קטע המעבר מסתיים בדרגה הרביעית - פה מז'ור (F). דרגה זו מתפקדת כדומיננטה שניונית לקטע הבא (בטונאליות של סי במול -Bb). קטע זה הוא בעצם מנגינת הפתיחה המנוגנת בהרכב מלא במקום בפסנתר בלבד. התופים מדגישים את המשקלים השבורים, הבס מדגיש את התפקיד שאותו ביצעה יד שמאל בפסנתר בפתיחה, והמנגינה עצמה מנוגנת על ידי סינתיסייזר. רפריזה זו מסתיימת בפתיחתו של סולו גיטרה בטמפו איטי יותר ובמשקל קבוע של 4\4. סולו גיטרה זה משתמש, מפתח ומרחיב את הנושא שנוגן על ידי חליל בשלב מוקדם יותר. קטע זה מסתיים ומוביל לבית אחד נוסף שבסיומו מופיע מוטיב קצר מפתיחת הפסנתר הפותח את הקטע.
ליריקה.
כותרת השיר, Firth of Fifth, נבחרה כמשחק מילים על שמו של נהר הפורת' (Firth of Forth). מילות הבתים נכתבו ככל הנראה על ידי קלידן הלהקה טוני באנקס. במספר מקרים ניתן לראות התייחסות של חברי הלהקה למילים- התייחסות זו היא תמיד שלילית ומבטלת. רבים ניסו לנתח את הטקסט הביזארי אך מעולם לא ניתן לו הסבר מלא. למרות זאת, על פי טוני בנקס נכתב השיר ברובו כתיאור של נהר הזורם אל מול עיירה (כגון He rides majestic, past homes of men...). כמה ממילות השיר קושרות אותו גם לנושאים כמו דת, מיתולוגיה יוונית, יחסים בין האדם לאל, טבע, פילוסופיה וכו'.
הצלחה.
מספר שנים לאחר יציאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי. נכון לספטמבר 2020 צבר השיר כ-10 מיליון השמעות.
IPTV (ראשי תיבות של Internet Protocol Television) היא מערכת שנועדה להעביר שירותי טלוויזיה דיגיטליים ללקוחות הרשומים אליה. העברת שירותים אלו מתבצעת באמצעות פרוטוקול IP על בסיס תשתיות פס רחב, קידודי וידאו כגון MPEG-2, ותקני שידור, כגון DVB.
השם IPTV אינו חד משמעי ובדרך כלל מתייחס למערכות שמאפשרות ללקוחות לקבל ולהציג תכנים ב-Streaming Video מעל Multicast או Unicast. לעיתים מבלבלים אותו עם שירותי הטלוויזיה הניתנים בתצורת OTT (ראשי תיבות של המונח: "Over the Top"), שאינם מנוהלים על גבי הרשת.
הטכנולוגיה מושכת אליה את חברות הטלפוניה בעולם לאחר שהללו איבדו את הכנסותיהן בשנים האחרונות לרשת האינטרנט וספקי הכבלים שהחלו לספק שירותי טלפון מבוסס אינטרנט. חברות הטלפון מקוות שבעזרת IPTV הן יוכלו להציע ללקוחות שרותי טלוויזיה ולזכות בנתח שוק חשוב זה. מערכות שמספקות שרותי אינטרנט, טלפוניה וטלוויזיה נקראות מערכות Triple-Play.
טכנולוגיה.
יתרונות טכנולוגיית ה IPTV:
בשידורי IPTV גופי שידור נוהגים להעביר את החומרים המשודרים אל אתרי ביניים, בהם יש שרתי מחשב ייעודיים אשר מפיצים את השידורים ללקוחות באזור הקרוב אליהם פיזית. כך העומס מתחלק על פני מספר שרתים, והשירות ללקוחות מהיר יותר. שיטת ביזור זאת נקראת CDN (ראשי תיבות של Content Delivery Network).
בישראל.
בישראל הושק שירות ה-IPTV של סלקום tv ב-2014. מאז החלו מפעילי תוכן נוספים לפעול בתחום ה-IPTV, ובהם פרטנר TV, ו-STINGTV. כשלוש שנים מהשקת שירות ה-IPTV הראשון בישראל, מספר המנויים לכל פלטפורמות ה-IPTV בישראל עמד ב-2017 על כ-201 אלף מנויים.
צ'חצ'ח
צ'חצ'ח הוא כינוי גנאי בסלנג שיוחס בעבר לצעירים יוצאי ארצות אפריקה, המייחס להם התנהגות פרחחית, שובבה וחסרת נימוס – ילד, נער או אדם צעיר בריון ופרוע חסר דרך ארץ. כיום, הכינוי אינו ספציפי ליוצאי אזור מסוים אלא מתאר באופן כללי צעירים פרועים, פרחחים וערסים.
הכינוי ככל הנראה מבוסס על האופן שבו נשמע דיבורם של עולים מארצות האסלאם, שבו בולטות אותיות כמו צ' ו-ח', באוזני העולים מיהדות אירופה. במובן זה, הכינוי דומה לכינוי ברברים שהמציאו היוונים ביוון העתיקה להגדרת מי שאינם יוונים. בשני המקרים, התבסס הכינוי על רעיון אונומטופאי דומה של חיקוי להג בלתי מוכר ("ווזווז" - מלשון המילה היידית וואָס [מבוטאת אצל יוצאי פולין ווּס - vus], שפירושה "מה", הוא שם גנאי לאשכנזי, שנוצר בדרך דומה). במילונם של דן בן אמוץ ונתיבה בן-יהודה, "מילון עולמי לעברית מדוברת", מוגדרת המילה צ'חצ'ח כ"כינוי ליוצא צפון אפריקה".
"נאום הצ'חצ'חים".
הכינוי רווח בישראל לפחות משנות השבעים וזכה לפרסום רב במהלך הבחירות לכנסת העשירית בשנת 1981, כאשר הבדרן דודו טופז השתמש בו בנאום בעצרת בחירות של המערך שנערכה בכיכר מלכי ישראל ב-26 ביוני 1981 (שלושה ימים לפני הבחירות). טופז אמר: "תענוג לראות את הקהל הזה, ותענוג לראות שאין כאן צ'חצ'חים שהורסים אספות בחירות... הצ'חצ'חים הם במצודת זאב. הם בקושי שין גימלים, אם הם בכלל הולכים לצבא. כאן נמצאים החיילים ומפקדי היחידות הקרביות". דבריו זכו לתשואות בעצרת. "הארץ" דיווח על דבריו הבוטים של טופז ועמד על משמעותם, והיה העיתון היחיד שעשה זאת.
למחרת נערכה במקום עצרת בחירות של המפלגה המתחרה, הליכוד, שבה מתח מנחם בגין ביקורת חריפה על האמירה הזו באומרו: "עד אתמול לא הכרתי את המלה צ'חצ'חים, אך אמש שמעתי את הבדרן..." וכאן הסתכל בגין בדף להיזכר בשם שקרא במלעיל ובעילגות מכוונת "דודו טופז", והמשיך: "...מכנה את אנשי הליכוד צ'חצ'חים". בגין פירש את דבריו של דודו טופז כמופנים בעיקר כלפי עדות המזרח, שנתפשו באותה תקופה כמצביעי ליכוד, והבליט בדבריו את היחס השונה של מפלגתו לעולים מארצות המזרח. הוא סיפר על עולי הגרדום, פיינשטיין וברזני - "הם פתחו בלבותיהם רימון יד: לחצו! אשכנזים? עיראקים? יהודים! אחים! לוחמים!". הוא אף קרא לנוכחים להתקשר אל כל מכריהם ברחבי הארץ: "רק תספרו להם מה אמר פה דודו טופז, כל העם חייב לדעת את זאת. זה משפט אחד בסך-הכל: הצ'חצ'חים כולם במצודת זאב. אשרינו שהם במצודת זאב".
בגין גם תקף את חברי המערך מעדות המזרח, ובמיוחד את חברת הכנסת שושנה ארבלי-אלמוזלינו, אשר לטענתו היו צריכים למחות על הפגיעה בעדות המזרח כפגיעה אישית. דבריו של בגין באו כשמן על מדורת עימות שיסודו עדתי במהלך מערכת הבחירות של 1981, שהייתה מערכת בחירות מהאלימות ביותר. יש המייחסים לדבריו תרומה מסוימת לניצחונו של הליכוד בבחירות אלו.
שימושים בולטים נוספים.
בשנת 2008, במהלך הבחירות המקדימות לראשות מפלגת קדימה, כאשר מחנהו של שאול מופז האשים את מחנה ציפי לבני בשימוש בביטוי "צ'חצ'חים" בהתייחס לתומכיו של מופז, שרבים מהם נמנו עם יוצאי עדות המזרח.
ב-19 באפריל 2022, שלמה גרוניך אמר בהופעה בפסטיבל עין גב: "אתם כל כך אשכנזים כאלה, אין פה אפילו צ'חצ'ח אחד", אמירה שזכתה לביקורת רבה.
משמעות המושג כיום.
מושג העגה "צ'חצ'ח" עבר שינוי משמעות בשנים שחלפו מאז 1981 וכיום אינו נתפש בעיני רבים ככינוי המכוון לעולים מארצות האסלאם אלא כהגדרה של התנהגות פרחחית באופן כללי. שינוי דומה התחולל בכינויי גנאי אחרים לעולים כמו "פרחה" (במקור, שם נפוץ לאישה בין עולי ארצות האסלאם ופירושו שמחה. זכור במיוחד גם שיר הפרחה שבוצע על ידי עפרה חזה), "פולנייה", "פרסי", "רומני", "יקה" או "ערס". אישה המוגדרת "פרחה" על בסיס מראה והתנהגות, בלי התייחס למוצאה, או אדם המוגדר "פולני" כאשר נראה למגדיר כי הוא נוקט מניפולציות המכוונות לעורר רגשות אשם, לדוגמה. עם זאת, בחלק מהכינויים נשמרים עדיין סימנים ברורים לכיוונם כגנאי לעולי ארצות האסלאם. לדוגמה, אדם שמוצאו מארצות אירופה הנוהג כ"ערס" יכונה לעיתים "ערס אשכנזי", להבחנה בינו לבין "ערס רגיל". עם זאת, רבים חולקים על העמדה הזו ומתארים אותה כניסיון להלבין את המימד הגזעני שבכינויים.
מטר מעוקב
מטר מעוקב (מ"ק) (m³) או קוּבּ הוא יחידת מידה לנפח הנגזרת מהשיטה המטרית. הוא שווה לנפחה של קובייה שאורך צלעה מטר אחד – "מעוקב" במשמעות "קובייה", בעל שלושה ממדים. כיוון שליטר הוא יחידת נפח של קובייה שאורך צלעותיה 10 ס"מ, מטר מעוקב מכיל 1,000 ליטר. המסה של מטר מעוקב של מים מזוקקים בטמפרטורה של 4° צלזיוס היא טוֹנָה אחת.
יחידות מידה נוספות לנפח המבוססות על השיטה המטרית הן:
ליטר
ליטר הוא יחידת מידה לנפח בשיטה המטרית, השווה לנפחה של קובייה שאורך צלעה דצימטר.
1 ליטר = 1,000 (103) סנטימטר מעוקב (סמ"ק) = 1,000 מיליליטר (מ"ל).&lt;br&gt;
1 ליטר = 1 דצימטר מעוקב. &lt;br&gt;
1 ליטר = 0.001 (10-3) מטר מעוקב (מ"ק) = 0.001 קילוליטר.
המסה של ליטר אחד של מים מזוקקים בטמפרטורה של 4 מעלות צלזיוס ובלחץ של אטמוספירה אחת – היא, בקירוב, קילוגרם אחד.
יחידות מידה המבוססות על ליטר:
אלן שירר
אלן שירר (באנגלית: Alan Shearer; נולד ב-13 באוגוסט 1970 בניוקאסל) הוא כדורגלן עבר אנגלי, הנחשב לאחד מטובי החלוצים בתולדות אנגליה. שירר נודע במיוחד בשל תקופותיו בבלקברן רוברס ובניוקאסל יונייטד, והוא מלך השערים בכל הזמנים של הפרמייר ליג, הליגה האנגלית הבכירה כיום. עם בלקבורן זכה שירר באליפות אחת והיא גם היחידה בקריירה שלו, ב-1995. שירר סיים שלוש פעמים רצופות כמלך שערי הליגה האנגלית, ונבחר פעמיים לכדורגלן השנה מטעם השחקנים ופעם אחת לכדורגלן השנה מטעם העיתונאים. שירר הוא גם אחד ממבקיעיה המובילים של נבחרת אנגליה בכל הזמנים. לאחר פרישתו אימן שירר את ניוקאסל במשך תקופה קצרה.
בספטמבר 2016 נחשף פסל בדמותו מחוץ לסנט ג'יימס פארק, אצטדיונה הביתי של ניוקאסל יונייטד, שם נחשב שירר ליקיר האוהדים והמועדון.
ראשית חייו.