כחלק מתפקידו, חתימת הנגיד מתנוססת על שטרות כסף המונפקים בזמן כהונתו. בעבר הייתה נהוגה גם חתימתו של יו"ר המועצה המייעצת של בנק ישראל, אך החל מהנפקת השטר בערך של 200 ש"ח בשנת 2010, חותם הנגיד על השטרות לבדו.
משכן בנק ישראל.
עם הקמתו, השתכן בנק ישראל בשכירות בבניין מצפה שממערב לבניין ג'נרלי ברחוב יפו בירושלים. הבניין שימש אז את משרד האוצר שעבר למשכנו החדש באמצע 1955. בשנת 1959 נוספה קומה לבניין מצפה. בבניין שכנו גם משרדים פרטיים שונים, בהם משרדי בנק אלרן בירושלים, ובתחילת שנות ה-60, עם הקמת בית יואל, ביקש הבנק להעביר אליו את העסקים הפרטיים כדי שיוכל להתפרש על שטחים נוספים בבניין. בהמשך שיכן הבנק חלק מעובדיו במלון עדן ובבניין סמוך נוסף.
רעיון הקמת מבנה חדש לבנק עלה כבר בשנות ה-60. בנובמבר 1966 זכו אריה ואלדר שרון בפרס ראשון לתכנון בניין בנק ישראל בירושלים. המבנה החדש הוכלל בשנת 1967 במסגרת תוכנית כוללת לבניית בניינים עבור משרדי ממשלה שונים, אולם התוכנית התעכבה במשך זמן רב. בשנת 1979, כאשר הממשלה החליטה על הקפאת בניית מבני משרדים חדשים, ניתן פטור למבנה של בנק ישראל, כדי שיוכל לצאת ממרכז העיר הפקוק. בחג החנוכה של 1981 נחנך הבניין הראשי של הבנק בקריית הממשלה במעמדו של נגיד הבנק וראש הממשלה מנחם בגין. הבניין שוכן ברחוב בנק ישראל (ע"ש דוד הורביץ) שנקרא כך לזכרו של נגיד הבנק הראשון. המבנה עוצב בהשראת בניין עיריית בוסטון בארצות הברית, ומזכיר בעיצובו פירמידה הפוכה. באוגוסט 2015 עבר משכן הבנק להר חוצבים, וזאת בשל שיפוצים משמעותיים מאוד המבוצעים במבנה הישן. בנובמבר 2018, כמעט שלוש שנים וחצי שנים מאז תחילת השיפוץ, צפויים לחזור למבנה הישן ראשוני העובדים.
במקביל למרכז בירושלים החזיק הבנק סניפים בתל אביב ובחיפה. בעת הקמתו היה לבנק ישראל סניף אחד בלבד, בנוסף למרכז בירושלים, שמוקם בתל אביב בבניין משרד האוצר ברחוב אחד העם 27. בשנת 1956 עברו המשרדים בתל אביב לרחוב נחלת בנימין פינת רחוב לילינבלום. במאי 1955 נפתח סניף של בנק ישראל בחיפה, בדרך העצמאות 65. כבר בשנת 1960 עלתה כוונה לבנות בניין חדש לסניף בחיפה בדרך העצמאות 24, אולם התחלת הבנייה נתעכבה, והבניין הושלם בשנת 1970.
מבנה הבנק הוא פרי תכנונו של האדריכל משה חת ושותפתו שרה סופר שרויאר.
מינהל מלוות המדינה שכן במבנים נפרדים מהבנק, בשדרות רוטשילד 3 בתל אביב.
במאי 2009 נפתח בבניין בנק ישראל בירושלים מרכז מבקרים לקהל הרחב. מטרות המרכז - להכיר לציבור את הבנק המרכזי, את תפקידיו ובראשם השמירה על יציבות המחירים, את תרומתו לכלכלת המדינה, וכן להכיר לציבור את תולדות המטבע בארץ ואת השתקפות מורשת העם והמדינה בעיצוב השטרות והמעות. במרכז המבקרים מוצגת תערוכה מקיפה על התפתחות אמצעי התשלום בעולם ובישראל, אמצעי הנפקת המטבע וסימני הביטחון על השטרות. בנוסף מוצגת במרכז תערוכה המתארת את הקמת בנק ישראל ושנותיו הראשונות. הביקור במרכז כולל הדרכות וסרטים בליווי סרטים והדרכות על תפקידיו של בנק ישראל. בשנת 2017, לאחר שהמרכז בירושלים נסגר בשל השיפוצים במבנה בירושלים, עבר מרכז המבקרים לבניין הבנק ברחוב לילנבלום בתל אביב.
ביקורת ציבורית.
שכר גבוה.
במהלך השנים עלו טענות לחריגות שכר בבנק ישראל. בנובמבר 1974 האשים חבר הכנסת אברהם זילברברג את בנק ישראל במתן הטבות שכר מפליגות והביקורת עוררה דיון נרחב בכנסת ובעיתונות. בין המבקרים את בנק ישראל היה ראש הממשלה, יצחק רבין, שהשווה את ההסכם להתמוטטות בנק ארץ ישראל בריטניה. הביקורת התעצמה במיוחד על רקע העובדה שבאותה תקופה בנק ישראל הטיף להידוק החגורה כדי להתמודד עם הקשיים הכלכליים לאחר מלחמת יום הכיפורים. כן עלתה דרישה לפרסום הסכם השכר הסודי שהבנק סירב לפרסם. לאחר מספר ימים הסכמי השכר פורסמו ומשרד האוצר הצהיר שמס הכנסה ייגבו מכל ההטבות.
בסוף שנות ה-90 שוב עלתה ביקורת על תנאי השכר המפליגים בבנק ישראל. האוצר הצליח להתגבר על התנגדות בנק ישראל, בטענה של שמירה על עצמאות הבנק, והביא לחשיפת תנאי השכר בבנק. אלו הראו שהשכר בבנק עמד בראש השכר במגזר הציבורי. בבנק ישראל טענו שהשכר הגבוה נובע מההשכלה של העובדים. בשנת 2000 החל הממונה על השכר באוצר, יובל רכלבסקי, בבדיקה מעמיקה של תנאי השכר בבנק ישראל במטרה לשים סוף לשכר הגבוה בבנק.
כותרות על הסכמי השכר בבנק ישראל המשיכו להופיע בעיתונות גם בשנים שלאחר מכן.
התערבות בשערי חליפין ויצירת הפסדים בגין הגדלת הרזרבות.
במהלך כהונתו של סטנלי פישר הגדיל הבנק בצורה דרמטית את יתרות המט"ח ברשותו. הרכישות מומנו על ידי הנפקת מק"מים בריבית הגבוהה משמעותית מהתשואה המושגת על יתרות המט"ח של הבנק. הרכישות הן בין היתר אחד הגורמים המרכזיים להון העצמי השלילי של הבנק בסך של 37.4 מיליארד שקלים בתחילת ינואר 2013. גירעון הבנק העמיק ב-20% ל-47 מיליארד שקלים שנה לאחר מכן, (המשקפים עלייה של פי 8 בקצב העמקת הגירעון) אשר חלק ניכר ממנה נובעת מהחזקות המט"ח בניסיון להוריד את שער השקל מולן. העלויות הגבוהות נובעות הן בשל עליית השקל מול מטבעות אלה, והן מאחר שאפיקי ההשקעה בהם מושקע המט"ח נותן תשואות נמוכות מאלה שבנק ישראל מרוויח בהשקעות שקליות. בשנתיים האחרונות, מאז שירדה ריבית בנק ישראל לרמה מאוד נמוכה והבנק החל להשקיע במכשירים נוספים כמו גם בנכסים בעלי תשואה גבוהה יותר, ההפסדים שנגרמו בעקבות פער התשואות, כבר לא קיימים.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:בנק ישראל|*]]
[[קטגוריה:בנקים מרכזיים|ישראל]]
[[קטגוריה:ישראל: בנקים]]
[[קטגוריה:ישראל: כלכלה]]
[[קטגוריה:ישראל: ארגונים ממשלתיים]]
[[קטגוריה:ישראל: תאגידים סטטוטוריים]]
[[קטגוריה:קריית הממשלה]]
[[קטגוריה:ישראל: היסטוריה כלכלית]]
[[קטגוריה:חברי הבורסה לניירות ערך בתל אביב]]
[[קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1954]]
אספת הקוריות
חברת החשמל
מחלקת המטבע
מחלקת המטבע היא המחלקה האחראית בבנק ישראל על הנפקת מטבעות ושטרות.
המחלקה הוקמה עם קום המדינה כחלק מבנק אפ"ק (שהפך בהמשך לבנק לאומי), והייתה אחראית על הנפקת המטבעות והשטרות החדשים של מדינת ישראל מ-1948 ועד 1954 - תחילה הלירה הארץ-ישראלית, שהייתה המשך למטבעות מתקופת המנדט הבריטי, ומשנת 1952 הלירה הישראלית. בשנת 1954 הועברה במלואה לידי הבנק המרכזי - בנק ישראל.
היסטוריה.
עם הידיעה שמדינה יהודית הולכת לקום על אדמת ארץ ישראל הוזמנו על ידי מוסדות היישוב שטרות חדשים כדי להחליף את הלירה הארץ ישראלית (לא"י) שהונהגו על ידי שלטונות המנדט הבריטי. באותה תקופה לא היה קיים מוסד פיננסי מרכזי למדינה שבדרך ולא הייתה אפשרות להקים מוסד כזה מפאת חוסר זמן וחוסר בידע, כמו כן היה פחד שהציבור לא יתן את אמונו במוסד פיננסי חדש ולא ישוש להחליף את הכסף. בשל הסיבות הללו פנו מוסדות היישוב לראשי בנק אפ"ק לשם הקמת מחלקה מיוחדת בתוך הבנק שתהיה אחראית על הנפקת המטבע והדפסת הכסף - מחלקת המטבע. עם חלוף השנים והתבססות המדינה בלט הצורך בגוף מרכזי שלא רק ידפיס את השטרות אלא גם יפקח על פעילותה הכלכלית של המדינה, לשם כך הועברה המחלקה ב-1954 לידי בנק ישראל.
ד&quot;ר דרה
אנדרה רומל יאנג (באנגלית: Andre Romelle Young), הידוע יותר בשם הבמה ד"ר דרה (באנגלית: Dr. Dre; נולד ב-18 בפברואר 1965 בעיר קומפטון, מחוז לוס אנג'לס) הוא ראפר ומפיק מוזיקלי אמריקאי. דרה הוא אחד ממפיקי הראפ והיפ-הופ (מוזיקה שחורה פופולרית) המצליחים והידועים ביותר. דרה משתייך לקבוצת "החוף המערבי" של ההיפ-הופ האמריקאי, היה בין חברי הרכב הראפ N.W.A ומזוהה יותר מכל כאיש אשר גילה את הראפרים: סנופ דוג, אמינם, 50 סנט, דה גיים וקנדריק לאמאר, הפיק את אלבומיהם החשובים ופיתח את הקריירה שלהם, וכממציא של תת-הז'אנר המצליח ג'י פאנק (שילוב של גאנגסטה ראפ ופאנק) בתחילת שנות ה-90.
במאי 2014 הגדיר עצמו כ"מיליארדר הראשון בהיפ-הופ" לאחר שאפל רכשה את החברה שייסד, "ביטס אלקטרוניקס", תמורת 3 מיליארד דולר. אולם על פי "פורבס", הונו הכולל הוערך לאחר המכירה בכ-550 מיליון דולר "בלבד".
ביוגרפיה.
דרה נולד בשם אנדרה רומל יאנג בקומפטון, קליפורניה, ב-18 בפברואר 1965, בנם של תיאודור ורנה יאנג. שמו האמצעי נגזר מהרומלס, קבוצת ה-R&amp;B החובבים של אביו. הוריו נישאו ב-1964, נפרדו ב-1968, והתגרשו ב-1972. מאוחר יותר אמו נישאה בשנית לקרטיס קרייון ונולדו לו שלושה ילדים: הבנים ג'רום וטיירי (שניהם נפטרו) והבת שמקה.
בשנת 1976, דרה החל ללמוד בחטיבת הביניים ואנגארד בקומפטון, אך עקב אלימות כנופיות, הוא עבר לבית הספר הבטוח יותר בפרברי רוזוולט. המשפחה עברה לעיתים קרובות והתגוררה בדירות ובבתים בקומפטון, קרסון, לונג ביץ', ובשכונות וואטס ודרום סנטרל של לוס אנג'לס. דרה אמר שהוא גדל בעיקר על ידי סבתו בפרויקט הדיור של ניו וילמינגטון ארמס בקומפטון. מאוחר יותר נישאה אמו לוורן גריפין, מה שהוסיף למשפחה שלוש אחיות חורגות ואח חורג אחד; האחרון יתחיל בסופו של דבר לראפ תחת השם Warren G. דרה הוא גם בן דודו של המפיק סר ג'ינקס. דרה למד בתיכון Centennial בקומפטון במהלך שנת הלימודים הראשונה שלו ב-1979, אך עבר לבית הספר התיכון Fremont בדרום מרכז לוס אנג'לס עקב ציונים גרועים. הוא ניסה להירשם לתוכנית התלמדות בחברת נורת'רופ איירפורט, אבל ציונים גרועים בבית הספר גרמו לו לפסול. לאחר מכן, הוא התמקד בחיי החברה והבידור שלו למשך שארית שנות התיכון שלו.