הרומן האחרון שבולניו כתב ואשר היווה את עיקר עיסוקו בשנות חייו האחרונות. הרומן סובב סביב סדרה בלתי פתורה של רציחות של יותר משלוש מאות נשים בעיירה במקסיקו ליד הגבול עם ארצות הברית. בנוסף לכך הרומן עוקב אחר קבוצה של ארבעה מבקרי ספרות היוצאים למסע בעקבות הסופר המסתורי ארצ'ימבולדי, מציג את סיפורו של עיתונאי אמריקאי המתעניין ברציחות, ולבסוף גם עוסק בעברו של ארצ'ימבולדי הגרמני וחוויותיו בזמן מלחמת העולם השנייה. הספר מציג טווח רחב של דמויות, אזורים, תקופות וסיפורים בתוך סיפורים ואורכו עולה על אלף עמודים. הספר מורכב מחמישה חלקים ופורסם לאחר מותו של בולניו ולכן אין ודאות שהנוסח בו הוא יצא לאור הוא אכן הנוסח הסופי. לאחרונה אף נטען שבין כתביו של בולניו נמצא חלק שישי לספר. הספר יצא לאור באנגלית ב-2008 וזיכה את מחברו בפרס איגוד המבקרים האמריקאי לאותה השנה.
תורגם לעברית על ידי אדם בלומנטל ב-2015.
הרייך השלישי.
רומן שנכתב ב-1989 ונתגלה בין כתביו לאחר מותו. הרומן עוסק באודו ברגר, אלוף משחקי מלחמה גרמני, המבקר עם חברתו בעיירה קטנה בקוסטה בראווה בה נהג לבלות את קייצי ילדותו. כאשר אחד מחבריו נעלם ברגר מחליט לחכות בעיירה עד שיימצא ומעביר את הזמן במשחק אסטרטגיה עם אדם מקומי מסתורי.
סמיח ארדן
סמיח ארדן (בטורקית: Semih Erden; נולד ב-28 ביולי 1986 באיסטנבול, טורקיה) הוא כדורסלן טורקי, המשחק בעמדת הסנטר בקבוצת פינאר קרשיאקה.
הוא נבחר במקום ה-60 בדראפט 2008 של ה-NBA על ידי בוסטון סלטיקס.
קריירה.
אירופה.
ארדן החל את הקריירה המקצועית שלו בקבוצה דרושפאקה מליגת העל הטורקית. עונתו הראשונה שם הייתה עונת 2003/2004, בה הוא שיחק משחק אחד בלבד שבו קלע נקודה אחת וקלט שני ריבאונדים. את רוב הזמן שלו בעונה זו הוא בילה בקבוצת הצעירים של קבוצתו.
בעונה הבאה עבר ארדן לשחק בפרטיזן בלגרד מהליגה האדריאטית. ממוצעיו בליגה בעונה זו הגיעו ל-4.6 נקודות עם 3.2 ריבאונדים למשחק. הוא קלע בדאבל פיגרס פעמיים, כששיא העונה שלו היה 17 נקודות. ביורוליג הוא השתתף ב-10 משחקים בהם קלע 3.0 נקודות עם 2.3 ריבאונדים בממוצע למשחק. שיא העונה שלו ביורוליג היה 10 נקודות, במשחק נגד אפס פילזן.
בעונת 2005/2006 חזר ארדן לשחק בליגה הטורקית, והפעם במדי פנרבחצ'ה אולקר. בעונה זו השיג ארדן ממוצעים של 6.5 נקודות עם 5.4 ריבאונדים למשחק. בנוסף הוא השיג 7 פעמים דאבל פיגרס.
בעונה הבאה המשיך ארדן לשחק בפנרבחצ'ה, ובליגה ממוצעיו הגיעו ל-6.4 נקודות עם 3.8 ריבאונדים למשחק. שיא העונה שלו היה 10 נקודות נגד גלאטסראיי. ביורוליג הוא קלע 4.5 נקודות עם 3.1 ריבאונדים בממוצע למשחק.
בעונת 2007/2008 קלע ארדן בליגה 7.1 נקודות עם 4.7 ריבאונדים בממוצע למשחק. הוא קלע בדאבל פיגרס 6 פעמים במהלך העונה, ושיא הנקודות שלו היה 15. ביורוליג ממוצעיו הגיעו ל-6.7 נקודות עם 4.3 ריבאונדים בממוצע למשחק. הוא השיג 3 פעמים דאבל פיגרס ושיא העונה שלו בנקודות היה 15 במשחק נגד פנאתינייקוס.
בעונת 2008/2009 קלע ארדן בליגה 8.2 נקודות עם 4.2 ריבאונדים בממוצע למשחק. ביורוליג הוא קלע 6.6 נקודות עם 4.1 ריבאונדים בממוצע למשחק, ובנוסף הוא השיג את שיא הריבאונדים בקריירה שלו ביורוליג, 11 במשחק נגד צסק"א מוסקבה. בעונת 2009/2010 קלע ארדן 6.2 נקודות עם 5.4 ריבאונדים בממוצע למשחק ביורוליג.
ארדן נבחר בבחירה מספר 60 של דראפט 2008 ב-NBA בידי הבוסטון סלטיקס. למרות זאת הוא לא יכול היה לשחק איתם בעונה זו כי הוא היה עדיין תחת החוזה של פנרבחצ'ה אולקר.
ב-5 ביולי 2010 ארדן הצטרף רשמית לסלטיקס כשחתם על חוזה מינימום לשנה אחת עם אופציה לעונת 2011/2012.
ב-9 בדצמבר 2010 ערך ארדן את הופעת הבכורה שלו בחמישייה הפותחת במשחק נגד פילדלפיה 76' בו שלושה מהסנטרים של הסלטיקס, שאקיל אוניל, ג'רמיין אוניל וקנדריק פרקינס היו פצועים. במשחק הזה הוא קלע 8 נקודות ב-18 דקות בניצחון הסלטיקס. שני ימים לאחר מכן פתח ארדן בחמישייה בשנית, ובמשחק הזה הוא קיבל שיא של 41 דקות והוא תרם 10 נקודות, 7 ריבאונדים ו-4 חסימות.
ב-24 בפברואר 2011 נשלח ארדן בטרייד לקליבלנד קאבלירס ביחד עם לוק הרנגודי בתמורה לבחירת דראפט בסיבוב השני.
ב-14 ביולי ארדן חתם באנאדולו אפס עם סשה וויצ'יץ וג'ורדן פארמר.
נבחרת טורקיה.
ארדן חבר בסגל נבחרת טורקיה. הופעתו הראשונה הגיעה כשהשתתף בנבחרת טורקיה לגילאי 20 ומטה באליפות 2005 במוסקבה. הוא השיג ממוצעים של 10.4 נקודות עם 8.0 ריבאונדים למשחק. באליפות 2006 לנבחרות גילאי 20 ומטה באיזמיר, טורקיה ארדן עזר לנבחרתו להשיג את מדליית הכסף כשקלע 5.4 נקודות עם 3.4 ריבאונדים בממוצע למשחק.
באותה שנה הוא קיבל את המקום בנבחרת הבוגרים הלאומית של טורקיה, לקראת אליפות העולם בכדורסל 2006 שהתקיימה ביפן. הוא קלע 2.2 נקודות עם 2.3 ריבאונדים בממוצע למשחק. באליפות אירופה בכדורסל 2007 השיג ארדן ממוצעים של 1.0 נקודות עם 1.0 ריבאונדים בממוצע למשחק. באליפות העולם בכדורסל 2010 עזר ארדן לנבחרתו להשיג את מדליית הכסף כשקלע 9.1 נקודות עם 4.5 ריבאונדים בממוצע למשחק.
בית הממשלה (האי מאן)
בית הממשלה (באנגלית: Government House) הוא מבנה הממוקם באונכאן שבאי מאן המשמש כבית המגורים הרשמי של המשנה למושל האי מאן.
המבנה נבנה כבית חווה בשם חוות במאהאג (Bemahague Farm) בין השנים 1820–1830. בשנת 1904 נרכש המבנה על ידי ממשלת האי מאן והורחב על מנת לשמש את מגורי המושל וכן כאתר עריכת אירועים רשמיים.
במבנה שמונה חדרי שינה ושני חדרי הסבה גדולים, וכן אגף משרדים. סביב המבנה גן ששטחו 120 דונמים.
חיים אביב
חיים אביב (1940 – 13 בנובמבר 2021) היה מדען ישראלי, שעסק בתחום הביולוגיה המולקולרית, והיה אחראי במידה רבה לאופיה של תעשיית הביוטכנולוגיה הישראלית, בשל פעילותו הענפה בתחום זה החל מסוף שנות ה-70 של המאה ה-20 ועד למותו. שימש יושב ראש הוועדה הלאומית לביוטכנולוגיה וועדות אחרות בנושא שהמליצו לממשלת ישראל לקידום הביוטכנולוגיה בישראל.
קורות חיים והשכלה.
חיים אביב (לבית גרינשפן) נולד ב-1940 ברומניה (אראד), ועלה לישראל בגיל עשר. נעוריו עברו עליו ברחובות, שם הוא התגורר גם בבגרותו. בזמן שירותו הצבאי בנח"ל ובקיבוץ, פיתח עניין בתחום החקלאות. לאחר שהשלים לימודים לתואר שני בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות, החל בלימודי דוקטורט במכון ויצמן למדע. בתחילה התעניין אצל פרופ' עזרא גלון באפשרות להתמחות בחקר הצמחים, אך עד מהרה מצא עצמו במעבדתו של פרופ' דוד אלסון, ועסק בביולוגיה המולקולרית. בשנת 1970 השלים אביב את עבודת הדוקטורט שלו, שעסקה בסינתזה של חלבונים, בהנחיית הפרופסורים דוד אלסון, עדה זמיר ומישל רבל. לאחר מכן נסע למכוני הבריאות הלאומיים של ארצות הברית (NIH) לשם התמחות פוסט-דוקטורטית. בשנת 1973 חזר למכון ויצמן כחוקר בכיר, ובסוף שנות השמונים הועלה לדרגת פרופסור חבר.
בשעות הפנאי עסק אביב בלימוד יהדות ובהיסטוריה יהודית ובייחוד בנושא שואת יהודי אירופה. אביב היה אספן ספרי יודאיקה עתיקים.
עבודתו המדעית.
במהלך שהותו במכוני הבריאות הלאומיים של ארצות הברית (NIH), עסק אביב במחקר בנושא תהליכים מולקולריים הקשורים להתמיינות תאים, בקרה על ייצור המוגלובין ובקרה על ייצור נוגדנים, בהנחייתו של פרופ' פיליפ לידר (Philip Leder). עבודה זו פורסמה בסדרת מאמרים, שחלקם היו מהמצוטטים ביותר בתחום הביולוגיה המולקולרית במשך עשרות שנים.
אביב פיתח שיטה להפקת רנ"א שליח (mRNA) שאיפשרה חקר תהליכי בקרה על תרגום RNA לחלבון, וחקר את מעורבותו של mRNA בהתמיינות תאים ורקמות. בשיתוף עם מעבדתו של פרופ' אדוארד שקולניק (Edward Scolnick) ביצע מחקר אשר איפשר לראשונה לסנתז דנ"א משלים (cDNA), שיטה בה השתמשו רבות לאחר מכן בחקר בקרת גנים
. לאחר שובו למכון ויצמן, המשיך אביב בחקר תהליכי התמיינות וסינתזה של mRNA.
בסוף שנות ה-70 החל אביב לעסוק במחקר שימושי של הנדסה גנטית, והנדס חיידק שבו הושתל גן של הורמון גדילה לבקר (bovine growth hormone). התהליך אשר פיתח, עליו נרשם פטנט, משמש לייצור תעשייתי של הורמון גדילה לצורך הגברת תנובת חלב בפרות. הורמון גדילה לבקר נמצא היום בשימוש רחב בתעשיית החלב.
קידום תחום הביוטכנולוגיה.
ב-1980 יזם אביב את הקמת חברת "ביוטכנולוגיה כללית בע"מ", החברה הראשונה בישראל שעסקה בהנדסה גנטית, וזאת בעידודם של פרופ' אפרים קציר ופרופסור מיכאל סלע. קבוצת המשקיעים בחברה כללה את פרד אדלר, דן טולקובסקי ועוזיה גליל. פרופסור מריאן גורצקי מונה למנהל המחקר והפיתוח של החברה בהתהוותה.
לאחר פרישתו מניהול חברת "ביוטכנולוגיה כללית בע"מ", הקים אביב את דיאטק בע"מ שעסקה בדיאגנוסטיקה רפואית, ואת חברת פארמוס שאותה הוא ניהל. חברת פארמוס עסקה בתחילה בפיתוח תרופות עיניים, אך התפרסמה בעיקר כשעסקה בפיתוח תרופה חדשנית המבוססת על החומר הפעיל של קנאביס (קנבינואידים), פרי המצאתו של פרופ' רפאל משולם מהאוניברסיטה העברית. התרופה יועדה לטיפול בפגיעות ראש חמורות. למרות תוצאות מבטיחות בניסויים הראשוניים, בניסוי הקליני המכריע (שלב 3) שנערך בהיקף גדול, התרופה לא עמדה בציפיות. חוסר ההצלחה של התרופה, בניגוד לציפיות הגבוהות שהיו ממנה, עוררה הדים רבים בקרב המשקיעים ובתקשורת. עם זאת, הניסוי הקליני בתרופה היה הגדול ביותר שנערך בעולם עד היום בתחום פגיעות הראש. פגיעות ראש חמורות, בעיקר כתוצאה מתאונות דרכים, מהוות עד היום אתגר טיפולי וחסר טיפול תרופתי הולם. בשנת 2007 עזב אביב את תפקיד מנכ"ל החברה.