ב-23 בספטמבר 1966 התחתן מקסימיליאן עם ולריה, ארכידוכסית אוסטריה, בתם של הוברט סלבטור, ארכידוכס אוסטריה ורוזמרי, נסיכת זאלם-זאלם, ממנה נולדו לו 4 ילדים. על פי חוק ההסדר 1701 איבד מקסימיליאן את זכותו לסדר הירושה לכתר הבריטי, בשל נישואיו לקתולית, אולם בשנת 2013 הוחזרה לו זכותו בעקבות חוק ירושת הכתר 2013.
משפחתו.
ב-23 בספטמבר 1966 התחתן מקסימיליאן עם ולריה, ארכידוכסית אוסטריה, בתם של הוברט סלבטור, ארכידוכס אוסטריה ורוזמרי, נסיכת זאלם-זאלם, ממנה נולדו לו 4 ילדים:
גמא במשולש דרומי
γ במשולש דרומי הוא הכוכב השלישי בבהירותו בקבוצת הכוכבים משולש דרומי עם בהירות נראית מדרגה 2.89, שנמצא במרחק של כ-184 שנות אור ממערכת השמש. הוא מהווה את הקודקוד הדרום-מערבי באסטריזם בעל צורת המשולש שעל שמו נקראת הקבוצה.
מאפיינים.
γ במשולש דרומי הוא כוכב הסדרה הראשית לבן-כחלחל מסוג ספקטרלי A1 V, מסתו מוערכת ביותר מ-3 מסות שמש ורדיוסו מעט פחות מ-6 רדיוסי שמש. טמפרטורת פניו היא כ-9,400 קלווין והוא קורן בעוצמה גדולה פי 190 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך הטמפרטורה גבוהה בהרבה מזו של השמש כך שחלק משמעותי מקרינתו היא בתחום העל-סגול ובצרופה, הארתו הכוללת היא בעוצמה של פי 250 מזו של השמש. ספקטרום הקרינה של γ במשולש דרומי הוא חריג ומצביע על שכיחות לא רגילה של היסוד הנדיר אירופיום וכן של סטרונציום ושל כרום. ככל הנראה הסיבה לשכיחות החריגה היא שדות מגנטיים חזקים שנוצרים כתוצאה של סיבובו של הכוכב על צירו במהירות גבוהה של לפחות 200 קילומטר בשנייה. השדה המגנטי משפיע בצורה שונה על חומרים שונים ויוצר ריכוזים גבוהים שלהם על פני הכוכב. בעבר דווח שבהירותו של הכוכב משתנה מעט והוא סווג כחשוד כמשתנה, אך מדידות עדכניות יותר לא מצאו שינוי שעולה על מאית דרגת בהירות.
הסופרקאפ האוקראיני
קיסר הדור
קֵיסָר הָדוּר (שם מדעי: "Pomacanthus imperator") הוא מין של דג ממשפחת הקיסריים, ששוכן בשוניות אלמוגים באוקיינוס ההודי ובאוקיינוס השקט, מהים האדום ועד איי הוואי ואיי אוסטרל. הוא נודע בעיקר בזכות צבעיו העזים, שהפכו אותו לדג פופולרי באקווריומים ציבוריים ברחבי העולם, ופופולרי בקרב צלמים, אמנים, ומגדלי אקווריומים פרטיים. הוא דומה מעט בצבעיו למין פסון מרהיב, דג אחר ממשפחת הקיסריים שגם הוא מאוד פופולרי בקרב חובבי טבע ואקווריומים. ביחס לדגי שונית רבים, אוכלוסיית דג זה נחשבת יציבה ברב אזורי תפוצתו והוא לא נחשב בסכנת הכחדה.
מאפיינים.
הקיסר ההדור חי בשוניות אלמוגים בעומקים שמגיעים עד 100 מטר. הצעירים חיים ביחידים באזורי לגונה בקצה השונית או במעברים צרים בשונית, בהם הם יותר מוגנים מטורפים. הבוגרים חיים בשוניות עשירות ובמערות גדולות בשונית. הזכרים הם טריטוריאליים, ומרשים רק לנקבות להתקרב לשטחם בעונת הרבייה.
דגים בוגרים מציגים מגוון רחב של צבעים, כשגופם מכוסה פסים כחולים-ירוקים, זנבם צהוב, ותחתית גופם כחולה. אחד המאפיינים שעושים את דג זה פופולרי, הוא המראה של צעירי הדג, שנראה שונה לחלוטין מהבוגר, ומציג דגמי צבע והם מעין עיגולים כחולים - לבנים לאורך גוף הדג. הסיבה להבדל זה היא שהדוגמה על גוף הצעירים עוזרת להם להסוות את עצמם על רקע הים הכחול שמאחוריהם, מאחרו הם חיים בצדי שוניות ובלגונות. הדג לוקח בין שנתיים לשנתיים וחצי עד הגעה לבגרות ושינוי צבע לצבעי בוגר. הבוגרים מגיעים לאורך של 40 סנטימטר.
הם אוכלי כל, וניזונים מצמחייה וחסרי חוליות קטנים, כשעיקר מזונם מורכב מאצות וספוגים. הלסת הקטנה של כההדג מורכבת מחומר קשיח שנועד לקריעת ספוגים ולעיסתם, מאחר שספוגים מחלקיקים קוציים קטנים וקשים. בפה נעטפים חלקיקי הספוג בריר שמגן על מערכת העיכול של הדג מקוצים אלה.
משנת 2010 ישנן תצפיות של קיסרים הדורים גם בים התיכון, כתוצאה מהגירה לספסית.
בישראל חי הקיסר ההדור במפרץ אילת, בשונית האלמוגים של אילת, בה חיים גם המינים קיסר הכתם וקיסר ים-סופי, ומוצג ומשומר גם באקווריומים ציבוריים בישראל כמו המצפה התת-ימי ואקווריום ישראל.
גור מגידו
גור מגידו (נולד ב-1983) הוא עיתונאי חוקר ישראלי.
ביוגרפיה.
מגידו כתב ופרסם תחקירים בעיתונים "הארץ", TheMarker ו"גלובס". כמו כן יצר סרטי טלוויזיה ותחקיר עבור ערוץ "כאן 11" של תאגיד השידור.
מגידו נולד בשנת 1983 וגדל ביישוב נטף. הוא שירת בצה"ל כלוחם בחיל השריון. למגידו תואר ראשון במשפטים ומנהל עסקים במרכז הבינתחומי הרצליה.
מגידו חי בזוגיות, אב לשתי ילדות. מתגורר בתל אביב-יפו.
קריירה.
את דרכו העיתונאית החל באוקטובר 2014 ככתב משפטי ב"גלובס", ושימש בתפקיד זה עד לאוקטובר 2016, אז החל את תפקידו ככתב בדסק הכלכלי של כאן – תאגיד השידור הישראלי, תפקיד בו שימש עד ליולי 2017, עת עלייתו לאוויר של ערוץ "כאן 11", אז עבר לתפקידו ככתב-מגיש בתוכנית הטלוויזיה "שטח הפקר" לצד רוני זינגר. כיום משמש מגידו ככתב העיתון TheMarker.
בין הישגיו העיתונאיים נמנית חשיפת החשד לפיו יו"ר לשכת עורכי הדין אפי נוה פעל לקידום מקורבים בוועדה למינוי שופטים. ב-2016 פרסם לראשונה את הקשר בין בן דודו של ראש הממשלה בנימין נתניהו נתן מיליקובסקי לבין תאגיד טיסנקרופ העומד במרכז תיק 3000 ("פרשת הצוללות"). בפברואר 2019, ערב הבחירות לכנסת, עמד פרסום זה במרכז החלטת ועדת ההיתרים במשרד מבקר המדינה שלא לאפשר לנתניהו לקבל כספים ממיליקובסקי למימון הליכיו המשפטיים. החלטת הוועדה הביאה לגילוי של מה שהפך לימים ל"פרשת מניות הפלדה", שבמסגרתה חשף מגידו כי נתניהו קיבל מבן דודו ב-2007 הזדמנות לרכוש מניות בהנחה מופלגת של עד 95%. בהמשך פרסם פרטים חדשים על מבנה האחזקות של נתניהו במניות שבלב הפרשה ופרסם חישוב עדכני המעיד על הנחה של עד 91%. באפריל 2019 פורסם משרד המבקר כי העביר למשרד המשפטים חומרים בעניין, משום שהדבר מצדיק פתיחה בחקירה פלילית נגד נתניהו. היועץ המשפטי לממשלה החליט שלא לחקור את הפרשה בסופה של בדיקה ארוכה, מחמת התיישנות, אך בחוות דעתו ציין כי השתכנע כי נתניהו קיבל "טובת הנאה משמעותית" בעסקת המניות.
במארס 2020, ערב הבחירות לכנסת, חשף מגידו את פרשת הריגול הפוליטי במסגרתה שכרה מפלגת הליכוד את החוקר הפרטי צביקה נווה נגד מועמד "כחול לבן" לראשות הממשלה, בני גנץ.
יחד עם העיתונאית הגר שיזף, פרסם מגידו סדרת תחקירים שעסקו באיל הכריה הישראלי דן גרטלר, ודרך התמודדותו עם סנקציות שהוטלו עליו על ידי ממשלת ארצות הברית בעקבות חשדות לשחיתות. סדרת התחקירים של מגידו ושיזף שכונתה בישראל "מסמכי קונגו" היא חלק משיתוף פעולה בינלאומי עם גופי תקשורת וארגוני חברה אזרחית בינלאומיים כולל גלובל וויטנס, PLAAFF, בלומברג ולה-מונד. תחקיר "מסמכי קונגו" חשף פעילות כלכלית במזומן בבנק קונגולזי, וממצאיו הביאו לחקירת FBI כנגד גרטלר ואחרים בחשד להלבנת הון.
במאי 2022 חשף מגידו את הפרטים מאחורי פרשת גירושו של ראש המוסד לשעבר יוסי כהן מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו במסגרת ביקורי פתע שערך כהן במדינה בחברת המיליארדר גרטלר. במסגרת הפרסום ציין מגידו כי הצנזורה הצבאית אוסרת לפרסם את הסיבה לביקוריו של כהן בקונגו, מטעמים שלטענת מגידו נוגעים לדימויה של ישראל אך לא באופן ישיר לבטחון המדינה.
ב-2018 פרסם לראשונה מגידו את הפרטים מאחורי מתקפת הסייבר הגדולה בעולם עד לאותה התקופה מסוגה, מתקפת DDoS שהשביתה כליל את האינטרנט בליבריה, מאחורי עמד נסיון של חברת סלולר בניהול ישראלי, לפגוע במתחריה.
ב-2016 חשף מגידו כי משרדם של עורכי הדין יצחק מולכו ודוד שמרון העניק שירותים משפטיים לארנו מימרן, גיבור פרשת "עוקץ המאה", עד שנת 2006 לפחות ואף הקימו למענו חברה פרטית בשם "טראק פרפורמנס בע"מ", שמימרן הוא בעל 36% ממניותיה.
ב-2016 פרסם לראשונה את הפרשה שכונתה "תוכנית הנאנסות", במסגרתה עסק יועץ התקשורת מוטי מורל יחד עם ארבע נשים, ב"תפירת" תיק אונס לעו"ד אורי דניאל שהיה בסכסוך עם אותן הנשים. בעקבות הפרשה הופסק שיתוף הפעולה של מורל עם יצחק הרצוג.
מגידו עסק במשך השנים בתחקירים כלכליים. בין היתר, חשף את הונאת הקרקעות של חברת "אדמה", במסגרתה איש העסקים אורן קובי נטל עשרות מיליונים מכספי לקוחות חברת הנדל"ן והשתמש בכספים, שנועדו לרכישת אדמות חקלאיות עבור לקוחותיו, לרכישת דירות ומכוניות פאר לשימושו של קובי. החשיפה הביאה לפירוק החברה ולחקירה פלילית הצפויה להביא לכתבי אישום נגד אורן קובי ואחרים.
בתאגיד השידור הציבורי פרסם מגידו פרסם את סדרת התחקירים "מוכרי החלומות" שעסקה בהצעות השקעה מפוקפקות בתחום הנדל"ן, תחקירים שזכו למאות אלפי צפיות ברשתות החברתיות.
סדרת תחקירים שפרסם מגידו יחד עם העיתונאי משה ליכטמן ב"גלובס" אודות פעילות עמותת "הקרן לגאולת קרקע", הביאה לפתיחה בחקירה פלילית של רשות המסים בישראל כנגד עו"ד משה גליק ואחרים, בחשד להלבנת הון בהיקף של מאות מיליוני ש"ח. בתוכנית "שטח הפקר" פרסם מגידו תחקירים שונים. בכלל זה, תחקיר בשם "סודות הקבלה" שעסק בנעשה בתנועת "קבלה לעם". תחקירים אחרים עסקו בין היתר בעסקים הביטחוניים שמנהלים אלופי צה"ל במילואים במדינות ערב ובקלות שבה ניתן לגנוב נשק מצה"ל (תחקיר במסגרתו פרץ מגידו בעצמו לבסיסים ולטנקים של צה"ל באזור הדרום ובגבול רצועת עזה).
ביולי 2018 שודר ב"כאן 11" הסרט "שחורוּת", שיצר מגידו יחד עם אסנת ניר ודני טנא, העוסק בחוויית הנעורים של צעירים בני העדה האתיופית בישראל.