קורנילוב היה משוכנע לחלוטין (תוך שהוא מתעלם מדעתו של בוריס סאווינקוב, סגנו של קרנסקי, כי מדובר באי הבנה כוללת) שקרנסקי לא התכוון להדיחו אלא נהג כך משום שהיה תחת לחץ - אסור על ידי הבולשביקים. קורנילוב קרא לחייליו "להציל את מולדתם הגוועת".
קרנסקי לא ידע אם יוכל לסמוך על שאר מפקדיו כנגד ה"פלישה" של קורנילוב ונאלץ לבקש עזרה מה"גווארדיה האדומה" של הבולשביקים.
בהתקרב חיל הפרשים ה-3 לפטרוגרד הורה קרנסקי למפקד הגיס, גנרל קרימוב (שלוחו של קורנילוב), לעצור את התקדמותו. כאשר קרימוב הבין כי אין חשש לשליטה בולשביקית, ציית לקרנסקי. קרנסקי שעדיין האמין כי חיל המצב חפץ להדיחו ולכונן ממשל צבאי, עצר ואסר את קורנילוב ו-7000 מתומכיו.
בעקבות פרשה זו קרנסקי איבד מכוחו הפוליטי, חיזק בצורה משמעותית את הבולשביקים ואת תמיכת הפועלים בהם, וסלל את דרכם לשלטון במהפכת אוקטובר. לולא פרשה זו ייתכן (כך לפי קרנסקי עצמו ומספר חוקרים) והבולשביקים לא היו מגיעים לשלטון, זאת מאחר שזמן קצר לפני הפרשה הפופולריות של הבולשביקים הייתה בשפל (לאור חשיפת קשריהם עם הגרמנים בעיתונות) ומנגד המורל של החיילים בחזית היה במגמת שיפור. כמו כן נראה שקרנסקי יצא "קירח" משני הצדדים שכן הסוציאליסטים המתונים ראו בו מעתה שליט רופס בעוד שהקצונה הצבאית ראתה בו כמי שתקע לה סכין בגב ולפיכך הללו נמנעו מלסייע לו לאחר מכן.
ישיבת בית מתתיהו
בית מתתיהו היא ישיבה גדולה בבני ברק המשתייכת לזרם החרדי-ליטאי. ראש הישיבה ומייסדה הוא הרב ברוך ויסבקר.
תולדותיה.
הישיבה (המכונה בעולם החרדי בהברה אשכנזית 'בייס מאטע'ס') הוקמה בשנת תשמ"א (1981) על ידי הרב ברוך ויסבקר, אשר כיהן קודם לכן כר"מ בישיבות קול תורה ובית התלמוד. הישיבה שוכנת בבניין ישיבת בית יוסף-נובהרדוק בגבעת רוקח אשר הייתה הישיבה הראשונה בבני ברק, והיא קרויה על שם הרב מתתיהו שצ'יגל, מייסדה ומנהלה של ישיבת "בית יוסף".
הישיבה הוקמה בעידודם של הרב יעקב ישראל קניבסקי והרב אלעזר מנחם מן שך שאף היה נשיא הישיבה וחתום על מגילת היסוד שלה. בין חברי העמותה הראשונים היו הרב אהרן לייב שטיינמן והרב גרשון אדלשטיין.
נכון לשנת הלימודים תשפ"א למדו בישיבה למעלה מ-650 תלמידים. צוות הר"מים: הרב שרגא צבי פישהוף, הרב יהודה אריה רפפורט, הרב נחום לבה, הרב ישראל מאיר מן (חתנו של ראש הישיבה) בנו של הרב מרדכי מן, הרב צבי ויסבקר והרב יהודה ויסבקר (בניו של ראש הישיבה) וכן הרב מרדכי וינטר. כמנהל רוחני מכהן הרב שלמה ברויאר, בנו של פרופ' מרדכי ברויאר וחתנו של הרב גדליה איזמן, משגיח ישיבת קול תורה. משגיחים נוספים בישיבה, הרב יהושע רביץ בנו השני של מייסד מפלגת דגל התורה הרב אברהם רביץ, וכן הרב שלמה פוחוביץ. בעבר כיהנו כמשגיחים הרב אורי וייסבלום הרב שלמה כהן והרב נפתלי קפלן. בעבר כיהנו כר"מים הרב גבריאל יוסף לוי, שפרש והקים את ישיבת באר התורה, והרב יהודה אריה הרשלר, עד פטירתו בתשע"ז.
שיטת הלימוד.
הישיבה מדגישה את לימוד העיון במידה מרובה יותר מרוב הישיבות ולומדים בה שני סדרי עיון, בבוקר ובלילה. השיעור הכללי של ראש הישיבה מתמקד בהיגיון שמאחורי היסודות בסוגיה.
ישיבות בת.
מלבד ישיבת האם בבני ברק הקים הרב ויסבקר ישיבות נוספות הפועלות תחת חסותו:
הנסיכה הצפרדע
הנסיכה הצפרדע הוא ספר מאת הסופרת אליזבת דוסון בייקר. עלילת הספר נכתבה בהשראת המעשייה "הנסיך הצפרדע" של האחים גרים. הסרט "הנסיכה והצפרדע" של אולפני וולט דיסני משנת 2009 מבוסס על גרסתה של בייקר.
עלילה.
הנסיכה אמרלדה, המכונה אמה, היא יורשת העצר של ממלכת גרינסוורד. המאפיין הבולט ביותר שלה הוא צחוקה הדומה לנעירת חמור. היחידה שמעריכה אותה היא דודתה גראסינה, המכשפה הירוקה הנוכחית. כאשר מאלצים אותה להתחתן, בורחת הנסיכה ופוגשת בנסיך אידריק ממונטה ויסטה העליונה, שקולל על ידי המכשפה מודין והפך לצפרדע. הנסיכה מנשקת אותו במטרה לנסות ולהפוך את הכישוף, אך הופכת בעצמה לצפרדע, והשניים יוצאים למסע הרפתקאות במטרה לנסות ולהפוך את הכישוף, כשאחריהם רודף כלב עקשן.
הספורט בתקופת ימי הביניים
אבא פניכל
אַבָּא פֵנִיכֵל (13 בנובמבר 1906 – 4 ביוני 1986) היה מהציירים הבולטים באמנות הרישום בישראל ודמות בולטת במערכת החינוך לאמנות. מאז בואו לארץ ועד ימיו האחרונים המשיך ללמד במוסדות אמנות בתל אביב, לרבות המדרשה למורים לציור, מוזיאון הלנה רובינשטיין, והאוניברסיטה העממית, והקים דור מורים חובבי אמנות.
ביוגרפיה.
פניכל נולד במיילץ שבפולין ליצחק פניכל, צייר כפרי. בילדותו הצטיין ברב-תחומיות, כששילב לימודי נגינה על כינור בלימודי אמנות וציור. הוא סיים את האקדמיה לאמנות בקרקוב והוסמך בפדגוגיה של ציור.
בשנים 1939–1945, בתקופת מלחמת העולם השנייה, חי פניכל בברית המועצות ועסק באמנות, ציור, תיאטרון ומוזיקה. בשנת 1945 חזר לפולין, ועבד כמאייר הראשי בהוצאה לאור של הוועדה ההיסטורית היהודית, כשהוא נותן בציוריו ביטוי טראגי לשואה. כמו כן, אייר רישומים לספרים וצייר וערך תערוכה בקרקוב, שבה נרכשו שבע מעבודותיו למוזיאון הלאומי.
בשנת 1948 ניסה לעלות לארץ ישראל באוניית המעפילים "שְׁאָר יָשׁוּב", אך גורש למחנות המעצר בקפריסין. במחנה ארגן פניכל עבור המעפילים העצורים פעילויות אמנותיות, קורסים ותערוכות. בתקופה זו יצר סדרת רישומים ותחריטים מהווי המחנה, שאותה הביא עמו ארצה.
לאחר עלייתו השתקע בתל אביב, ובשנת 1949 החל ללמד ציור במדרשה למורי ציור בתל אביב. פניכל נמנה עם מייסדי המכון לציור ופיסול בבת ים ולימד אמנות באוניברסיטה העממית ובמוזיאון הלנה רובינשטיין. בשנותיו הראשונות בארץ התגורר ברחוב קדם שביפו, ומשנת 1961 ברחוב צפת 1 בתל אביב.
יצירתו של פניכל היא ביסודה אימפרסיוניסטית, והוא נטה לצייר ממראות הארץ, נופיה ואנשיה בצבעי אקוורל, פנדה וציפורן. בשלב מוקדם נטה אל האסכולה היהודית של שטיידנהרט ובודקו. ביצירותיו התבטאו התרשמויותיו מנופי הארץ בכלל, ומנופי תל אביב–יפו, חופיה ואנשיה בפרט. בתחום החינוך לאמנות הנחה פניכל וטיפח מורים לאמנות בבית המדרש הארצי למורי אמנות, במכון לאמנות בבת ים ובמוזיאון תל אביב.
כ-25 שנים ליווה את העיתון "דבר" בצרור רישומים מהצגות הבכורה של תיאטראות בתל אביב, לרבות הבימה, הקאמרי והאוהל. כמו כן, אייר שערים צבעוניים ל"דבר לילדים" ועסק באיור סיפורים ורשימות ל'דבר השבוע'. בשנת 1974 פרש לגמלאות. נפטר ב-1986. הותיר אישה.
עבודותיו.
במשך 40 שנות פעילותו בארץ ערך פניכל מספר רב של תערוכות יחיד, השתתף כל שנה בתערוכה כללית מטעם אגודת הציירים והפסלים בישראל והוציא אלבומי רישום רבים בנושאים מגוונים. כן ליוו ציוריו שורה ארוכה של ספרים (פרוזה ושירה).
כינוס האספרנטו העולמי
שמואל וינברג
שמואל אליהו וינברג (י"ח בתשרי תרפ"ג, 10 באוקטובר 1922 - תשנ"ט, 1999) היה ראש עיריית בני ברק.
ביוגרפיה.
נולד בוורשה, לשושנה בת דוד וינפלד ולרב אברהם יהושע העשיל וינברג שכיהן כאדמו"ר מסלונים בתל אביב לאחר השואה. בשנת 1935 עלה לארץ ישראל עם הוריו והמשפחה התיישבה בתל אביב. התחנך בתלמודי התורה "סיני" ו"יבנה" בתל אביב.
בתקופת מאורעות 1936–1939 הצטרף לתנועת ברית החשמונאים, חויל לאצ"ל ומשם עבר ללח"י. בשני הארגונים היה פעיל בגיוס נוער דתי. נתפס על ידי משטרת המנדט בעת שהדביק כרוזים בתל אביב ונשלח למחנה המעצר בלטרון, שם נכלא לכחצי שנה. היה בין תלמידי המחזור הראשון של ישיבת היישוב החדש בראשות הרב משה אביגדור עמיאל, ובמקביל למד גם כלכלה והנהלת חשבונות. במלחמת העצמאות עבד במנגנון הגיוס של משרד הביטחון.
בשנת 1949 נישא לאסתר בת הרב משה אקשטיין. השתייך לתנועת פועלי אגודת ישראל, והיה ממנהיגיה, כיהן מטעמה כיו"ר וכחבר הדירקטוריון של בנק פועלי אגודת ישראל. בשנים 1947–1966 שימש גזבר עיריית בני ברק. ובמקביל שימש כיו"ר ועד בית הכנסת "קהל חסידים".
באמצע שנת 1966 התפטר ראובן אהרונוביץ' מראשות העיר וממועצת העירייה ועמו התפטר חבר המועצה שלמה כהן, על מנת לאפשר לוינברג להיכנס למועצה ולכהן כראש עיר. הוא החזיק בתפקיד עד יולי 1968, אז התפטר במסגרת הסכם רוטציה כדי לפנות מקום לשמעון סירוקה מאגודת ישראל. וינברג שב לכהונת ראש העיר בשנים 1978–1983 לאחר שהרב חיים גריינימן החליט להציבו בראש הרשימה החרדית.
הקים את בית ההחלמה ליולדות "אם וילד" בבני ברק כמפעל חסד אישי שבראשו עמדה רעייתו אסתר.
וינברג אב לחמישה ילדים, בהם: משה, מרצה, דוד, חשב בעיריית בני ברק, ושרה זלבסקי, אשתו של היוצר צבי זלבסקי.
ממוצע אריתמטי-גאומטרי
באנליזה מתמטית, הממוצע האריתמטי-גאומטרי של שני מספרים הוא ערך-ביניים המתקבל מהחלפה חוזרת של המספרים בממוצע האריתמטי והגאומטרי שלהם. התהליך נחקר בתחילה על ידי לגראנז' וגאוס, ובתחילת המאה ה-19 השתמש בו לז'נדר כדי לחשב אינטגרלים אליפטיים.
הגדרה.
אם formula_1 הם מספרים (ממשיים) חיוביים, הממוצע האריתמטי-גאומטרי שלהם הוא הגבול המשותף של הסדרות formula_2, המוגדרות ברקורסיה על-פי הנוסחאות:
כאשר formula_5 ו- formula_6. מקובל לסמן את הממוצע ב- formula_7.
דוגמה.
כדי למצוא את הממוצע אריתמטי-גאומטרי של formula_8 ושל formula_9, נחשב תחילה את הממוצע האריתמטי והממוצע הגאומטרי שלהם:
נמשיך בתהליך האיטרציה ונחשב:
וכך הלאה.
ארבעת הצעדים הראשונים נותנים את הערכים הבאים:
הערכים מתקרבים זה לזה במהירות, וגבולם המשותף הוא הממוצע האריתמטי-גאומטרי של זוג המספרים המקוריים.
תכונות.
הממוצע האריתמטי-גאומטרי של מספרים ממשיים.