ראפטר תרם מחצית מסכום זכיותיו באליפות הפתוחה בארצות הברית בשנים 1997 ו-1998 לארגון צדקה בשם "Starlight Children's Foundation". בנוסף ראפטר גם פעיל לזכויות בעלי החיים.
לעיתים נוהג ראפטר לשחק פוטבול אוסטרלי.
לאחר פרישתו החל ראפטר לדגמן הלבשה תחתונה עבור מותג ההלבשה האוסטרלי "Bonds".
באוקטובר 2010 הוכרז שראפטר מונה למאמן נבחרת אוסטרליה בגביע דייוויס.
פטריק רפטר
טיאגו מנדש
טיאגו קרדוסו מנדש (בפורטוגזית: Tiago Cardoso Mendes; נולד ב-2 במאי 1981) הוא מאמן כדורגל וכדורגלן עבר פורטוגזי ששיחק בעמדת הקשר.
קריירה.
טיאגו נולד בויאנה דה קסטלו בפורטוגל. ב-1999 החל לשחק בקבוצת ספורטינג בראגה במשך 4 עונות עד שנת 2002. לאחר מכן הצטרף לבנפיקה ליסבון בה שיחק במשך שנתיים ולבסוף זכה איתה בגביע הפורטוגזי.
ב-20 ביולי 2004 טיאגו עבר לצ'לסי האנגלית תמורת 15 מיליון אירו. הוא הבקיע בהופעת הבכורה שלו ב-24 באוגוסט נגד קריסטל פאלאס והפך לאחד השחקנים החשובים בקבוצה בעונת ובזכייתה באליפות.
באוגוסט 2005 עבר לקבוצה אולימפיק ליון הצרפתית לארבע שנים עבור 10.1 מיליון אירו. ז'וז'ה מוריניו מאמנה של צ'לסי הודה בראיון כי זו הייתה טעות לתת לו לעזוב את הקבוצה. טיאגו הצטיין בליון והבקיע שבעה שערים ב-37 הופעות. רגעי השיא שלו בקבוצה היו כאשר צמד השערים נגד פ.ס.וו. איינדהובן שבזכותם העפיל עם קבוצתו לרבע גמר ליגת האלופות, ושער הניצחון נגד טרויס AC ב-1 באפריל 2006 שבזכותו זכתה הקבוצה באליפות צרפת. בעונת זכה עם ליון באליפות נוספת.
ב-21 ביוני 2007 מנדש עבר לקבוצה האיטלקית יובנטוס עבור 13 מיליון אירו. ביצועיו בעונתו הראשונה בקבוצה זכו לביקורת, בנוסף אתר Goal תיאר אותו כ"פלופ" השלישי הגדול ביותר בעונה. בנובמבר 2008 במשחק נגד אינטר מילאנו נפצע חזק בברכו, ונעדר מהמגרשים למשך חודשיים. במחצית הראשונה של עונת 2009/10 טיאגו נשאר בעיקר בספסל ומיעט לשחק.
ב-8 בינואר 2010 הושאל מיובנטוס לאתלטיקו מדריד עד לסוף העונה, הבקיע את שער הליגה הראשון שלו בקבוצה ב-21 בינואר נגד סלטה ויגו במשחק שהסתיים בתיקו 1:1. ב-20 ביולי 2011 חתם באופן קבוע באתלטיקו ובכך עזב את יובנטוס. יחד עם הקבוצה זכה בליגה האירופית, באליפות ספרד ובגביע המלך הספרדי. בסיום עונת נגמר חוזהו של טיאגו באתלטיקו. ביולי 2014 הוא האריך את חוזהו באתלטיקו לשנתיים נוספות.
נבחרת פורטוגל.
טיאגו החל בנבחרת הצעירה של פורטוגל בה כיכב רבות. לאחר שעלה לנבחרת פורטוגל המשתתף עם הנבחרת במונדיאל 2006 והגיעה איתה עד לחצי גמר בו הפסיד לצרפת וסיימו במקום הרביעי. הבקיע את שערו הבכורה בנבחרת נגד סרביה במוקדמות יורו 2008. במונדיאל 2010 הבקיע נגד צפון קוריאה במשחק שהסתיים בניצחון 7:0.
לאחר המונדיאל הודיע על פרישתו מהנבחרת מסיבות כדי לפנות הזדמנות לשחקנים צעירים, בסך הכל השתתף ב-58 משחקים בנבחרת והבקיע 3 שערים.
לקראת מוקדמות יורו 2016 חזר לנבחרת לאחר שזומן על ידי מאמנו פרננדו סנטוש.
קישורים חיצוניים.
פאדי קונסידיין
פטריק ג'ורג' "פאדי" קונסידיין (באנגלית: Patrick George "Paddy" Considine נולד ב-5 בספטמבר 1973) הוא שחקן קולנוע, במאי ותסריטאי אנגלי. זכה להכרה כשחקן בזכות תפקידיו בסרטים "באמריקה", "זהות אבודה", "שוטרים לוהטים", "סינדרלה מן" ו"סוף העולם".
ביוגרפיה.
קונסידיין נולד וגדל בעיירה בארטון אפון טרנט שבמחוז סטפורדשייר, מערב המידלנדס, אנגליה. הוא למד ב"מכללת בארטון" וב"אוניברסיטת ברייטון" משם יצא עם תואר בצילום.
קריירת משחק.
קונסידיין התגלה לראשונה בבריטניה בסרטים "המוצא האחרון" העצמאי שזכה לשבחים ו"אנשי המסיבות" של מייקל וינטרבוטום בו שיחק בתפקיד רוב גרטון מנהלה המוזיקלי של להקת הרוק "ג'וי דיוויז'ן ".
קונסידיין פרץ לתודעה בשנת 2003 בדרמה של ג'ים שרידן "באמריקה" שבה שיחק בתפקיד ג'וני סאליבן. הופעת הפריצה שלו זימנה לו תפקידים בסרטים הבריטים המצליחים, המותחן הפסיכולוגי "בנעלי המת" אותו גם כתב קונסידיין וכיכב בתפקיד הראשי בתור החייל העריק ריצ'רד והדרמה "אהבה של קיץ". ב-2005 לוהק לתפקיד משני בדרמת האגרוף ההוליוודית של רון הווארד "סינדרלה מן" בתור מייק וילסון חברו של אלוף האגרוף ג'יימס ג'יי בראדוק (ראסל קרואו).
ב-2007 הופיע קונסידיין במותחן הריגול המצליח של פול גרינגראס "זהות אבודה" בתפקיד העיתונאי סיימון רוס ובקומדיה המשטרתית הבריטית של אדגר רייט "שוטרים לוהטים" בתפקיד השוטר אנדי וינרייט. באותה שנה הוציא לאקרנים את סרטו הראשון, הסרט הקצר "Dog Altogether" בעבורו קצר קונסידיין שבחים רבים ואף זכה בפרס באפט"א לסרט הקצר הטוב ביותר.
ב-2010 השתתף בהפקה הקומית המוערכת של בן סטילר "צוללת" בתפקיד גרהאם פורביס החבר של ג'יל טייט (סאלי הוקינס).
ב-2011 זכה קונסידיין להצלחה מסחררת בקרב מבקרי הקולנוע על בימוי וכתיבת הסרט העלילתי הגדול הראשון שלו "טריאנוזאור" . על הדרמה הפשע שיצר קיבל קונסי דיין פרסי קולנוע רבים, בהם פרס באפט"א לבמאי המתחיל המבטיח ביותר. באותה שנה שיחק קונסידיין בסרט הפשע "בליץ" בתפקיד הבלש פורטר נאש.
ב-2012 הופיע בדרמת הנעורים "עכשיו זה טוב" בתור אביה של הנערה טסה סקוט (דקוטה פנינג). ב-2013 הופיע קונסידיין בקומדיה הבריטית הפרועה "סוף העולם" בתפקיד סטיבן פרינס.
בשנת 2017 ביים, כתב ואף כיכב בתפקיד הראשי בסרט הדרמה "הדרך של מאטי" על מאטי ברטון, אלוף איגרוף במשקל בינוני שבסוף הקריירה שלו הוא יודע שעליו להרוויח כסף ולצאת מהמשחק, ולהבטיח בית ועתיד עם אשתו ובתו התינוקת.
חיים אישיים.
בשנת 2011 התוודה קונסידיין על היותו לוקה בתסמונת אספרגר.
שירי איגיון
שירי איגיון (נונסנס) הם סוגה של שירה קלה, הומוריסטית ומבדרת, הכתובה על-פי רוב לפי הכללים הנוקשים של משקל וחריזה. היא מחזיקה שירים המכוונים לעולמם של ילדים, ובמקביל גם שירים המכוונים לעולמם של המבוגרים. אי-ההיגיון שמובלע בשיר עשוי להיות מסוגים שונים. שני תחומים עיקריים של אי-היגיון מצויים בשימוש: האחד הוא הומור המבוסס על שימוש בשפה מומצאת, בלתי תקנית, משובשת, ג'יברישית; השני הוא הומור של היגיון בלתי מציאותי, בלתי אפשרי, דמיוני. מובן ששיר עשוי להיות בנוי משני המרכיבים האלה גם יחד.
המונח איגיון.
את המונח העברי "אי-גיון", שהוא היפוכו של "היגיון", הגתה ככל הנראה לראשונה דפנה עבר-הדני בתרגומה לשירי אדוארד ליר (הוצאת טרקלין, 1973). זהו השקול למונח האנגלי (Nonsense verse) או לזה הגרמני (Unsinnpoesie). גם שירי-שטות, שירי-הבלים, שירי-איוולת, שירי-הבאי, מתאימים להגדרה.
היסטוריה.
מקובל לכאורה לראות במשוררים הבריטים אדוארד ליר ולואיס קרול כחלוצי הסוגה השירית הזו. אף ששניים אלה היו מנושאי הדגל הראשיים של הסוגה במאה התשע-עשרה, שירי איגיון כבר נכתבו באנגליה בשלהי המאה ה-16. בחיבורו על ראשית שירת הנונסנס מצביע נואל מלקולם על סר ג'והן הוסקינס (Hoskins), עורך-דין אנגלי, כממציא הסוגה שלפנינו. הנה תרגום לעברית השורות הראשונות של שיר האיוולת הראשון הידוע:
ג'והן הוסקינס / חרוזים קבליסטיים
חרוזים קבליסטים אשר עם שינויים של מילים, הברות ואותיות הם רבי היגיון, ואם לא – אז לא.
בשבח המחבר
גַּלָּיו שֶׁל דָּג בְּלִי מֹחַ בְּחֶמְאָה,
עִם קֶרֶן-יַעַר חֲקוּקָה עִבְרִית.
בְּתוֹךְ עָשָׁן, בִּכְלִי לְהַגָּשָׁה,
טָהוֹר נִרְאֶה, בְּזֶמֶר תְּלַת-קוֹלִי.
וּבְעֵת יוֹם הַשִּׁוְיוֹן קְרוּם-מְבֻצָּק
מוֹצִיא גַּלְגַּל שֶׁל כִּרְכָּרָה, סָגֹל,
הָעִגּוּלִים סוֹחֵט, שׁוֹחֵר אָבָק,
אָבָק עִם טְעָנוֹת כִּבְיָכוֹל. ...
משוררי איגיון.
יש שירי איגיון בכל שפה שבה נכתבים שירים. רבים מן המשוררים ה"רציניים" גם כתבו מדי פעם שירה אי-גיונית. בין המשוררים הכותבים אנגלית ידועים בעיקר לואיס קרול, אדוארד ליר, אוגדן נאש, הילאר בלוק, אוליבר הרפורד. מבין המשוררים הגרמנים בולטים כריסטיאן מורגנשטרן, ויואכים רינגלנץ.
תרגומים לעברית.
לואיס קרול נחשב ל'כהן הגדול' של שירת הנונסנס האנגלית, בעיקר בשל שני שירים המהווים את 'ספינות הדגל' של הסוגה הזאת. האחד הוא השיר ג'ברווקי (Jabberwocky). המהווה ציון דרך חשוב בכתיבה בשפה משובשת (ג'יברישית), עד כדי כך שביטויים אחדים ממנה הפכו לביטויים שיגרתיים ותקניים בשפה האנגלית, והוכנסו למילון אוקספורד (OED). השיר השני היא הפואמה הארוכה המכונה ציד הסנרק, שבה עשר דמויות חוברות יחד לצוד יצור שאין הם יודעים כלל את מראהו ומהותו. שני שירים אלה, המהווים אתגר אמיתי למתרגמים זכו לתרגומים אחדים לעברית (ניצה בן-ארי, יוני להב, רנה ליטוין, ראובן וימר, רבקה קנוהל). שירי גרדום של כריסטיאן מורגנשטרן, המחזיקים לא מעט שירי איגיון, תורגמו לעברית בידי דן דאור ובידי רוני רייך.
איגיון מקורי בעברית.
יש לא מעט כתיבה שירית נונ-סנסית בעברית, משני הסוגים שהוגדרו לעיל. בשנות ה-50 של המאה ה-20 ניתן היה למצוא פניני נונ-סנס בתוכנית הסטירית שלושה בסירה אחת ששודרה בקול ישראל, ובהמשך הוצאה לאור בשלושה ספרים. כאן ניתן למצוא להג נונסני פרי עטו של אהרן אמיר. הנה השורות הראשונות:
שַׁלְבּוּק סַרְפֵּי מָגוֹד עַלִיז
חִלְזֵי צִפְעוֹן פָּרְגוּ עָזִיז
וּשְׁלֵי מַרְקִיז
פָּלְזוּ בִּמְחִיז ...
והנה שורות הפתיחה של שיר שהיה מצוי בקרב ילדי קיבוצים בעמק:
כְּבָר מָרַשׁ הַקַּרְנָשׁ עֲלֵי סֶשֶׁר הַקְּלָשׁ
עוֹד מְעַט יְקַרְנֵף כַּחוֹרֵם,
אַךְ, בְּשִׁלְהֵי הַיַּרְמוּק
מִשְׁתַּצֵּל הַתַּלְבּוּק
מִתְרַקֵּל, מִתְבַּקֵּל וְשׁוֹרֵם. ...