בלוקבסטר ישראל החלה לפתח בשנת 2007 שירות VOD משלה, אך השירות לא הושק לבסוף. בסוף שנת 2008 נרכשה הרשת על ידי חברת אן־אם־סי יונייטד אנטרטיינמנט של האחים משה ולאון אדרי, תמורת 6.8 מיליון שקל. במקביל רכשה גם את קבוצת הד ארצי שהייתה בעלת זיכיון רשת טאוור רקורדס בישראל. הד ארצי גם החזיקה בזכויות על סרטים ישראלים רבים והפיצה אותם על גבי DVD. חברת אן־אם־סי יונייטד סגרה בדצמבר 2011 את הסניף האחרון של בלוקבסטר בישראל, וסגרה את כל סניפי רשת המוזיקה טאוור רקורדס במהלך 2012.
רזולוציה חופשית
באלגברה, רזולוציה חופשית היא רזולוציה באמצעות מודולים חופשיים. בדרך כלל מופיעות רזולוציות כאלה בהקשר הרחב יותר של רזולוציות פרויקטיביות, אבל לצורך חישוב מעשי יש לרזולוציות חופשיות יתרונות לא מבוטלים; אכן, עד שהובן תפקידם הכללי של המודולים הפרויקטיביים באלגברה הומולוגית (באמצע שנות ה-50 של המאה ה-20), נלמדו בעיקר רזולוציות חופשיות. רזולוציות חופשיות מילאו תפקיד מרכזי בעבודות של הילברט על שמורות פולינומיות.
הגדרה.
יהי formula_1 מודול מעל חוג formula_2. רזולוציה חופשית היא סדרה מדויקת מהצורה
formula_3, שבה המודולים formula_4 חופשיים. אם יש למודול רזולוציה סופית, האורך של הרזולוציה הקצרה ביותר (היינו, האינדקס האחרון formula_5 שעבורו formula_6) הוא הממד ההומולוגי של formula_1. למשל, אם formula_1 חופשי, הממד ההומולוגי שלו הוא אפס. משפט ה-Syzygy של הילברט (שאותו הוא הוכיח בהקשר של שמורות פולינומיות) קובע שלכל חוג מנה מדורג של חוג פולינומים formula_9 יש ממד הומולוגי סופי. למעשה, הממד ההומולוגי של מנה formula_10 מקיים formula_11, עם שוויון באגף שמאל בדיוק כאשר formula_12 הוא חוג כהן-מקולי.
רזולוציה שבה הדרגה של כל formula_4 היא הנמוכה ביותר האפשרית (תחת האילוץ שכך התקיים עבור המרכיבים הקודמים), נקראת רזולוציה מינימלית. רזולוציה כזו היא יחידה, והדרגות של המודולים המשתתפים בה הם מספרי בטי של המודול. תכונות נוספות של הרזולוציה מוליכות להגדרות של חוג גורנשטיין, חיתוך מלא ועל-משטח.
תחום שלמות נתרי בעל התכונה שלכל מודול נוצר סופית יש רזולוציה חופשית סופית, הוא תחום פריקות יחידה.
יעקב שלגי
יעקב שלגי (27 בנובמבר 1913 – 9 בפברואר 1989) היה אדריכל ישראלי.
קורות חיים.
שלגי נולד בשנת 1913 בירושלים ובילדותו למד בבית-הספר "תחכמוני" בעיר. בין השנים 1935-1939 למד אדריכלות בבריסל שבבלגיה. בפרוץ מלחמת העולם השנייה ועם פלישת גרמניה לבלגיה, חזר לארץ, התנדב לארגון האצ"ל ובהמשך לארגון הלח"י.
שלגי עבד אצל האדריכלים אריה שרון וזאב רכטר. בשנת 1945 פתח משרד עצמאי, אותו ניהל עד 1989. הוא עבד בשותפות עם אדריכלים כגון מיכאל קון, שמעון פובזנר, אריה שרון, מיכאל נדלר ורובינסון, כמו כן גם עם הפסל יצחק דנציגר אשר איתו זכה בפרס השני בתחרות לתכנון חלקת קבר הרצל (1951) ובפרס הראשון בתחרות לתכנון "גן הגיבורים" בקריית אונו.
שלגי זכה בפרסים על השתתפות בתחרות לתכנון שכונת נורדיה בתל אביב (כיום דיזנגוף סנטר) יחד עם האדריכלים צ'צ'יק ורובינסון (1952).
יחד עם הרי לוריה תכנן שלגי בית-מרגוע בזכרון יעקב (1950); עם מיכאל קון השתתף בהתחרות לתכנון בית הסוכנות בתל אביב (1950); עם קון, לוריה ורובינסון תכנן את מרכז העיר עכו (1952); עם רובינסון תכנן מעונות לעובדי קופת חולים בתל אביב; ועוד.
שלגי תכנן עבור חברות "אזורים", "אפריקה ישראל", "חלמיש" ומשרד הביטחון. הוא עסק בתכנון רובע ברנע באשקלון והשתתף בתכנון כפר שלם (סלמה) בתל אביב.
שלגי תכנן את אנדרטת לח"י בקריית אתא וכן גן הנצחה לזכרו של גור שרון.
שלגי הטביע את חותמו בתכנון עשרות בתים פרטיים ברחבי הארץ, במיוחד בשכונות כמו צהלה, תל ברוך, אפקה, הרצליה פיתוח, אשקלון, גבעת המבתר בירושלים ועוד רבים.
כמו ארכיוניהם של מאות אדריכלים שפעלו בארץ במחצית השנייה של המאה ה-20, גם ארכיונו של שלגי לא נשמר ברובו הגדול ומכלול עבודתו, למעלה ממאה פרויקטים בנויים ומתוכננים, אינו מתועד. בארכיון אדריכלות ישראל קיימות רשומות שונות על עבודתו של שלגי, המתוכננת והבנויה.
רצף הסכמה
בביולוגיה מולקולרית ובביואינפורמטיקה, רצף קונצנזוס (באנגלית: consensus sequence) או רצף הסכמה מתייחס לנוקלאוטידים או לחומצות האמינו הנפוצים ביותר במקום מסוים במספר רצפים לאחר עימוד רצפים, תהליך שבו משווים מספר רצפים זה ביחס לזה. רצף הקונצנזוס מתואר על ידי השיירים הנפוצים ביותר בכל עמדה בעימוד.
פיתוח תוכנה לזיהוי תבניות הוא נושא מרכזי בגנטיקה, ביולוגיה מולקולרית וביואינפורמטיקה. מוטיבים רצפיים מסוימים יכולים לתפקד כרצפים רגולטוריים המבקרים ביוסינתזה, או כרצפי הכרה (Signal sequence) המכוונים מולקולה לאתר מסוים בתא. בשל חשיבותם של רצפים אלו משערים שהם נשמרים לאורך האבולוציה. במקרים מסוימים הקשר האבולוציוני בין מינים מסוימים ניתן להערכה על סמך מידת הדמיון ברצפי הקונצנזוס.
המוטיבים הנשמרים נקראים רצפי קונצנזוס והם מראים אילו שיירים נשמרים ואילו שיירים משתנים. דרך אחת לתאר רצפי קונצנזוס היא באמצעות סימון כדוגמת רצף ה-DNA הבא:
בסימון זה A ההתחלתי מייצג ש-A מופיעה תמיד במקומה, [CT] מייצג שלאחרי כן מגיע C או T, אחר כך מגיע N, לאחריו הסימון {A} מייצג שמופיע נוקלאוטיד כלשהו מלבד A. לבסוף Y מייצג פירימידין ו-R מייצג פורין כלשהו.
בדוגמה זו הסימון [CT] לא מספק מידע כלשהו על התפוצה היחסית של C או T במיקום זה. שיטה אחרת להצגת רצף קונצנזוס היא לוגו רצף. בשיטה זו מיוצג רצף הקונצנזוס בצורה חזותית שבה גודל הכתב מייצג את תדירות ההופעה של נוקלאוטיד (או חומצת אמינו) בעמדה מסוימת. ככל שהשייר שמור יותר לאורך האבולוציה, כך האות המייצגת אותו גדולה יותר.
אתר קשירת חלבונים, המיוצג על ידי רצף קונצנזוס, יכול להיות רצף קצר של נוקלאוטידים המופיעים מספר פעמים בגנום, ורצף שכזה עשוי להיות בעל תפקיד זהה במקומות שונים. לדוגמה פקטורי שעתוק רבים מזהים תבניות מסוימות בפרומוטורים של גנים שעל שעתוקם הם משפיעים. באופן דומה לאנזימי הגבלה יש לרוב רצפי קונצנזוס פלינדרומים שמתאימים לאתר אותו הם חותכים ב-DNA. טרנספוזונים פועלים באופן דומה בזיהוים את רצף המטרה לטרנספוזיציה.
רצף קונצנזוס
רזולוציה פרוייקטיבית
כלל שיא-סוף
על פי כלל שיא-סוף אנו שופטים את חוויות העבר שלנו כמעט אך ורק בהתאם לאיך שהרגשנו בשיאן (נעים או גרוע) וביחס לשאלה כיצד הן הסתיימו. מידע אחר אינו הולך לאיבוד, אך הוא אינו נמצא בשימוש. גורמים שאינם באים לידי ביטוי הם, בין השאר, עד כמה החוויה הייתה נעימה בממוצע ומה היה משך החוויה.
דניאל כהנמן ועמיתיו בחנו את הכלל על קבוצת נבדקים שעברה בדיקת קולונוסקופיה. בדיקה זו הסבה כאב רב לעוברים אותה והכאב מגיע לשיאו בשלב האחרון של הבדיקה. בניסוי דיווחו הנבדקים על חוויה קשה פחות כאשר המכשור הושאר בגופם למשך דקה נוספת, לאחר שהגיעה הבדיקה לסיומה, לעומת אלו ששוחררו מיד בסיום הטיפול.
במחקר המשך שנערך לאחר מכן התגלה כי בקרב נבדקים שהמכשור הושאר בגופם פרק זמן נוסף, כך שהחוויה נתפסה אצלם כקשה פחות, נמצא שיעור גבוה יותר של נבדקים שהגיעו לבדיקת קולונוסקופיה נוספת, כאשר התעורר צורך לקיימה.
כהנמן טען שכלל זה קשור להיוריסטיקת הייצוגיות.
יום הזיכרון לרחבעם זאבי
יום הזיכרון לרחבעם זאבי הוא יום זיכרון לאומי שנקבע על ידי הכנסת בחוק להנצחת זכרו של רחבעם זאבי, התשס"ה-2005, שנחקק בעקבות הצעת חוק פרטית. יום הזיכרון חל בל' בתשרי, יום הירצחו של השר רחבעם זאבי.
רקע.
רחבעם זאבי, חבר הכנסת ושר התיירות בממשלת ישראל, נרצח ביום רביעי, 17 באוקטובר 2001, בשעה 7:00 בבוקר במלון היאט שבירושלים. הרצח בוצע על ידי חוליית מתנקשים פלסטינית שהשתייכה לארגון הטרור החזית העממית לשחרור פלסטין.
זאבי היה השר הישראלי הראשון שנרצח בפיגוע טרור, והאדם הישראלי הבכיר ביותר שנרצח על ידי מחבלים במהלך הסכסוך הערבי ישראלי כולו. ההתנקשות בזאבי הייתה פיגוע טרור יוצא דופן מבין פיגועי הטרור השונים שבוצעו במהלך האינתיפאדה השנייה אשר כוונו בעיקר נגד קבוצות אקראיות של אזרחים וחיילים ישראלים.
יום הזיכרון.
יום הזיכרון חל בל' בתשרי, יום הירצחו של השר רחבעם זאבי בשנת ה'תשס"ב. תאריך זה אינו יכול לחול בשבת, אך כאשר הוא חל ביום שישי מוקדם יום הזיכרון ליום חמישי.
בסעיף "יום הזיכרון" שבחוק נאמר:
האירוע המרכזי ביום הזיכרון הוא טקס אזכרה ממלכתי שמתקיים בהר הרצל סמוך לקברו של זאבי. בנוסף, מדי שנה ביום הזיכרון מקיימת הכנסת ישיבה מיוחדת לזכר זאבי.
לאורך השנים הביעו אנשי ציבור שונים מהשמאל התנגדות לקיום יום זיכרון ממלכתי לזאבי עקב תמיכתו ב"טרנספר מרצון" לאוכלוסייה הערבית ביהודה ושומרון ורצועת עזה.
באוקטובר 2017 החליטו מנהלי בתי הספר בכל מערכת החינוך בתל אביב באופן גורף שלא לציין את יום הזיכרון לזאבי. המנהלים נימקו את ההחלטה בדברים המיוחסים לזאבי כמו האלימות נגד ערבים, הקריאה לטרנספר והטענות לפגיעה מינית בנשים, כפי שנחשף בתחקיר "עובדה" כשנה לפני כן.
תוכנית סינקום
יום הזכרון לרחבעם זאבי
קושי גרפומוטורי
נטע ריסקין
נטע ריסקין (נולדה ב-28 באוקטובר 1976) היא שחקנית טלוויזיה וקולנוע ועיתונאית ישראלית. זוכת פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לשנת 2015 לשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה – "שטיסל".
ביוגרפיה.