הסדרי עבודה אלו עשויים להיות פופולריים יותר עם התפתחות מגמות של התאמות השירותים לצורכי הלקוחות וניהול וירטואלי. עבודה מבוזרת מאפשרת לארגון הזדמנות לחסוך בהוצאות, להגביר יתרונות תחרותיים וגמישות, גישה למגוון רחב יותר של כישרונות, והגברת גמישות עובדים, אפקטיביות ופריון עבודה. סגנון עבודה זה זכה לפופולריות רבה במערב, בעיקר באירופה. למרות עלייה בחשיבותה, עבודה מבוזרת טרם הפכה סגנון עבודה מקובל באסיה.
משרד וירטואלי.
משרד וירטואלי מספק שירותי תקשורת ומקום פיזי למפגש, במידת הצורך, לאנשי מקצוע בארגונים גדולים או לעצמאים שלא נזקקים על בסיס קבוע לשירותי משרד. משרדים וירטואליים אטרקטיביים להנהלות ארגונים כיוון שהם מפחיתים תקורות באופן משמעותי, מפחיתים הזדקקות לשטחי משרד, מגבירים פריון, ומפחיתים תחלופת עובדים. מכל מקום, מנהלים חוששים להשתמש בסגנון עבודה זה בשל הסיכון להיעדר קידום, ולכן לרוב סגנון עבודה זה נפוץ בקרב עובדים מקצועיים כגון מהנדסים.
שיתוף במשרה.
עבודה בשיתוף היא סגנון עבודה שבו קבוצות אנשים, העובדים באופן אינדיבידואלי, חולקים מתחם עבודה משותף על מנת ליהנות מהסינרגיה האפשרית בין קבוצת אנשים מוכשרים העובדים קרוב זה לזה. לרוב, מתחם עבודה זה כולל "שולחנות חמים" ושירותים נוספים שהם חלק מהתשתית המשרדית.
מיקרו-ג'ובס.
עובדים שהחלו עבודתם מהבית באופן חלקי עבור חברה אחת, עשויים לעבור למעמד של עצמאים באמצעות הסכם או בשל צורך. מעמדה זו העובד יכול לחפש עבודה אצל יותר ממקור אחד. לבסוף, היקף יחידת המשרה יכול להצטמצם, כך שיותר אנשים עובדים למשך יחידות זמן קצות עבור לקוחות שונים. עבודות לפרק זמן קצר אלו נקראות מיקרו-ג'ובס.
עבודה מרחוק 2.0.
Telecommuting 2.0 מציעה פתרונות עבור מספר בעיות שמנעו מעבודה מרחוק להיות פופולרית עבור מנהלים ועובדים. טלקומיוטינג 2.0 מעניקה יתרון למרכזי משרדים מרוחקים, המשמשים להשכרה עבור ארגונים הזקוקים לשטחי עבודה לעובדיהם העובדים כצוות וירטואלי. עובדים מחברות שונות חולקים בסופו של דבר שטח משרד אחד. שטחי משרדים אלה כוללים מגוון שירותי רשת, מערכת טלפוניה, מערכות אבטחה, תאי דואר ושירותים נוספים בתשלום. מרכזים אלו ממוקמים לרוב קרוב למרכזי אוכלוסייה, כך שהעובדים לא יצטרכו להתנייד למרחק רב יותר ממספר קילומטרים מביתם. העובד מרחוק עובד במשרד אמיתי, אולם מקבל גישה לרשת הארגונית באינטרנט באמצעות VPN בדומה לעבודה מרחוק שגרתית. פתרון תעסוקה זה עולה למעסיק כסף, היות שהוא צריך להשקיע כסף בשכירת שטחי משרד משותפים, בנוסף לשטחי העבודה באתר העבודה המרכזי. העלייה המתמשכת במחירי הדלק הופכים את מודל הטלקומיוטינג (1.0 או 2.0) לאטרקטיבי יותר ויותר עבור ארגונים ועובדים במקביל.
השפעות מגפת הקורונה.
בעקבות מגפת הקורונה חברות רבות מחייבות את העובדים שלהן לבצע את העבודה מהבית. חברות כמו מיקרוסופט, אמזון, פייסבוק וגוגל הודיעו שיאפשרו לעובדים לעבוד מרחוק לכל יתר השנה, בעוד שחברות כמו טוויטר הודיעו כבר שיאפשרו לעובדיהן לעשות זאת באופן קבוע. גוגל הציעה החזר הוצאות לעובדים לשיפור המשרד הביתי שלהם. יש שהציעו כי עלייה בעבודה מרחוק כתוצאה מהמגפה יכולה לגרום להרחבת הזכות לגישה לאינטרנט בארצות הברית. מגפת הקורונה השפיעה גם על כל מערכות החינוך והעבירה בתי ספר ואוניברסיטאות ללמידה מקוונת. ארגון יורופאונד מצא כי קרוב ל-40% מהעובדים כיום באיחוד האירופי החלו לעבוד מרחוק במשרה מלאה כתוצאה ממגפת הקורונה. עם זאת, שיעור העובדים המרוחקים משתנה מאוד בין מדינות בתוך האיחוד. מגפת הקורונה השפיעה גם על שוק העבודה הישראלי כ-30% מהשכירים ו-60% עצמאים התחילו לעבוד מהבית.
נס חיל האוויר המלכותי האוסטרלי
נס חיל האוויר המלכותי האוסטרלי הוא דגל המשמש את חיל האוויר המלכותי האוסטרלי (RAAF) באוסטרליה ומעבר לים. עיצובו מסתמך על עיצובו של דגל אוסטרליה כאשר השדה צבוע בצבע כחול חיל אוויר וצלב הדרום מוטה מעט לשמאל על מנת לפנות מקום לרונדל חיל האוויר המלכותי האוסטרלי המשובץ ברביע הימני התחתון. הדגל הוכרז כדגל לאומי אוסטרלי על פי חוק תחת סעיף 5 של חוק הדגלים 1953 ב-6 במאי 1982.
הצלב הדרומי מוטה כך שהכוכב γ בצלב הדרומי נמצא באותו המיקום כמו על הדגל הלאומי והכוכב α בצלב הדרומי מוזח לאוך ציר ה-X מרחק של שישית רוחב הדגל.
היסטוריה.
חיל האוויר המלכותי האוסטרלי הוקם בשנת 1921 אך עד 1956 נעשה בו שימוש בנס חיל האוויר המלכותי של בריטניה, נס כחול שמיים בריטי המשוחת ברונדל חיל האוויר המלכותי (RAF) על הארכית (אשר היה קיים כבר ב-1922). בשנת 1948 חיל האוויר המלכותי האוסטרלי ביקש כי יאושר לו דגל חלופי וזאת על מנת להימנע מבלבול בין החילות השונים ואכן, בשנת 1949, פורסם צו אשר אישר הנפקת דגל חדש לחיל, המציג את כוכב חבר העמים ואת צלב הדרום המוטה לצידו של הרנדאול.
ב-2 ביוני 1956, רונדל חדש אושר לחיל האוויר המלכותי האוסטרלי, העיגול האדום במרכז הרונדל הוחלף בקנגורו אדום מקפץ. אך עיצוב זה לא שובץ בדגל החיל עד אישורו של הדגל בידי המלכה בשנת 1981.
נס חיל האוויר המלכותי של אוסטרליה
יער עזרא
יער עזרא הוא יער נטוע בסמוך לקיבוץ שעלבים בעמק איילון. שטח היער הוא כמה אלפי דונם.
היער נחנך בחודש אב תשס"ח אוגוסט 2008, על ידי קק"ל ו-400 חניכי תנועת "עזרא העולמי" ממדינות גרמניה, רוסיה, אנגליה וארצות הברית, ושטח היער הוקדש לפעילות תנועת הנוער עזרא.
חלקת היער שהוקדשה על ידי קק"ל לתנועת עזרא ניתנה למטרת פעילות ערכית - חווייתית - חינוכית שתהיה במקום, היער מיועד להיות לחניכי התנועה מכל העולם מעין מסלול "מאומץ", חניכי התנועה יפעלו לטיפוח היער במספר תחומים: פריצת מסלולים ושבילים להליכה, ביצוע עבודות גיזום וניכוש, נטיעת עצים ופיתוח היער, סימון ושילוט האתרים הארכאולוגיים במקום, ניקוי היער ושמירה על המתקנים. המטרה היא שהיער יחבר את בני הנוער לפעילות לפי ערכי קק"ל, לאקולוגיה, לשמירה על הסביבה, לאהבת הארץ והאדמה, מורשת ישראל ועיצוב נופה של הארץ.
בשל הקרבה שלו ליישובי עמק איילון, כביש 1 ויישובי חבל מודיעין והסביבה, ובשל אתרי הטבע ומסלולי הטיול הרבים שמסביביו, יער עזרא הוא יעד טיולים פופולרי לתושבי האזור. ביער כמות גדולה מאוד של דרכי עפר מסומנות לג'יפים, ומסלולי טיול ברגל.
יהודית קרפ
יהודית קַרֽפּ (נולדה ב-28 באוקטובר 1937) היא עורכת דין ישראלית, שכיהנה במשך 25 שנים כמשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
חייה.
קרפ נולדה בירושלים, בת למשה וחנה פלאי. למדה בבית הספר התיכון הדתי "מעלה" ושירתה בחיל האוויר, שם הכירה את נתן קרפ, שותפה לחיים במשך יובל שנים. למדה משפטים באוניברסיטה העברית והוסמכה כעורכת דין בשנת 1963.
החלה לעבוד במשרד המשפטים כעוזרת אישית של היועץ המשפטי לממשלה משה בן זאב. בשנות ה-70 נחשבה לאחת מבכירי משרד המשפטים במשפט חוקתי, יחד עם מישאל חשין, יהודית צור ונעמי סלומון. בשנת 1974 השתתפה בצוות משפטנים שערך דו"ח על האחריות המיניסטריאלית במענה לשאלתו של משה דיין האם עליו להתפטר בעקבות מסקנות ועדת אגרנט. בנובמבר 1977 מונתה לראשות ועדה שבחנה את נושא האונס בישראל. ב-1978 מונתה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה, תפקיד אותו מילאה עד לפרישתה.
בשנת 1981 מינה אותה היועץ המשפטי לממשלה, יצחק זמיר, לכתוב דו"ח על חקירת עבירות שביצעו אזרחים ישראלים נגד פלסטינים בגדה המערבית. בשנת 1982 הגיש הצוות דו"ח שממנו עלה כי תושבים פלסטינים נמנעים במקרים רבים מהגשת תלונות, הן מחשש פן יבולע להם והן בשל חוסר אמון במערכת אכיפת החוק. תופעות נוספות שהוזכרו הן אי-מניעת עבירות של ישראלים נגד פלסטינים בידי חיילי צה"ל שהיו עדים להן, ושימוש בנשק שסופק לישראלים על ידי צה"ל לצורך הגנה עצמית במסגרת מה שכונה "נטילת סמכויות שמירה" שלא כדין. בסוף שנת 1983 טענה קרפ במכתב פנימי במשרד המשפטים שמצב אכיפת החוק ביהודה ושומרון הולך ומחמיר.
בסוף 1986 כתבה יחד עם עדנה ארבל דו"ח על פרשת קו 300.
בשנת 1980 מונתה לבחון את שאלת קיום משפט חוזר לעמוס ברנס. מונתה גם על ידי שר המשפטים דוד ליבאי לעמוד בראש ועדה לבחינת חמשת המורשעים ברצח דני כץ. קרפ גילתה ממצאים שלא היו מונחים בפני בתי המשפט שדנו בתיק, לרבות חקירת פוליגרף שבה נמצאו שלושה מהנאשמים דוברים אמת בהכחישם את מעורבותם ברצח. בעקבות הדו"ח הורה נשיא בית המשפט העליון אהרן ברק בשנת 1999 על קיום משפט חוזר בפרשה.
בשנת 1989 מונתה לעמוד בראשות ועדה לבחינת מדיניות חקירה, תביעות ומשפט בעבירות אלימות בין בני-זוג. בעקבות הדו"ח שהוציאה הוועדה נחקק החוק למניעת אלימות במשפחה.
בשנת 1990 עמדה בראש משלחת ישראלית לכנס בינלאומי בקובה בנושא "המלחמה בפשע". באירוע זה נפגשה, באורח נדיר עבור אישיות ממשלתית ישראלית רשמית, לשיחה בארבע עיניים עם פידל קסטרו.
לצד התפקידים הרבים שמילאה במשרד המשפטים, ובמיוחד מעורבות רבה בהליכי חקיקה, הייתה קרפ חברה בוועדת האו"ם לזכויות הילד, והיא נחשבת למומחית בנושאי זכויות אדם.
עם פרישתה לגמלאות בשנת 2003 הצטרפה קרפ להנהלת האגודה לזכויות האזרח, והיא מכהנת כמנהלת האקדמית של התוכנית לאתיקה במשפט במרכז לאתיקה בירושלים. כמו כן משמשת קרפ חברת המועצה הבינלאומית של הקרן החדשה לישראל, יושבת ראש ועדת ההיגוי של "תוכנית המשפטנים" של הקרן וחברת המועצה הציבורית של עמותת "יש דין".