רותם שפי נולדה בכרמיאל. אביה ממוצא אשכנזי ואימה ממוצא תימני. מאוחר יותר, בגיל תיכון, עברה משפחתה לפרדסיה. שפי למדה במגמת תיאטרון וקולנוע בבית הספר התיכון. בשנת 2002 התגייסה לצה"ל ללהקת חיל האוויר, ושירתה כסולנית הלהקה עד 2004. לאחר שחרורה מצה"ל למדה ברימון בית ספר לג'אז ולמוזיקה בת זמננו במגמת קול והלחנה.
קריירה מקצועית.
דיבוב.
שפי למדה קורס דיבוב באולפני נ.ל.ס, ודיבבה בסדרות "קיד וקאט" ו"פוקימון" ובאולפני אלרום בסרטי ההנפשה "גשם של פלאפל", "הנסיכה והצפרדע" ו"ארתור והמינימונים".
זמרת.
בשנת 2011, שפי החלה להופיע בליווי להקה עם חומרים מקוריים שלה.
בשנת 2021, השתתפה בעונה השנייה של הזמר במסכה בתור השיבולת, הגיעה לגמר וסיימה במקום השלישי.
כדמותה של שפיטה.
דמותה של שפיטה משלבת מאפיינים רבים של דיווה: היא נוהגת להתאפר בכבדות, ללבוש שמלות ערב ססגוניות, לענוד תכשיטים נוצצים ולעיתים בצירוף מקל הליכה מעוטר. היא נולדה כביכול ב"דומבאי", שכונה מפוארת בעיר דובאי. היא טוענת שקורט קוביין היה המאהב שלה, והשביע אותה לשיר קאבר לאחד משיריו, בטרם מת בזרועותיה.
באפריל 2013, הוציאה גרסת כיסוי לשיר "Karma Police" של רדיוהד.
ביולי 2015, הוציאה גרסת כיסוי לשיר "Lithium" של נירוונה. באוגוסט 2015, ערב תחילת שנת הלימודים, הוציאה גרסת קאבר לשיר "אָלֶף בֵּית" של נעמי שמר.
במרץ 2016, הוציאה גרסת כיסוי לשיר "אצא לי השוקה". בנובמבר 2016, נבחרה לבצע את השיר והקליפ הרשמיים של אירועי הגאווה מטעם עיריית תל אביב-יפו עם פינק של להקת אירוסמית'. בנובמבר 2016, הוציאה קאבר לשיר "You Oughta Know" של אלאניס מוריסט, אשר הגיבה לביצוע בחשבון הטוויטר שלה במילה "!Beautiful". בדצמבר 2016, אירחה שפיטה במסגרת פסטיבל ג'אז תל אביב את יוסי פיין ושלמה גרוניך.
בינואר 2017, כיכבה לצד השף אבי לוי, בפרסומת ל"חומוסטחינה" של "צָבָּר", אׂסם.
בנובמבר 2018, החלה את השתתפותה בעונה השישית של תוכנית המציאות "הכוכב הבא לאירוויזיון", בה העפילה לגמר וסיימה במקום השלישי.
בינואר 2019, זכתה שפיטה לחיקוי בתוכנית הסאטירה ארץ נהדרת על ידי השחקנית שני כהן.
באוקטובר 2020, השתתפה בפרויקט צו השעה, וביצעה גרסת כיסוי לשיר "מה חשוב היום" יחד עם מוטי טקה.
ביקורת.
דמותה ספגה ביקורת בתקשורת. לדברי עינב שיף, שפיטה מהווה זיוף תרבותי אוריינטליסטי ומתנשא. לדבריו, בדמות זו אין אירוניה, ביקורתיות, מודעות, מקוריות או תוכן מהותי, אלא מדובר בתחפושת מושקעת. כמו כן, השווה האופן בו היא מדגישה את העיצורים חי"ת ועי"ן ל"בלאקפייס" האמריקאי.
גם בקרב אמנים ערביים-ישראלים נמתחה ביקורת כנגד שפיטה. המוזיקאית והשחקנית מירה עווד טענה, שדמותה של שפיטה צוחקת באופן סטריאוטיפי ומתנשא על אוכלוסייה מוחלשת. לדברי הזמר והשחקן בסאם בירומי, לשעבר סולן להקת "חלאס", שפיטה אינה מביאה בשורה מבחינה אמנותית. לדבריו, היא מנסה לצחוק על החברה הערבית, ומזלזלת בפופ האוריינטלי ובאמניו. הזמר והמוזיקאי ג'ואן ספדי הלין על ביצועיה המזויפים והמוגזמים לדעתו. כמו כן, הזמרת והשחקנית אמל מורקוס טענה שיש בדמותה של שפיטה אלמנט גזעני.
לצד הביקורות השליליות על דמותה, ההופעות של שפיטה בתוכנית הכוכב הבא לאירוויזיון זוכות גם לביקורות חיוביות מצד השופטים. השופט אסף אמדורסקי שיבח את שפיטה וטען שהיא "עושה כבוד למוזיקה הערבית".
חיים אישיים.
בן זוגה הוא המוזיקאי דקל דביר, המתופף של להקת לולה מארש, שגם מסייע לה בהפקה מוזיקלית של שיריה. הזוג מתגורר בתל אביב. בנובמבר 2021 נולדה בתם הבכורה.
רותם שפי
קורטואה
ערי טרף (סרט)
בועז משעולי
בועז משעולי (נולד ב-11 בנובמבר 1951) הוא מחלוצי ההייטק בישראל. הוא היה שותף להקמה, לניהול וליזום של שורה של חברות מוכרות כקומברס, ורינט מערכות, DSP, פאנדטק, ורסמד, ואחרות, שמהן ועל ידי מנהלים שצמחו בהן התפתחו עשרות חברות הייטק מצליחות.
ביוגרפיה.
בועז משעולי נולד וגדל ברמת גן
ולמד בתיכון אורט סינגלובסקי, בצה"ל שירת בנח"ל המוצנח. בעל תואר ראשון בהצטיינות בהנדסת מחשבים מהטכניון; בתקופת לימודיו לתואר שני נמנה עם סגל ההוראה של הפקולטה להנדסת חשמל.
בשנת 1972 הצטרף לחברת שרנוע אלקטרוניקה, והיה חלק מצוות הפיתוח בראשותו של המהנדס גיל חגיז, שפיתח מחשב מסחרי שנמכר בעולם.
בשנים 1975–1978 היה בעל חברת ייעוץ, שפעלה במימושי מבוססי מעבדי מיקרו.
ב-1978 הזמינה אותו חברה מסטמפורד, קונטיקט, בה ניהל פרויקט פיתוח של מערכת שסיפקה מענה קולי של 20 אלף שיחות טלפון בשעה, והוטמעה ברשת חנויות הכלבו מייסיס.
חברת Efrat Corporation, ארצות הברית. בית תוכנה וחברת ייעוץ לפיתוח
בשנת 1980 הקים משעולי בארצות הברית את חברת "אפרת", שפיתחה טכנולוגיות חדישות לעיבוד ספרתי של אותות ולארכיטקטורה חדשנית של טיפול מחשב במולטימדיה.
החברה העניקה שירותי פיתוח בתחומי התוכנה והחומרה לפרויקטים שונים, ביניהם לחברת המחשבים Fujitsu ומרכז התכנון של ITT, שעסק בפיתוח מרכזייה ציבורית לחברות טלפון.
במסגרת פעילותה של חברת אפרת, הגה בועז משעולי את הקונספט של תיבות קוליות, והחל לפתח ארכיטקטורה שתדע לטפל באגירה והעברה של מידע מולטימדיה על ידי מחשב, ובאלגוריתם חדש לייצוג דיגיטלי של דיבור.
הקמת חברת אפרת טכנולוגיה עתידית, תל אביב. הבסיס של חברת קומברס
בשלהי שנת 1982 הקים בועז משעולי בישראל את אפרת טכנולוגיה עתידית;
שותפיו היו פרופ' יחיעם ימיני מאוניברסיטת קולומביה וגיסו, איש הכספים, קובי אלכסנדר. בתוכנית העסקית הראשונה מיוני 1982 פעל בועז משעולי כנשיא (president), יחיעם ימיני כמדען ראשי (chief scientist) וקובי אלכסנדר כסמנכ"ל כספים (chief financial officer).
באפרת השקיעו קונצרן אסקום משווייץ, חברות תדיראן, אמפל, "שירסון אמריקן אקספרס" , ADP, ליהמן ברדרס, קרן הון סיכון אמריקאית ומשקיעים פרטיים אמריקאים
והיא קיבלה מענקים מקרן בירד ולשכת המדען הראשי במשרד המסחר והתעשייה.
הניו יורק טיימס הקדיש למשעולי כתבת דיוקן בה תיאר אותו כמייצג דור חדש של יזמים וכינה אותו "whiz kid".
עם רישום החברה ותחילת פעילותה בועז משעולי וקובי אלכסנדר כיהנו כמנכ"לים משותפים, כשמשעולי היה אחראי על תחומי השיווק, הפיתוח העסקי והפיתוחים הטכנולוגיים, וקובי אלכסנדר היה אחראי על הניהול פיננסי של החברה.
הקמת חברת קומברס בארצות הברית
אנשי אפרת הגיעו למסקנה שלצורך פעילות בשוק בארצות הברית, ולצורך גיוסי הון לחברה, יהיה קל יותר אם החברה תהיה רשומה בארצות הברית, עם שמות שיצלצלו טוב באנגלית. הם שינו את שם מערכת התיבות הקוליות מ"תבור" ל-"Trilogue", והוחלט על "הפיכת שרוול" והעברת כל בעלי המניות בחברת אפרת לבעלות על חברת אם שהוקמה בניו יורק בתחילת 1984 בשם Comverse Technolohy Inc. בועז משעולי וקובי אלכסנדר נשאו בתארים יו"ר ומנכ"ל משותפים. מערכת "Trilogue" נרכשה בידי עשרות מוסדות וארגונים, ביניהם מינהל השירותים הכלליים של הממשל האמריקני ואוניברסיטת מישיגן. בינואר 1987 הונפקה קומברס בבורסת ניו יורק.
כחלק מפעילותו בניהול קומברס, הקים שורה של פעילויות שהפכו לימים לחברות ורינט מערכות, טלמסר, DSP, ואחרות.
בועז משעולי פעל כמנכ"ל ויו"ר משותף בקומברס עד שנת 1988.
לאחר מכן ועד לשנת 1992, המשיך ופעל כחבר דירקטוריון בקומברס.
פעילות באפרת שהפכה לימים לחברת ורינט מערכות
בשנת 1983 הגה בועז משעולי את פיתוחו של מערך דיגיטלי חדשני עבור חיל המודיעין, אשר יחליף את השיטות והכלים שבהן בוצעה האזנה לערוצי דיבור אחרים עד אותה עת. המערכת איפשרה להפוך את כל המידע הקולי האנלוגי לדיגיטלי, סיפקה לאיש צוות ההאזנה תחנת עבודה ייעודית, ואיפשרה להפעיל טכניקות מתחום העיבוד הספרתי של אותות כגון: ניקוי רעשי רקע, זיהוי הדובר וזיהוי שפת הדיבור. מערכת זו יצרה מהפכה בתחום ונמכרה לממשלות רבות לשימוש בתחומי המודיעין. לימים בוצעה הפרדה של חטיבה זו מחברת קומברס והיא הפכה לחברת "ורינט" שהמשיכה לצמוח בהצלחה.
הקמת פעילות באפרת שהפכה לימים לחברת DSP
בשנת 1986 העביר בועז משעולי צוות פיתוח בחברת אפרת שהתמחה בעיבוד ספרתי של אותות ויזם את הקמתה של חברת קולטוק בע"מ. צוות החברה כלל את ד"ר ולדימיר קופרמן, שבתאי אדלסברג ואיתמר דרורי. בהמשך נרכשה החברה על ידי דוידי גילה ששינה את שמה לדי.אס.פי. גרופ, בהמשך פוצלה די.אס.פי. גרופ לשתי חברות: האחת הונפקה בנאסד"ק והשנייה נמכרה לאינטל.
הקמת חברת אאורה השקעות והנפקתה בבורסה לניירות ערך בתל אביב
בשנת 1992 יזם את הקמתה של חברת "אאורה", חברת השקעות שנסחרה בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בועז משעולי פעל כמנכ"ל ויו"ר שלה עד שנת 2000, שנה בה יצחק תשובה רכש את גרעין השליטה. במסגרת השליטה הצטרף משעולי כיו"ר פעיל ומשקיע מוביל להקמת חברות הייטק, ביניהן: חברת "פאנדטק" שנסחרה בנאסד"ק,
"ורסמד" שנמכרה לג'נרל אלקטריק,
"מאגמה" שנסחרה בבורסה לניירות ערך בתל אביב
ו"סקייליין".
חברת פאנדטק
בשנת 1994 חבר בועז משעולי לאיש המחשבים ראובן בן-מנחם, ולבנקאי מארצות הברית אריו ליוי, להקמת חברת פאנדטק. בועז משעולי כיהן מיום הקמת החברה כיו"ר פעיל שלה, וכמשקיע מוביל בה (דרך אאורה) עד להנפקתה לציבור בניו יורק. ראובן בן-מנחם מונה למנכ"ל החברה. החברה פיתחה ושיווקה מערכות תוכנה לאוטומציה של מערכת העברת הכספים בבנק, ומכרה פתרונות לאלפי בנקים. בתחילת 1998 הונפקה החברה לראשונה לציבור בבורסת נאסד"ק לפי שווי חברה של מעל מאה מיליון דולר.