התנאים לרישום בית משותף: 1. הוגשה בקשה לרישום הבית כבית משותף וצורפו לבקשה - תשריט הבית, תקנון הבית, המלצה למינוי נציגות זמנית לבית המשותף. 2. הבית ראוי להירשם כבית משותף. 3. מתן צו רישום מאת המפקח על רישום המקרקעין.
הצמדת רכוש משותף.
בית משותף הוא משטר שיתוף ייחודי במסגרתו מצומצם באופן מקסימלי הנכס המשותף וניתן ביטוי מרבי לעצמאותו של כל אחד מן השותפים-בעלי הדירות. בעלי הדירות זוכים לבעלות עצמאית ונפרדת בדירותיהם ואף רשאים להצמיד חלקים מן השטח המשותף הנותר לדירות, ובאופן זה להחיל אף לגבי החלקים המוצמדים את דין בעלותם הנפרדת.
הצמדת הרכוש/הוצאת הרכוש מתחום הרכוש המשותף יכולה שתעשה בתחילה על ידי קבלן המקים בית משותף או על ידי כלל בעלי הדירות בבית המשותף. חלקים אשר הוצאו מן הרכוש המשותף בדרך של הצמדה, לא יחשבו עוד "רכוש משותף" וזכות השימוש בהם תופקע מידי כלל בעלי הדירות ותיוחד לבעל ההצמדה.
תקנון הבית המשותף.
על פי סעיף 61 בחוק המוזכר לעיל:
סעיף 62 קובע שבעלי הדירות חופשיים לתת לתקנון את התוכן המתאים להם וסעיף 64 קובע שאם בעלי הדירות לא ניסחו תקנון משלהם, התקנון המחייב יהיה התקנון המופיע בתוספת של החוק. את התקנון צריך לרשום והוא יחייב גם את מי שהפך לבעל דירה בבית המשותף לאחר שהתקנון כבר חובר. אם התקנון לא נרשם, הוא מחייב רק את בעלי הדירות שחיברו אותו. בעלי הדירות יכולים לשנות את התקנון, אך דרוש לכך רוב של שני שלישים של בעלות על הרכוש המשותף. כדי להמחיש זאת, בעל דירה שגודלה כפול מדירת שכנו מחזיק בזכויות הצבעה כפולות משל שכנו.
ועד הבית - נציגות הבית המשותף.
פרק ו' בחוק המקרקעין עוסק בנציגות הבית המשותף ובזכויות ובחובות של בעלי הדירות כפי שהן באות לידי ביטוי ביחסיהן עם הנציגות.
סעיף 65 של החוק מחייב שכל בית משותף תהיה לו נציגות שתנהל את ענייני הבית המשותף ותפעל לפי תקנון הבית המשותף ("תקנון מוסכם") ואם אין תקנון, לפי התקנון המצוי בתוספת לחוק. נציגות הבית המשותף אמורה לשמש כמורשה של בעלי הדירות בכל הנוגע לניהול והחזקת הבית המשותף, כולל התקשרות בחוזים והתדיינות משפטית בשם הבית המשותף.
האספה הכללית של בעלי הדירות היא המוסמכת לבחור את נציגות הבית המשותף. בהיעדר קביעה אחרת בתקנון מוסכם, יש לקיים אספה כללית אחת לחצי שנה. אספה כללית תקבל תוקף חוקי אם השתתפו בה לפחות חצי מבעלי הדירות ואם נמסרה עליה הודעה אישית או שהוצגה הודעה במיקום בולט (למשל, על לוח מודעות) לפחות ארבעה ימים לפני המועד. החלטות אספה מקבלות תוקף מרגע שהן נרשמות בפנקס ההחלטות. חלק מההחלטות מותנות ברוב רגיל ואחרות ברוב מיוחס של שני שלישים או שלושה רבעים מבעלי הדירות או בעלי הרכוש המשותף (שחלוקתו היא יחסית, לפי שטח הרצפה של כל דירה מתוך השטח הכולל של הדירות).
השתתפות בהוצאות.
על פי החוק המוזכר לעיל, חייב בעל דירה להשתתף בהוצאות הדרושות להחזקתו התקינה ולניהולו של הרכוש המשותף ולהבטחת השירותים המחויבים על פי דין או המקובלים על פי נוהג. דהיינו, הפעולות הנדרשות כדי לשמור על הבית המשותף במצב בו היה עם גמר הבנייה. ההשתתפות בהוצאות תיעשה על פי חלקו של בעל הדירה ברכוש המשותף או לפי חלוקה אחרת שנקבעה בתקנון הבית המשותף. באופן מעשי, בחלק מהבתים המשותפים בישראל מקובל שיעור השתתפות דומה מצד כל בעלי הדירות, ובחלקם לפי גודל הדירות.
בין ההוצאות השכיחות המוטלות על דיירי בית משותף:
יש לציין כי ליקויים מסוימים אשר נגרמים מכוח התבלות ושימוש סביר כמו תחזוקה של מים וביוב, תחזוקת מעלית וחצר משותפת או בשל פגעי מזג אוויר כמו תחזוק גג במקרה של דליפת גשמים תיעשה על ידי ועד הבית, אך ליקוי אשר שנגרם בשל אחד הדיירים והסב נזק לרכוש המשותף או לרכוש של דייר אחר, יישפט (לרוב בהליך משפטי מסוג תביעות קטנות או בהליך גישור אזרחי) בין הדיירים ולא יהיה באחריות ועד הבית של הבניין המשותף.
ועד הבית מחויב למנות גזבר, שיכול להיות אחד החברים בו, ועל הגזבר לנהל רישום של הכנסות והוצאות, להפיק דו"חות תקופתיים ולהציג אותם באסיפות הכלליות.
ככלל בעל דירה רשאי לבצע בקניינו שינויים ותיקונים כרצונו. אולם שינויים ותיקונים הפוגעים בדירה אחרת או ברכוש המשותף יבוצעו בהסכמת הנפגע (מראש או בדיעבד) – לפי התוספת השנייה לחוק המקרקעין.
ועד בית
ועד בית הוא גוף הפועל בבית משותף כדי ליצור מנגנון של כללים שיהיו מוסכמים על רוב הדיירים ויפעלו במקרים שבהם נדרשת הכרעה של מחלוקות, או התנהלות כללית של בית דירות.
ועד בית יכול להיות מורכב מדיירי הבניין ומנציגות מתנדבת. במקרים שבהם דיירי הבניין לא מעוניינים לנהל את הוועד בעצמם, הם יכולים לשכור שירותים של חברה לניהול בתים שתעשה במקומם את הסידורים הדרושים.
כמו כן, כדי שוועד הבית יענה על צורכי הדיירים, הם נדרשים לשלם תשלום סמלי עבור השירותים, לרוב בהמחאה שנתית. למשל, במרבית ממשקי הבית, הוועד הוא שאחראי על ניקיון חדר המדרגות, על גינון והדברה, ולרוב גם על תיקון ליקויים של הרכוש המשותף.
בישראל.
בישראל, ועד בית מוגדר בחוק המקרקעין, התשכ"ט 1969 כ"נציגות הבית המשותף". לכל בית משותף תהיה נציגות לשם ניהול ענייני הבית המשותף; הנציגות תיכון ותפעל לפי הוראות התקנון.
"הנציגות תשמש מורשה של כל בעלי הדירות בכל עניין הנוגע להחזקתו התקינה ולניהולו של הבית המשותף, והיא זכאית בעניינים אלה להתקשר בחוזים ולהיות צד בכל הליך משפטי ובכל משא ומתן אחר בשם כל בעלי הדירות."
מכאן שוועד הבית הוא גוף משפטי נפרד ופעולתו מוגבלת רק לעניינים הנוגעים להחזקתו התקינה ולניהולו של הרכוש המשותף.
פורטיקו
פורטיקו (איטלקית Portico, מלטינית Porticus) הוא מבנה שער מקורה הנישא על ידי עמודים, המוליך אל דלת הכניסה או אל המבואה בבניין, ופעמים רבות הוא חורג מחזיתו של הבניין ונושא אופי של אכסדרה. הפורטיקו הופיע קודם לאדריכלות היוונית, אך זו, והאדריכלות הרומית לאחריה, עשו באלמנט אדריכלי זה שימוש נרחב, והורישו אותו למרבית סגנוני האדריכלות המערביים, ובמיוחד לאדריכלות הרנסאנס ולאדריכלות הנאו-קלאסית.
סוגים ייחודיים של פורטיקו הם הפרונאוס במקדש היווני, הנרתקס בכנסיות נוצריות מוקדמות או המבנה האופייני של הקלויסטר במנזרים.
רופקוקסיב
רופקוקסיב (Rofecoxib) היא תרופה מקבוצת נוגדי דלקת שאינם סטרואידים (NSAID). פותחה על ידי חברת מרק בשם המסחרי Vioxx.
משמשת לטיפול בתסמיני דלקת מפרקים ניוונית וכמשכך כאבים. בניגוד לנוגדי דלקת לא סטרואידיים מהדור הישן (כמו אספירין), רופקוקסיב פועלת באופן יותר ספציפי, לכן יש לה פחות תופעות לוואי במערכת העיכול.
התרופה אושרה לשימוש על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקני בשנת 1999, אך הורדה מהמדפים על ידי חברת מרק עצמה בספטמבר 2004, בעקבות חשש מפני סיכון מוגבר להתקף לב במינונים גבוהים. מחזור המכירות השנתי של התרופה עמד על 2.5 מיליארד דולר בארצות הברית בלבד, מה שהופך אותה לאחת התרופות שהיו בשימוש נרחב ביותר שהורדו מהמדפים.
אביגדר נבנצאל
הפוסטולטים של תורת הקוונטים
ערך זה עוסק בהנחות ובעקרונות היסוד של תורת קוונטים לא יחסותית כפי שמקובל להציגם בגישה המודרנית. הערך מציג את ניסוח דיראק, אשר משלב את שני הניסוחים הקודמים: מכניקת המטריצות של ורנר הייזנברג, ומשוואת הגל של ארווין שרדינגר. מאוחר יותר פותחו לתורת הקוונטים ניסוחים שונים מאוד, אך שקולים, למשל ניסוח אינטגרלי מסלול של ריצ'רד פיינמן, וניסוח תורת הקוונטים במרחב הפאזה של חוסה אנריקה מויאל ואחרים.
לשם הבנת הערך רצוי להכיר את סימון דיראק.
מצב המערכת.
מצב של מערכת קוונטית ניתן לאפיון על ידי וקטור במרחב הילברט מופשט כלשהו. וקטור זה 'מכיל' את כל המידע הקיים על מצב המערכת במובן שיתואר להלן. סימון מקובל לוקטור זה הוא formula_1, והוא מכונה וקטור ket.
דוגמאות לוקטורי מצב:
מרחב ההילברט בו 'חי' וקטור המצב הוא מרחב וקטורי בעל מכפלה פנימית מעל המרוכבים. המכפלה הפנימית בין מצבים formula_8 ו- formula_9 מסומנת ב-formula_10.
שני וקטורים הנבדלים זה מזה על ידי כפל בסקלר מייצגים אותה מערכת פיזיקלית. נהוג לעבוד עם מצבים מנורמלים המקיימים formula_11. במקרה זה עדיין שני מצבים הנבדלים זה מזה בפאזה formula_12 יתארו אותה מערכת פיזיקלית.
גדלים מדידים.
לכל גודל פיזיקלי מדיד מתאים אופרטור הרמיטי הפועל במרחב ההילברט.
לדוגמה לגודל המדיד תנע מתאים אופרטור התנע המסומן לרוב כformula_13, ולאנרגיה מתאים אופרטור ההמילטוניאן המסומן לרוב ב formula_14. הוקטורים העצמיים של האופרטורים (מכונים גם מצבים עצמיים) מהווים מערכת אורתונורמלית שלמה.
מדידה.
הערכים היחידים שניתן לקבל במדידת גודל פיזיקלי כלשהו הם הערכים עצמיים של האופרטור המתאים לגודל זה. במדידה ניתן לקבל כל אחד מן הערכים בהסתברות מסוימת, התלויה במצב המערכת הנמדדת, formula_8, ונקבעת באופן הבא:
נניח שהאופרטור (ההרמיטי) formula_16 מתאר גודל פיזיקלי מדיד כלשהו. נסמן את המצבים העצמיים של האופרטור ב-
formula_17. בסימון זה:
נגדיר אופרטורי הטלה לתתי המרחבים העצמיים של formula_16:
formula_23.
ההסתברות לקבל במדידה את הערך formula_18 נתונה על ידי:
formula_25
את התוצאה הנ"ל ניתן להכליל למקרה בו ספקטרום הערכים העצמיים הוא רציף.
פעולת המדידה משנה את המצב ומותירה רק רכיבים שקונסיסטנטים עם התוצאה שהתקבלה במדידה. כלומר אם במדידה התקבל הערך formula_26 המערכת תעבור למצב:
formula_27
דינמיקה קוונטית.