ברם רוב הדעות אינו שולל מוצאם הסלאבי. קיימת השערה שהם צאצאי הקרואטים הלבנים, שבט סלאבי מזרחי שהיה חי מצפון לקרפטים במאות 4–12, או צאצאים של האוליצ'ים, שבט סלאבי אחר שנמלט אל הרי הקרפטים מפני הפצ'ניגים. לדעת הבלשן האוקראיני ברוניסלב קוביליאנסקי שביסס את דעתו על ניתוח הניב ההוצולי-פוקוטי, אבות תושבי "הוצוליה" ופוקוטיה היו בני שבטים סלביים מזרחיים - אולוצ'ים - שבאו מדרום אזור הדנייפר, וטיברצים שבאו מן האזור שבין הדנייסטר לקרפטים, ושהתיישבו בהרי הקרפטים תוך התבוללות בתוך האוכלוסייה המקומית. אזור ההתיישבות של הוצולים היה בחלק העליון של הנהרות טיסה, טאראק (טרסווה) וטאלאבור (טרבליה).
ההוצולים רואים את עצמם חלק מהאומה האוקראינית ומתת-הקבוצה הרוטנית שלה. מצד שני להזדהות זו הייתה לעיתים הסתייגות בצד הרוטני.
ההוצולים במרחב הרומני.
ההוצולים הגיעו לבוקובינה ולצפון הנסיכות מולדובה מכיוון הרי גליציה. סיבות הגירתם דרומה היו ככל הנראה עומס המיסים וגזרות כלכליות אחרות, צווי הגיוס לצבא האוסטרי, לחצים להמרת דת (קתוליזציה).
היו גם במולדובה רועי צאן וכן פועלים יומיים על אדמות המנזרים. אחד הגורמים שהקלו על הגירתם לצפון מולדובה היה שלטונה הזמני של פולין באותם השטחים בשנים 1691–1699.
במאה ה-18 הם נהנו מכמה פריבילגיות מטעם שליט מולדובה, קונסטנטין מברוקורדט.
השפה.
ההוצולים מדברים ניב של האוקראינית המערבית עם כמה השפעות מפולנית, סלובקית ורומנית. באוקראינה ההוצולים מתקשרים ביניהם בניבים ההוצוליים ובימינו גם בשפה האוקראינית הספרותית. ברומניה הם מדברים בניבים שלהם וברומנית.
לניבים ההוצוליים של האוקראינית יש אפיונים קרובים לשפה הסלובקית, למשל בסיומות של יחסות מסוימות ("אישה" ביחסת האמצעי היא "жінков" במקום "жінкою" בשפה האוקראינית הספרותית).
בדומה לרוסית הקדומה, המילית «ся» המשמשת בבניין הרפלקסיבי של הפועל מופיעה לפני הפועל ולא בסופו, כמו באוקראינית ספרותית וברוסית מודרנית (בהוצולית - "Я так ся вчора напив", באוקראינית ספרותית - "я так учора напився", ברוסית «я так вчера напился» – "כך השתכרתי אתמול"). יש להוצולים גם היגויים מיוחדים, כגון "вэно" במקום "вино", "йек" במקום "як", וכו'.
בימינו, בין היתר בהשפעת מערכת החינוך, קיימת הן באוקראינה והן ברומניה מגמת דעיכה של הניב ההוצולי לטובת האוקראינית הספרותית.
עיסוקיהם הבסיסיים.
ההוצולים עסקו בעיקר בגידול בקר וצאן, תעשיית העץ והובלת העצים על גבי רפסודות על הנהרות
,גידול דבורים.
מייחסים להם את יצירת גזע הסוס הידוע כ"פוני הוצולי".
לחקלאות (בראש ובראשונה הפרדסנות) הייתה חשיבות משנית. ההוצולים נודעו גם כבעלי מלאכה שעסקו בפיסול מעץ וייצור קישוטי קש, עיבוד עורות, ייצור חפצי נחושת ופליז, קדרות, אריגת שטיחים, קישוטים על ביצים (פיסאנקה). חלק מהם עוסקים במלאכות אלו עד היום.
ההוצולים בנו כנסיות מעץ, בדומה לשכניהם, האוקראינים הגליציאנים והרוטנים, הבויקים והלמקים.
הגברים ההוצולים נהגו בעבר להיות מצוידים להגנתם ב"ברטוק" - גרזן עם ראש קטן וידית ארוכה.
לתרבות ההוצולים היבטים דומים לתרבותן של קבוצות אתנו-תרבותיות אוקראיניות אחרות בסביבה - במערב ובדרום מערב אוקראינה, בעיקר לזו של הבויקים והלמקים. יש להם אפיונים משותפים גם עממים הרריים אחרים כמו גורלים בפולין וסלובקיה, עם הוולאכים של מורביה והרומנים החיים בבוקובינה ומרמורש.
מוזיקה - כלי נגינה.
כלי הנגינה הלאומי של ההוצולים הוא ה"טילינקה" - חליל פתוח ללא חורים, עשוי מעץ אגוז הלוז או הערבה. כן נפוצה בקרבם גם ה"טרמביטה" - כלי נשיפה עשוי צינורות עץ בעלי אורך עד 4 מטרים, בכיסוי עץ ליבנה, ללא שסתומים.
הטרמביטה שימשה להעברת איתותים למרחקים גדולים - כמו בהתחלת איסוף עדרי הצאן והבקר לקראת העלייה אל כרי מרעה בהרים הגבוהים, וכן נשמעה בחג המולד ובעוד כמה הזדמנויות בשנה. בעזרתה היו מודיעים רועי הצאן בפולונינות של הקרפטים האוקראינים על מיקום הימצאותם בהר עם העדרים. בעבר היו משתמשים בטרמביטה גם לאזעקה במקרי חירום ולמטרות נוספות.
ההוצולים מנגנים גם במפוחית - "הרמושקה" (גרמושקה), צימבלי, חליל רעים ("סופילקה") וכן בחמת חלילים, בכינור ("סקריפקה") ודרימבה.
הוצולים במדיה אמנותית.
בספרות.
ההוצולים שימשו השראה לסופרים רבים:
מתארת סצנות מחיי ההוצולים
באמנות הפלסטית.
בפולין.
קיומם ותרבותם משתקפת גם ביצירות ציור של האמן הפולני-ארמני יליד טרנסילבניה תאודור אקסנטוביץ' שצייר דיוקנאות ותמונות וסצנות מחיי ההוצולים
בקולנוע.
1972 - Бі́лий птах з чо́рною озна́кою - ציפור לבנה עם סימן שחור - בבימוי יורי איליינקו, עם המלחין והתסריטאי איוואן מיקולאיצ'וק
במוזיקה.
יסודות הוצולים נמצאו בהופעה "ריקודים פראים" של רוסלנה ליז'יצ'קו, הזוכה התחרות אירוויזיון בשנת 2004
תרבות הרכיבה.
גזע סוסי הפוני הוצול קרוי על שם עם ה"הוצולים" אשר המתגוררים בקרפטים של אוקראינה ורומניה.
ההוצולים משתייכים לדת הנוצרית אורתודוקסית, ולנצרות היוונית-קתולית אוקראינית, אך נשמרים אצלם שרידים של אמונות קדומות שאמאניסטיות.
קישורים חיצוניים.
World Academy of Carpatho-Rusyn Culture -Ivan Pop - "Hutsuls" in Paul Robert Magocsi and Ivan Pop "Encyclopedia of Rusyn History and Culture, University of Toronto Press 2002"
באתר kosiv art
דובדבני וקובץ' (צמד קומי)
ליאור דובדבני (נולד ב-12 באוגוסט 1979) ואילן קובץ' (נולד ב-22 בינואר 1978) הם צמד קומיקאים, תסריטאים, שחקנים ויוצרי טלוויזיה ישראלים.
היסטוריה.
ליאור דובדבני ואילן קובץ' החלו להופיע יחד מאז שנת 2006 תחת שם הבמה "דובדבני וקובץ'" ומאז מופיעים במופע בידור וסטנד-אפ ברחבי הארץ.
בשנת 2007 השניים הגישו פינה שבועית בשם "איזה באסה" בתוכנית "יאיר לפיד".
ב-2009 הגישו פינה שבועית בשם "ציון ואליאס" בתוכנית "הלילה עם ליאור שליין" בערוץ 10.
בשנים 2010-2011 הופיע הצמד במספר פרקים של תוכניות הסטנדאפ בערוץ 2 "קומדי בר" (רשת) ו"ביפ קומדי בר" (קשת). בשנת 2011 השתתפו בפינה קומית קבועה בתוכנית "צחוק מעבודה" בערוץ 2 בזכיינית "רשת" (עונה 6). בהמשך אותה שנה יצרו, כיכבו וכתבו את תסריט הסדרה הקומית "דובדבני וקובץ'", ששודרה במשך שתי עונות בשידורי קשת של ערוץ 2.
בשנת 2012 שימשו כתסריטאים ומנחים לצדו של אבי נוסבאום בשעשועון של ערוץ 24 "אל תענו לי!".
בשנת 2013 שימשו כסטנדאפיסטים בתוכנית "הצחוקייה" בערוץ ניקלודיאון.
בשנת 2015 שיחקו בסדרת הילדים "הקלמרים" ובסרט "אני לא מאמין, אני רובוט?!". באותה שנה שיחקו וכתבו את תסריט הסרט "מה כבר יכול לקרות?!".
בשנת 2016 השניים השתתפו בעונתה השנייה של התוכנית "היחידה" בהוט 3. באותה שנה כתבו את מילות השיר "ממני אלייך" של סטלוס ואורן חן. בנוסף שימשו כמנחי משימות בתוכנית "הטוב מכולם". בסוף שנת 2016 השתתפו בתוכנית "קומדי סנטרל סטיישן" של ערוץ קומדי סנטרל, בה יצרו וביצעו מערכונים בדמותם של שני ערבים בשם אחמד ואחמד.
ב-2017 החלו לשחק בסדרה הקומית "שמחות". בסוף אותה שנה יצרו והחלו לשחק בסדרה "סחילנד" של ערוץ טדי בפרטנר TV.
ב-2018 החלו להשתתף בתוכנית מתחת לעור המשודרת בחינוכית. בנוסף השתתפו בקליפ לשיר "מסיבת רווקים" של ליאור נרקיס ואיתי לוי.
ב-2020 השתתפו כשחקנים אורחים בעונה השישית של סברי מרנן.
ב- 2022 התארחו בפרק של התכנית המרדף המשודרת בכאן 11 .
קריירה עצמאית.
ליאור דובדבני: בוגר סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין. בשנת 2005 שיחק דובדבני בתפקיד אורח בסדרה "טלנובלה בע"מ". בשנת 2010 שיחק דובדבני בסדרה של ערוץ 10 "מתלהבת". בשנת 2011 שיחק דובדבני בסדרה הקומית "השנים הכי יפות", ששודרה בזכיינית ערוץ 2, רשת. ב-2014 גילם דובדבני את דמותו של "ספי" בסדרה "עממיות", פרי עטו של נאור ציון. כמו כן, שיחק בסדרה "המקום". הוא הגיש פינה שבועית בתוכנית "איזה יום", ששודרה בשידורי קשת של ערוץ 2 ובערוץ הראשון הגיש פינה שבועית בתוכנית "פוטופיניש". הוא השתתף בתיאטרון באר שבע במחזה "לא על הזמירים". בתיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער שיחק במחזה "שמוליק בשמוליק של זוהרה" ובתיאטרון תמונע שיחק במחזה "כף רגלי השמאלית". ב-2016 הוביל את סדרת הרשת "מושיק ודובדבני" הפרסומית לדנונה של שטראוס, לצד השף מושיק רוט. בקיץ 2017 הנחה את תוכנית הרשת "Coke TV Wow Show" של קוקה-קולה בישראל, לצד לירון רביבו.
אילן קובץ': בראשית שנות האלפיים היה חצי מהצמד הקומי "אילן ועמית" יחד עם עמית בחובר, במסגרתו הופיע- בין היתר בכמה ממשדרי ההתרמה "יומטוב" בערוץ 2. ב-2004 שיחק במחזמר לילדים "הפחדן מגוש דן". בשנת 2011 כתב והשתתף במערכונים בתוכנית "פילרים" במסגרת רצועת הלילה של ביפ. בשנת 2012 הנחה בתוכנית "עם ישראל חי" בערוץ 24. בשנת 2013 השתתף במערכוני התוכנית "מחוץ לחוק". בשנת 2016 שיחק בקומדיית המצבים "מיסטר צ'יפס", בערוץ ניקלודיאון. בשנת 2017 כתב לעונה השישית של התוכנית מועדון לילה.
קובץ' נשוי ואבא לשלושה ילדים.
ליאור דובדבני
אילן קובץ'
דובדבני וקובץ'
אגוטיים
אגוטיים (שם מדעי: Dasyproctidae) הם משפחת מכרסמים גדולים מתת-סדרת דמויי קביה שנמצאים ביערות הגשם של אמריקה הדרומית והמרכזית וגם בדרום מקסיקו. הם מותאמים לחיים בסבך ואוכלים מזונות כמו זרעים, אגוזים ופירות שנופלים מהעצים. הם מומחים בקילוף הקליפות של הזרעים ואחר כך משתמשים בשיניהם החזקות כדי לפצח את האגוז.