באפריל 2019 הוצג לציבור אב טיפוס של רכב הקרוסאובר אאורוס קומנדאנט.
במאי 2019 שר המסחר והתעשייה של רוסיה חשף כי תחת המותג מפותח גם אופנוע חשמלי, שייצורו נעשה בשיתוף פעולה עם מכון NAMI, רוסטכנולוגיות וחברת Sollers.
באוגוסט 2019 נחשף כי מסוק אנסאט מעוצב כחלק ממותגי אאורוס. בנוסף, פותח מטוס הנוסעים אאורוס ביזנס ג'ט כמטוס מנהלים מבוסס על סוחוי סופרג'ט 100, שנחשף בנובמבר 2021 במהלך הסלון האווירי באבו דאבי.
מאפיינים.
רכבים.
רכבי אאורוס כוללים דגמי לימוזינה, סדאן, רכבי שטח, קרוסאובר ומיניבוסים.
שמות הדגמים מושפעים משמות מגדלי הקרמלין:
נוסף להם פותחו:
הדגמים.
הרכב נמכר בחמישה דגמים שונים:
כלי תעופה.
בשנת 2019 נודע כי מסוק אנסאט, מעוצב במסגרת מותג אאורוס כמסוק יוקרה בשם אנסאט אאורוס דיזיין (Ансат Aurus Design).
בשנת 2021, נחשף דגם אאורוס ביזנס ג'ט (AURUS бизнес-джет, או AURUS Business Jet) כמטוס מנהלים חדש על בסיס סוחוי סופרג'ט 100 שיכול להגיע ל־7,200 ק"מ.
ה'תשפ&quot;ט
ה'תש&quot;ץ
ניני (סרט)
ניני הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1963 מסוגת דרמה רומנטית בבימויו של שלמה סוריאנו עם אריק איינשטיין ורונית כץ בתפקידים הראשיים.
התסריט נכתב על ידי שלמה סוריאנו והוא מבוסס על הספר "ניני, בת הדת האחרת" של מאיר זרחי משנת 1957.
המועצה לביקורת סרטים ומחזות בקשה לפסול את הסרט מפני שהופיעו בו בתחילתו שלוש שחקניות שחורות עם בגדי ים חושפני (ביקיני) ובעיקר בגלל על סיפור על יהודי שמתאהב בנוצרייה, לבסוף אושרה ההקרנה, אולם מן הסרט נשללו ההטבות המגיעות לסרט ישראלי על פי חוק הסרטים הישראליים.
זה היה סרטו הראשון של אריק איינשטיין. הוא מגלם תפקיד של צעיר יהודי המתאהב בצעירה נוצרייה למרות התנגדות מכל הצדדים.
את רונית כץ, יוצאת להקת הנח"ל, בחר סוריאנו מקרב תלמידות בית הספר למשחק "בית צבי".
הסרט הועלה להקרנת הבכורה בקולנוע "ארמון דוד", זכה לביקורות קשות, לא הצליח כלכלית ונשכח.
הסרט צולם על רקע רחובות ונופים של תל אביב-יפו בשנות ה-60.
חברת יונייטד קינג הפיקה מארז סרטי DVD של אריק איינשטיין, והסרט הופץ במהדורה דיגיטלית משופרת.
תקציר העלילה.
חנן יעקובי (אריק איינשטיין) הוא צעיר בן תפנוקים שלא חסר לו דבר. אביו (יעקב איינשטיין) הוא בעל מפעל וחנן עובד שם בעבודה פקידותית ומשעממת, מרבה לאחר לעבודה ולהתעסק בתחביבו, ציור.
אביו מזמן אותו לשיחה ואומר לו כי הוא מייעד אותו לממשיכו אך את חנן זה לא מעניין. חברתו תמר (נורית נאמן) היא בתו של השותף במפעל ורוצה להתחתן עם חנן ולהקים משפחה אך חנן מסרב.
יום אחד יוצא חנן לצייר ביפו העתיקה. הוא עובר בשוק הפשפשים ועולה על גבעה הצופה על החוף. שם הוא מבחין באישה קשישה (בטי סגל) שעומדת להתעלף. הוא חש אליה, תומך בה ומלווה אותה לביתה. היא אומרת לו שבתה ניני (רונית כץ), עובדת כאחות בבית החולים של המיסיון.
חנן מוצא אותה בבית החולים ומתאהב בה מיד. היא אומרת לו שהיא נוצרייה ושמה המלא הוא יוהנה על שם יוהנה הקדושה.
הם מטיילים באתרי תל אביב - רחוב דיזנגוף, כיכר הבימה, גן החיות ועוד ומסיימים בשקיעה רומנטית בחוף יפו.
כומר הקהילה (נפתלי יבין) נפגש עם חנן וניני ומנסה לשכנע אותם להפסיק את יחסיהם אך ללא תועלת.
הם נוסעים לטיול צפונה עם דני ואורנה חברים של חנן ומבקרים בקיבוץ ובכנרת שם הם ממשמשים את אהבתם.
תמר מארגנת נשף בבית הוריה וחנן וניני מגיעים לשם. ניני זוכה ליחס משפיל מתמר וחברותיה ובורחת משם. חנן מנסה לחפש אותה בלילה ביפו. לבסוף הוא מוצא אותה והם מתחבקים. על המסך מופיעה הכתובת:סוף?.
Bad Blood
ביקורת על ויקיפדיה
לאורך השנים הועלו ביקורות שונות על ויקיפדיה. רוב הביקורות מתייחסות לשתי טענות מרכזיות:
ביקורת על תוכן.
רוברט מקהנרי העורך הראשי של אנציקלופדיית בריטניקה, התבטא נגד השימוש במונח "אנציקלופדיה" לתיאור ויקיפדיה, משום שלדבריו, האמור מטעה את הקורא להאמין שהיא יותר אמינה ממה שהיא בפועל.
לאורך השנים הועלתה גם הטענה שוויקיפדיה היא מקור בלתי מהימן, משום שלעורכים רבים בוויקיפדיה אין בהכרח תארים או תעודות מוכרות אחרות באקדמיה. מסיבה זו השימוש בוויקיפדיה אינו מקובל בבתי ספר ובאוניברסיטאות רבים. באופן זה, חלק מהמוסדות אוסרים את השימוש בוויקיפדיה כמקור עיקרי, בעוד שאחרים מאפשרים להשתמש בוויקיפדיה רק על מנת למצוא מקורות חיצוניים מוצלחים. ביקורת זו, לעומת זאת, חלה לא רק על ויקיפדיה, אלא על אנציקלופדיות באופן כללי - ישנם מרצים שונים באוניברסיטאות, שדורשים כי הסטודנטים ימנעו מלהשתמש באנציקלופדיות בעת כתיבת עבודות העוסקות בתחום המדעים.
לפי המדיניות הרשמית של ויקיפדיה, טענות שמוצגות בערכים חייבות להסתמך על מקורות מהימנים, אשר נוצרו במסגרת תהליך ביקורת עמיתים. מייסד ויקיפדיה ג'ימי ויילס הדגיש בעבר שאנציקלופדיות מכל סוג שהוא, אינן מהוות מקור ראשוני, ולכן אין להתייחס אליהן כאל מקור בעל סמכות.
דיוק המידע.
חוסר סמכות.
על פי מדיניותה הרשמית של ויקיפדיה, התוכן בה לא אמור לשמש כמקור העיקרי במחקרים. הספרן פיליפ ברדלי טען בריאיון לעיתון הגארדיאן באוקטובר 2004 ש וכי לטענתו רוברט מקהנרי ופול ואלי ציינו גם שהקוראים בוויקיפדיה אינם יכולים לדעת מי כתב את הערך אותו הם קוראים. הערך עשוי להיות, כמו גם לא-להיות, כתוב בידי אדם המומחה בתחומו.
מחקר השוואתי של ערכי מדע.
בדצמבר 2005 פרסם כתב העת המדעי Nature מחקר שבדק את רמת הדיוק של ערכי ויקיפדיה. במסגרת המחקר נבדקו 42 ערכים בנושאי מדע בוויקיפדיה האנגלית אל מול בריטניקה. הערכים כללו בין היתר ביוגרפיות של מדענים בולטים. על פי המחקר, הערכים בוויקיפדיה האנגלית שנבדקו הכילו בממוצע 4 שגיאות או השמטות, והערכים בבריטניקה הכילו בממוצע 3 שגיאות או השמטות. מסקנת המחקר הייתה כי ויקיפדיה והבריטניקה שקולות מבחינת הדיוק של ערכים מדעיים. יחד עם זאת, עורכי המחקר ציינו שתי חולשות עיקריות של ויקיפדיה: 1. תוכן שמוצג באופן מבולבל, מבחינת סדר הצגת הדברים והפרשנות שלהם. 2. משקל רב מדי ניתן לתאוריות שוליות ונתונות במחלוקת.
בעקבות פרסום המחקר, בריטניקה דרשה שכתב העת Nature יפרסם מידע נוסף אודות שיטת המחקר שעמדה מאחורי הבדיקה. בהתבסס על המידע הנוסף אותו Nature הסכימו לחשוף, טענה בריטניקה כי המחקר היה "פגום באופן מהותי", שכן המידע המתומצת שנבדק באנציקלופדיה בריטניקה כלל בין היתר מידע שנכתב עבור הגרסה המיועדת לקוראים צעירים. טענה נוספת שהועלתה מצד בריטניקה הייתה שאף על פי שהמחקר של Nature הראה שכמות השגיאות בוויקיפדיה ובבריטניקה כמעט זהה, פירוט השגיאות העיד על כך שהשגיאות שמוצגות בוויקיפדיה לעיתים רבות כוללות הכללת עובדות שגויות, ואילו במקרה של בריטניקה מדובר בתוכן שהושמט בטעות, מה שהופך את בריטניקה לטענתם ל"הרבה יותר מדויקת מוויקיפדיה, על פי הנתונים". בתגובה, דחה כתב העת Nature טענות אלו ופרסם תגובה נקודתית לטענות הספציפיות.
היעדר בדיקה שיטתית של עובדות.
אחת הביקורות הן שמידע לא מדויק אשר איננו שקר מוחלט עלול להימצא בוויקיפדיה לאורך זמן רב בטרם הוא מאותר ומתוקן. המקרים הידועים ביותר מהסוג הזה אשר דווח עליהם באמצעי התקשורת היו ביוגרפיות של אנשים חיים. האופן בו הסופר והעיתונאי האמריקני ג'ון סיגנטאלר נאלץ לתקן בעצמו שקרים בוטים בערך אודותיו הראתה כי לעיתים האנשים מושא הערכים הביוגרפים בוויקיפדיה צריכים להיות מעורבים בתהליך העריכה של הערכים אודותיהם על מנת לוודא שלא יוצג מידע שגוי בערכים הללו. באופן זה, במאי 2005 ערך משתמש אנונימי את הערך על סיגנטאלר בוויקיפדיה האנגלית כך שהוא הכיל כמה הצהרות כוזבות ומשמיצות. המידע השגוי היה קיים בערך ממאי ועד ספטמבר 2005 כאשר התגלה על ידי ידידו של סיגנטאלר. התוכן בוויקיפדיה מועתק לעיתים קרובות לאתרי Fork אחרים , וכאשר זה קורה מידע שגוי עלול כתוצאה מכך להופיע במספר מקורות שונים באינטרנט. מצב זה זה יכול ליצור רושם מטעה שיש אמת בטענה מסוימת משום שהיא מופיעה במספר אתרים.
ניסיונות להוסיף מידע שגוי לוויקיפדיה אינן מוגבלות רק לעריכת ערכים קיימים, והן בהחלט עלולות לכלול גם ניסיונות ליצור ערכים חדשים עם מידע שגוי. לאורך השנים היו מקרים בהם משתמשים פעלו בכוונה לשלב בוויקיפדיה מידע שגוי על מנת לבדוק את המערכת, וכדרך להפגין את טענתם בדבר חוסר האמינות לכאורה של ויקיפדיה. על פי כללי ויקיפדיה ניסיונות מכוונים לשלב מידע כוזב ומטעה בערכי ויקיפדיה הם צורה של ונדליזם.
נקודת מבט נייטרלית וניגודי אינטרסים.
ההקפדה על נקודת מבט נייטרלית בעת הכתיבה בוויקיפדיה היא אחת מהעקרונות המרכזיים במיזם. העיתונאי מארק גלייזר התייחס לדרישה זו כאידיאל בלתי אפשרי בשל ההטיות הבלתי נמנעות של העורכים.