עיקר שימושה של מערכת ה"הילה" הוא בשמירה על ציר הוברס המקיף את רצועת עזה ואיתור חוליות היורות רקטות ופצמ"רים אל עבר יישובי עוטף עזה. המערכת מאפשרת סגירת מעגל אש מהירה וחיסול החוליות בזמן מהיר יחסית. בנוסף מפיקה המערכת מודיעין לקראת מבצע (מל"מ) ומתצפתת על צירים ושטחי שיגור בצפון הרצועה. המערכת הופעלה בהצלחה בנתיב העשרה, נחל עוז וכרם שלום.
סטריט פייטר
תהליך הציויליזציה
אקוולייזר
אִקווֶלַייזֵר (באנגלית: Equalizer, בעברית: שַׁוְיָן) הוא מכשיר אלקטרוני או אלגוריתם (הממומש בחומרה או בתוכנה) המיועד לשנות את העוצמה היחסית של תדרים בתוך אות שנושא מידע. השינוי נעשה באמצעות הגברה או הנחתה של תחומי תדרים מסוימים בתוך האות. אקוולייזרים משמשים בעיבוד אותות בכלל ובעיבוד אותות שמע בפרט, לצורך השוואה בין אות שמתקבל לאחר שידור או הקלטה לאות המקורי (זה מקור השם equalizer). כיום משמש האקוולייזר גם ליצירת שינויים יזומים באות, במטרה להדגיש או להחליש תחומי-תדרים מסוימים מסיבות אמנותיות או טכניות.
האקוולייזר הפשוט ביותר מבוסס על מסננים שמעבירים רק תחומי תדרים מסוימים. אקוולייזרים מורכבים יותר שמשמשים בעיקר למערכות שמע הם האקוולייזר הפרמטרי והאקוולייזר הגרפי.
אקוולייזר פרמטרי מגביר או מנחית תחום תדרים מסוים סביב תדר מרכזי שניתן לשלוט בו. שני פרמטרים נוספים שניתן לשלוט בהם הם השבח ובדרך כלל גם רוחב הסרט (פקטור Q). צורת תגובת התדר של אקולייזר פרמטרי נראית כפעמון (bell shape) או כמדף (shelf shape).
אקוולייזר גרפי מכיל חלוקה קבועה מראש של תדרי השמע ל-3 עד 31 תחומי תדרים. ניתן לשלוט על כל תחום תדרים בנפרד ולבצע עליו הנחתה או הגברה, אך תחומי התדרים וצורת התגובה של כל תחום קבועים מראש ולא ניתן לשנותם.
דקסטרוזה
קרן עין גב
קרן עין גב היא גבעה מזרחית מקיבוץ עין גב - 69 מטר מעל פני הים. הגבעה בולטת, עליה צמחיית בתה ועל מורדותיה נראים שבילים לבנים שחרצו בה המטיילים שירדו דרכה מרכסי רמת הגולן. הגבעה בולטת למרחקים ועקב זאת היא מהווה "ציון דרך" למסיירים באזור. מהקרן תצפית על המרחב מסביב לחופיו של ים כנרת וההרים המקיפים אותו. הימה נראית כולה, משפך הירדן בצפון לים כנרת ועד לבקעת כנרות מדרום. קרן עין גב וסוסיתא נחשבו לעמדות אסטרטגיות במלחמות ישראל. הירידה משמורת מצוקי און - 320 מטר מעל פני הים לעין גב - 204 מטר מתחת לפני הים מהווה מסלול פופולרי למטיילים. בין השאר בשל מגוון התצורות הגאולוגיות שעוברים דרכן.
הרקע הביטחוני.
עד לפני מלחמת ששת הימים, הייתה קרן עין גב העמדה הישראלית הצפון-מזרחית בגבול עם סוריה. גבעה אחרת, שמילאה תפקיד דומה, דרומית-מזרחית מעין גב, הייתה סוסיתא -144 מטר מעל פני הים. סוסיתא שלטה באופן מוחלט על קיבוץ עין גב ולכן נכבשה במלחמת העצמאות על ידי חלק מחברי הקיבוץ, עקב העדר כוחות סדירים שיכלו לבצע משימה זו. סוסיתא היה המוצב ישראלי היחידי שבגובהו ניתן היה לצפות לעבר הרמה הסורית לפני מלחמת ששת הימים. בבסיס קרן עין גב נמצא שריד מרכבל שנבנה ב-1948 לצורך העברת ציוד ואספקה מקיבוץ עין גב לחיילים שהיו בפסגת סוסיתא, וזאת מכיוון שלא הייתה גישה נוחה לסוסיתא.
גאולוגיה.
בירידה משמורת מצוקי און לעין גב עוברים בין צורות נוף המכונות "עלמות" - תוצאה של סחיפה שנעשתה בסלע הקירטון והגיר במורדות ההר.
בפסגת הקרן ניתן להבחין בסלעי בזלת. המסלע המוצק והיציב של אבן הבזלת הביא לכך שה"קרן" תישאר בתצורתה ולא תסחף, כדוגמת שאר סלעי האזור שנשחקו בבלייה רבת דורות. בשאר מורדות בגולן ניכרת הסחיפה. הקרן, בדומה לשאר הגבעות במורד ההרים הייתה בנויה מסלע הקירטון - אך המרכיב הבזלתי בכיפת הקרן הגן עליו מסחיפה.
במבט מאזור מצוקי און, מעל קרן עין גב, מבחינים היטב בתופעות הגאולוגיות. בולטים בעיקר הסלעים הרכים והבהירים שמתחת לאבני הבזלת השחורות של הגולן. הסלעים הרכים, הבנויה בעיקרה קונגלומרט, אבן טין ואבן חול גירנית וחלקם צבעוניים, עקב ריכוזים של עפרת נחושת - מסלע זה מוגדר בתור תצורת הורדוס - מתקופת המיוקן, לפני 25 מיליון שנה. אלה שרידים של הצפה ימית שהגיעה בעיקר דרך עמק יזרעאל לפני שבקעת הירדן שקעה אל מתחת לפני הים, כאשר נוצרה ימת הלשון.
אך אלו לא התצורות היחידות הנחשפות. מרחב המסלע הנראה מהירידה לרכס הרי הגולן, דרך הקרן, מהווה כעין "חלון גאולוגי". ואלו התצורות שניתן לצפות בהן:
חוזה סוקרטס
קומפרסור (שמע)
קומפרסור הוא מכשיר אלקטרוני, אשר מטרתו היא לצמצם את הטווח הדינמי של אות מסוים. מטרת הקומפרסור לגרום לכך שההבדלים בין "חלש" ל"חזק" יהיו קטנים יותר מאשר באות המקורי. הדבר מתבצע על ידי הגברה של אותות חלשים והנמכה של אותות חזקים.
טווח דינאמי.
האוזן האנושית יכולה להבחין במגוון רחב של עוצמות קול. החל מרשרוש קל של עלים ועד לרעשים חזקים כגון רעמים. המשרעת שבין אותות חלשים לאותות חזקים נקראת תחום דינמי או דינמיקה. מקובל למדוד תחום דינאמי ביחידות מידה הנקראות דציבל. הטווח הדינאמי של האוזן האנושית הוא החל מ-0dbSpl ועד כ-140dbSpl. למכשירים וטכנולוגיות שונות בתחום הקול יש טווחים דינאמיים שונים. למשל, לתקליטורים תחום דינאמי של 90dbSpl. כלומר, הפרש בין עוצמות הקול המינימליות שניתן להקליט על תקליטור לבין עוצמות הקול המקסימליות שניתן להקליט עליו הוא 90dbSpl. חשוב לציין שמדובר בעוצמת קול ולא בתדר. למכשירים אחרים תחומים שונים. כך למשל למשדרי FM תחום דינאמי קטן יותר, של כ-50dbSpl.
קומפרסיה.
אותות בטווח דינאמי רחב מדי, יכולים לגרום לשתי בעיות:
כך למשל, אם נכניס למשדר FM אות קול המגיע ישירות מתקליטור, שהתחום הדינאמי שלו גבוה יותר מהתחום הדינאמי של המשדר, נוכל לראות שצלילים חלשים מאוד נבלעים ברחש הרקע, וצלילים חזקים מאוד גורמים לכך שלצליל מתווסף רחש של "שלג". ניתן להבחין בתופעה זו בשידוריהן של תחנות רדיו פיראטי, שאינן מקפידות על איכות השידורים שלהן.
הפתרון לבעיה זו היא פעולת קומפרסיה. פעולה זו תגביר את האותות החלשים, ותחליש את האותות החזקים, באופן כזה שבתום הפעולה, התחום הדינאמי יהיה תואם את הציוד המקבל את האות. אמנם, הפעולה פוגעת במידה מסוימת באיכות, שכן המוזיקה נשמעת "שטוחה יותר", אך קיימים אלגוריתמים שונים המבצעים את הפעולות הללו באופן שהפגיעה תהיה קטנה ככל האפשר.
פעולות קומפרסיה אינן מוגבלות אך ורק לתחום הקול. ניתן לבצע קומפרסיה גם בתחומים אחרים. כך למשל, כפתור הניגוד (Contrast) במכשיר הטלוויזיה, מבצע למעשה פעולה של קומפרסיה על התמונה כאשר האלמנט ה"מקומפרס" הוא עוצמת האור. כאשר האות אינו עובר קומפרסיה, ניתן לראות ניגודים חזקים בין השחור לבין הלבן, אך ייתכן שפרטים כהים מאוד או לבנים מאוד יעלמו. משחק בכפתור הניגוד מעלה את עוצמת ה"שחור" ומחליש את עוצמת ה"לבן", והתמונה הופכת להיות "שטוחה" יותר ברמות שונות של אפור. ההבחנה בין שחור ללבן קטנה יותר, אך פרטים כהים או לבנים שנעלמו קודם לכן חוזרים ומופיעים.
פעולת קומפרסיה יכולה להתבצע בשני אופנים שונים:
קומפרסור.
הקומפרסור הוא מכשיר המבצע פעולה של דחיסה בזמן אמת. הקומפרסור עובד באמצעות מדידה של העוצמה, וקביעת מקדם ההגברה על פי המדידה, ההיסטוריה, האלגוריתם והפרמטרים הנקבעים במכשיר.
ישנם מספר פרמטרים טיפוסיים, שניתן לכוון ברוב הקומפרסורים:
למשל, בקימפרוס של תוף סנר, כאשר אנו יודעים שזמן ההתקפה הוא כ-20–30 מ"ש (אלפיות השנייה), וזמן הדעיכה מהשיא הוא כ-20 מ"ש - מכוונים את ה-attack ואת ה-release לכ-20–30 מ"ש. כיוון לא נכון של attack ו-release עלול ליצור תופעה של pumping - כלומר, מצב בו קיימת הרגשה של עלייה וירידה דרסטית של הווליום בכל צליל שמנוגן.
שימושים מיוחדים.
ישנם קומפרסורים בעלי כניסה צדדית לקומפרסור (side chain). משתמשים בכניסה זו כדי שהקומפרסור ינמיך את האות שזורם דרכו על פי אות אחר שנכניס מהצד. באמצעות ה-sidechain נוכל להגדיר לקומפרסור לזהות קפיצות ווליום בסיגנל אחר ועל פיהם לקמפרס את האות אותו אנו מעבירים בקומפרסור. כך למשל, אחד השימושים הנפוצים ב-sidechain הוא עבור קימפרוס של גיטרה בס על פי sidechain של תוף רגל (kick).
לימיטר.
לימיטר הוא מקרה פרטי של קומפרסור, שבו מכוון היחס (threshold) באופן כזה, שאינו מאפשר כל שינוי בעוצמה מעבר לסף. הלימיטר גורם לעיוותים חזקים באות העובר דרכו, ומטרתו לשמש כשכבת הגנה בפני ציוד שאסור בשום פנים שיקבל עוצמת אות מעבר לסף, גם במחיר עיוותים.
טראסות חקלאיות
דיניאר ביליאלטדינוב
דיניאר רינאטוביץ' ביליאלטדינוב (ברוסית: Динияр Ринатович Билялетди́нов; נולד ב-27 בפברואר 1985) הוא כדורגלן רוסי ממוצא טטרי המשחק בעמדת הקשר.
קריירה.
ביליאלטדינוב נולד במוסקבה לאב כדורגלן. אביו, רינאט, שיחק גם כדורגל בעברו. כילד טופח דיניאר ביליאלטדינוב בידי אביו, אשר הכיר לו את הכדור. ב-2004 החל ביליאלטדינוב את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת לוקומוטיב מוסקבה מליגת העל הרוסית, ושיחק בה במשך כחמש עונות. הוא שימש כקפטן הקבוצה למרות גילו הצעיר, ושותף במדי לוקומוטיב במעל ל-140 משחקים. בקיץ 2009 עבר ביליאלטדינוב לאברטון מהפרמייר ליג שם שיחק עד לינואר 2012 עת עבר לספרטק מוסקבה. בשנת 2014 הושאל לאנז'י מחצ'קלה ולאחר כחצי שנה בקבוצה הושאל לטורפדו מוסקבה. ביולי 2015 עבר לקבוצת רובין קאזאן אותה אימן אביו רינאט. בספטמבר 2017 עבר לקבוצת הכדורגל טרקי הליטאית.