בשנת 1968 נסע לצרפת והעביר בפריז סמינר ציוני-דתי, בניהולו של הרב יהודה ליאון אשכנזי. ומאז פעל בשליחויות, הפעיל שליחים לפעילות תורנית-ציונית בקרב קהילות דוברות צרפתית בגולה וליווה יוזמות עלייה שלהם, לאורך שנים רבות. העלה ארצה בעצמו אישים ומשפחות רבים. החל משנות ה-80 של המאה ה-20, נהג עם תלמידיו ובני משפחתו לערוך את יום הכיפורים בקיבוץ גונן, ולקיים את התפילות עם חברי הקיבוץ.
הקים את תנועת אל עמי ועמד בראשה. במסגרת תנועת אל עמי, פעל ביישובים רבים של ההתיישבות העובדת לאורך השנים. יזם הקמת כולל אברכים ומדרשה ללימודי יהדות באילת, מהם התפתחה ישיבת איילת השחר. כן הוביל קליטה תורנית של עולים. היה מורה הדרך הרוחני של היישוב עצמונה, כמו גם של יישובים אחרים בחבל ימית. בזמן המאבק נגד פינוי חבל ימית היה בין הרבנים שהגיעו למקום לחזק את התושבים ופעילי המחאה.
יזם את הקמת מדרשת הרובע לבנות. שימש כר"מ לתלמוד ואמונה בישיבת מרכז הרב. בשנת 1997 היה בין הרבנים, שפרשו מישיבת מרכז הרב והקימו את ישיבת הר המור. בשנותיו האחרונות לימד הרב צוקרמן שיעורי אמונה, בעיקר בישיבת הר המור, בישיבת עטרת כהנים, במכון מאיר, ובישיבת שבי חברון. הוא גם לימד תקופה קצרה בישיבת מעלה אדומים.
בשנת 2018, היה בין הרבנים ומורי ההלכה שקראו לציבור לחתום על כרטיס אדי המחודש.
נפטר ממחלת הסרטן בליל ג' באלול ה'תשפ"א. ונקבר בהר הזיתים.
משפחתו.
היה נשוי למלכה, ילידת בלגיה, ונולדו להם 12 ילדים. התגורר עם משפחתו בשכונת שערי חסד בירושלים.
בין ילדיהם:
יהושוע צוקרמן
מייקל פרדיי
פרדיי
בחן
בַּחַן הוא קיבוץ בעמק חפר בסמוך לבת חפר. הקיבוץ נוסד בשנת 1954 על ידי גרעין נח"ל של תנועת למרחב יוצאי אמריקה הדרומית. הקיבוץ הוקם, כדרכה של "למרחב", ללא שיוך תנועתי. השם הוצע על ידי זאב וילנאי, מקורו בספר ישעיהו, ומשמעותו - מגדל צופים. השם ניתן לקיבוץ על שם גבעת "משלט 82" (תל בחן) שהיוותה מקום תצפית על עמק חפר ומישור החוף במערב ועל צפון השומרון במזרח.
כיום הקיבוץ הוא "קיבוץ בפירוק" לאחר שנקלע למשבר כלכלי וניהולי, וביולי 2012 מונה על ידי רשם האגודות השיתופיות מפרק מפעיל לקיבוץ.
את הקהילה מנהל מוניציפלית ועד יישוב שנבחר בבחירות דמוקרטיות.
היישוב הוא חלק ממועצה אזורית עמק חפר.
תל בחן.
בשטח היישוב נמצאו ממצאים ארכאולוגיים רבים המעידים על המצאות התיישבות במקום כבר בתקופה המקראית הקדומה. בשנת 1968 ערכה רשות העתיקות חפירות שבהם נמצאו שלושה קברים מהתקופה המקראית ובהם ממצאים רבים שמוצגים היום במוזיאונים ברחבי העולם. בחפירות נוספות שנערכו במקום נמצאה מקווה טהרה, רצפת פסיפס ומבנים וממצאים נוספים. בחפירות שנערכו במקום ב-2007 נמצאו ממצאים רבים מהתקופה הביזנטית.
ההרחבה.
בשלהי 2006 החליט ועד הקיבוץ על הרחבת הקיבוץ. עבודות התשתית והפיתוח הסתיימו בתחילת שנת 2014 (בעזרת המועצה האזורית עמק חפר), במהלכן הורמו קשיים רבים עד כדי מהלכים לפירוק הקיבוץ. הרחבת היישוב מתפרסת בהמשכו של היישוב הוותיק ממזרח ומצפון ואוכלסה בכ-170 משפחות צעירות חלקם בני קיבוץ חוזרים.
מדרשית נעם
מדרשית נעם (נוער המזרחי) (בקיצור גם המדרשיה או מנפ"ח - ראשי תיבות של מדרשית נעם פרדס חנה) המכונה "אם הישיבות התיכוניות" היא ישיבה תיכונית שפעלה שנים רבות בפרדס חנה. מאז 2007 התאחדה עם חטיבת קריית יעקב הרצוג בכפר סבא.
היסטוריה.
המדרשיה הוקמה באלול ה'תש"ה (1945) על ידי ישראל סדן (אז קוז'ניצקי) ומיכאל צור (אז ליברמן), שעמדו בראש תנועת הנוער "נוער מזרחי" (נע"ם), והרב יהושע יגל (מבוטא יוֹגל). הרב יגל היה מקורב לחזון איש והוא קיבל את ברכתו לפתיחת המדרשיה. המחזור הראשון מנה 17 תלמידים, רובם חניכי תנועת נע"ם.
המדרשיה קיבלה את שמה על ידי מייסדה - ישראל סדן והרב יהושע יגל שביקשו לפתוח 'ישיבה תיכונית ראשונה מסוגה' והגו את שם המקום 'מדרשית נעם'.
מטרת המוסד החדש הייתה לשנות את המצב בו הייתה נתונה החברה הדתית באותם ימים, במיוחד בשכבת הגיל הצעירה. הרב יגל נהג להדגיש שבאותם ימים הצעירים התביישו ללכת כשכיפה לראשם, ו"דתי" היה לכינוי גנאי. מטרת הקמת המוסד הייתה לתת גאווה לנוער הדתי - גם על ידי חינוך ערכי ומעמיק ברמה גבוהה וגם על ידי חימושו בכל ידיעות החיים ובהשכלה כללית. המוסד לימד לימודים כלליים ביחד עם לימודי קודש.
ייחודה של המדרשיה היה בשילוב בין לימודי הקודש לבין לימודי החול. המטרה הייתה להכשיר את הנוער של הציונות הדתית לחיי המעשה בחברה ובמדינה. בניגוד לחלק מהישיבות התיכוניות הראשונות, זו לא הייתה הכרעה טקטית, כדי למשוך תלמידים והורים שלא היה סיכוי שיגיעו אלמלא כן, אלא בראש וראשונה הכרעה ערכית-עקרונית: מייסדי המדרשיה ראו לנגד עיניהם מן הרגע הראשון מודל של בן-תורה השולט ובקיא בכל הוויות העולם והמדעים.
במשך שנים הוציאה המדרשיה את כתב העת "ניב המדרשיה", שהכיל מאמרים תורניים, הגותיים וחינוכיים.
בחגיגות השלושים למדרשית נעם - הקים ישראל סדן את ה"מכינה למדרשיה" בכפר סבא - "קריית יעקב הרצוג". ה"מכינה" (כפי שנודעה) שימשה כחטיבת הביניים הדתית הראשונה בארץ והיוותה דגם להקמת חטיבות רבות בהמשך. ראש הישיבה הראשון היה הרב אהרן לפידות.
מרבית תלמידי המכינה למדרשיה המשיכו למדרשית נעם בפרדס חנה - מוסד האם.
מאז אמצע שנות ה-70 של המאה ה-20 באו מרבית תלמידי המדרשיה מה"מכינה" למדרשיה בקריית יעקב הרצוג בכפר סבא,
מטה הנהלת המוסדות (מדרשית נעם והמכינה למדרשיה - קריית יעקב הרצוג) שכן בתל אביב ושימש כהנהלה למוסדות ששכנו בפרדס חנה ובכפר סבא.
בין הרבנים שלימדו בישיבה בעבר: שאול ישראלי שחינך ופיתח יחד עם ישראל סדן את מקצוע 'מחשבת ישראל' הנלמד בבתי ספר רבים ברחבי הארץ, מנחם אלון, שמחה קפלן, עוזי קלכהיים, מאיר צבי גרוזמן ועקיבא הכרמי. לאחר שהרב יגל בזקנותו עזב את ראשות הישיבה החליפו אותו עם השנים מספר רבנים, בהם הרב דוד בלוך, אך הרב יגל המשיך להעביר שיעורים לתלמידים עד פטירתו בדצמבר 2006.
בתשס"ה 2005 הוחלט, בניגוד לדעתו של הרב יגל, להפוך את קריית יעקב הרצוג ("המכינה") לישיבה שש שנתית. המחזור האחרון של המדרשיה, מחזור נ"ט, אשר מנה 85 תלמידים בשלוש כיתות, סיים את לימודיו בתשס"ז. בשנים האחרונות לקיומו הועם זוהרו של המוסד הוותיק ופעילותו פסקה. בישיבת ועדת החינוך דרש הרב יגל שהמדרשיה לא תיסגר.
כאמור, החל משנת 2007 חטיבת הביניים קריית יעקב הרצוג ("המכינה") בכפר סבא הפכה למדרשית נעם החדשה. לתפקיד ראש הישיבה מונה הרב צבי אזרחי אשר מאז מוביל את מוסדות המדרשיה. בשנת 2014 מונה אליקים שיוביץ למנהל התיכון במדרשיה. שמואל בר לבב - שימש כעשור כמנכ"ל של מוסדות המדרשיה ובסך הכל עבד 40 שנה במדרשיה (בתפקידים שונים).
בשנת 2015 עברה מדרשית נעם לבעלות חלקית של רשת אורט. למרות השינוי המנהלתי, לימודי החול ולימודי הקודש נותרו ייחודיים לצביון המסורתי. רשת אורט הכניסה למדרשיה תוכניות ופרויקטים חברתיים כגון פרויקט שומרי מסך שבו תלמידים משכבות התיכון מעבירים סדנאות ופעילויות בנושא מניעת בריונות ברשת.
הישגיה מתאפיינים באחוז הזכאים לבגרות מן הגבוהים בישראל (מעל ל-92%).
בתחילת שנת הלימודים תשע"ח (2017-2018) הודיע מנהלה הוותיק של המדרשיה ובעשור האחרון המנכ"ל, שמואל בר לבב על פרישתו, במקומו מונה אבי הירש לתפקיד. בשנת הלימודים תשפ"א (2020 - 2021) מונה אלעד שובל למנכ"ל המדרשיה.
בשנים האחרונות נוספו מגמות העל - מדעי הבריאות ומערכות רפואיות וכן מגמת הנדסת תוכנה שכל אחת מהן בהיקף 10 יחידות לימוד. מדרשית נעם מובילה בהישגיה במגמות אלו בכל הארץ. המדרשיה משתפת פעולה יחד עם בית חולים מאיר בכפר סבא הסמוך למוסד בנושא מגמת מערכות רפואיות ומדעי הבריאות וכן משמשת כמלונית למשפחות החולים הנמצאים בבית חולים מאיר.
בוגרים.
המדרשיה העמידה למעלה משבעת אלפים בוגרים המעורים בכל שדרות החברה הישראלית - החל מהצבא, בחינוך, בעולם הישיבות, בעולם ההיי-טק והטכנולוגיה, בפוליטיקה ועוד. את רשימת הבוגרים הבולטים ניתן למצוא .
מדרשית נעם פרדס חנה
הכותל הקטן
הכותל הקטן הוא קטע קטן מקיר התמך המערבי של הר הבית מתקופת בית שני, שגלוי ואינו מכוסה במבנים. הוא מצוי 175 מטרים צפונית לרחבת הכותל המערבי, ובצמוד לשער הברזל. הכותל הקטן נמצא קרוב לאמצע הכותל המערבי, והוא המקום השני מחוץ להר הבית עצמו מבחינת קרבתו לקודש הקודשים, בו יכולים יהודים להתפלל (במנהרות הכותל נמצא המקום הקרוב ביותר, מול מקומו המשוער של קודש הקודשים).
הכותל הקטן וסביבתו.
הכותל הקטן נמוך במידה ניכרת מהכותל המערבי, מאחר שמרבית גובהו מכוסה בעפר. רק שתי שורות מגובהו החשוף הן מבנייה הרודיאנית, בהשוואה ל-12 שורות שקיימות בכותל המערבי.
בנוסף לחשיבות הכותל הקטן בשל קרבתו למקום המקדש, הוא סמוך לשער הברזל שדרכו מתאפשרת למתפללים הצצה אל תוך הר הבית. רחבת הכותל הקטן היא סמטה צרה ברוחב של כ-4 מטרים הפונה צפונה מרחוב שער הברזל ומובילה לבתי מגורים פרטיים, ובעבר שימשה כמעבר לרחוב שער המשגיח. תנועת האנשים העוברת בה דלילה ופחותה בהרבה מאשר הייתה בכותל המערבי לפני קום מדינת ישראל, שהיה מעבר ראשי לעבר שער האשפות.