הייתה חלוקה לאזורים גדולים, כגון חיפה (04), ירושלים (02), ת"א (03) אשר כללה גם את אזור השרון. כמו כן היו אזורים קטנים יותר כגון אילת, באר שבע וטבריה. עם הזמן חלו פיצולים, ונוצרו קידומות לאזור השרון: רעננה-כפר-סבא-הרצליה (052), נתניה (053), קריית שמונה, ואזורים נוספים. ב-1965, חלק ממספרי הטלפון היו של 5 ספרות וחלקם של 6 ספרות. בתקופה זו, רוב השיחות באותו אזור חיוג נחשבו שיחה מקומית, וחויבו בפעימת מונה אחת ללא הגבלה על אורך השיחה, אך היו גם שיחות שנחשבו בינעירוניות בתעריף מופחת באותו אזור חיוג.
ב-1984, לאחר הקמת בזק, הוחל בתהליך הפוך של איחוד קידומות. אזור השרון אוחד תחת הקידומת 09. אזור הצפון מלבד חיפה והקריות (קידומת 04) אוחד תחת קידומת 06. אזור השפלה אוחד תחת קידומת 08, ואזור הדרום תחת קידומת 07.
משנת 1995 הפכו מספרי הטלפון הנייחים בישראל לבני 7 ספרות; מספרי טלפון הניידים עברו ל-7 ספרות ב-2004. דבר זה הביא לאיחוד קידומות נוסף. וכך, בשנת 2000 אוחדה קידומת 06 לתוך קידומת 04, וקידומת 07 לתוך קידומת 08. איחוד הקידומות אפשר שימוש בקידומות שהתפנו לצרכים חדשים. כך למשל, חברת סלקום קיבלה את הקידומת 052 אשר הייתה שייכת בעבר לאזור השרון. בנוסף ב-1995 נכנסו לשימוש קידומות 056 ו-057 עבור חברות הרצות לספק שירות מענה קולי וטלמסר. רבים מהם החלו להציע שירות של שיחות ארוטיות. אחר כך נעשה ניסיון לחסום חלקית חברות אלו. בתחילת שנות ה-2000 הקידומות 056 ו-057 חדלו לשמש לשירותי מענה קולי. ב-2000 056 הייתה לקידומת נוספת עבור לקוחות פלאפון ב-2001 עברה קידומת 057 לשמש את לקוחות חברת "מירס".
בדצמבר 2000 משרד התקשורת אישר ופרסם את תוכנית המספור הנוכחית, אשר גובשה על ידי חברת Telecordia technologies. התוכנית עברה עדכון בשנת 2006, ועדכון נוסף בשנת 2012.
על פי תוכנית המספור העדכנית, בכוונת משרד התקשורת לעבור בעתיד למספרי טלפון בני 8 ספרות, ולאחד את אזורי החיוג הגאוגרפיים לאזור חיוג ארצי אחד (אזור חיוג 06).
עד שנת 2007, חיוג מספר טלפון עם קידומת, מתוך האזור עצמו, על ידי טלפון קווי נחשב לטעות ונענה בצליל תפוס. טעות זו נחשבה לטעות החיוג הנפוצה ביותר. בבזק בדקו וגילו כי מעל מיליון חיוגי סרק מסוג זה בוצעו בשנה. בעקבות זאת, הוחלט לשנות את המערך הטכני, ולאפשר לחייג את קידומת האזור מתוך האזור עצמו, מבלי שהדבר ייחשב כשגיאה.
הקידומת הבינלאומית של ישראל הוקצתה בשנת 1960 על-פי "הספר האדום" של CCITT כמספר 34 (כיום קידומת השייכת לספרד). בשנת 1964 פורסם "הספר הכחול" של CCITT, ובו לראשונה אורגנו הקידומות הבינלאומיות לפי אזורים שונים בעולם. קידומות המתחילות ב-3 (וגם ב-4) הוקצו לאירופה, ואילו ישראל קיבלה את הקידומת 972, בהיותה ממוקמת במזרח התיכון (קידומות המתחילות ב-9).
חלוקת קידומות הטלפון בישראל.
הערה: בישראל קיימת אפשרות של ניידות מספרים - לקוח שמקבל מספר טלפון מספקית שירות מסוימת, יכול לעבור לספקית שירות אחרת ולהישאר עם מספר הטלפון שקיבל מהספקית הראשונה. לפיכך מספר טלפון שנויד עשוי שלא להתאים לרשימה שבהמשך.
קידומות אזורי החיוג הגאוגרפיים.
בישראל קיימים חמישה אזורי חיוג גאוגרפיים:
מספרים מיוחדים.
קידומות לחיוג בינלאומי.
על מנת לחייג מישראל למדינות אחרות יש לבצע את הפעולות הבאות: הזנת הספרות 00 או קוד מפעיל בינלאומי (כפי שמופיע בטבלה), לאחר מכן את קידומת מדינת היעד ולאחר מכן מספר טלפון מקומי במדינת היעד.
מספרים כשרים.
מספרים אלה מיועדים למכשירים המאושרים על ידי ועדת הרבנים לענייני תקשורת.
שינויי קידומות היסטוריים.
שינויים עיקריים בין השנים 1985-1993
עם הקמת חברת בזק בשנת 1984, הועברו לאחריותה כל קווי הטלפון בארץ שנוהלו עד אז על ידי משרד התקשורת. כמו כן הועברה לידי החברה האחריות על ניהול מספרי הטלפון בארץ (אחריות שנשארה בידיה עד שנת 2000, אז חזרה לידי משרד התקשורת). עם הקמת החברה היו בארץ קידומות גאוגרפיות רבות, עם מספרים באורכים שונים (קידומת באורך 2 או 3 ספרות + מספר מנוי באורך 4 עד 6 ספרות) הרצון היה ליצור תבנית מספור אחידה שתישאר קבועה במשך מספר עשורים. לכן משנת 1984 ועד לשנת 1990 בוצעו בהדרגה שינויי מספור שמטרתן יצירת 8 אזורי חיוג באורך 2 ספרות, עם מספרי מנוי באורך 6 ספרות, דבר שבאופן תאורטי איפשר הקצאתם של 6.4 מיליון מספרי טלפון. עם זאת, אילוצים טכנולוגיים וכלכליים אילצו את החברה להתפשר על התבנית האחידה ובפועל הוקצו מספרים באורכים שונים, גם לאחר שינויי המספור של שנים אלו.
שינויי שנת 1995
מעבר למספרים בני 9 ספרות ברשת בזק: במטרה להגדיל את כמות המספרים הזמינים להקצאה, וכן במטרה להגיע לתבנית מספור אחידה של 8 אזורי חיוג באורך 2 ספרות + מספר מנוי באורך 7 ספרות, היה צורך לבצע שינויי מספור נוספים. לאחר המעבר לתבנית זו, היה קיים מלאי תאורטי של 64 מיליון מספרי טלפון להקצאה ובנוסף עוד 8 מיליון מספרים נוספים בקידומת 05, בה החל השימוש לצורך הפעלת שירותים סלולריים ואחרים.
שינויי שנת 1996
בוטלה הקידומת 177 של מספרי "הקו הירוק" - מספרי חינם. במקומה הוקצתה הקידומת 1-800 למספרי חינם. למעשה בוטלו כל המספרים ובמקומם הוקצו מספרים חדשים. הרקע לשינוי היה מעבר ממערך שיחות שפתוח לאזורים מסוימים לפי בחירת בעל הקו, למערך בו הקו החינמי פתוח לשיחות מכל הארץ ומכל הרשתות, ועל מנת לאפשר למפעילי טלפוניה נוספים מלבד בזק ופלאפון לספק את השירות ללקוחותיהם. כמו כן היה רצון לשייך את השירות לקידומת 800 שבכל העולם מזוהה עם שיחות חינם. (כך למשל הקידומת הבינלאומית +800 מיועדת לשירות שיחות חינם בינלאומי, בארצות הברית הקידומת +1-800 שייכת לשירות דומה, וכך בהרבה מדינות נוספות)
שינויי שנת 2000
פינוי קידומות שני אזורי חיוג גאוגרפיים: לקראת כניסת מפעילי טלפוניה נוספים לשוק, ובשל הצורך להגדיל את מלאי המספרים הזמינים לשירותי סלולר, הוחלט לפנות שני אזורי חיוג מתוך השמונה שהיו קיימים ולהעבירם לשימושים כלל-ארציים. לצורך כך נבחרו אזורי החיוג 07 ו-06 בהם לא היו מספרי מנוי שזהים למספרי מנוי באזורי החיוג 08 ו-04 (בהתאמה).
שינויי שנת 2004