בטלוויזיה הופיעה סטיוארט בתוכניות כגון: "טאגארט" (1992) בתפקיד אליסון ביין, בדמות עיתונית ב-"Ring of Deceit" יחד עם מארק מקמנוס, "מחשבות רצחניות", "Life Begins", "בחזרה לאחוזת העמק", "רבוס", "NCS: Manhunt", בתפקיד הת'ר ליין בסדרה "Auf Wiedersehen, Pet", "רציחות במידסומר" בתפקיד קרוליין ארמיטאג', בסדרה "מאיו" בדמות הופ הנדריק, " בתפקיד קתרין מקנז בסדרה "הולבי סיטי", בדמות מרטין פיליפס ב-"A Touch of Frost", בתפקיד לולו קווסטור בסדרה "תחבולות חדשות", ובסדרת הדרמה התקופתית "בית אליוט" בדמות פרנסין ביילי. ב-1993 שיחקה בתפקיד סוזי בסדרה "Minder". בעונה הראשונה של "Drop the Dead Donkey" גילמה דמות של עוזרת הפקה. היא השתתפה בפרק בסדרה הקומית "Men Behaving Badly" בתפקיד חברה של דבורה. היא שיחקה בפרק "Towers of Silence" בסדרה "להעיר את המתים", ובפרק "Helping Hansi" בסדרה "הטי ויינתרופ חוקרת" משנת 1998. סטיוארט גילמה את אחותו של השריף מנוטינגהאם בפרק "Sister Hood" בפרק בעונה השנייה של הסדרה "רובין הוד" משנת 2007. ב-2005 החלה להופיע בתפקיד סטלה בסדרה המצלחה "שוגר אהובתי". היא גילמה דמות של טרנסג'נדר בפרק בסדרה של ה-BBC "אפר לאפר". היא שיחקה בתפקיד פטרישה בעיבוד של Sky1 לרומן של מרטינה קול "The Take". ב-2011 וב-2012 גילמה סטיוארט את ג'ין שאלס בשתי העונות הראשונות של הסדרה הקומית "בשר טרי" של ערוץ 4. קולה נשמע בפרק "סוף העולם" של הסדרה "דוקטור הו". ב-2014 הופיעה בסדרה "קווירק" בדמות רוז. עוד ב-2014 שיחקה באופרת הסבון הבריטית "איסטאנדרס" בתפקיד עורכת דין (QC). היא גילמה את דמותה של העיתונאית ויניפרד בונפילס בלאק בסדרה "מר סלפרידג'" של רשת ITV.
קולנוע.
סטיוארט שיחקה בסרטי הקולנוע "The Road to Guantánamo", "טריסטרם שנדי", "באטמן מתחיל" (בדמות מרתה ויין), "London Voodoo", "הכבוד של וינסלו" ו"הוד מלכותה גברת בראון".
חיים אישיים.
לסטיוארט יש אזרחות כפולה, בריטית ואמריקאית. היא חיה בטוויקנהאם. היא הייתה נשואה לשחקן איידן גילט. לבני הזוג יש שני ילדים, סם ואינדיה. בשנת 2011 עברה ניתוח סרטן השד.
עונת 2004/2005 בליגה האדריאטית
עונת 2004/2005 בליגה האדריאטית הייתה העונה הרביעית של תחרות לקבוצות כדורסל. בתחרות השתתפו קבוצות מהמדינות הבאות: סלובניה - 4 קבוצות, קרואטיה - 5 קבוצות, בוסניה והרצגובינה - 2 קבוצות, סרביה ומונטנגרו - 5 קבוצה.
המשחק הראשון התקיים ב-6 באוקטובר 2004 ותחרות הסתיימה ב-1 במאי 2005. בתחרות השתתפו 16 קבוצות.
התחרות כללה העונה הסדירה (30 סיבובים) ושלב פלייאוף בהשתתפות שמונה קבוצות.
העונה הסתיימה בניצחון של המופארם מסרביה ומונטנגרו.
פלייאוף.
המשחקים נערכו בהיכל פיוניר, בלגרד.
שרה סטיוארט
רעידת האדמה בצ'יאפס (2017)
ב-7 בספטמבר 2017 בשעה 23:49 (לפי שעון מקסיקו) אירעה רעידת אדמה במקסיקו בעוצמה של 8.1 בסולם מגניטודה לפי מומנט ובעומק של כ-69.7 קילומטרים. מוקד הרעש היה לחופה של מדינת צ'יאפס שבמקסיקו, כ-87 קילומטרים מדרום לעיר פיחיחיאפן .
לפי דיווחים רשמיים של הרשויות ישנם 216 הרוגים. בנוסף, הרעש גרם למספר מבנים בבירתה של מקסיקו, מקסיקו סיטי, לרעוד, מה שגרם לאנשים להתפנות מן העיר. מלבד מוקד הרעש נמדדו לפחות שישה רעשי משנה בעוצמה של מעל 5.0 בסולם מגניטודה לפי מומנט.
זו רעידת האדמה ההרסנית ביותר שהתרחשה במקסיקו מאז רעידת האדמה במקסיקו סיטי (1985), השנייה בעוצמתה מאז רעידת האדמה במקסיקו (1787), והחזקה ביותר שנרשמה בעולם בשנת 2017.
כשבועיים לאחריה הכתה במקסיקו רעידת אדמה נוספת, הפעם בפואבלה.
לירון עמרם
לירון עמרם (נולד ב-1988) הוא מוזיקאי וזמר ישראלי, השר בסגנון המוזיקה האלקטרונית והפופ, בשילוב שירה תימנית מסורתית.
ביוגרפיה.
לירון עמרם נולד וגדל בפתח תקווה. הוא בנו של הזמר אהרן עמרם. למד במדרשית נעם והחל לנגן בגיל 15 מוזיקת רוקנרול ופאנק. שרת בצה"ל כלוחם בגולני ולמד בישיבות עתניאל ושיח יצחק. לאחר שהשתחרר מצה"ל ביצע שירים של אביו בעיבודים מודרניים. ב-2014 הוא החל להופיע עם ההרכב לירון עמרם והפנתרים.
ב-2015 נבחר כאמן האלטרנטיבי של mako לשנת תשע"ה. ב-2016 הוציא את שירו "חלום ישן" שהושמע רבות בתחנות הרדיו, והיה לשיר המושמע ביותר בשנת תשע"ז בתחנת גלגלצ. לאחריו הוציא את הסינגל "תמיד אותו סיפור" אותו כתב, הלחין ועיבד.
בפברואר 2018 הוציא את שירו "ים של דמיונות", סינגל רביעי מתוך אלבום הבכורה. במאי 2018 זכה בפרס הישג השנה לתגלית השנה של אקו"ם לשנת 2017.
אלבום הבכורה שלו, "חלום ישן", יצא בסוף שנת 2018. באותה השנה הקליט מחדש את השיר "Galbi" של עפרה חזה, עבור אלבום המחווה קול הנשמה - שרים עפרה חזה. בשנת 2019 יצר והקליט יחד עם מיקה קרני את הסינגל "ליפול לשיגעון". בפברואר 2020 הוציא את הסינגל "למה את שותקת".
ב-18 באפריל 2021 יצא סינגל ראשון במסגרת יעלה ויבוא - פרויקט המחווה לשירי יורם טהרלב ואותו ביצע עמרם עם אודיה אזולאי. אודיה מבצעת את שיר שביצעה במקור שרה בדישי ועמרם מבצע שיר שביצעה חוה אלברשטיין למילותיו של טהרלב.
ב-3 באוגוסט 2021 הוציא את הסינגל "גלים".
תאג'
תַּאג' (تاج, תעתיק מדויק: תַּאגּ (תרגום: כתר); ברבים: تيجان, תִּיגַּאן) הוא השם בו מכנים יהודי תימן ספר ובו חמישה חומשי תורה כתובים על פי המסורה, ולעיתים גם הערות המסורה, ששימש כ"תיקון סופרים".
משמעות המושג.
תאג' הוא ספר שהיה בשימוש יהודי תימן, ובו חמישה חומשי תורה כתובים באופן מדויק ומנוקד על פי המסורה, עם ציון הפרשיות הסתומות והפתוחות, אותיות לפופות ועקומות, וכל דיוקי כתיבת ספר תורה. לעיתים נוספו בגיליון גם הערות המסורה. התאג' שימש כ"תיקון סופרים", ועליו סמכו בענייני חסרות ויתרות, פרשות פתוחות וסתומות ודקדוק כתיב המקרא. בדרך כלל נכתבו התיג'אן בהידור רב, בתוספת קישוטים ועיטורים, והוזמנו על ידי אנשים בעלי אמצעים כלכליים.
לאחר עליית אעלה בתמר, החלו העולים להדפיס ספרים כמנהג תימן, ביניהם תכלאל, וכן חומש עם תרגום אונקלוס, תרגום רב סעדיה גאון (תפסיר), הפטרות, חיבור "חלק הדקדוק" למהרי"ץ ועוד. לספר זה קראו "תאג'". לאחר העלייה הגדולה של יהודי תימן לארץ ישראל, התקבע השם "תאג'" לספר זה, למרות ששמו המקורי הוא "פרשה", ואילו "תאג'" מכיל את המקרא והמסורה בלבד.
תיג'אן מפורסמים.
תאג' חבשוש.
כתב יד עתיק של התאג' הוא תאג' חבשוש (או: תאג' ירושלים). התאג' נקנה על ידי סלימאן חבשוש בשנת ה'תר"ע (1910), ונדפס במהדורת צילום על ידי נכדו יחיאל חבשוש בשנת ה'תשמ"ה (1985). התאג' נכתב על ידי רבי דוד בן בניה הסופר בעיר צנעא בשנת ה'רמ"ה (1485).
התאג' כתוב על 211 דפי נייר בגודל 365x305 מילימטר, וכל עמוד מחולק לשני טורים. התאג' נתון בתיבה מצופה בקטיפה, ומעוטרת בעיטורי כסף ונחושת. המסורה הגדולה כתובה בצידי הדף במיקרוגרפיה שיוצרת צורות גיאומטריות. בתחילתו נכתבה מחברת התיג'אן, ובסופו נכתבו ההפטרות יחד עם תרגום יונתן בן עוזיאל מנוקד בניקוד עליון.
כיום התאג' נמצא בספרייה הלאומית, לאחר שנמסר אליה על ידי עזרא חבשוש ובני משפחתו.
הדפסות.
תאג' במתכונתו המקורית (מקרא בלבד) לא הודפס, אך הודפסו "פרשות" רבות, שנקראו לעיתים בטעות "תאג'":
הדפסה ראשונה.
את התאג' הראשון שיצא בדפוס של יהדות תימן הוציא הרב אברהם אלנדאף בשני כרכים (ספר בראשית וספר שמות בכרך הראשון וספר ויקרא, ספר במדבר וספר דברים בכרך השני) בשנים ה'תרנ"ד-ה'תרס"א, 1894–1901. דפוס זה של הרב אלנדאף נשאר יסוד לשאר מהדורות התאג' בשנים הבאות.
כתר תימן.
יצא לאור על ידי שגיב מחפוד, בהוצאת נוסח תימן. משקף את מסורת בית הכנסת "תפארת ישראל" בשכונת רמת עמידר ברמת גן.
בספר מובא נוסח המקרא ותרגום אונקלוס פסוק אחר פסוק. בצידיו החיצוניים של העמוד מופיע טקסט המקרא ללא ניקוד ופיסוק, על מנת לעזור לקורא להכין את הקריאה, ובתחתית העמודים מופיע חיבור "חלק הדקדוק" למהרי"ץ, ואוסף מנהגי קריאה בשם "שמן המור", שאסף הרב מרדכי רמתי. אחרי כל פרשה מודפסת ההפטרה המתאימה, ובסוף הכרך הודפסו תפילות השבת בנוסחים בלדי ושאמי. החל מהמהדורה הרביעית, נצבעו הטעמים המעמידים בצבע אדום, ה"כסרה" ברקע אפור, והשוא נח טושטש, כעזרה לקורא.
מהדורה ראשונה של החומש נדפסה בשנת ה'תשס"ד (2004), בארבעה גדלים: כיס (5 כרכים), קטן (כרך אחד), בינוני וגדול (2 כרכים).
פרשה מפורשה.
יצא לאור על ידי הרב יוסף עראקי וד"ר אדם בן-נון. החומש מנציח את מסורת קריאתו של הרב יוסף צוברי כפי שבאה לידי ביטוי בחיבוריו "מסורת מדויקת" על המקרא, ו"מסורת מפורשת" על התרגום. בחיבוריו הרב צוברי הנציח את מסורת הקריאה שהייתה מקובלת בבית הכנסת בית אלאוסטא שהיה בקאע אל-יהוד, הרובע היהודי בצנעא בירת תימן.
בספר מובא נוסח המקרא ותרגום אונקלוס פסוק אחר פסוק. בתחתית העמודים מופיעים חיבור "חלק הדקדוק" למהרי"ץ, וחיבורים "מסורת מדויקת" ו"מסורת מפורשת" לרב יוסף צוברי. צילום של עמודי ספר תורה ולצידם המקרא בלבד מנוקד ומוטעם, על מנת לעזור לקורא להכין את הקריאה, וכן תפילות השבת בנוסחים שאמי ובלדי.
מהדורה ראשונה של החומש נדפסה בשנת ?, בשני גדלים: בינוני וגדול (3 כרכים).
תורה קדומה.
יצא לאור על ידי שאול חודייפי, בעריכת יואב פנחס הלוי (יפ"ה). החומש מנציח את המסורת שכתב מהרי"ץ בחיבורו "חלק הדקדוק", כפי שהיה נהוג בבית הכנסת בית צאלח שהיה בקאע אל-יהוד, הרובע היהודי בצנעא בירת תימן.