"* " Herzl Reloaded. Kein Märchen. Berlin: Suhrkamp, 2016"."
"* J"ewish Memory and the Cosmopolitan Order, London, Polity Press, 2011.
תרגום לספרדית של הספר:
" " La Memoria Judia y el orden Cosmopolita, Buenos Aires, Capital Intelectual, 2012.
תרגום לפולנית של הספר:
" " Pamięć żydowska i kosmopolityczny ład Hannah Arendt i kondycja żydowska. Elipsa Dom Wydawniczy, Warszava, 2015.
" * " Gedächtnisraum Europa: Kosmopolitismus: Jüdische Erfahrung und Europäische Vision [The Memory Space of Europe: Cosmopolitanism, Jewish Experience and European Vision], Bielefeld, transcript, 2008.
" * " Erinnerung im Globalen Zeitalter: Der Holocaust. "("Memory in the Age of Globalization: The Holocaust) Frankfurt: Suhrkamp Verlag, 2001 [co-authored with Daniel Levy]. A second edition including revised Introduction was published in 2007.
בעברית.
נתן שניידר, "לקראת סוציולוגיה בקורתית חדשה", מבוא למהדורה העברית של ספרו של אולריך בק, עולם חדש יפה: מודל של חברה אזרחית (תרגמו: חנה שורץ-אייזלר ושלומית אביאסף), הוצאת הקיבוץ המאוחד /סדרת אדום כהה, 2002.
מריו ורגאס יוסה
יעקב קלאצקין
זליג מאזור
זליק מזור
זליג מזור
עטיפה
הפיגוע בנהריים
סדיגורא
רפאל קייטאנו דה אראוז'ו
רפאל קייטאנו דה אראוז'ו (בפורטוגזית: Raffael Caetano de Araújo; נולד ב-28 במרץ 1985), המוכר כרפאל, הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי.
קריירה.
בין השנים 1997–2001 שיחק רפאל כדורגל אולמות. במקביל שיחק גם בקבוצת ויטוריה באהיה. החל משנת 2001 התמקד רפאל בכדורגל בלבד והצטרף לאתלטיקו יובנטוס, בה הספיק לשחק גם בקבוצה הבוגרת.
לקראת סיום תקופת נעוריו העתיק רפאל את מגוריו לשווייץ והצטרף לפ.צ. צ'יאסו, אז בליגה השווייצרית השנייה. עם תום חוזהו הדו-שנתי עבר לפ.צ. ציריך מליגת העל השווייצרית. בעונתו הראשונה שיחק רפאל אך ורק במשחקי הבית של הקבוצה מאחר שלוסיאן פאברה, מאמן הקבוצה, נקט בטקטיקה הגנתית במשחקי החוץ בה לא נמצא לקשר ההתקפי מקום בהרכב.
בסיבוב השני של עונת עבר רפאל להרטה ברלין הגרמנית והתאחד עם פאברה, שמונה למאמן הקבוצה. משחקו הראשון בבונדסליגה נערך ב-2 בפברואר 2008, בהפסד 3-0 לאיינטרכט פרנקפורט. במחזור הבא הבקיע רפאל את שערו הראשון בבונדסליגה, בניצחון 1-3 על שטוטגרט.
עם ירידת הקבוצה לבונדסליגה השנייה בעונת , ולמרות דיווחים על עזיבה, נשאר רפאל בקבוצה. בעונת התאחד רפאל עם אחיו הצעיר רוני, שחתם בהרטה ברלין.
ביולי 2012 עבר לדינמו קייב מליגת העל האוקראינית. בינואר 2013 חזר לגרמניה והושאל לשאלקה 04. ב-20 ביוני 2013 חתם בקבוצת בורוסיה מנשנגלדבך מהבונדסליגה, ובעונתו הראשונה במועדון כבש 15 שערי ליגה.
ב-25 ביוני 2020 עזב את רפאל את מנשנגלדבך לאחר 7 עונות.
רויאל ויליאם
רויאל ויליאם (אנגלית SS Royal William) הייתה אוניית קיטור קנדית שמוזכרת לפעמים כאונייה הראשונה שחצתה את האוקיינוס האטלנטי בעיקר באמצעות מנוע קיטור והשתמשה במפרשים רק בזמן תחזוקת הדוד. זאת אף על פי שאוניית הקיטור ההולנדית קוראסאו חצתה את האוקיינוס האטלנטי כבר ב-1827, שלוש שנים לפני שהחלה בניית ה"רויאל ויליאם".
האונייה, שהייתה לאונייה הגדולה ביותר בעולם בשנים 1831–1837 שקלה כ-1,370 טון, אורכה היה כ-49 מטרים ורוחבה כ-13 מטר. היא קרויה על שם ויליאם הרביעי, מלך הממלכה המאוחדת. היא הוזמנה על ידי ג'ון מולסון וקבוצה של משקיעים מן המושבות השונות באמריקה הצפונית הבריטית. האונייה נבנתה בעיירה קייפ בלנק שבקוויבק, קנדה, על ידי ג'ון סקסטון קמפבל וג'ורג' בלק, שהיו בוני ספינות חשובים באותה תקופה.
האונייה הושקה ב-27 באפריל 1831 בידי הקולונל הבריטי לורד איילמר בקייפ קוב, קוויבק. מנועי הקיטור נבנו והותקנו במונטריאול. האונייה ביצעה מספר מסעות בין קוויבק למושבות האטלנטיות ב-1831 אולם לאחר מכן הוגבלו מסעותיה בשל מגפת הכולרה של 1832. הבעלים איבדו כ-16,000 ליש"ט על המיזם.
בעלי האונייה החליטו להשיטה לאירופה במטרה למכור אותה. ההפלגה יצאה מעיירה בנובה סקוטיה ב-18 באוגוסט 1833 עם שבעה נוסעים, כמות קטנה של מטען ופחם. האונייה עגנה בעיירה גרייבסנד, שעל גדות נהר התמזה שבאנגליה. האונייה נמכרה לחיל הים הספרדי ושירתה שם במשך שנים רבות.
כיום ניתן לראות דגם גדול של הרויאל ויליאם במוזיאון הימי של האוקיינוס האטלנטי בהליפקס, נובה סקוטיה.
רויאל וויליאם
יצחק אמצ'יסלבקי
גריגורי אמצ'יסלבקי
גרגורי אמצ'יסלבקי
יהודה לייב אמצ'יסלבסקי
לייב אמצ'יסלבסקי
ליב אמצ'יסלבסקי
יהודה ליב אמצ'יסלבסקי
ליאון אמצ'יסלבסקי
לאון אמצ'יסלבסקי
צאת השבת
אבנר כתבן
אבנר אברהם כתבן (ברומנית: Avner Abraham Cassvan; 1831 – 1898) היה רב ברומניה, ציר בקונגרס פוקשאן מטעם יהודי רמניקו סראט, לוחם נגד שבועת היהודים ברומניה, פובליציסט, חבר בחברה ההיסטורית על-שם ד"ר יוליו באראש ומחברם של ספרים שונים.
ביוגרפיה.
נולד בה' בכסלו תקצ"א בסניאטין שבגליציה. היה נכד של הרב יצחק שור מגוויזדץ ("גוואזדיץ") ה"כח שור". בתחילת הקריירה שלו היה הרב של העיירה פנצ'ו (Panciu) ולאחר מכן כיהן בקראיובה בשנים 1860 עד 1864, בבראילה בשנים 1864 עד 1874 ואחר כך רב ואב בית דין ברמניקו סראט מ-1874 ועד ליום מותו. לפני הזמנתו לבראילה נחצתה הקהילה בעיר זו לשני מחנות - המבקשים להכניס רפורמות ולבנות בית כנסת מודרני, והמתנגדים לכך ובראשם הרב יעקב (ינקל) מרגוליס. בעלי הנטייה הרפורמיסטית נפרדו מהשמרנים, הקימו את בית הכנסת הכוראלי של בראילה והזמינו את הרב כתבן לכהן בו. בכל תקופת כהונתו בבראילה לא היה לו שום קשר עם הרב מרגוליס.
הרב כתבן עזר באיסוף תרומות ("החלוקה") לישוב הישן בארץ ישראל, למשל לכוללים של יוצאי מולדובה וולאכיה בצפת.
במקביל, הרב כתבן היה חבר נכבד בתנועת חיבת ציון ברומניה והשתתף כציר בקונגרס פוקשאן, שם נשא נאום שהרשים מאוד את מאזיניו. הוא פרסם מאמרים ספרותיים והלכתיים בכתבי עת יהודים ברומניה ומחוצה לה - ב"המגיד", ב"השחר", ב"העברי", ב"חבצלת" וב"הלבנון". בכתב העת "האחווה" (Fraternitatea, ברומנית), בשנים 1880–1888, פרסם ביוגרפיות של הרבנים שכיהנו ברומניה. הוא היה חבר ב"חברה ההיסטורית ע"ש ד"ר יוליו באראש" ופרסם מסמכים היסטוריים, בין היתר על השבתאות, וספרי שאלות ותשובות. לאחר מותו של משה מונטפיורי ב-1885, פרסם חוברת המוקדשת לו: "קונטרס אבל משה", שכל ההכנסות ממכירתה הוקדשו לחברה ליישוב ארץ ישראל.
הרב כתבן היה אדם בעל השכלה רחבה, כשבנוסף להשכלתו ההלכתית היה בקיא בספרות היוונית-רומנית, גרמנית וצרפתית ולמד מכתבי לייבניץ, שפינוזה, קאנט ודקארט. כתבן נאבק יחד עם הרב יצחק איזיק טאובס נגד שבועת היהודים ברומניה.
נפטר בי"ד באלול תרנ"ח.
רפאל קאטנו דה אראוז'ו
רפאל (כדורגלן)
לונדון פינת בן יהודה
לונדון פינת בן יהודה היא סדרת טלוויזיה ישראלית תיעודית בת 6 פרקים, זוכת האקדמיה לסדרת התעודה הטובה ביותר לשנת 2009.
ירון לונדון יוצא לסיור בשדות המלים כדי להכיר את השפה העכשווית. במפגשים חד פעמיים עם תלמידים, חיילים, אמנים, אנשי תקשורת וחוקרים, בודק לונדון את השפות השונות, מתוודע לסלנג החדש ולשמות החדשים בעברית, חוקר את מכבסת המלים ואת השפעת הגלובליזציה על השפה העברית. הסדרה נוגעת במפעלו של אליעזר בן-יהודה שחגג לא מכבר מאה וחמישים שנה, ומספרת את סיפורה של הלשון העברית העכשווית. ירון לונדון יוצא למחוזות בהם מדוברת השפה, ומנסה לשכך את הדאגה המכרסמת בו לנוכח מה שהוא רואה כהידלדלות השפה העברית בפי דובריה, בדרך הוא פוגש מומחים, סופרים ובלשנים, אנשים מן הרחוב, ילדי גן, ילדי בית ספר ואנשי שווקים.
הפרקים.
פרק ראשון - "איך אומרים דינוזאור בעברית?" עוסק ב"מצוקותיו" של ירון לונדון לנוכח מה שנראה לו כפער עצום שנוצר בינו ובין הדור הצעיר.
פרק שני - "אהבה עברית", עוסק בנסיונותיו של ירון לונדון לכתוב פזמון אהבה עכשווי ולצורך זה בודק האם העברית מקלה או מכבידה על מי שרוצים להשתמש בה לשפת האהבה.
פרק שלישי - "עברית בע"מ", עוסק בצורות השונות של השפה: עברית "צבאית", "ניו אייג'ית", "חרדית", "מזרחית", "שפת הפקאצות" וכו'.
פרק רביעי - "עברית. דוט.קום", עוסק בפחדיו של ירון לונדון לנוכח פלישת האנגלית ללשוננו בעידן הגלובליזציה, ולומד לדעת שזהו דינה של שפה חיה: להיות מושפעת, להיהרס ולהיבנות מחדש.
פרק חמישי - "אנחנו הפוליטיקאים של הלשון", עוסק בפוליטיקה של הלשון, באופן בה השפה בונה את התודעה, כיצד "מכבסת המילים" עובדת ואיך כבשנו את הארץ באמצעות הלשון.
פרק שישי - "ישמור השם", עוסק בשמות שאנו נותנים לילדינו כמראה המשקפת את החברה שלנו, תקופתית ומגזרית.
חתונה ישראלית
חתונה ישראלית היא סדרת טלוויזיה ישראלית דוקומנטרית בת שתי עונות, המלווה זוגות בדרך לחתונה. סיפורי האהבה השזורים זה בזה חושפים בכל פעם חתך אחר בחברה הישראלית ואופי אחר של אהבה, זוגיות ומשפחה. הסדרה היא על אהבה, זוגיות, חלום ומציאות, יחסים, הורים וילדים ועל איך כל אלה מתנגשים במציאות הישראלית. העונה הראשונה עלתה ב-31 בדצמבר 2008, העונה השנייה עלתה ב-25 באוקטובר 2010 בערוץ yes דוקו.
בדרך הביתה
בדרך הביתה היא סדרת טלוויזיה ישראלית דוקומנטרית בת 8 פרקים המתעדת את חייו ואהבותיו של במאי הסדרה תומר הימן. הסדרה היא זוכת פרס סדרת התעודה הטובה ביותר בפסטיבל ירושלים 2009.