בספר החמישי היא אחת מהתלמידים שמצליחים להפיק פטרונוס בסצנות המתארות את מפגשי צבא דמבלדור, וצורתו היא סוס.
תכנית הייצוב הכלכלית של 1985
אריה (פירושונים)
האופרה בסטיל
הבסטיליה
אלסנדרו דל-פיירו
פסגת זאב
פסגת זאב היא שכונה יהודית בצפון מזרח ירושלים, הסמוכה לשכונת נווה יעקב בעלת אוכלוסייה משולבת מחרדים, דתיים לאומיים וחילונים המחולקת לחמישה אזורים פנימים: פסגת זאב מרכז, צפון, דרום, מזרח ומערב, והיא אחת משכונות הטבעת. נכון למאי 2022 התגוררו בה כ-45,100 תושבים והיא אחת השכונות הגדולות בישראל. השכונה קרויה על שם זאב ז'בוטינסקי.
היסטוריה.
פסגת זאב הוקמה על שטחים שמעבר לקו הירוק שסופחו למדינת ישראל לאחר מלחמת ששת הימים. הרעיון המרכזי שעמד מאחורי הקמת השכונה היה יצירת רצף אורבני יהודי בין הגבעה הצרפתית לשכונת נווה יעקב, שהייתה עד אז מנותקת מירושלים בהיבט של רצף אורבני, אך לא מבחינה תחבורה ציבורית עירונית. האדמות לצורך הקמת השכונה הופקעו בתחילת 1980 לאחר עיכוב ארוך על ידי שר האוצר שחשש לעלות פיצויים גבוהה. ועדת השרים לענייני ירושלים, קיבלה את החלטה הרשמית על הקמת השכונה ב-3 בדצמבר 1980. ככל הנראה, חלק משטח השכונה היה בשנות ה-30 בבעלות יהודים שנספו בשואה, יורשיהם של שלושה מהם היו מודעים לרכישה וקיבלו עליה פיצויים בשעת מעשה. יתר הבעלים היהודים נספו מבלי להשאיר יורשים, או שיורשיהם אינם מודעים לזכותם בקרקע. תכנון השכונה נעשה בידי אדריכל הנוף צבי דקל. בניית השכונה החלה ב-1982 וראשוני הבתים אוכלסו ב-1985.
בתחילת 1990 כבר גרו בשכונה כ-6,500 תושבים. במרץ 1990 הונחה אבן הפינה לשכונת "פסגת זאב מזרח".
בתחילת המאה ה-21 עברו משפחות ערביות להתגורר בפסגת זאב, ומספרם הגיע בשנת 2007 ל-200. בשנת 2009 קראה קבוצת רבנים להטיל חרם על תושבי השכונה היהודים אשר ימכרו או ישכירו דירות לערבים.
בעשור השני של המאה התיישבו בה חרדים, כגלישה מן נווה יעקב, בעיקר בפסגת זאב צפון ומרכז, כאשר פרויקט אחד במרכז אף כינה את עצמו נוה הפסגה, לאמר נוה יעקב שבפסגה.
פסגת זאב צפון ופסגת זאב מרכז שהיו בעלות צביון משולב של דתיים וחילוניים מלכתחילה הפכו לשכונות מעורבות. לעומתן, פסגת זאב מזרח, פסגת זאב מערב ופסגת זאב דרום עדיין מאוכלסות ברובן דתיים לאומיים וחילונים.
גאוגרפיה.
השכונה בנויה על הרי ירושלים, כאשר בין חלקי השכונה מפרידים הוואדיות "אל חפי", "חמרה" ו"אל חלף". בין פסגת זאב מרכז ופסגת זאב מזרח עובר נחל זמרי.
גבולות השכונה הם: בצפון שכונת נווה יעקב, בדרום מחנה הפליטים שועפאט והכפר ענאתא (המזוהה כענתות המקראית), ושכונת הגבעה הצרפתית, במזרח כביש 437 והכפר חיזמא (המזוהה כבית עזמות המקראית), ובמערב כביש 60 והשכונות שועפאט ובית חנינא. פסגת זאב היא גם בגבול של גוש אדומים.
תת השכונות בפסגת זאב.
בשל גודלה, נהוג לחלק את פסגת זאב לחמש תת-שכונות:
מוסדות בשכונה.
בשכונה חנויות רבות הממוקמות בעיקר ברחובותיה הראשיים, שדרות משה דיין, רחוב משה רחמילביץ', שדרות השישה עשר ורחוב מאיר גרשון. בנוסף, בשכונה קיימים 2 רחובות (מאיר גרשון ומשה דיין) עם חנויות וקיים קניון המשמש את תושבי צפון מזרח ירושלים, הקרוי קניון לב הפסגה.
בשכונה פועל מינהל קהילתי שבראשו הנהלה שנבחרה על ידי תושבי השכונה. בבחירות להנהלת המינהל השתתפו כ-10% מהתושבים בלבד.
במסגרת המינהל אמורות לפעול ועדות תושבים בנושאים בעלי השפעה כגון: הנושא הפיזי, איכות הסביבה, תחבורה, תרבות, קשישים, קליטה ועוד. אולם רוב הוועדות אינן פעילות.
מפלגת "פסגת זאב על המפה" יצגה את השכונה בעיריית ירושלים בין השנים 2008–2018, סגנית ראש העיר יעל ענתבי קיבלה בבחירות 2008 לעיריית ירושלים כ-8,000 קולות שהיו כ-40% מהמצביעים בשכונת פסגת זאב, ובבחירות 2013 כ-6,000 קולות שזיכו אותה במנדט אחד במועצת העיר. "פסגת זאב על המפה" הייתה הסיעה היחידה במועצת עיריית ירושלים שייצגה שכונה בעיר. הסיעה הייתה מעורבת בקוידום פרויקטים רבים בשכונה כגון: ספרייה עירונית, בריכת שחייה, היכל תרבות, פארק רובעי ע"ש עמנואל מורנו ועוד. אולם בבחירות 2018 לא נכנסה הסיעה לעייריה בעקבות התפצלות הקולות בין מועמדים מהשכונה.
בשכונה יוצא לאור מקומון בשם "קול הפסגה" המפעיל אתר אינטרנט.
בשכונה מצויים כ-10 בתי-ספר, כ-4 בתי ספר על יסודיים, ובית ספר תיכון אחד ע"ש טדי קולק, מעל 40 בתי כנסת, קופות חולים, מקוואות, ישיבה, כוללים, תחנת מגן דוד אדום, תחנת מכבי אש, בתי אבות, ספרייה, קאנטרי קלאב, היכל תרבות, פארקים ועוד.
בשכונה פועלת ישיבת פסגת החיים [מוסדות אור החיים ע"ש ר חיים בן עטר] לקירוב רחוקים בראשות אחד מבכירי רבני השכונה הרב יגאל משה הכהן שליט"א העומד בראשות הישיבה כ 30 שנה.
לאחר סגירת הסניף של "צומת ספרים" ונכון לחודש נובמבר 2021, בפסגת זאב אין חנות ספרים אחת.
בשכונה תנועות נוער רבות, כגון מועצת הנוער פסגת זאב, סח״י-סיירת חסד ייחודית, בני עקיבא, הנוער העובד והלומד, הצופים העבריים (שבט זוהר), אריאל ועזרא. בנוסף על כך, בשכונה פועל כפר סטודנטים של תנועת הבוגרים של בני עקיבא.
תחבורה.
בתחילת ימי השכונה הדרך היחידה ממרכז העיר לשכונה הייתה דרך שועפאט, ב'דרך האבות' הוותיקה. בשנת 1988 הוקם מחלף שער המזרח ודרך עוזי נרקיס (עוקף שועפאט) שייצב את הדרך למרכז העיר. במאי 2013 נפתח כביש 20 המחבר את מרכז השכונה לכביש בגין.
מהשכונה קיימת גישה נוחה מזרחה לכביש 437 (עוקף רמאללה), המקשר בין יישובי מטה בנימין ומעלה אדומים, ובכיוון הדרומי לים המלח כאשר רוב ההנוסעים מבנימין לירושלים עוברים דרך השכונה, דבר הגורם עומסים רבים.
בנוסף, הקו האדום של הרכבת הקלה מתחיל בשכונה ומאפשר תחבורה ציבורית נוחה מהשכונה למרכז ירושלים.
טבע ועתיקות.
פסגת זאב עשירה באתרי טבע ומורשת, אתרים אלו משמשים את התושבים לפעילות פנאי, למידה ותרבות. בשנים האחרונות בפסגת זאב ישנו דגש על השמשת האתרים השונים על ידי תושבים בסיוע העירייה. חיבור התושבים לפעילות באתרים משמש ככלי ליצירת קשר בין התושבים למקום מגוריהם ולחיזוק הזיקה לשכונה.
אתרי טבע.
בין פסגת זאב מרכז ושכונת נווה יעקב נמצאת חורשה קטנה שניטעה אחרי מלחמת ששת הימים הנקראת יער מיר לזכר הנספים בשואה מהעיירה מיר. ביער נמצאים מספר שרידים ארכאולוגיים: גתות, מערות קבורה, כבשני סיד, מחצבה ושומרה. במערב החורשה הוקמה אנדרטה לזכר שבעת צנחני היישוב שנרצחו על ידי הנאצים.
בין פסגת זאב מזרח (מדרום) לפסגת זאב מרכז (מצפון) מצוי נחל זמרי (נחל זמרה), שחלקו הוא אתר טבע עירוני, הנחל הוא נחל אכזב המצוי ממזרח לקו פרשת המים, ומתחבר לאפיק נחל פרת ממזרח. בנחל מצויים גם מספר אתרים ארכאולוגים ובהם חרבת זמרי וגתות רבות.
באתר הנחל מתקיימת פעילות חינוכית וקהילתית ענפה מטעם תושבי השכונה במטרה לחשוף את אתר הטבע לתושבים ולהיכרותם עם מגוון החי והצומח הנמצא מתחת לבית, בשנים האחרונות סומנו 2 שבילים לטובת המטיילים על ידי החברה להגנת הטבע בשיתוף התושבים.
נחל זמרי מתחבר לאתר טבע נוסף הצמוד אליו הנקרא יער ענתות (ענתא) בעל מאפיינים דומים ובו גם מצויה חורשת אורנים קטנה.
אתרים ארכאולוגים.
בנוסף, קיימים מספר אתרים ארכאולוגיים בשכונה:
מפעלי הנצחה.
פסגת זאב בראשית שנותיה הוקמה על חלק מאדמות הכפר העברי נווה יעקב, ובסמוך למושב עטרות מצפון. פסגת זאב מנציחה בשמות רחובותיה אישים חשובים, יחידות לוחמות, אירועים היסטוריים שהתרחשו באזור ועוד.
בית נייד
בית נייד, מגורון או קראוון הוא מבנה יביל המשמש למגורים. בתים ניידים הם יחידות דיור טרומיות הנבנות במפעלים ולא באתר, ובהמשך מובלות (בדרך כלל קרקעית) למקום שבו הן יוצבו.
בתים אלו יכולים להיות מועברים ממקום למקום על ידי הנעה עצמית או גרירה\העמסה. בדרך כלל הם ממוקמים במקום קבוע ונותרים שם למשך חיי המבנה. למרות זאת ניתן לניידם אם הדבר נדרש.
שני הדגמים העיקריים של בתים ניידים הם רוחב־יחיד ורוחב־כפול. קיים גם רוחב־משולש אך הוא נדיר יותר. את הבית הנייד ברוחב־יחיד ניתן לגרור כיחידה אחת למקומו. בעוד שהדגמים האחרים נגררים למקומם בשתיים או בשלוש יחידות נפרדות. בישראל מכונים הבתים הניידים הגדולים "קרווילות", מצירוף המילים "קרוואן" (עגה לבתים ניידים) ו"וילה".
מעונוע.
המונח קרוואן השתרש בארץ גם למונח האנגלי מוטורהום (Motorhome), שהוא מעין אוטו-בית. שמו התקני על פי האקדמיה הוא מעונוע (מעון + תנועה). מדובר בכלי רכב בעל ארבעה גלגלים או בנגרר הכולל בחלקו האחורי חדר ובו מטבח ומיטה.
קרוואנים מיוצרים במגוון דגמים כמעט בכל רחבי העולם המערבי ומשמשים בעיקר לתרבות הפנאי, נופש ובילוי. הקרוואנים מאופיינים בכך שהם מאפשרים למטייל את היכולת לחיות ולטייל עם בית נייד. מספק גם הנאה וגם צרכים בסיסיים או מפוארים של הלנה, בישול, מקום אכילה, רחצה ושירותים. ברוב המדינות המערביות התפתחה תרבות טיולי הקרוואנים כל כך שישנם חניוני קרוואנים (קמפינג) רבים מאוד.
גם בישראל תחום זה תופס תאוצה בשנים האחרונות. אמנם בישראל יש מיעוט קטן של בעלי קרוואנים אך ישראלים רבים היום נוסעים לטיול בחו"ל עם קרוואן כמשפחות בודדות או בטיולים קבוצתיים. ישנן בישראל היום מספר חברות הפועלות בתחום השכרת הקרוואנים לישראלים בחו"ל.
סוגי קרוואנים עיקריים בארצות הברית:
סוגי קרוואנים עיקריים באירופה:
כרם עצמונה
קרלו לורנציני
חיים בלנק
חיים בלנק (25 ביולי 1926 – 16 בנובמבר 1984) היה בלשן, חוקר הלשון המדוברת הערבית והעברית.
ביוגרפיה.