נמרוד שפירא בר אור (נולד ב-25 באפריל 1989) הוא שחיין ישראלי, אלוף ישראל ושיאן ישראל הנוכחי (2018) במשחה ל-100 מטר חופשי. ייצג את ישראל בשתי אולימפיאדות (בייג'ינג 2008 ולונדון 2012) וב-3 אליפויות עולם (רומא 2009, שנגחאי 2011 וברצלונה 2013). בעבר החזיק בשיא הישראלי במשחה ל-50 מטר חופשי (כ-4 שנים) ובמשחה ל-200 מטר חופשי (כ-10 שנים)
שפירא בר אור זכה בשלוש מדליות באולימפיאדת הנוער האירופית (ליניאנו 2005) ובשתי מדליות באליפות אירופה בשחייה לנוער (אנטוורפן 2007).
ביוגרפיה.
גדל במושב אביגדור, התחנך עד חטיבת הביניים בבית הספר האזורי באר טוביה, אח לאלרן ודנה.
עד שנת 2003 השתייך לאגודת מכבי אשדוד אצל מאמן הילדים אולג סבטוב. בהמשך, שחה בקבוצת ירושלים רבתי בהדרכת מנו מאי ואחר כך היה שחיין הפועל ירושלים.
מגיל 14 שהה ולמד מחוץ לישראל, בתחילה בבריטניה, שבתקופה זו, ביולי 2005, זכה במדליית ארד במשחה 400 מטר חופשי במשחקי הנוער בבליניאנו, איטליה. לאחר מכן עבר לתיכון בולס בג'קסונוויל שבפלורידה, שם שחה במועדון בית הספר וזכה בשתי אליפויות לבתי ספר תיכוניים של פלורידה, נבחר לשחיין השנה 2007 של מדינת פלורידה ושותף לשיאי המדינה באליפות בתי הספר התיכוניים, אלוף בתי הספר התיכוניים.
באוגוסט 2006 השתתף לראשונה באליפות ישראל בשחיה וניצח בגמר 400 מטר חופשי (3:56.64 דקות) כשהקדים את השיאן הישראלי, שי לבנת.
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה באנטוורפן, בלגיה בשנת 2007 זכה שפירא בר אור במדליית כסף במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:50.36 דקות ובמדליית ארד במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:54.83 דקות. בנוסף, הוא סיים במקום השביעי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 51.04 שניות ובמקום ה-49 במשחה ל-50 מטר חופשי (24.97 שניות).
בדראפט השחיינים לשנת 2008 של האוניברסיטאות בארצות הברית דורג במקום הרביעי, והתקבל ללימודים ואימונים באוניברסיטת אריזונה - אלופת ארצות הברית בשחייה של האוניברסיטאות. עם אוניברסיטת אריזונה זכה במרץ 2009, במדליית ארד ב-200 יארד חופשי, באליפות המכללות.
ב-31 ביולי 2008, שמונה ימים בלבד לפני פתיחת אולימפיאדת בייג'ינג, צורף שפירא בר אור לסגל האולימפי של ישראל, לאחר שערער על הקריטריון האולימפי.
באולימפיאדה עצמה, העפיל לשלב חצי הגמר ב-200 מטרים בסגנון חופשי, לאחר שסיים במקום ה-15 בשלב המוקדמות, תוך שהוא שובר את שיא ישראל ומעמידו על 1:47.78 דקות. גם בחצי הגמר סיים במקום ה-15. בהמשך שבר את שיאו בן 11 השנים של יואב ברוק במשחה ל-100 מטר חופשי בשנייה בדיוק, והעמידו על 49.10 שניות. באותו משחה סיים במקום ה-26, ולא העפיל לשלב הגמר.
במכביה ה-18 שנערכה ביולי 2009, זכה שפירא בר אור במדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי, בשיא ישראלי חדש בתוצאה של 49.02 שניות, אחרי ג'ייסון ליזאק שקבע שיא מכביה חדש ושיא ישראלי בינלאומי חדש של 47.78 שניות.
באליפות העולם בשחייה שנערכה ברומא, איטליה בשנת 2009 סיים שפירא בר אור במקום ה-31 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:48.63 דקות. ב-100 מטר חופשי שיפר שפירא את שיאו הישראלי כשקבע 48.93 שניות.
ב-8 באוגוסט אותה שנה, שבר שפירא בר אור את שיא ישראל בשחייה ב-50 מטר חופשי והעמידו על 22.75 שניות, שהן זמן מהיר בארבע מאיות משיאו בן 14 השנים של יואב ברוק. את השיא קבע שפירא בר אור באליפות ישראל בשחייה, שנערכה במכון וינגייט.
ביוני 2010 זכה בשתי מדליות כסף בתחרות הגראנד פרי שנערכה בסנטה קלרה, במשחים ל-100 מטר חופשי (49.40 שניות) ול-200 מטר חופשי (1.49.33 דקות).
נמרוד סיים את לימודי השנה השלישית למנהל עסקים באוניברסיטת אריזונה וחזר לארץ בתחילת מאי 2011. מאז הגיעו לישראל הוא התאמן עם המאמן עמנואל (מנו) מאי בפנימית המצוינות של אגודת ירושלים רבתי בירושלים. בתחילת חודש יולי 2011 השתתף שפירא בר אור באליפות קרואטיה בשחייה שנערכה בזאגרב. באליפות זו קבע במשחה ל-200 מטר חופשי תוצאה של 1:48.48 דק'. זו התוצאה הטובה ביותר שקבע שחיין ישראלי מעולם במשחה זה בבגד שחייה קצר. תוצאה זו, הטובה מקריטריון A לאליפות העולם בשנחאי 2011, הביאה לצירופו החריג של נמרוד לסגל נבחרת ישראל לאליפות העולם ה-14 בשנחאי סין, על אף שעבר המועד האחרון לקביעת קריטריון. באליפות קרואטיה קבע שפירא בר אור תוצאות טובות נוספות וזכה בזהב גם במקצה ה-200 מטר גב בזמן של 1:59.99 דק' וכן ניצח ב-100 מטר חתירה בזמן של 49.90 שנ'.
באליפות העולם שנערכת בשאנגחאי, סין, 2011 סיים שפירא בר אור במקום 15 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:48.59 דקות. בשלב המוקדמות קבע תוצאה של 1:48.11 דקות. המיקום בין 16 הראשונים היקנה לו את הקריטריון האולימפי של ישראל אך הוא לא עמד בקריטריון הבינלאומי המחמיר המבטיח בוודאות השתתפות באולימפיאדת לונדון (2012). ביוני 2012 קיבל שפירא בר אור הזמנה לאולימפיאדה מפינ"א שהבטיחה את השתתפותו.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בדברצן, הונגריה במאי 2012 סיים שפירא בר אור במקום תשיעי במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 1:59.58 דקות, 18 מאיות השנייה מהשתתפות בשלב הגמר, במקום 11 במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 1:59.09 דקות, מקום 12 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:49.69 דקות, בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 1:48.93 דקות ועלה מהמקום השלישי ובמקום 12 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 55.01 שניות. נוסף לכך, הוא סיים במקום שביעי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם יעקב טומרקין, אמרי גניאל, ואלון מנדל בתוצאה של 3:37.77 דקות.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בברצלונה ספרד בשנת 2013 סיים שפירא בר אור במקום 33 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:49.78 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום 16 במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם יונתן קופלב, אמרי גניאל ויעקב טומרקין בתוצאה של 3:39.31 דקות, כשחיין חופשי הוא שחה ב"זינוק שליחים" תוצאה של 49.07 שניות.
באליפות אירופה שנערכה בברלין גרמניה באוגוסט 2014 סיים שפירא בר אור במקום 38 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 54.33 שניות. הוא היה שותף לרביעיית השליחים 4x100 מטר חופשי ביחד עם דוד גמבורג תום קרמר ואלכסיי קונובלוב שסיימה במקום שישי בשיא ישראלי חדש של 3:18.43 דקות. בשלב המוקדמות הרביעייה קבעה שיא ישראלי חדש של 3:19.95 דקות
בשנת 2013 בשנתו האחרונה באוניברסיטת אריזונה השתתף בגמר המכללות NCAA באינדיאנאפוליס, שם השתתף ברביעית השליחים במשחה 100x4 מעורב וזכה במקום הראשון ובטבעת האליפות.
מייד עם סיום לימודיו עבר להתגורר במישיגן, שם הקים בית ספר לשחייה ונבחרת שחייה הרשומה באיגוד השחייה האמריקאי, בשם AQUA CLUB.
בשנת 2015 נבחתו של נמרוד קיבלה הכרה כאחת מ-200 הקבוצות ההישגיות בארה״ב, ובנבחרת AQUA CLUB שחו נכון לשנת 2015 כ-1000 שחיינים ותלמידי שחייה ב-4 בריכות הממוקמות באתרים נפרדים. בסוף שנת 2015 הקים נמרוד בית ספר נוסף בפלורידה, ארצות הברית.
סוף עונת התפוזים (סדרת טלוויזיה)
הדרכים הרומיות בארץ ישראל
בתקופת השלטון הרומאית בארץ ישראל נסללו בארץ דרכים רבות, ששרידיהן קיימים עד היום.
מטרת סלילתן של הדרכים ברומא העתיקה הייתה הקמתה של רשת דרכים ענפה, דוגמת זו שהייתה קיימת ברחבי האימפריה הרומית. הדרכים נועדו, בראש וראשונה, לשינוע גייסות הצבא הרומי, ובנוסף עמדו לשירות התעבורה הציבורית שכללה את הובלת הדואר ולנסיעות פקידי השלטון המרכזי. לדרכים הייתה גם חשיבות כלכלית בהובלת משאות והסעת בני אדם.
חלק מהדרכים בארץ ישראל נסללו בעקבות המרד הגדול (66–73), חלק בתקופת הקיסר אדריאנוס, וחלק תחת שלטונו של הקיסר מרקוס אורליוס.
המאפיין הבולט של דרכים אלו הוא השימוש במסלול הנוח ביותר האפשרי ממקום אחד למשנהו: מסלול שאינו חוצה מכשולים טבעיים, עביר בכל ימות השנה ובעל שיפוע מתון - נוח להליכת בני אדם, לרכיבה ולמעבר מרכבות. לאורך הדרכים ניצבו אבני מיל הבאות לרומם את השליטים אשר מימנו את סלילת הדרך, וכן מצודות ומצדים בהם ישבו חיילים אשר הגנו על הדרך.
ישנם כבישים בני זמננו המשתמשים בתוואי של הדרכים הרומאיות העתיקות. הבולט שבהם הוא כביש אשקלון - קריית גת - חברון (כביש 35), העולה לחברון במסלול מתפתל, ובשיפוע מינימלי.
מפקדת הלגיון השישי פראטה ישבה במחנה בלגיו באזור צומת מגידו של ימינו. אזור זה היה מקום אסטרטגי על הדרך קיסריה - בית שאן, בשיפולים הדרומיים של עמק יזרעאל. ממפקדת הלגיון נסללו בשנת 120 לספירה, דרכים גם לבירת פרובינקיה, קיסריה, לבית שאן, לציפורי, ולעכו.
הדרכים.
דרכי אורך.
דרכי האורך העיקריות היו:
הדרך מיפו לירושלים.
הדרך מיפו לירושלים עברה דרך לוד, ובסמוך לה התפצלה לשתי דרכים:
שימוש בתוואי הדרכים כיום.
ישנם כבישים מודרניים מסוימים המשתמשים בתוואי של הדרכים הרומאיות: הבולט שבהם הוא כביש אשקלון - קריית גת - תרקומיא - חברון, (כביש 35) העולה לחברון במסלול מתפתל. בכביש עמק האלה - ירושלים (כביש 375) ובדרך בית חורון הישנה (כביש 443) ניכרות המדרגות שחצבו הרומאים.
סקרים ומיפוי.
מיפוי חלקי של הדרכים ניתן לראות במפת פויטינגר אשר הוכנה במאה ה-4 לספירה.
בסקר ארץ-ישראל המערבית, שנערך במערבה של ארץ ישראל מטעמה של הקרן לחקר ארץ ישראל על ידי קונדר וקיצ'נר בשנים 1870 – 1880, הועלו הדרכים הרומיות על מפות. בסקר החרום שנערך בשנת 1968 באזור יהודה ושומרון אותרו שוב הדרכים. לאחר שנת 1975 תיאר אדם זרטל בסקר הר מנשה את הדרכים הכלולות בשטחי הסקר.
אבני מיל.