נחשול קרח (באנגלית: ice shove, ice surge, ice heave, ivu, או shoreline ice pileup) הוא שמה של תופעה בה נדחף קרח בחזקה מהאוקיינוס או אגם גדול ועולה על החוף.
נחשול קרח עלול להיווצר על ידי זרמי אוקיינוס, רוחות חזקות, או הבדלי טמפרטורה, אשר גורמים להפעלת כח אדיר המסוגל לערום קרח ולדוחפו מעל החוף ועמוק לתוך היבשה, תוך יצירת ערימות גבוהות של קרח, היכולות להגיע ל-12 מטרים גובה. יש המכנים את התופעה כ"צונאמי של קרח" ("ice tsunami"), אולם בפועל אין קשר וההתנהגות היא כהתנהגות "רגילה" של קרחון. עדים תיארו את הרעש של נחשול קרח כשל משאית או כרעם.
נחשולי קרח יכולים לגרום נזק רב למבנים וצומח הנמצאים בקרבת גוף המים.
מסיבה בחיפה
מסיבה בחיפה הוא פזמון שנכתב על ידי דן ברטוב, גיל ויין (די ג'יי אונלי) ואלי פרץ, הולחן על ידי ויין, ובוצע על ידי האולטראס, איתי לוי ודי ג'יי אילון מתנה. השיר יצא לאור ב-3 ביולי 2016.
רקע.
השיר נכלל באלבומו השלישי של איתי לוי "שורדים אהבה".
השיר מבוסס על סיפור אמיתי של אלי ולדן שהיה שותף לכתיבת השיר, היה תושב כרמיאל. הוא נפרד מחברתו וחבריו דיווחו לו שראו אותה במסיבה בחיפה עם מישהו אחר.
נכון לפברואר 2021 זכה השיר ל-34 מיליון צפיות ביוטיוב.
בשנת 2020 השתתף איתי לוי בפרסומת לחברת כלל ביטוח וביצע בה שיר עם הלחן של "מסיבה בחיפה".
פרשמרקט
פרשמרקט בע"מ היא רשת מרכולים ישראלית שהוקמה ב-2004 ובבעלות האחים יוסי ושלומי אמיר.
הרשת מונה נכון ל-2021 כ-41 סניפים בפריסה ארצית. הרשת קנתה מספר מותגים לאורך השנים ונכון ל-2021 פועלים 6 סניפים תחת המותג "פרשמרקט", 12 תחת "מחסני להב", 6 סניפים של המותג "מחסני מזון חינם פלוס", 4 סניפים של "טיפ טוב", 4 של "סופר דוש" ושלושה סניפים של "היפר דודו".
ב-4 באוגוסט 2021 נחתם הסכם למכירת החברה לחברת "פז" תמורת 2.147 מיליארד ש"ח.
היסטוריה.
האחים יוסי ושלומי עמר (כיום: אמיר) גדלו בעיר נשר. אביהם דוד עמר היה ראש המועצה המקומית נשר וראש עיריית נשר במשך 24 שנים מטעם מפלגת הליכוד. כילדים עזרו לסבם במכולת השכונתית "מכולת שמעון". לאחר שחרורם מהצבא הקימו האחים מסעדת פועלים בשם "מסעדת אופיר" בחוף שמן, שאותה מכרו אחרי 4 שנים. בשנת 1995 בזמן ששיחק יוסי בקבוצת הכדורגל הפועל חיפה, רכשו האחים סופרמרקט קטן במרכז קריית ביאליק בשם "קריות זול", ועוד סופרמרקט בכרמל שנמכר בהמשך. ביוני 2004 רכשו האחים את רשת פרשמרקט שהפעילה 2 סניפים נוספים בגליל ים ובהרצליה.
התרחבות וצמיחת החברה.
בשנת 2007 ניסו האחים לרכוש את רשת ויקטורי אך המשא ומתן לא הבשיל לבסוף.
בין השנים 2008 ל-2016 רכשו האחים 17 סניפים נוספים: ב-2008 רכשו האחים סניף נוסף, ב-2010 רכשה פרשמרקט את "מחסני מזון" שמנתה 2 סניפים בקריית אליעזר ובטירת כרמל מידי משפחת שטרית, ורכשה עוד סניף באזורי חן בתל אביב וגדלה ל-7 סניפים. בשנת 2016 רכשה פרשמרקט את רשת "מחסני להב" - רשת של 13 סניפים שאותה רכשו מקואופורטיב דן תמורת כ-100 מיליון שקלים ולמעשה הכפילה את עצמה.
ביולי 2015 התבצעו מגעים בין פרשמרקט לרשת "סופר דוש" על רכישת הרשת והמכירה סוכמה אך במהלך חודש אוגוסט בוטלה עסקת המכירה בהסכמה. ביולי 2019 הוסכם שוב על מכירת "סופר דוש" ל"פרשמרקט", תמורת 138 מיליון ש"ח, הפעם באופן סופי.
ביולי 2018 התכוונו האחים להנפיק את הרשת בבורסה אך לא הסכימו להתפשר על שווי חברה של 700 מיליון שקל שהוצע להם בהנפקה, ובאפריל 2019 הונפקה הרשת בבורסה, הפעם באופן מוצלח לפי שווי של 750 מיליון ש"ח ל-25% מהחברה. לאחר חודשיים דווח כי האחים שמחזיקים ב-75% ממניות החברה הרוויחו 220 מיליון שקל מההנפקה.
בספטמבר 2019 רכשה פרשמרקט 3 סניפים בגוש דן מיינות ביתן שנקלעה לקשיים תזרימיים (בשכונת בבלי, בשכונת מרום נווה וברחוב רבין בחולון) תמורת כ-43 מיליון שקל.
בדצמבר 2020 רכשה פרשמרקט 3 סניפים נוספים מיינות ביתן, בהם סניף בפתח תקווה ושני סניפים באשדוד.
במרץ 2021 דיווחה החברה על כוונתה לרכוש 10 סניפים נוספים מיינות ביתן וזאת בתמורה לכ-210 מיליוני ש"ח.
מחזור המכירות הכולל של החברה לשנת 2020 עמד על כ-1.6 מיליארד שקלים חדשים.
ב-4 באוגוסט 2021 נחתם הסכם למכירת החברה, בדרך של מיזוג משולש הופכי, לחברת "פז", תמורת 2.147 מיליארד ש"ח, שמתוכם 1.7 מיליארד ש"ח ישולמו במזומן, והיתרה תינתן במניות "פז". כתוצאה מכך יקבלו האחים יוסי ושלומי אמיר 7.2% ממניות "פז" ויהפכו לבעלי עניין בולטים בה.
אלעד שוורץ
אלעד ניסים שוורץ הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה. שירת כמפקד חטיבת הראל.
ביוגרפיה.
התגייס לצה"ל עבר הכשרה כלוחם, קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. שימש מפקד מחלקה ומפקד פלוגה. בהמשך פיקד על גדוד 198 בחטיבה 460 וגדוד 53 בחטיבה 188.לאחר מכן מונה לראש זירת דרום באגף המבצעים. ב-12 באוגוסט 2019 מונה למפקד חטיבת הראל בדרגת אלוף-משנה. ב-28 בדצמבר 2020 הוחלט על מינויו לסגן מפקד עוצבת הגליל.
מעצר שגריר רומניה ברוסיה (1917)
ב-31 בדצמבר 1917, לפי הוראה של ולדימיר איליץ' לנין, נעצר שגריר רומניה ברוסיה, קונסטנטין דיאמנדי ונחבש, יחד עם חברים נוספים של המשלחת הרומנית, במצודת פטרופבלובסק, שבסנקט פטרבורג, תוך הפרת החסינות הדיפלומטית.
למחרת פנו שגרירי ארצות הברית, יפן, צרפת, שוודיה, נורווגיה, שווייץ, דנמרק, תאילנד, הרפובליקה הסינית (1912–1949), סרביה, פורטוגל, ארגנטינה, יוון, בלגיה, ברזיל, איראן, ספרד, הולנד, איטליה והאימפריה הבריטית במחאה אל משרד החוץ הסובייטי ותבעו את שחרור השגריר.
הרקע.
בתקופה זו התנהלה מלחמת העולם הראשונה, מלחמה בה רומניה ורוסיה היו בנות ברית ובמהלכה היו ברומניה לא מעט יחידות צבא רוסיות. בשנת 1917 התרחשו ברוסיה שתי מהפכות, כשבאחרונה שבהן, מהפכת אוקטובר, השלטון נתפס על ידי הבושלביקים, שדגלו ביציאה מהמלחמה ועשיית שלום עם הגרמנים.
באזור שבין הערים הרומניות בקאו ורומאן, ליד מוינשט, התלקח קונפליקט בין הרגימנט הרוסי 194 מדיוויזיית 49 ובין קבוצת טאזלאו הרומנית. ב-27 בדצמבר 1917 תבעו הרומנים מהרוסים למסור את נשקם, אך הרוסים סירבו ויחד עם רגימנט 6 של חיל הרגלים הרוסי איימו להמשיך לכיוון רומאן, כדי לשחרר מנהיג בולשביקי, שנעצר שם. הרומנים פתחו בירי תותחים, היו רוסים שנפצעו, היו שברחו והיו שמסרו את נשקם - הירי היה הסיבה למעצר הדיפלומטים הרומנים.
סיום הפרשה.
ביום 2 בינואר 1918 אחרי הצהריים שחררו הסובייטים את השגריר הרומני ודרשו ממנו לחתום בשם רומניה על מחילה לחיילים הרוסים שהיו מעורבים בתקרית האש. השגריר סירב לחתום ובכל זאת שוחרר, אך נאלץ ללכת ברגל עד השגרירות. החברים האחרים של המשלחת הרומנית, שנעצר, לא שוחררו בשלב זה.
אופיר זילברשטיין
אופיר זילברשטיין הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה אשר פיקד על חטיבת הראל.
ביוגרפיה.
התגייס לצה"ל ועבר קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. שימש מפקד מחלקה ומפקד פלוגה.בשנת 1998 לחם ברצועת הביטחון ונפצע במארב מחבלים ליד מוצב ריחן. בשנים 2013–2015 פיקד על גדוד 9 בחטיבה 401 ולאחר מכן כסגן מפקד חטיבה 401. בשנים 2017–2019 פיקד על חטיבת הראל. ב-2018 פורסם שימונה לסגן מפקד עוצבת הפלדה.
בית זיקוק לנפט באומסק
גני אביב
גני אביב היא שכונה בעיר לוד הממוקמת בצפון מערב העיר, וגובלת בשכונות "נוה שלום", ו"פרדס שניר" שמדרום לה.
היסטוריה.
הקמת השכונה החלה ביוזמת משרד הבינוי והשיכון בשנת 1993, במסגרת תוכנית לזירוז הבנייה למגורים בשל העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות ה-90, והמחסור בדיור שנוצר בעקבותיה. באוגוסט 1993 זכתה במכרז להקמת השכונה חברת "מגדל הזוהר", שבבעלות הקבלן דוד אפל ועורך דין דרור חטר ישי, ונחתם הסכם בין החברה לבין משרד השיכון לבניית 4,111 יחידות דיור בשכונה, וכן שני מרכזים מסחריים משולבים עם מגורים בשטח כולל של 50,500 מ"ר. זה היה פרויקט הבינוי למגורים הגדול ביותר שנבנה בישראל עד אז (מבחינת מספר יחידות הדיור שנבנו בו זמנית). השטח שעליו הוקמה השכונה היה במקור קרקע חקלאית, שאותה עיבד המושב כפר שמואל. חלקו היה בתחום מועצה אזורית עמק לוד ובמקור לא בתחמי העיר לוד. אפל וחטר ישי הסתייעו בהחלטה 533 של מינהל מקרקעי ישראל להפשרת קרקע חקלאית לבנייה למגורים, שיזם שר השיכון אריאל שרון במאי 1992. ההחלטה אפשרה התקשרויות בין יזמים וחוכרי קרקעות חקלאיות להקמת פרויקטים של נדל"ן, בלי מגבלות תכנון או אישור. הקמת השכונה החלה בשנת 1995, חברת סולל בונה שימשה כקבלן ביצוע ראשי.
בהסכמים עם המדינה התחייבה חברת "מגדל הזוהר" שהקימה את השכונה, לסיים את הבנייה בתוך 5 שנים מיום אישור הפרויקט על ידי מינהל מקרקעי ישראל. החברה קיבלה תמריצים כספיים ממשרד השיכון להשלמת השכונה במהירות, ועד שנת 1999 כבר נבנו במקום למעלה מ-2,800 יחידות דיור, אך פחות מהמספר שהתחייבה החברה. ביוני 1999 תבע משרד השיכון את חברת "מגדלי הזוהר" בנוגע ל-620 יחידות דיור עליהם קיבלה שלא כדין תמריצי בנייה בפרויקט. לבסוף הוטל על החברה קנס של 8 מיליון שקל.
ביולי 2002, הכריז ראש הממשלה, אריאל שרון, על פרויקט להקמת תחנת רכבת בשכונה, כחלק מתוכנית כוללת לשיקום לוד. הקמת תחנת הרכבת לוד – גני אביב החלה בפברואר 2006 והיא נפתחה במוצאי שבת ה-10 במאי 2008.
פרשת השוחד בהקמת השכונה.