ארגונים כלליים ובפרט ארגונים ממשלתיים מעצבים את מדיניותם בהשפעת הסביבה והזירה הבינלאומית בה הם פועלים בהתאם לגישת המערכות הפתוחות; וכן בהשפעת הפריטים המרכיבים אותה, בהתאם לגישת הפוליטיקה הבירוקרטית-ארגונית הטוענת כי המדיניות הנקבעת והמוחלת מבטאת את האינטרסים הפרטיים של עובדי הארגון. המניעים והגישות שהוצגו לעיל הרכיבו את המניעים שהשפיעו על חקיקת, אימוץ והחלת השינוי שהוצע על ידי הכנסת בחקיקת ב"תיקון מספר 7 לחוק שיווי זכויות האישה". תיקון שהחלתו ואימוצו הושפע רבות מתפיסת עובדי הארגון את השינוי וכן שהושפע רבות הזירה הבינלאומית בה פועלת ישראל, ובפרט האומות המאוחדות. הסיבה לכך נעוצה במידה רבה מהצורך התמידי של הארגונים לסגל ולהתאים עצמם לזירה הבינלאומית המשתנה. עניין זה לידי ביטוי בחיקוי מוסדות אחרים כתוצאה מאי-וודאות ואימוץ נורמטיבי המקושר למקצועיות הבאים לידי ביטוי בכפייה ממשלתית מלמעלה דרך חקיקה. משתנים שונים יכולים להשפיע ולהוביל לנטיות קונפורמיות שונות בקרב העובדים השונים בארגון. לאור הנאמר ניתן לגבש מספר משתנים שבאמצעותם יהיה ניתן להסביר את התהליכים המניעים עובדי ארגון האינדיבידואלים לאמץ את השינוי המוצע ולשלב בדוחותיהם ומחקריהם התייחסות למין ומגדר, ובמקרה שלנו המשתנים יהיו: מין (רקע), הכוונה ממשלתית מלמעלה (חקיקה), הכוונה מהגורם הממונה הישיר (חינוך), חינוך מהאוניברסיטה/מכללה (חינוך), השתתפות עבר בקורס בנושא מגדר (חינוך), השראה ממחקרים/דו"חות של עמיתי עבודה/מחקר (מקצועיות ואי-וודאות), השראה ממחקרים/דו"חות דומים בחו"ל (מקצועיות ואי-וודאות), דחף אישי (כללי התנהגות בלתי-כתובים), ראיית הדבר כהכרח מנקודת מבט נשית (כללי התנהגות בלתי-כתובים) והיכרות עם "תיקון מספר 7 לחוק שיווי זכויות האישה" (חינוך). השערת המחקר היא כי רמת הקונפורמיות והנכונות לשינוי תהיה גבוה יותר בקרב הנשים מבקרב הגברים; וכי גורמים אישיים כמו כללי התנהגות בלתי-כתובים יהיו לגורמים דומיננטיים יותר בהחלטת החוקרת לשלב ניתוחים בהתייחס למין ומגדר בדוחותיה, ואילו בקרב החוקרים הגורמים הדומיננטיים יהיו קשורים לתחום המקצועיות.
לסיכום, רבים מהשינויים שהוחלו ועודם מוחלים במדינת ישראל בנושא נשים מקורם בזירה הבינלאומית, ובמיוחד האו"ם ואירופה. כשהמדינה מנסה להחיל שינוי, ישנם גורמים המשפיעים יותר או פחות לאימוץ השינוי ולעומתם ישנם גם מניעים המעודדים התנגדות. בהתייחס לשינוי שהוצע על ידי הכנסת ב"תיקון מספר 7 של חוק שיווי זכויות האישה" השפעת גורמים כמו דחף אישי, היכרות עם חקיקה מסדירה, וראיית הדבר כהכרח מנקודת מבט נשית יהיו בעלי חשיבות והשפעה הרבה יותר מכרעת בקרב הנשים. זאת בהחלטתן לאמץ את השינוי ולשלב במחקריהן התייחסות למגדר ומין. בקרב גברים השפעת כלל הגורמים יהיו מועטות, כשניתן לייחס זאת לכך שגברים אינם רואים בתחום זה כנוגע אליהם אישית ועל כן אינם בעלי זיקה או דחף מהותי לפעול לקידום שינוי זה. לכן אלמנטים כמו מקצועיות וחינוך ישפיעו עליהם יותר בהתייחס לאימוץ השינוי המוצע. לאור השוני שנמצא בין המינים, בהתייחס לאופן תפיסת השינוי, ניתן להסיק כי גברים פחות פתוחים לשינוי זה מנשים. כשקבוצת המיקוד קבוצת החוקרות הממשלתיות היו בעלות הסיכוי הגבוה ביותר לאמץ, לקדם ולהרחיב את השימוש בתיקון וחוק שיווי זכויות האישה. שכן כבר קיים בקרבן פתיחות לשינוי ולכן לצורך אימוצו המלא, נדרש רק הטריגר והתמריץ - שיכול להיות היכרות עם "תיקון מספר 7 לחוק שיווי זכויות האישה" והכוונה דרך הממונה הישיר. על מנת למנוע התנגדות לשינוי, שיכול להתעורר מצד הגברים במשרדים הממשלתיים, יש לדאוג לשלב גם אותם בתהליך השינוי, תוך קידום השינוי באופן איטי שיאפשר הסתגלות ויבהיר כי מעמדם לא יפגע בעקבותיו. גורם מהותי שנמצא כמשותף בין המינים באימוץ השינוי, היה המקצועיות: קביעת חקיקה או כללי עבודה המגדירים זאת כדרישה מקצועית. לכן ניתן להסיק כי במידה ויהיה עניין בקידום החלת וחיוב "תיקון מספר 7 לחוק שיווי זכויות האישה" כנורמה, השיטה האפקטיבית ביותר להחלתה בקרב כלל עובדי הממשלה יהיה בהרחבת ההיכרות עם "תיקון מספר 7 לחוק שיווי זכויות האישה". תוך העברת המסר בין כלל הדרגים המקצועיים והדגשת הצורך והחשיבות שבשינוי, ובמיוחד בקרב הנשים. אוסיף כי לאור ממצאי המחקר המדובר, ניתן להסיק מסקנות לגבי האופן האולטימטיבי להחלת השינוי הרצוי בתחום זה, אך גם שינויים מקבילים בתחומים אחראים.
ההולנדי המעופף (אופרה)
ההולנדי המעופף (בגרמנית: Der fliegende Holländer) היא אופרה בשלוש מערכות שנכתבה והולחנה בידי ריכרד וגנר.
באוטוביוגרפיה שלו טוען וגנר כי את ההשראה לכתיבת האופרה קיבל כאשר ספינתו נקלעה לסערה בעת מסע בים מריגה ללונדון בקיץ 1839. במקום אחר טען כי הושפע מסיפורו של היינריך היינה, "זכרונותיו של מר שנבלופסקי".
הצגת הבכורה של האופרה התקיימה ב-2 בינואר 1843 בדרזדן והציגה את ניסיונותיו הראשוניים של וגנר ביצירת אופרות הנשענות על לייטמוטיבים חוזרים, כמאפיינים של הדמויות והאירועים בסיפור המסגרת.
סיפור העלילה.
מערכה ראשונה.
קפטן דאלאנד (Daland) מנווט את ספינתו לאורך החוף הנורווגי בדרכו הביתה ובמזג אוויר סוער. הוא וצוותו פורשים למנוחה ומשאירים רק את ההגאי על משמרתו. ההגאי נרדם כאשר ספינת רפאים מופיעה, ושתי הספינות מתנגשות זו בזו. ידיים נעלמות מקפלות את המפרשים. איש חיוור ומזוקן ולבוש שחורים עולה על החוף ומבכה את מר גורלו. הוא קולל על ידי השטן להפליג לנצח בימים. על מנת לזכות בחנינה, יקבל אפשרות להגיע לחוף מדי שבע שנים ולמצוא לעצמו אישה נאמנה אשר רק בכוחה לשחררו מן הקללה. קפטן דאלאנד מתעורר ומציע לזר את בתו סנטה (Senta) בתמורה לאוצר גדול.
מערכה שנייה.
קבוצת נערות רוקדות ושרות בביתו של דאלאנד. סנטה בוהה בתמונת הולנדי יפהפה התלויה על הקיר וחולמת להצילו מידיו של השטן. אריק הצייד, חברה לשעבר של סנטה, שומע את שירתה, ומספר לה על חלום שבו מופיע אביה עם זר מן הים שאותו בכוונתו להשיא לה. דאלאנד חוזר מן הים עם הזר וסנטה נשבעת להיות נאמנה לו עד המוות.
מערכה שלישית.
הנערות חוזרות להכנת מסיבת החתונה ומזמינות את מלחי ספינת הרפאים להצטרף אליהן. אנשיו של דאלאנד נבהלים מרוחות הרפאים. אריק וסנטה מגיעים והוא כועס עליה על שנטשה אותו למרות הבטחותיה בעבר לשמור לו אמונים לנצח. הזר השומע את דבריו נתקף בייאוש ומבין כי הוא אבוד לנצח ולעולם לא ישתחרר מן הקללה. הוא מכנס את אנשיו, מודיע לסנטה על הסיבה לביטול החתונה, ומכריז באוזני כולם כי הוא ההולנדי המעופף. ההולנדי ואנשיו מתכוננים להפליג חזרה. סנטה משליכה את עצמה לים ומכריזה כי היא נאמנה לו עד המוות. בכך היא גואלת את ההולנדי מן הקללה שהוטלה עליו, ספינת הרפאים נעלמת, ושניהם מגיעים לגן העדן.
חתונת האיכרים
לוגו (ערוץ טלוויזיה)
לוגו (באנגלית: Logo) הוא ערוץ טלוויזיה אמריקאי, המשודר בטלוויזיה בכבלים, ונמצא בבעלות מחלקת MTV שבחברת ויאקום. הערוץ הושק ביוני 2005 והתכנים בו מיועדים בעיקר לקהל של הומואים, לסביות, ביסקסואלים וטרנסג'נדרים (להט"ב).
הערוץ פועל בשיתוף עם חברת החדשות של CBS, ועם חברת המדיה המוציאה לאור את העיתונים אדבוקט ואאוט המיועדים לקהילת הלהט"ב. בשווקים מסוימים החליף הערוץ עם השקתו את הערוץ VH1 Mega Hits.
בפברואר 2009 שידורי הערוץ נקלטו בכ-35 מיליון בתי אב. הערוץ מציע גם VOD, שידורים באינטרנט ופודקאסט. הוא משדר סדרות מקור (כגון "תיבת נח"), תוכניות ריאליטי, תוכניות מוזיקה ותיירות, סרטים דוקומנטריים ותוכניות רכש.
המוזיאון לתולדות האמנות, וינה
חקיינות בטבע
חקיינות בטבע הוא מושג המתאר תופעה בה קיים דמיון בין בעל חיים אחד (שהוא המודל) לבין בעל חיים אחר (שהוא החקיין), כך שבעל חיים שלישי יכול להתבלבל ביניהם.
מבחינים בין מספר סוגים של חקיינות בטבע.
סוגי החקיינות.
חקיינות בטסיאנית.
חקיינות שהתגלתה על ידי החוקר "הנרי בייטס" בה בעל חיים מחקה משהו לא ראוי למאכל (בעל חיים אחר רעיל/ ארסי או לחלופין חפץ דומם)
ובאופן כזה הוא נמלט מטריפה.
למשל: נחש זעמן אלמוגי (ראוי למאכל) בעל דגם פסים דומה לנחש פתן אלמוגי (ארסי).
הטורפים מתקשים בזיהוי ונמנעים לאכול גם את הזעמן הודות לדמיונו לפתן.
חקיינות מילריינית.
חקיינות שהתגלתה על ידי החוקר "פריץ מילר" בה מס' בעלי חיים רעילים בעלי אותות אזהרה דומים המעידים על רעילותם.
בניגוד לחקיינות בטסיאנית לא מעורבת כאן הונאה בהעברת המסר.
למשל: דגם שחור-צהוב כצבעי אזהרה נפוץ בבעלי חיים שונים בטבע כמו סלמנדרה, צרעה וכדומה.
חקיינות מרטנסית.
חקיינות שהתגלתה על ידי החוקר "רוברט מרטנס" בה מינים מעט רעילים מתחפשים למינים יותר ארסיים כדי להפחית את הסיכוי שיבדקו את רעילותם. כך חלק מזעמני האלמוגים מהסוגים Erythrolamprus מתחפשים לפתני אלמוגים שהם ארסיים הרבה יותר.
חקיינות ואווילוב.
חקיינות זו התגלתה על ידי החוקר הרוסי ניקולאי ואווילוב שחקר מיני צמחים מתורבתים. הוא גילה צמחים הגדלים בר מפתחים הידמות לצמחים מתורבתים כדי לחקות את אורח החיים הנוח והמוגן יותר של צמח עליו מגן החקלאי.
חקיינות נמלים.
חקיינות נמלים ( היא חקיינות בה יצורים שונים מתחפשים לנמלים או חרקים חברתיים דומים, לצורכי הגנה או לטריפתם.
חקיינות גילברט.
חקיינות שהתגלתה על ידי החוקר "לורן גילברט" בה יצורים מתגוננים מטורפיהם על ידי התחפשות להם.
למשל: הפסיפלורה מגדלת עלים דמויי ביצים של פרפרי הליקוניוס. הפרפרים הבוגרים אינם מטילים ביצים חדשות ליד הישנות, מחשש לקניבליזם וכך הצמח ניצל.
חקיינות עצמית.