כל ארבעתם כוללים את אותו מגן הכולל את שלושת המאפיינים העיקריים: בפינה השמאלית העליונה מופיעה הויקוניה המצויה, החיה הלאומית ומאחוריה יש שדה כחול המייצג את הפאונה של פרו. העץ בפינה הימנית העליונה הוא צ'ינצ'אה, (המקור לחומר כינין, תרופה ישנה למלריה והמרכיב העיקרי במי טוניק), על רקע לבן המייצג את הפלורה הלאומית. בחצי התחתון מופיעה קרן השפע עם מטבעות הנשפכים מתוכה על רקע אדום והיא מייצגת את משאבי המדינה.
ריצ'ארד פוזנר
בנדיקטוס הקדוש
המסדר הבנדיקטיני
דברת (דיבור)
דַּבֶּרֶת (בלועזית: לוגוריאה, logorrhea או Logorrhoea; מיוונית: λογορροια, "שטף מילים") היא דיבור מופרז. במובן הרפואי, הכוונה לפטפטת יתר, פעמים רבות בשפה חסרת היגיון או קוהרנטיות, על רקע הפרעה נפשית, כגון מאניה.
במובן הלא-רפואי, הכוונה לשימוש בלשון מליצית, מכבירת מילים ומיותרת על מנת לגרום למסר פשוט או טפשי להראות כאינטלקטואלי, ובגסות עוקצנית מכנים אותה "שלשול וורבלי" או "שלשול של הפה".
דברת בהפרעות נפשיות וניורלוגיות.
דברת היא הפרעת שפה שמופיעה בשלל בעיות פסיכיאטריות או נוירולוגיות כמו אפזיה, סכיזופרניה קטטונית ואפקט לבילי. הדברת יכולה להופיע במלמול חדגוני, קטפזיה, שינוי אקראי של נושאי שיחה וכדומה. הגורמים לדברת עדיין אינם ברורים דיים, אך נראה כי מקורה הוא באונה המצחית, שככל הידוע קשורה לשפה והגייה. כמו כן, הדיבור הלא מאורגן משקף לרוב את הפגיעה שהתרחשה במהלך החשיבה בהפרעות אלו.
דברת בתרבות.
בספרו מ-1946, "פוליטיקה והשפה האנגלית", לגלג ג'ורג' אורוול בשימוש המיותר, אבנורמלי ומסווה של מילים, מה שמתקשר לדברת.
תחבורה של טביליסי
יצחק בננסון
יצחק בננסון (נולד ב-7 בפברואר 1954) הוא גאוגרף, ביולוג ומתמטיקאי ישראלי, פרופסור מן המניין. כיהן כראש החוג לגאוגרפיה באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה.
יצחק בננסון נולד וגדל ביקטרינבורג שבהרי אורל (עד 1991 סְבֶרְדְלוֹבְסְק) ולמד לתואר הראשון והשני באוניברסיטת אורל בעיר. עשה דוקטורט בביופיזיקה במודלים דינמיים של גנטיקת אוכלוסיות (population genetics), וקיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת מוסקבה ב-1975. באותה תקופה עבד במכון לאקולוגיה של האקדמיה למדעים של רוסיה. ב-1991 עלה לישראל והחל באותה שנה ללמד באוניברסיטת תל אביב. עשה שנות שבתון באוניברסיטאות צפון-קונטיקט, רומא, טוקיו, ובאוניברסיטת ראדבאונד בניימכן שבהולנד. מאז ספטמבר 2008 עד 2013 כיהן כראש החוג לגאוגרפיה באוניברסיטת תל אביב. בננסון זכה ביחד עם דוקטור ארז חטנה בפרס "מייקל ברייני" (Michael Breheny Prize) על המאמר הטוב ביותר לשנת 2007 בכתב העת Environment and Planning B. ב-2011 התמנה לפרופסור מן המניין.
יצחק בננסון נשוי לילנה לבית זפסקי ולהם שלושה ילדים.
מחקריו.
תחומי מחקריו.
תחום המחקר העיקרי של יצחק בננסון הוא דינמיקה מרחבית של מערכות מורכבות, אותן הוא חוקר בעזרת מודלים ומחקרי שטח. היישומים הם באקולוגיה ובגאוגרפיה, בעיקר בתחום של גאוגרפיה חברתית העוסק בקשר בין האדם והסביבה. בננסון חקר באופן נרחב דינמיקת אוכלוסין בעיר, כולל סגרגציה חברתית, אתנית וכלכלית, דינמיקה של שימושי קרקע, ומערכות תחבורה. הוא מנסה לעשות פורמליזציה ליחסי אדם וסביבה.
מודלים של מערכות אקולוגיות מורכבות.
מודלים אקולוגיים הוא תחום בו עסק בננסון ברוסיה והמשיך בישראל. הוא עוסק במודלים אקולוגיים השייכים לתחום של איכות הסביבה - מודלים אינטגרטיביים שמנסים להבין דינמיקה כוללת של מערכת אקולוגית-חברתית-כלכלית באזור. ברוסיה היה זה מודל של שינויים מרחביים שמתרחשים בחצי האי יאמאל (Yamal) בצפון סיביר, שם מועברות כמויות גדולות מאוד של גז טבעי ממרבצים שנמצאים בחלק הצפוני של חצי האי דרומה, בצינורות ענקיים בקוטר של מטר וחצי, דרך הטונדרה. הצינורות החמים על הקרקע הקפואה גורמים להתמוססות ויוצרים מחסומים של מאות קילומטרים בלב חצי האי. כיום מתחיל מחקר במסגרת האירופית FP7 , שהוא עורך ביחד עם דוקטור יצחק אומר ופרופסור טל סבוראי מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב. המחקר הנערך בצפון הנגב בודק את פגיעות (vulnerability) האזור לשינויים הנובעים מתמורות אזוריות ומהתחממות גלובלית.
מודלים של גנטיקת אוכלוסייה.
בין התחומים בהם עסק בננסון ברוסיה היה חקר מערכת מיוחדת להגדרת המין אצל למינגים (lemming). בשני מינים של למינגים חלק מהנקבות הן בעלות כרומוזומים מיניים רגילים (XX) אך חלק הן בעלי הרכב כרומוזומי זכרי – XY. אחד מבין המינים של סוג זה נפוץ מאוד והשני נדיר יחסית. הוא בחן שאלה הנוגעת לתיאורית האבולוציה של מערכת הגדרת המין - מהן הסיבות שקבוצות עם כרומוזומים לא רגילים שורדות באוכלוסייה. מסקנות מחקרו היו שהדבר תלוי בפרמטרים דמוגרפיים של המין.
דינמיקת אוכלוסין של יונקים קטנים.
זהו ספר (Small Mammals Population Dynamics: Hypothesis, Theories, Models) שכתב בננסון (ביחד עם עמיתו Oleg Sadykov) ברוסית על דינמיקת יונקים קטנים – עכברים ואחרים בטבע. בננסון ועמיתו גילו במחקרי שדה שיונקים קטנים "מטיילים" באופן יומיומי למרחקים גדולים בהרבה מאלו שצוינו במחקרים קודמים, ופיתחו מודל שמתאר את הפריסה המרחבית של אוכלוסיות היונקים הקטנים בהתאם לתנאי הסביבה. במאמרים שכתבו בתקופת העבודה במכון לאקולוגיה בנו בננסון ועמיתיו מודלים של דינמיקת אוכלוסין של מינים נוספים, כגון שועלים, מין חשוב מבחינת הציד שהמודל ניסה לחזות את פריסתו המרחבית.
תכנון וביצוע.
בננסון עוסק במחקר מנקודת מבטו של המודליסט, ומנסה לבדוק את מידת יישומו של תוכניות הפיתוח. יחד עם עמיתיו הוא חוקר תוכניות פיתוח שנעשו בשנות השמונים, שהיו כבר אז ממוחשבות, ומשווה אותן עם הנעשה בשטח דרך צילומי אוויר ולוויין. בנושא זה הוא עורך כעת שני מחקרים: האחד לגבי התפתחות יישובים ערבים בגליל, האם הם מתפתחים בהתאם לתוכניות או שהתוכניות מתעדכנות בהתאם להתפתחות השטח הבנוי. מחקר שני, שנערך מטעם משרד הפנים, עשה בננסון ביחד עם דוקטור נורית אלפסי ודוקטור טל סבוראי מאוניברסיטת בן-גוריון. הם ערכו בדיקה של התפתחות שימושי הקרקע במרכז הארץ בהשוואה למה שתוכנן. מטרת המחקר - לנסח כללים לגבי אילו שימושי קרקע באמת מתרחשים לעומת השינויים שהיו מתוכננים, אילולא התרחשו. ההבנה זו נחוצה על מנת פיתוח תוכניות בנות-ביצוע.
מודלים גאוגרפיים ברזולוציה גבוהה.
הנושא הכללי בו עוסק בננסון הוא מודלים גאוגרפיים ברזולוציה גבוהה (high-resolution spatial modeling). ברזולוציה גבוהה לא עובדים עם "מייצג הממוצע" של תכונות, אלא עם אובייקטים, כגון יחידות קרקע, כלי רכב או משפחה, הממוקמים במרחב ומבטאים את תכונותיהם בקשת מלאה של הטרוגניות טבעית. המודלים של סוג זה נקראים מודלים מבוססי סוכנים (agent-based modeling). הסוכנים הם בדרך כלל ניידים והם יוצרים דינמיקה של מערכת "בעצמם". למשל, פקקי תנועה נוצרים כאשר הפקק הוא אוסף של כלי רכב שלא יכול להתקדם. במונחים אלה, השפעה עצמית היא מרכיב חשוב ברוב המערכות המורכבות והתהליך הזה נקרא ארגון עצמי (self-organization). רוב המודלים מעדיפים להציג מערכות אמיתיות בצורה אגרגטיבית, אך ייצוג זה לא מאפשר הדמיה של התנהגות האובייקטים, כגון אנשים שמהגרים בעיר ממקום למקום או הולכי רגל ברחוב. מודלים שעובדים עם האובייקטים כינו יצחק בננסון ופול טורנס בשם גיאוסימולציה Geosimulation, כלומר הדמיה של מערכות מרחביות מורכבות דרך הדמיית כללי התנהגות והשתנות של האובייקטים בסביבה הטרוגנית. הגיאוסימולציה מתבססת על מערכת מידע גאוגרפית (ממ"ג). גיאוסימולציה היא הנושא העיקרי בו עוסק בננסון מאז עלייתו לישראל. הוא כתב ספר בתחום זה שרוב יישומיו הם בתחום העירוני.
סגרגצית מגורים בעיר.
תחום מחקר בו הרבה לעסוק בננסון הוא ניידות מגורים והיבדלות קבוצות אוכלוסייה בעיר - עד כמה יש סגרגציה, כולל סגרגציה כלכלית וסגרגציה אתנית. בננסון ערך מחקרים ביחד עם פרופסור יובל פורטוגלי ודוקטור יצחק אומר. הם בנו כמה מודלים של תפרוסת מרחבית בעיר, כולל מודל ניידות מגורים ביפו, שיש בה יהודים וערבים. תחזית המודל התאימה למה שקרה בפועל במשך 50 השנים האחרונות. לצורך כיול המודלים משתמש בננסון בנתונים מפורטים (ברזולוציה של בית ומשפחה) של מפקד האוכלוסין של 1995. בכיוון זה ממשיך בננסון לחקור את מידת הסובלנות של אנשים לשכנים "זרים" להם לפי דת, לאום או מצב כלכלי, ומצא כי שיעורם באוכלוסייה הוא 20%-30%.
תחבורה ציבורית ונגישות.
בננסון לקח נתונים על רשת תחבורה ציבורית והתפלגות אוכלוסייה בגוש דן ובנה עליהם מודל שמאפשר השוואת זמני נסיעה ממקום למקום בתחבורה ציבורית: באוטובוס וברכבות. על ידי כך הוא בודק נגישות למקומות עבודה ולמקומות ציבוריים לקבוצות חלשות של אוכלוסיית המטרופולין, פרויקט במימון משרד המדע.
חקר מדיניות חניה בעיר.