פִיסְטוּלָה (בעברית: נָצוּר) היא חיבור או מעבר לא רגיל בין שני איברים המכוסים בשכבת תאי אפיתל, שבדרך כלל אין ביניהם קשר. פיסטולה נגרמת בדרך כלל כתוצאה מזיהום חריג או מפציעה, אך לעיתים נוצרת באופן מכוון בתהליך ניתוחי. פיסטולה אופיינית במיוחד במחלות דלקתיות מסוימות, כדוגמת מחלת קרוהן. פיסטולה נוצרת גם באופן מכוון בתהליך פירסינג, כגון בעת חירור תנוך האוזן, הנחיר, הטבור או מקומות אחרים לשם ענידת עגיל.
הטיפול בפיסטולה משתנה בהתאם לסוגה, למצבה ולמצב החולה. דרכי הטיפול העיקריות הן טיפול תרופתי וטיפול ניתוחי, ולעיתים הטיפול הוא שילוב של שתיהן.
טיפולים תרופתיים מקובלים הם למשל תרופות אנטיביוטיות (כגון ציפרוקסין ופלג'יל), שבאפשרותן להביא לשיפור משמעותי במצב הפיסטולות אך לרוב לא לריפוי מוחלט שלהן. תרופות המדכאות את מערכת החיסון מסוגלות להביא לריפוי הפיסטולה ואף למניעת היווצרותה מחדש, אך פעולתן איטית. תרופות מסוג נוגדי TNF-α (כדוגמת רמיקייד ויומירה) יעילות בטיפול בפיסטולות הנגרמות כתוצאה ממחלה דלקתית כרונית. במקרים קשים, תרופות חזקות לדיכוי מערכת החיסון עשויות לסייע (כדוגמת ציקלוספורין A).
טיפולים ניתוחיים הם בעיקר ניתוחים שמטרתם כריתת הפיסטולה, אך לאחרונה מופיעות שיטות חדשות כגון שימוש בדבק פיברין לריפוי פיסטולות, אשר נמצאות עדיין תחת שלבי מחקר.
קשר דו גופריתי
קשר דו-גופריתי
קשר סולפידי
שיבוש מהלכי משפט
שיבוש מהלכי משפט היא עבירה פלילית שמטרתה לפגוע בתקינותו של ההליך המשפטי ולהקשות על רשויות החוק לבצע את מלאכתן. דוגמאות נפוצות לפעולות שיבוש הליכים: העלמת ראיות, שינוי פיזי בזירת הפשע, מתן עדות שקר ועוד.
מאפייני העבירה.
עבירת שיבוש הליכי משפט נתפסת במערכת המשפט כעבירה חמורה בעלת פוטנציאל נזק משמעותי, עד כדי כך שהשופט מנחם אלון קבע שזו אחת משתי העילות הבודדות שבגינן ניתן לעצור אדם עד תום ההליכים, וזאת על אף זכותו הבסיסית של האדם לחירות.
עבירת שיבוש הליכי משפט היא עבירה 'התנהגותית', שאינה דורשת תוצאה של שיבוש בפועל. היסוד העובדתי של העבירה הוא רחב, וניתן לבצע את העבירה במעשה או במחדל, אשר גורמים להפרעה בתקינותו של ההליך השיפוטי. דהיינו, די בהוכחה ממנה עולה בבירור כי זו הייתה כוונתו של הנאשם. די בכך שהמעשה היה עלול להביא לשיבוש הליכים, ולהביא לפגיעה באושיות המשפט, כדי לבסס יסוד מספיק לגיבוש יסודות העבירה.
שיבוש הליכי משפט חל על כל התהליך השיפוטי, וכולל גם את שלב החקירה הפלילית וההוצאה לפועל.
לחובת הנאמנות הקיימת בין הסניגור למרשו, קודמת חובת הציות לחוק בכלל, ולחוק הפלילי וכללי האתיקה בפרט. משכך, אסור לסניגור לסייע באופן פעיל למעשה שעלול להיחשב כשיבוש הליכי משפט. עבירה זו, על אף היותה מנוסחת כלפי הנאשם, יש לראותה, לדברי ד"ר לימור זר-גוטמן, כחובה החלה גם על עורך הדין, שמחויב שלא להטעות את בית המשפט מבחינה אתית-מוסרית ולאו דווקא על ידי חקיקה או פסיקה.
חקיקה ופסיקה בישראל.
שיבוש הליכי משפט היא עבירה פלילית המוגדרת בחוק העונשין, כאחת משלל עבירות הנכללות בסימן א': שיבוש עשיית משפט, וזו לשון הסעיף:
"העושה דבר בכוונה למנוע או להכשיל הליך שיפוטי או להביא לידי עיוות דין, בין בסיכול הזמנתו של עד, בין בהעלמת ראיות ובין בדרך אחרת, דינו – מאסר שלוש שנים; לעניין זה, "הליך שיפוטי" – לרבות חקירה פלילית והוצאה לפועל של הוראת בית משפט".
שיבוש הליכי משפט היא עבירה פלילית נפוצה, המתווספת לעיתים קרובות כעבירה משלימה לעבירות חמורות יותר. דוגמאות לאנשי ציבור שהואשמו (בין השאר) בשיבוש הליכי משפט: משה קצב, הרב יאשיהו פינטו, שלמה בניזרי, ועוד.
דוגמאות מהמשפט העברי.
בסיפור התנ"כי של מכירת יוסף על ידי אחיו, מנסים האחים להעלים ראיות למכירת יוסף, באמצעות טבילת כתונת הפסים שלו בדם שעיר עיזים ובאמצעות ראייה זו לטעון שנטרף על ידי חיית טרף. מעשה זה מהווה מעין שיבוש הליכים תוך ניסיון להעלים ראיות בנוגע לעבירה שבוצעה.
שיבוש הליכי משפט
אורי אברמסון
אוֹרי אברמסון (נולד ב-1940) הוא יוצר ישראלי, מתכנן ומעצב מוזיאונים ופרויקטים מיוחדים.
חייו.
אורי אברמסון נולד בתל אביב, בן לאידה ויעקב אברמסון, אנשי העלייה השנייה וחברי ארגון "השומר". בגיל 12 עבר לקיבוץ שריד, ושם גר ולמד עד גיוסו לצה"ל. כבר בשנות נעוריו המוקדמות עסק בעיצוב ובפיסול. שירת בסיירת צנחנים. עם סיום השירות בצה"ל נישא ועבר לגור בקיבוץ מסילות.
בקיבוץ מסילות, לאחר לימודי כלכלה וגידולי שדה בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות, היה למרַכֵּז משק ומרכז ענפים. ב-1978 התמנה לרכז המחלקה לכלכלה, משק והתיישבות של הקיבוץ הארצי.
בשנת 1984, בגיל 44, אב לשלושה בנים ובת אחת, הגשים חלום רב שנים והתקבל ללימודים סדירים במחלקה לארכיטקטורה ועיצוב סביבה ב"בצלאל".
בתחילת לימודיו ב"בצלאל" נענה לפנייתם של טדי קולק, ראש עיריית ירושלים וישעיהו וינברג, ונבחר למנהל הכללי של המוזיאון-בהקמה במגדל דוד.
אורי גיבש את תהליך הקמת המיזם, פיתוח הפרוגרמה וריכוז צוות התכנון.
ב-1989 סיים את לימודיו ב"בצלאל" ובאותה שנה נפתח לקהל "מגדל דוד – המוזיאון לתולדות ירושלים".
עם סיום תפקידו במוזיאון מגדל דוד פנה אברמסון לדרך עצמאית, כמעצב ומתכנן מיזמים מיוחדים. הוא הקים בתל אביב את חברת "מבטים", שבמסגרתה תוכננו והוקמו עד כה קרוב לעשרים מיזמים. החברה עוסקת בתכנון אדריכלי, עיצוב והקמה של מוזיאונים, תערוכות ופרויקטים מיוחדים בישראל ובעולם.
ב-1990 הקים בקיבוץ לוחמי הגטאות את מוזיאון "יד לילד", לזכרם של הילדים שנספו בשואה. ב-1992 עיצב באותו המקום תערוכת קבע לזכרו של יאנוש קורצ'אק, "יאנוש קורצ'אק של הילדים".
"מבשרי הציונות - מוזיאון העלייה הראשונה" בבית הפקידות ההיסטורי של הברון רוטשילד ויק"א בזכרון יעקב הייתה עבודתו הבאה. את סיפורם של בני העלייה הראשונה ושל מקימי המושבות בחר לספר דרך ההתמודדות האישית של אותם חלוצים עם החזון, החלום ומחיר ההגשמה.
ב-1992 חרגה פעילותו לראשונה מתחומי ישראל. הוא הוזמן על ידי מוזיאון גולבקיאן בליסבון לעצב תערוכה על הנושא "בין גילויים וגלויות" – מיזם משותף למשרד החינוך הישראלי ולממשלת פורטוגל. התערוכה גוללה את סיפורם והישגיהם של יהודי פורטוגל מהמאה התשיעית ועד תום האינקוויזיציה במאה ה-17.
בשנת 1996 החל אברמסון בתכנון מפעל שאפתני בחולון "עולמות הילדות – מוזיאון הילדים הישראלי חולון". במוזיאון מסע חווייתי בו הופך המבקר הצעיר להיות שותף בסיפור העלילה. חוויית הביקור במוזיאון היא אקטיבית ייחודית וקסומה.
בשנת 1998 זכה בתחרות יחידת המוזיאונים של משרד הביטחון לעצב מחדש את מוזיאון בית השומר בכפר גלעדי. כבנם של חברי "השומר" הכיר היטב את רוח התקופה ואת ייחודו של הארגון, שבן-גוריון אמר עליו שהוא "הסבא של צה"ל".
במקביל לעבודה זו שקד גם על עיצוב המוזיאון ב"מרכז יצחק רבין לחקר ישראל" בתל אביב – עבודה שנמשכה זמן ממושך (2010-1998). כיום היא העבודה הגדולה ביותר שתכנן. במוזיאון זה משולב מסלול חייו של יצחק רבין עם ההתפתחויות והתמורות שהתחוללו בחברה בארץ ובמדינה משנות ה-20 של המאה ה-20 ועד הרצח.
מיזמים נוספים.
תערוכות קבועות ומתחלפות
מרכזי מבקרים:
תחרויות.
מקומות ראשונים בתחרויות אלה: תכנון מוזיאון בבואנוס איירס, ארגנטינה; תחרות בינלאומית לתכנון ושימור התרבות ההלניסטית – אתונה, יוון; הרחבה וחידוש מוזיאון יהדות בבל, אור יהודה; התפתחות האנושות בראי האנרגיה – להאיר את תחנת הכוח בחיפה; פארק החלל ע"ש אילן רמון וצוות החללית קולומביה ומקום שני בתחרות לביתן הישראלי אקספו שנחאי – סין.
במהלך דרכו המקצועית הוזמן אורי אברמסון ללוות מיזמים מחוץ לישראל. החשובים שבהם: מוזיאון השואה בוושינגטון, מוזיאון יהדות גרמניה בברלין, פארק החלל של נאס"א בפלורידה – ארצות הברית.
נשימות סופניות
נשימות אגונליות
נשימה אגונלית
מלאני פיליפס
מלאני פיליפס (באנגלית: Melanie Phillips; נולדה ב-4 ביוני 1951) היא סופרת, מחזאית, בעלת טור ועיתונאית יהודייה בריטית נאו-קונסרבטיבית ופרו-ישראלית.
קורות חיים.
פיליפס נולדה ב-1951 ברובע האמרסמית' שבמערב-מרכז לונדון, למשפחה יהודית מהמעמד הבינוני. אביה אלפרד, היה מוכר בגדים והאם מייבל בעלת חנות לממכר בגדי ילדים. שני ההורים, מהגרים מרוסיה ומפולין, היו בעלי דעות שמאליות מבחינה פוליטית וגם פיליפס החלה את דרכה העיתונאית בשמאל, אף כי בהמשך הפכה בהדרגה יותר ויותר נאו-שמרנית.
פיליפס בוגרת אוניברסיטת אוקספורד בספרות אנגלית, והייתה פעילה מאוד בתקופת לימודיה, בארגוני הסטודנטים. במרץ 1974, בת 23, נישאה לעיתונאי, כתב משפטי של ה-BBC והעורך המשפטי של הדיילי טלגרף, הסופר היהודי בריטי ג'ושוע רוזנברג, אחרי שהיה חברה במשך שנים. לזוג יש שני ילדים.
קריירה.