בשנת 1884 ייסד לאון ברייטלינג, שען בן 24, את חברת ברייטלינג בכפר סנט אימיאר בחלקו דובר הצרפתית של קנטון ברן שבשווייץ. זמן קצר אחר כך העתיק את פעילותה ללה שו-דה-פון בקנטון ז'ורה. ברייטלינג התמחה בייצור שעונים מדויקים לשימושים טכניים ולמטרות מדעיות ותעשייתיות. בשנת 1914 הלך לאון ברייטלינג לעולמו והחברה עברה לידי בנו גסטון. שנה אחר כך יצר גסטון את שעון הכרונוגרף הראשון, שעון שהפך לאחד מעזרי הטיסה של טייסים במלחמת העולם הראשונה.
בשנת 1932 עבר ניהול החברה לידי בנו של גסטון, וילי, ובשנת 1936 הפכה ברייטלינג לספק השעונים הרשמי של חיל האוויר המלכותי. בשנת 1942 הציגה ברייטלינג לראשונה שעון כרונומטר - שעון כרונוגרף שלו מותאם סרגל מדידה טבעתי, סביב לוח השעות. בשנת 1954 החלה החברה משווקת את דגם ה-Navitimer, שעון יד המצויד במחשב ניווט. בשנות ה-50 הפך שעון הכרונוגרף סופר של החברה לשעון נפוץ בקרב טייסים בעולם, החברה אף סיפקה לרבות מחברות התעופה המובילות בעולם שעונים לתא הטייס.
בשנת 1962 ענד האסטרונאוט סקוט קרפנטר שעון ברייטלינג מדגם "קוסמונאוט" בעת טיסת החלל שלו במרקורי 7. בשנת 1969 הייתה ברייטלינג החברה הראשונה לפתח שעון יד כרונוגרף בעל מנגנון מתיחה אוטומטי. בשנת 1979 עבר ניהול החברה מידי נכדו של המייסד וילי ברייטלינג לידי ארנסט שניידר, טייס ושען שהתמחה במיקרואלקטרוניקה. בשנת 1984 החלה ברייטלינג משווקת את דגם ה-Chronomat, שעון מכני שהפך לדגם הנמכר ביותר מבין שעוני החברה. בשנת 1995 הציגה ברייטלינג את דגם Emergency, שעון בעל פונקציות מרובות המצויד במשדר חירום בתדר 121.5 מגה הרץ, שנועד לאיתור טייסים שנטשו את מטוסם. בינואר 2003 נטשו שני טייסים בריטים את מסוקם סמוך לחופי אנטארקטיקה ואותרו בסירת הצלה על ידי ספינת סיור צ'יליאנית לאחר שהפעילו את משדר החירום בשעוני ברייטלינג Emergency אותם ענדו. בשנת 1999 העמידה ברייטלינג את כל דגמי השעונים שהיא מייצרת לבדיקת תקן כרונומטר השווייצרי, בכך הייתה לראשונה שעושה זאת בין יצרני השעונים המובילים. בשנת 2000 נפתח בניין מטה החברה בגרנשן (Grenchen) שבשווייץ, בבניין אף מיוצרים שעוני החברה.
ברייטלינג כסמל סטטוס.
שעוני ברייטלינג מתוכננים ומעוצבים לשימושים טכניים ייחודיים, ומשכך חלקם מורכבים יותר להפעלה ומציגים נתונים רבים מעבר לתצוגת הזמן, שאין להם כל שימוש בחיי היום יום. למרות זאת, רבים עונדים שעונים אלה כסמל סטטוס וכאביזר אופנה.
בישראל.
לכבוד חגיגות יובל ה-50 לחיל האוויר הישראלי הזמין צה"ל מחברת ברייטלינג שעונים מסדרה מיוחדת לציון האירוע, אשר נועדו לחלוקה לטייסי חיל האוויר. חברת ברייטלינג אשר קיוותה לתרום לתדמיתה עם צירוף חיל האוויר הישראלי לרשימת לקוחותיה, הציעה את השעונים במחיר נמוך ממחירם בשוק. אף שהשעונים הוזמנו ועוצבו, ההזמנה בוטלה לאחר שהתעורר חשש מן התגובה הציבורית לחלוקת חפצי מותרות בידי צה"ל.
לפי פרסומי היצרן, שעון ברייטלינג מדגם Aerospace נענד על ידי אריאל שרון ואהוד אולמרט, ראשי ממשלת ישראל.
עולם אחר 2
עולם אחר 2 הוא הדפס של פיתוח עץ מעשה ידי האמן ההולנדי מאוריץ קורנליס אשר שהודפס לראשונה בינואר 1947.
תיאור היצירה.
היצירה מתארת מבנה בצורת קובייה, עשוי לבנים, כאשר בקירותיו חלונות. בשני חלונות עומדת ציפור ובשניים האחרים תלוי שופר. הצופה מביט בחדר, בו זמנית, משלושה כיוונים שונים (ולמעשה ייתכן שהצופה מביט בחדר מבעד עיני הציפור). בתחתית היצירה ובצד הימני התחתון של היצירה מוצג מבט של הצופה מתחתית החדר כלפי מעלה. במרכז היצירה, למול הצופה, וכן משמאל היצירה, ניתן לראות את החדר במישור אופקי, ואילו בחלקה העליון של היצירה ובצד הימני העליון של הקוביה - מוצג מבט מראש הקובייה מטה אל רצפתה. מבעד לחלונות הקוביה ניתן לראות כי המבנה מצוי על מעין כוכב בעל מכתשים רבים, וסביבו ניתן לראות כוכבים רבים בשמי הלילה.
פסל הציפור המופיעה בתמונה, בעלת פני האדם הופיע לראשונה ביצירתו של אֶשֶר משנת 1934 "דומם וכדור שיקוף". הפסל ניתן לאֶשֶר על ידי חמיו במתנה.
יצירה זו היא אחת העבודות הראשונות בסדרת ה"יחסויות" של אֶשֶר, בה עסק אשר בשימוש בפרספקטיבה על מנת להציג בו זמנית נקודות מבט שונות.
בספרו "עבודות גרפיות" מתאר אֶשֶר את היצירה:
הרולד סקוט מקדונלד קוקסטר
הרולד סקוט מקדונלד קוקסטר (באנגלית: Harold Scott MacDonald Coxeter, נודע כדונלד קוקסטר; 9 בפברואר 1907 - 31 במרץ 2003) היה מתמטיקאי קנדי, מגדולי חוקרי הגאומטריה במאה ה-20.
נודע בעבודתו על פאונים רגולריים וגאומטריות של ממד גבוה (כלומר ארבעה ממדים ויותר). הוא היה חסיד הגישה הקלאסית לגאומטריה, בתקופה שבה גברה הנטייה לעסוק בגאומטריה רק באמצעות כלים אלגבריים. עבודתו סייעה במידה רבה לשמור את הגאומטריה צמודה לתחומי העיסוק המרכזיים במתמטיקה המודרנית, עד שבביוגרפיה שפורסמה לאחר מותו הוא מכונה "The man who saved geometry".
ביוגרפיה.
קוקסטר נולד בלונדון, בן יחיד ללוסי גי, ציירת, ולהרולד סמואל קוקסטר, יצרן של מכשור רפואי. הוריו התגרשו בנעוריו, והוא נשלח ללמוד בפנימייה.
בשנת 1926 החל ללמוד מתמטיקה בטריניטי קולג' שבאוניברסיטת קיימברידג'. בשנת 1928 קיבל תואר ראשון ובשנת 1931 קיבל תואר דוקטור, בהנחייתו של הנרי פרדריק בייקר. בשנים 1931–1936 המשיך לעבוד כעמית מחקר בטריניטי קולג'. במקביל שהה כשנה, בשנת 1932, כעמית רוקפלר באוניברסיטת פרינסטון, שם עבד עם הרמן וייל, אוסוולד ובלן וסולומון ליפשיץ. חזר לשנה נוספת בקיימברידג', שבה השתתף בסמינר של לודוויג ויטגנשטיין בפילוסופיה של המתמטיקה. ב-1934 חזר לשנה נוספת לאוניברסיטת פרינסטון.
בשנת 1936 פרסם, יחד עם ג'ון ארתור טוד את אלגוריתם טוד-קוקסטר, שהוא מן הכלים הראשונים בתורת החבורות הקומבינטורית והחישובית. באותה שנה הצטרף לסגל של אוניברסיטת טורונטו, והמשיך לפעול שם במשך 67 שנה, עד לפטירתו. בשנת 1948 מונה לפרופסור. בשנת 1950 נבחר לעמית של החברה המלכותית. פגש את מאוריץ קורנליס אשר, ועבודתו בגאומטריה שימשה השראה לאחדות מיצירותיו של אשר, בפרט הסדרה "גבול עיגול", המבוססת על ריצוף מודל הדיסק ההיפרבולי. קוקסטר השפיע גם על אחדים מרעיונותיו של באקמינסטר פולר, שהקדיש לו את ספרו Synergetics: Explorations in the Geometry of Thinking.
יחד עם שניים מעמיתיו היה הראשון לפרסם רשימה של כל הפאונים האחידים.
יזם את הוצאתו לאור של כתב העת Canadian Journal of Mathematics והיה עורכו במשך תשע שנים.
כיהן כפרופסור אורח באוניברסיטאות רבות, ובהן אוניברסיטת נוטרדאם, דארטמות' קולג' ואוניברסיטת קולומביה.
בשנת 1997 העניקה לו החברה המלכותית את מדליית סילבסטר, והוא מונה לשותף במסדר קנדה. כן קיבל אותות הוקרה נוספים.
ב-1930 מיין את כל החבורות הדיסקרטיות הנוצרות על ידי שיקופים של הספירה formula_1 או המרחב האוקלידי formula_2. בעקבות עבודה זו, קרא ז'אק טיץ לחבורות קוקסטר על-שמו.
היה נשוי לריין, ולזוג נולדו שני ילדים.
ספריו.
קוקסטר פרסם תריסר ספרים וקרוב ל-200 מאמרים. הנודע שבספריו הוא Introduction to Geometry, ספר לימוד לקורס אוניברסיטאי בגאומטריה, שתורגם לשפות אחדות. בנוסף לספריו האקדמיים עסק גם בפופולריזציה של המתמטיקה. בעקבות מותו של ו. ו. רוז בול, מחבר הספר Mathematical Recreations and Esseys, שיצא לאור ב-9 מהדורות בחיי מחברו, נטל קוקסטר על עצמו את משימת עדכון הספר, והמשיך בכך עד להדפסת המהדורה ה-13.
נאדיר
ה.ס.מ. קוקסטר
מספר בלתי נגיע
תסריט צילומים
תסריט צילומים או שוטינג סקריפט (מאנגלית: Shooting script) הוא תסריט מצלמה, הנבנה בשיתוף פעולה בין הבמאי והצלם, ותפקידו לתרגם את התסריט הכתוב לתמונה ולקול. טכנית נכתב תסריט המצלמה כתיאור של כל שוט ושוט שיש לצלם במהלך הסרט. בתסריט המצלמה מתאר הבמאי את אשר קורה בשוט, באיזה סוג עדשה יש לצלם את השוט, ומה צריך להיות גודל הפריים, מהי הזווית שבה ממוקמת המצלמה בשוט, ותזמון משוער של השוט.
הולמרק
הולמרק (באנגלית: Hallmark) הוא ערוץ סדרות דרמה אמריקאי לכל המשפחה ממשפחת ערוצי NBC. הערוץ משדר במתכונת סינדיקציה חלקית ושאר התכנים הם הפקות מקור של הערוץ.
בישראל הערוץ בעבר הגיע כחלק מחבילת הערוצים הבסיסית שהציעה חברת הטלוויזיה בכבלים HOT, והוא שודר גם בטלוויזיה בלוויין yes. אולם ב-28 בדצמבר 2009 הפסיק ערוץ "הולמרק" את שידוריו בישראל.
הסדרות הבולטות בערוץ: ER, חוק וסדר ובנות גילמור. רוב התכנים המשודרים בערוץ הם מיני-סדרות, וסרטי טלוויזיה- כשהולמרק נודע בעיקר בסרטי המקור שלו לחג המולד.
שוטינג סקריפט
מלאכים באמריקה
מלאכים באמריקה: פנטזיה הומוסקסואלית על נושאים לאומיים (אנגלית: Angels in America: A Gay Fantasia on National Themes, מכונה בקצרה: "מלאכים באמריקה") הוא מחזה, בן שבע שעות, המחולק לשני חלקים. המחזה נוצר בשנת 1987, ביוזמתו של אוסקר יוסטיס, מנהל להקת תיאטרון בסן פרנסיסקו, אשר פנה לטוני קושנר והציע לו לכתוב מחזה שיעסוק בהשפעת האיידס על החברה האמריקאית. המחזה גם עוּבד למיני סדרה טלוויזיונית באותו שם.
המחזה הוצג לראשונה בסן פרנסיסקו, לאחר תהליך עבודה ארוך שהתקיים בסדנאות בניהולו של יוסטיס, משם נדד ללונדון, ורק בתחילת שנות ה-90 הגיע לברודוויי וזכה שם להצלחה גדולה. המחזה הועלה מספר פעמים בתיאטראות בישראל – בתיאטרון חיפה, בתיאטרון באר שבע ובתיאטרון הקאמרי. בתיאטרון בית צבי הועלתה "מלאכים באמריקה" כהצגת גאלה מיוחדת בערב למלחמה באיידס בשנת 2007.