על פי מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2021 אוכלוסיית העיר מנתה 268,273 תושבים, בירגאנג' היא העיר הגדולה ביותר בפרובינציית מאדש והחמישית בנפאל כולה, לאחר קטמנדו, פוקהרה, בהרטפור ולליטפור. על אף שנפאלית היא השפה הרשמית, השפה העיקרית המדוברת היא בוג'פורית. בנוסף, מספר שפות נוספות מדוברות, ביניהן מאיטהילית, הינדית ואנגלית.
כלכלה.
בירגאנג' היא עיר מסחר מרכזית בנפאל, במיוחד עבור סחר עם הודו, שכן כמעט כל ייבוא הסחר לנפאל מהודו, עובר דרך העיר. תעשיות כמו חקלאות, כימיקלים, טקסטיל, נפט ועץ, הן מיוצגות. כמעט 56% מכלל הייצור של בירגאנג', מיוצא להודו.
תחבורה.
כשנבנתה, הייתה בירגאנג' העיר הנפאלית הקרובה ביותר לקטמנדו אשר חיברה בינה לבין הודו. מסילות הרכבת שנבנו בידי הבריטים, נמשכו עד בירגאנג', אשר לימים, התחברו לתחנת הרכבת ברקסאול, הודו. המסילה נבנתה ב-1927, בידי הבריטים, אך עבודות הבניית הופסקו ב-1965.
נמל התעופה סימארה אשר שוכן 14 ק"מ צפונה, משרת את העיר. טיסות סדירות מופעלות בין קטמנדו לסימארה.
עגלות רתומות לסוסים הקרויות בשמן המקומי טנגה, משמשות ככלי תחבורה פופולרי בקרב אנשי מאדהשי.
רעידת האדמה בסיקים (2011)
רעידת האדמה בסיקים (ידועה גם כרעידת האדמה בהימלאיה) בעוצמה של 6.9 בסולם מגניטודה לפי מומנט, התרחשה בשעה 18:10 לפי שעון מקומי ביום ראשון, 18 בספטמבר 2011. מוקד הרעידה היה באזור שמורת קנצ'נג'נגה ליד גבול נפאל ומדינת סיקים בהודו בעומק של 19.7 ק"מ. רעידת האדמה הורגשה לאורך צפון־מזרח הודו, נפאל, בהוטן, בנגלדש, ודרום טיבט.
דווח כי 111 איש לפחות, נהרגו, רובם במזרח מדינת סיקים. מספר מבנים בגנגטוק, קרסו. דווח על 11 הרוגים בנפאל, 3 מתוכם נהרגו כשקיר בשגרירות הבריטית בקטמנדו, התמוטט עליהם ו-7 הרוגים בטיבט. נזק נגרם למבנים בבנגלדש, בהוטן, וטיבט.
רעידת האדמה התרחשה כמה ימים לאחר שרעידת אדמה בעוצמה של 4.2 התרחשה במחוז סוניפט שבמדינת הריאנה, הודו אשר הורגשה גם בניו דלהי. הייתה זו רעידת האדמה המשמעותית הרביעית בהודו בחודש ספטמבר 2011.
שנה לאחר מכן בדיוק, ב-18 בספטמבר 2012, בשעה 5:55 לפי השעון המקומי, התרחשה רעידת אדמה נוספת בעוצמה של 4.1, דבר שהוביל לבהלה בקרב האנשים כשרק ציינו את יום השנה לרעידת האדמה .
קרן אוזן
קרן אוזן (נולדה ב-1979) היא עיתונאית ישראלית, מגישת תוכנית האקטואליה "ישראל בוחרת" בערוץ כאן 11 החל מ-2022, ומגישה את התוכנית השבועית "כאן הערב" עם זאב קם בכאן רשת ב'. קודם לכן, עבדה כ-20 שנה בתחנת רדיו דרום.
ביוגרפיה.
אוזן גדלה והתחנכה בנתיבות.
היא החלה את דרכה בעולם הרדיו כבוגרת המחזור הראשון במגמת הרדיו החינוכי של קול ישראל. במשך שנים הגישה את תכנית הבוקר של רדיו דרום ותכניות האקטואליה "בוקר טוב דרום".
במשך 20 שנה עבדה בתחנת הרדיו "רדיו דרום" והגישה מספר תוכניות בתחנה, לאורך השנים אוזן התקדמה לתפקיד סמנכ"ל בתחנה.
אוזן פעלה כתחקירנית בתאגיד השידור הציבורי ובתכנית "אנשים" בערוץ 2. בנוסף לכך, כעיתונאית, מרבה לעסוק בנושאים חברתיים, תוך התמקדות בפריפריה הגיאוגרפית והתרבותית.
אוזן הייתה גם מגישה מחליפה בתוכנית ערב ערב.
ב-13 בנובמבר 2018 אוזן הייתה מועמדת לתפקיד יו"ר הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו, ע"י שר התקשורת איוב קרא. ב-17 בדצמבר אושר מינוייה והיא הייתה עתידה להחליף את יוליה שמאלוב-ברקוביץ'. אך ב-25 ביוני 2020 החליטה לוותר על התפקיד.
אוזן הייתה שותפה עסקית במקומון הדרומי "שבע" המופץ באזור הנגב.
ב-30 בינואר 2020 החלה להגיש תוכנית שבועית בכאן רשת ב' בימי חמישי בשם "כאן הערב", תחילה עם רן בנימיני, והחל מ-2 באפריל 2020 עם זאב קם.
ב-20 ביולי 2022 נודע כי תתחיל להגיש תוכנית אקטואליה שבועית בערוץ כאן 11 בשם "ישראל בוחרת" התוכנית תשודר לאורך כל תקופת הבחירות לכנסת העשרים וחמש ותכלול פאנל עם כתבי ופרשני כאן חדשות, שלא משתתפים בתוכניות הפוליטיות של סוף השבוע. התוכנית החלה את שידוריה ב-21 ביולי 2022.
חיים אישיים.
אוזן אם לבן מנישואיה הראשונים, מתגוררת בישוב עומר. היא בזוגיות.
ננו נייף
ננו נייף (באנגלית: Nanoknife) - הוא ניתוח זעיר פולשני בטכנולוגיה מתקדמת באמצעות ננו-צינורית פחמן לחיתוך של תאים ביולוגיים, הגורם לחירור בלתי הפיך של קרום התא.
בטכנולוגיית "ננו נייף" מולקולרית המחוברת למספר מחטים, מעבירים לתוך הגידול זרם חשמלי בעוצמות גבוהות מאוד במשך כמה אלפיות השנייה. הזרם החשמלי יוצר פגיעה במבנה התא ובתוך מספר ימים הגוף מנקה את אותם תאים נגועים על ידי תהליך טבעי הנקרא אפופטוזה.
איברים המנותחים בשיטת "ננו נייף" הם: לבלב, כבד, ריאה, כליה, ערמונית ורקטום.
בתי החולים של וירג'יניה טק ו-אוניברסיטת קולורדו בארצות הברית היו מחלוצי השיטה בעולם.
שיטת "ננו נייף".
במקום להשתמש באנרגיית מיקרוגל, חום קיצוני או קור קיצוני, מערכת "ננו נייף" משתמשת בזרמים חשמליים לטיפול בגידולים
בעוד החולה נמצא תחת הרדמה כללית, הכירורג מחדיר עד שש מחטים דקות (אלקטרודות) בגוף המטופל וממקם אותן באופן אסטרטגי סביב הגידול. לאחר מכן, מערכת NanoKnife שולחת פולסים חשמליים או זרמים בין כל קבוצה של מחטים לנקב קבוע בגודל ננומטר, בחורים לתוך הגידול. תהליך זה, הנקרא electroporation בלתי הפיך (IRE), גורם לתאים הסרטניים להיות בלתי מאוזנים ומפעיל תאי התאבדות, ובכך להרוס את הגידול
לאחר הרס הגידול, הגוף באופן טבעי, מחליף את התאים המתים בתאים בריאים
ההליך הניתוחי נמשך בין שעתיים לארבע שעות והוא מבוצע על בסיס אשפוז. החולה מקבל טיפול אנטיביוטי לפני ואחרי ההליך כדי למנוע הידבקות.
בשנים האחרונות פרצה לעולם הרפואה שיטה ניתוחית מהפכנית וחדשה (irreversible electroporation) – IRE – nano knife: חירור בלתי הפיך של קרום התא).
טכנולוגיית הניתוחים באמצעות הננו נייף משמשת לטיפול בגידולים מתאימים שאינם ניתנים לכריתה עקב קרבתם הרבה לכלי דם. טכנולוגיה זו משתמשת בזרם חשמלי במתח גבוה, אשר גורמים לשינויים חשמליים בקרום התא וגורמים לפגיעה בלתי הפיכה בהמשכיות ואטימות הקרום, דבר המוביל למוות תאי
טכניקה זו משמשת להרס גידולים הנמצאים במגע אינטימי עם כלי דם, דרכי מרה או דרכי שתן. השימוש בננו נייף מיועד בעיקר לטיפול בגרורות הנמצאות בקשר אינטימי עם כלי דם חיוניים, שעד היום, ללא מכשיר זה לא ניתן היה לבצע בהן את הניתוח
הניתוח מתבצע תוך מעקב אולטרסאונד תוך ניתוחי לאחר תכנון מוקדם לפי גודל וצורת הגידול. מחדירים מספר מחטים (בין 3 ל 6, תלוי בגודל הגידול) והמכשיר מעביר את הזרם בין המחטים תוך כדי שהוא מסונכרן עם המוניטור הלבבי, כדי למנוע הפרעות קצב.
השימוש בננו-נייף אינו מיועד רק לניתוחים פתוחים, אלא שכבר בעתיד הקרוב ניתן יהיה להשתמש במכשיר גם בניתוחים לפרוסקופיים. באמצעותו ניתן יהיה להגיע לגידולים בעזרת סיטי ואולטרסאונד.
קיימות מערכות ניתוב (Navigation) אשר מבצעות אינטגרציה של בדיקות CT ו MRI ביחד עם אולטרסאונד ומאפשרות מיקום מדויק של המחטים ביחס לגידול וכלי הדם.
חולים המתאימים לשיטת "ננו נייף".
האונקולוג המטפל יכול לקבוע אם החולה מועמד להליך "ננו נייף"
טכנולוגיה זו מתאימה ביותר ל:
תופעות לוואי בניתוחי לבלב בשיטת "ננו נייף".
תופעות לוואי וסיבוכים אפשריות כוללים כאבים שיכולים להיות מוקלים באמצעות משככי כאבים, ובעיות באכילה ושתייה, כגון צרבת. תופעות אלה אינם נמשכים בדרך כלל לאורך זמן.
"ננו נייף" בישראל.
מחלוצי שיטת ניתוחי ה-"ננו נייף" בישראל:
הד"ר אריה אריש (מנהל מחלקה הפטובילרית) במרכז הרפואי תל-השומר
האורולוגים הפרופ' ג'ק בניאל, מנהל האגף האורולוגי בבית החולים בילינסון, והפרופ' דוד מרגל מנתחים בשיטה זו בניתוחי פרוסטטה (באינדיקציות הרפואיות המתאימות)
האורולוג ד"ר אנדרי נדו, מנהל היחידה לאורולוגיה לפרוסקופית בבית החולים בילינסון, מנתח בשיטה זו ניתוחי כליה.
האורולוג הד"ר אילן גיאלצ'ינסקי מהמרכז רפואי הדסה מנתח בשיטה זו בניתוחי פרוסטטה (באינדיקציות הרפואיות המתאימות)
המרגל שחזר מן הכפור (סרט)
המרגל שחזר מן הכפור (באנגלית: The Spy Who Came in from the Cold) הוא סרט ריגול בריטי משנת 1965 על תקופת המלחמה הקרה בבימויו של מרטין ריט עם ריצ'רד ברטון, קלייר בלום ואוסקר ורנר בתפקידים הראשיים.
תקציר העלילה.
אלק לימאס (ריצ'רד ברטון), מנהל רשת הריגול הבריטית במערב ברלין ממתין בצ'ק פוינט צ'ארלי לסוכן שלו שאמור להגיע מברלין המזרחית. הסוכן עובר את המחסום המזרחי באופנים אך מחוסל לפני שמגיע למעבר הגבול.
לימאס נקרא ללונדון על ידי ראש הריגול הבריטי המכונה "קונטרול" (סיריל קיוזאק). הוא מאוכזב מכך שרוב סוכניו נתגלו ו"קונטרול" מציע לו להתפטר ולמצוא עבודה כספרן. לימאס אינו יודע כי הכל מבוים על ידי "קונטרול". הוא לא מוצא עניין בעבודתו אף שהוא פוגש בספריה את הספרנית הצעירה והנאה נאן פרי (קלייר בלום) שהיא חברת המפלגה הקומוניסטית בבריטניה והיא מתאהבת בו.
לימאס מדוכא ומתחיל לצרוך אלכוהול. לאחר שהוא מתקיף בעל מכולת הוא נכלא לשלושה חדשים. בצאתו מהכלא פוגש אותו "במקרה" סוכן מזרח גרמני בשם אש (מייקל הורדרן), מזמין אותו לארוחת צהרים דשנה ומציע לו לערוק למזרח ברלין.