יוניטי לאובונטו בגרסה 12.10 יכילו תוצאות החיפוש של הממשק גם תוצאות בעלות אופי מסחרי, מטעם חברת אמזון. מרק שאטלוורת' מנכ"ל קנוניקל כתב בבלוג האישי שלו כי המהלך נובע בהתאם לחזון יוניטי בה כל דבר שמחפש המשתמש ימצא, ובתוך כך גם תוצאות מסחריות.
יוניטי מהווה חלק מפרויקט אייטנה, האמור לספק למערכות ההפעלה של אובונטו ממשק משתמש פשוט ואינטואיטיבי.
ב-5 באפריל 2017 הודיע מרק שאטלוורת', מייסד אובונטו וקנוניקל, על הפסקת פיתוח ממשק זה (אשר בגרסתו החדשה, 8, היה מיועד גם לטלפונים ולטאבלטים), וחזרתה של אובונטו אל GNOME בגרסה 18.04, בעלת התמיכה לטווח ארוך (LTS).
רבי לייב בעל הייסורים
שמעון בן נתנאל
מלילה הלנר-אשד
מלילה הלנר-אשד (נולדה בירושלים) היא חוקרת קבלה, עמיתת מחקר בכירה במכון שלום הרטמן. מורה מן החוץ באוניברסיטה העברית בירושלים ובמכון שכטר.
הלנר-אשד היא תלמידתו של חוקר הקבלה יהודה ליבס. את עבודת הגמר שלה, העוסקת בתורת רבי דוד בן זמרה הגישה באוניברסיטה העברית בשנת תשמ"ז. את עבודת הדוקטורט, העוסקת בשפת החוויה המיסטית בספר הזוהר, הגישה בשנת תשס"א. בשנת 2005 יצא לאור ספרה "ונהר יוצא מעדן: על שפת החוויה המיסטית בזוהר", בהוצאת עלמא ועם עובד. הספר מבוסס על עבודת הדוקטורט והוא תורגם לאנגלית ויצא לאור בהוצאת אוניברסיטת סטנפורד בשנת 2009.
ב-2017 ראה אור ספרה "מבקשי הפנים: מסודות האדרא רבא שבספר הזוהר" העוסק באדרא רבא.
במכון הרטמן מרכזת הלנר-אשד את תוכנית "משכילות" לקידום דוקטורנטיות וכן תוכנית המפגישה תלמידים מבתי מדרש לרבנים בצפון אמריקה בשנת לימוד בישראל.
תת אדום קרוב
התערבות מוקדמת בפסיכוזה
התערבות מוקדמת בפסיכוזה היא גישה קלינית לאבחון וטיפול מוקדם ומניעתי, המיועדת עבור אנשים החווים תסמינים של פסיכוזה בפעם הראשונה. הגישה היא חלק מפרדיגמה מניעתית חדשה בתחום הפסיכיאטריה, אשר מובילה לשינוי בתחום שירותי בריאות הנפש באירופה (בייחוד בבריטניה), צפון אמריקה, אסיה, אוסטרליה וניו זילנד.
גישה זו מתמקדת בגילוי ובטיפול המוקדם בתסמינים הראשוניים של הפסיכוזה. יש הטוענים כי 3-5 השנים הראשונות לאחר הופעת התסמינים הראשונים הן תקופה קריטית לטיפול. המטרה היא להעניק סיוע עבור אלו הנמצאים לאחר האפיזודה הראשונה של הפסיכוזה. ההנחה היא כי אם יינתן טיפול אופטימלי במהלך אותן שנים ראשונות, הדבר יסייע במניעת הישנות המחלה ובהפחתת ההשפעות ארוכות הטווח של המצב. זוהי אסטרטגיה של מניעה שניונית. יתרה מזאת, משכה של פסיכוזה שאינה מטופלת (Duration of Untreated Psychosis - DUP) נמצאה כאינדיקאטור של פרוגנוזה פחות טובה, כך ש-DUP ממושך יותר, מקושר ליותר נכויות לטווח הארוך. על כן הגישה טוענת כי חשוב לטפל בפסיכוזה בשלב מוקדם.
היסטוריה.
התערבות מוקדמת היא פרדיגמה מניעתית לפסיכוזה, אשר התפתחה לאור ראייה מודרנית של החלמה אפשרית מפסיכוזה וסכיזופרניה, אשר החלה להיות מקובלת. ניתן להגדיר גישה זו כגישת "פוסט קרפלין" לגבי סכיזופרניה, אשר מאתגרת את ההנחות שהועלו במקור על ידי אמיל קרפלין במאה ה-19, לפיהן סכיזופרניה (או Dementia Praecox) היא בעלת מסלול אשר מתפתח ומחמיר. פסיכוזה היא כעת חלק מ-Diathesis–Stress Model, אשר מאפשר מבט אופטימי לגבי הפרוגנוזה וציפייה להחלמה מלאה עבור אלו הסובלים מהופעתם של תסמינים מוקדמים. בגישה זו, ההסתכלות על פסיכוזה היא כנמצאת על רצף (בדומה למושג סכיזוטיפי) וכבעלת גורמים תורמים מרובים - פסיכולוגיים, חברתיים וביולוגיים, ולא כעל מחלה נוירו-ביולוגית בלבד.
כחלק מהשינוי התפיסתי בנוגע לפסיכוזות וסכיזופרניה, המודל התפתח ממגוון רעיונות שונים ובמספר אתרים בעולם, לכיוון של טיפול בקהילה. סימן לכך ניתן לראות בסגירת מוסדות פסיכיאטריים אשפוזיים. חיזוק לחשיבות ההתערבות המוקדמת בפסיכוזה מתקבל ממחקר שמצא קשר בין דחיית טיפול לבין נכות, דבר המטיל בספק את השירות הסטנדרטי הניתן לאינדיבידואלים אשר חוו אפיזודה פסיכוטית ראשונה . זאת ועוד, בשנות ה-90 מחקרים הראו כי טיפול קוגניטיבי התנהגותי נמצא כיעיל עבור דלוזיות (אמונות שווא) והלוצינאציות (הזיות). בהמשך, בשנת 1996, התפתח השירות למניעה והתערבות מוקדמות בפסיכוזה The Early Psychosis Prevention and Intervention Centre - EPPIC במלבורן שבאוסטרליה והוקמה מרפאה לאיתור תסמינים של סכיזופרניה (Prodrome Clinic) בניהולה של אליסון יאנג (Alison Yung). שירות זה היווה השראה להקמתם של שירותים נוספים, כגון, IRIS West Midlands, Rethink, הגילוי המוקדם של TIPS באמצעות מחקרים אקראיים מבוקרים בנורווגיה, ו-Danish OPUS trial בדנמרק . בשנת 2001, משרד הבריאות בבריטניה הציב בעדיפות ראשונה את פיתוחם של צוותי פסיכוזה מוקדמת.
כמו כן, בשנת 2004, "ההתאחדות הבינלאומית לפסיכוזה מוקדמת", שנוסדה ב-1998, הוציאה לאור הצהרה בינלאומית העוסקת בקווים מנחים לטיפול קליני, יחד עם ארגון הבריאות העולמי.
מרכיבי מודל הפסיכוזה המוקדמת.
מודל הפסיכוזה המוקדמת מבוסס על מרכיבים חיוניים שהם בעלי תפקיד בשירותי הפסיכוזה המוקדמת. שירותים אלה אחראיים על איתור, מניעה וטיפול בפסיכוזה ראשונית:
תפקידו של גילוי מוקדם.
מטרתה של ההתערבות המוקדמת בפסיכוזה היא שיפור ביכולת הגילוי ובמעורבות של אנשים הנמצאים בשלב מוקדם במסלול הפסיכוזה. משימות מפתח הן להיות ערניים לסימנים מוקדמים של פסיכוזה, בקרב אלו הנמצאים בשלב פסיכוטי מוקדם, ולשפר את דרכי הטיפול בפסיכוזה המוקדמת. צוותי טיפול מספקים מידע וחינוך לציבור הכללי ומסייעים להם לזהות ולהגיב כלפי אנשים המבטאים סימנים חשודים. דוגמה לצוותים טיפוליים ידועים ברחבי העולם: (EPPIC) Youth Access Team (YAT) במלבורן; OPUS בדנמרק; TIPS בנורווגיה; REDIRECT בברמינגהאם; LEO CAT בלונדון.
צוותי הטיפול בפסיכוזה מוקדמת.
צוותים קליניים רב תחומיים, מספקים גישת ניהול טיפול אינטנסיבית (Case Management) במהלך 3-5 השנים הראשונות. גישה זו דומה לגישת Assertive Community Treatment תוך התמקדות באוכלוסייה שלא טופלה בעבר וכן בדרכי טיפול מבוססות מחקרית ואופטימאליות עבור מטופלים שחוו אפיזודה ראשונה של פסיכוזה. לדוגמה, ישנו עידוד לשימוש במינון נמוך של תרופות אנטי-פסיכוטיות, יחד עם פיקוח על תופעות הלוואי. כמו כן, ניתן מידע לגבי המחלה באמצעות התערבות פסיכו-חינוכית למטופלים ובני משפחתם, שהם חדשים במערכת בריאות הנפש. בנוסף, התערבויות אשר מטרתן למנוע אפיזודות נוספות של פסיכוזה (הישנות מחלה) וכן אסטרטגיות אשר מעודדות חזרה למקצוע ופעילות חברתית נורמלית, הן בעדיפות ראשונה. זאת ועוד, ישנו רעיון של טיפול ממוקד שלב עבור מטופלים הנמצאים בשלבים שונים של האפיזודה הראשונה של הפסיכוזה, כגון, בשלב אקוטי, בשלב של החלמה מוקדמת ובשלב של החלמה מאוחרת.
מרפאות עבור מצב נפשי בסיכון או איתור תסמיני המחלה.
ישנם שירותים המתמחים בטיפול באנשים הסובלים מתסמינים תת-קליניים של פסיכוזה או שישנם אינדיקטורים חזקים לגבי הימצאותם בסיכון לפסיכוזה. אלו הן מרפאות עבור מצב נפשי בסיכון ("At risk mental state") או איתור תסמיני המחלה ("Prodrome"). ההתערבויות המוצעות הן מתן מינון נמוך של תרופות אנטי פסיכוטיות, טיפול קוגניטיבי התנהגותי וטיפול פסיכו-סוציאלי המתמקד בנושאים של מערכות יחסים, משפחה, תעסוקה ומגורים. The Pace Clinic הנמצאת במלבורן שבאוסטרליה, היא מהמובילות בתחום, יחד עם Institute of Psychiatry בדרום לונדון, Yale Medical School ,PRIME, The Center of Prevention Evaluation -COPE בניו אינגלנד, Recognition and Prevention Program בניו יורק ו-NAPLS באטלנטה, ג'ורג'יה. שירותים אלו מנסים לזהות באופן מהימן את אלו הנמצאים בסיכון גבוה לפתח פסיכוזה. כמו כן, הם מתחילים לפרסם תוצאות מעודדות ממחקרים אקראיים מבוקרים, אשר מראים הפחתה בסיכוי לפתח פסיכוזה.
ממצאים קליניים.
מחקרים מצאו כי התערבות על פי גישת הפסיכוזה המוקדמת מפחיתה את חומרת התסמינים, משפרת את שיעורי הישנות המחלה ומורידה את השימוש בטיפולים במסגרת אשפוזית, לאחר מעקב של 18 חודשים, לעומת טיפול סטנדרטי. בנוסף, המחקרים מצביעים על שביעות רצון של הלקוחות מהשירותים המוצעים להם. יחד עם זאת, טרם נמצאה לגישה זו השפעה חיובית מתמשכת. אך היו שהציעו כי השערות היסוד והעדר הוכחות לגבי יעילות גישת השירותים הסטנדרטיים של "ההתערבות המאוחרת", הופכים את הרציונל של "ההתערבות המוקדמת" למשמעותי.
בתחילת 2006, Cochrane review דיווחו על העדר מחקרים המוכיחים באופן מכריע את יעילותן של תוכניות לגילוי מוקדם והתערבות מוקדמת, אף על פי שיש הכרה בצורך בהתערבות מוקדמת. למרות זאת, המחקרים מצביעים על תוצאות טיפול חיוביות של גישת הפסיכוזה המוקדמת בנוגע לשיפור התפקוד, הפחתת תסמינים, צמצום משך הפסיכוזות הלא מטופלות וחיסכון בעלויות בהשוואה לטיפול סטנדרטי.
מחקרים לגבי עלויות הטיפול.
ממצאים מבריטניה מעלים כי העלויות של שירותי פסיכוזה מוקדמת נמוכות יותר באופן משמעותי, בהשוואה לטיפול סטנדרטי: העלויות השנתיות של צוותי הפסיכוזה המוקדמת מהוות שני שלישים מהעלויות של צוותים סטנדרטיים. מצב זה נשמר כך לאורך שלוש שנים, בזכות הירידה בעלויות האשפוז בשל המעקב האינטנסיבי בקהילה הניתן על ידי שירותי הפסיכוזה המוקדמת.