באולימפיאדת טוקיו זכה קייליש במדליית זהב במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:09.42 דקות, לפני בן ארצו ג'יי לית'רלנד (4:10.28 דקות) וברנדון סמית' מאוסטרליה (4:10.38 דקות).
הפסטיבל האולימפי האירופי לנוער (גיור 2017)
פסטיבל הקיץ האולימפי האירופי לנוער 2017 נערך בעיר גיוֹר שבהונגריה, בין 23 ביולי ל-30 ביולי 2017. כ-50 מדינות השתתפו בפסטיבל, הכולל תחרויות בעשרה ענפי ספורט: אופניים, אתלטיקה, ג'ודו, התעמלות, טניס, כדוריד, כדורסל, כדורעף, קאנו/קיאק, שחייה.
קמע.
הקמע של המשחקים היה תרנגול בשם הוגו. הבחירה בדמות של תרנגול כקמע מבוססת על אגדה מקומית הקשורה לתרנגול הברזל.
המשלחת הישראלית.
משלחת ישראל למשחקים כללה 36 ספורטאים (18 נערות ו-18 נערים). המשלחת זכתה במדליית זהב בג'ודו ובשלוש מדליות כסף בשחייה.
- גפן פרימו זכתה במדליית זהב בג'ודו במשקל עד 52 ק"ג
- לאה פולונסקי זכתה במדליית כסף במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש לנערות גיל 18-16 בתוצאה של 2:16.19 דקות.
- רביעיית השליחים (דוד גרצ'יק, רון פולונסקי, גל כהן גרומי ומיכאל סמירנוב) במשחה ל-4X100 מטר מעורב זכתה במדליית כסף בתוצאה של 3:46.60 דקות.
- רביעיית השליחים (דוד גרצ'יק, לאה פולונסקי, גל כהן גרומי ואנסטסיה גורבנקו) במשחה ל-4X100 מטר מעורב משולב (2 שחייניות ו-2 שחיינים) זכתה במדליית כסף בתוצאה של 3:59.99 דקות.
טניס.
נערים.
הערות:
שחייה.
נערות.
הערות:
נערים.
הערות:
סוניק הקיפוד 2
סוניק הקיפוד 2 (באנגלית: Sonic the Hedgehog 2; מכונה גם סוניק 2) הוא המשחק השני בסדרת משחקי "סוניק הקיפוד". המשחק נוצר בשנת 1992 על ידי קבוצת סוניק והופץ על ידי סגה. המשחק מציג את דמותו של סוניק, קיפוד מואנש כחול ומהיר במיוחד. כמו כן, המשחק מציג לראשונה את דמותו של טיילס, שועל מואנש צהוב בעל שני זנבות והסיידקיק של סוניק.
עלילה.
לאחר שסוניק הביס את אויבו המושבע ד"ר רובוטניק, סוניק טס לו במטוס הטורנדו שלו וחיפש מקומות אבודים, סוניק מצא אי בודד שבו היה את יהלומי הכאוס ונודע לו שיש ביהלומים כוח רב עוצמה. לאחר שסוניק הלך לאי לחפש אותם ולא ידע שלפי האגדה האלים לקחו את יהלומי הכאוס לאנשים שחיו שם, מפני שהאנשים שחיו שם השתמשו ביהלומים למטרות אנוכיות. באי סוניק פוגש את טיילס שהתלהב ממנו ומהרפתקאותיו, לאחר מכן טיילס הצטרף לסוניק והם גילו שד"ר רובוטניק הקים צבא גדול של רובוטים (שפועלים על חיות). בנוסף ד"ר רובוטניק הקים תחנת חלל משוריינת הנקראת ביצת המוות ובמטרה להשתלט על העולם ולהשיג את כל יהלומי הכאוס. סוניק וטיילס יוצאים להביס ד"ר רובוטניק, לשחרר את כל החיות מהרובוטים ולהשיג את כל יהלומי הכאוס לפני ד"ר רובוטניק.
משחקיות.
במשחק ניתן לשחק בסוניק עם יכולות: ריצה, גילגול, הליכה, קפיצה ובנוסף על כך ניתן לשלוט בטיילס על כך שילך ויעיף באוויר את סוניק למקום שרוצים. כמו במשחק הקודם יש גם מעיינות, לולאות, מורדות, נפילות ועוד. בכל אחד מ-8 העולמות (לא כולל שלבים מיוחדים) יש שני שלבים (מלבד Metropolis Zone שבו יש שלושה שלבים): השלב הראשון הוא שלב שבסופו צריך להגיע לנקודת הסיום והשלב השני הוא שלב שבסופו צריך להתחרות בו מול ד"ר רובוטניק. בכל שלב יש זמן מוקצב של 10:00 דקות וכאשר נגמר הזמן נפסלים. בנוסף על כך בכל סיום שלב רגיל אם השחקן משיג מספר מטבעות מסוים אתה מגיע לשלב מיוחד, בשלב המיוחד הדמות הולכת בצינור והשחקן צריך להשיג מספר מטבעות מסוים כדי להשיג את יהלום הכאוס. יש שבעה שלבים מיוחדים שבכל אחד מהם יש יהלום כאוס כאשר השחקן משיג את כל היהלומים כשיש לשחקן יש 50 מטבעות ומעלה סוניק יהפוך להיות במצב סופר סוניק ויהיה בלתי פגיע. בכל שנייה שנמצאים במצב סופר סוניק מאבדים מטבע, כאשר נגמרים כל המטבעות סוניק חוזר למצב הרגיל. השחקן צריך להיזהר מסכנות כגון: קוצים, רובוטים, נפילות, טביעה, בורות ללא תחתית וקירות מוחצים. כל מאה מטבעות שנאספים על ידי השחקן מזכים אותו בחיים נוספים. בסיום המשחק (ברירת מחדל) טיילס מרכיב את סוניק על מטוס הטורנדו וכשאתה מסיים עם כל יהלומי הכאוס סוניק הופך לסופר סוניק ותופס בכנפי מטוס הטורנדו.
מצב שני שחקנים.
במצב שני שחקנים ניתן להתחרות זה מול זה במסך מפוצל (אחד משחק בטיילס והשני בסוניק). יש 3 אזורים רגילים שמתחרים בהם (Emerald Hill Zone, Casino Night Zone, Mystic Cave Zone) שבהם המטרה לגמור את השלב ראשון ועוד אזור של שלב מיוחד שבו המטרה להשיג כמה שיותר מטבעות. בכל אחד מארבעת האזורים יש שני שלבים. כאשר השחקן הראשון גומר את השלב נותרים לשחקן השני 60 שניות לגמור את השלב אם השחקן לא מצליח הוא מפסיד. הציון במצב זה נבחן לפי: ניקוד, זמן, כמות מטבעות שנאספו, וכמות קופסאות ציוד שהשחקן שבר. המצב מסתיים כאשר כל השלבים הסתימו או כאשר אחד השחקנים מאבד את כל החיים והיריב באופן אוטומטי מנצח.
נאקלס בסוניק הקיפוד 2.
כשהמשחק סוניק ונאקלס יצא בשנת 1994, נוצרה גרסה נוספת בשם "נאקלס בסוניק הקיפוד 2". בגרסה זו ניתן לשחק עם דמותו של נאקלס הקיפודן בלבד, ללא מצב שני שחקנים. בשונה מסוניק וטיילס, לנאקלס יש עוד יכולות משלו, כגון טיפוס על קירות וצניחה. הגרסה מתקבלת כאשר נועלים את קלטת המשחק "סוניק הקיפוד 2" בתוך קלטת המשחק "סוניק ונאקלס".
בוסים.
בסוף המערכה השנייה של כל שלב נלחם השחקן כנגד רובוטניק, כאשר בכל פעם הוא מפעיל מכונה שונה. על מנת להביס את רובוטניק יש לפגוע במכונתו כ-8 פעמים, ולאחר מכן משחרר השחקן את החיות שנכלאו בתוך כלוב אטוּם.
מבצע גן נעול
מנון (דיאלוג אפלטוני)
מנון (ביוונית: Μένων) הוא דיאלוג סוקרטי שכתב הפילוסוף היווני אפלטון.
החיבור נחשב לאחד מן "הדיאלוגים האמצעיים" שכתב אפלטון. החיבור כתוב בצורה של שיחה בין מנון לבין סוקרטס.
אם בדיאלוגים המוקדמים דן אפלטון בעיקר במידה הטובה ובענייני מוסר, עתה הוא מרחיב את היריעה לכל נושא אפשרי. בהתאמה לגישה הפלאטוניסטית שפיתח, סוטה אפלטון מהגישה הסוקראטית, כשהוא טוען שניתן להשיג ידיעה על נושאים מסוימים. הוא מפתח את תורת הצורות המפורסמת שלו, שלימים תקרא על שמו – פלאטוניזם.
עוד נידונים בדיאלוגים התיכוניים נושאים כגון נצחיות הנשמה ("פיידון"), פוליטיקה וסדרי המדינה האידיאלית ("המדינה"), למידה ("מנון"), אהבה ויופי ("המשתה").
בדיאלוג זה נראה כי אפלטון מנסה לקבוע את ההגדרה של מידות טובות, או אַרֵטֶה, כגון צדק או מתינות. החלק הראשון של הדיאלוג כתוב בסגנון הדיאלקטיקה הסוקארטית ומביא לידי בלבול או אפוריה אצל מנון.
לעומת זאת, בתגובה לפרדוקס של מנון (או הפרדוקס של הלומד), מציג סוקרטס רעיונות חיוביים כגון הישארות הנפש והתאוריה של הידע (היזכרות - אנמנזה), באמצעות חידה מתמטית אותה הוא מציג על אחד מבני העבדים של מנון. הדיאלוג מסתיים בהבחנה בין הידע המתמטי, והידע בכלל, לבין אמונה אמיתית.
הדמויות בדיאלוג.
שני הנואמים המרכזיים בדיאלוג הם סוקרטס ומנון.
משתתף נוסף הוא אחד מעבדיו של מנון, באמצעותו מדגים סוקרטס את דעתו על ההיזכרות - לפיה יצירת ידע חדש היא למעשה היזכרות של הנשמה.
מנון נוכח בדיאלוג עקב בואו מתסליה לאתונה בליווי פמליה גדולה של עבדים שטיפלו בו.
מנון הוא תלמידו של גורגיאס, סופיסט בולט שדעותיו על המידה הטובה השפיעו על מנון בבירור.
דמות נוספת הוא אניטוס, המופיע בדיאלוגים נוספים, ומזוהה כנציג התובעים במשפטו של סוקרטס ושהביא לידי הוצאתו להורג.
פרדוקס מנון.
במרכז הדיאלוג עומדים פרדוקס מנון, ותשובתו של סוקרטס.
"מנון: ובאיזו דרך תחפש, סוקרטס, אחרי (הסגולה הטובה) דבר שאינך יודע כלל מהו? שהרי מה בין הדברים שלא ידעתם תשים לך מטרה בחיפושך? ואפילו יזדמן לך כאשר יזמן – כיצד תכירנו לדעת שהוא דבר זה שלא ידעתו?"
באתגר זה מנון מקשה על סוקרטס וטוען שאם רכישתה של כל ידיעה כרוכה בחיפוש אחר מה שאינו ידוע עדיין (למחפש את הידיעה) והידיעה תלויה במציאותו של הלא ידוע הנ"ל, אזי רכישת ידע באופן כללי נעשית לבלתי אפשרית, שכן איך אפשר לחפש מה שאדם אינו יודע? הרי גם אם יימצא הדבר, כיצד יזהה אותו הפרט ויידע שזה הדבר שחיפש אם הוא לא יודע את מה שחיפש? מצד שני אם האדם יודע כיצד נראה הידע המבוקש, אזי אין צריך לחפש אותו. בכל מקרה, אם כן, אין כל טעם לנסות ולרכוש ידע.
סוקרטס, בתגובה לקושיה זו של מנון מציג את התאוריה של זכירה. על פי תאוריה זו הנשמה היא בת-אלמוות ונולדה בגוף גשמי פעמים רבות. הידע קיים למעשה בנשמה מזה נצח, אבל בכל פעם שהנשמה מתגשמת מחדש, אותו ידע נשכח בהלם הלידה. מכאן שהתהליך המכונה "למידה", אינו אלא היזכרות במה שהפרט שכח (רעיון דומה קיים גם ביהדות: בתלמוד מסופר כי התינוק ברחם אימו צופה מ"סוף העולם ועד סופו" ולומד את כל התורה כולה, אך בזמן הלידה בא מלאך וסוטר לו על פיו ובכך גורם לו לשכוח הכול).
סוקרטס מדגים את מהלך הלמידה כהיזכרות, באמצעות תרגיל בגאומטריה שסוקרטס מציג לעבד צעיר. סוקרטס מוביל את הנער, תוך כדי הצבת שאלות ומתן רמזים, אל התשובה הנכונה. הוא לא אומר לו מהי התשובה הנכונה ולכן בסופו של דבר הידיעה "נולדה" בתוך הנער, או על פי תיאורית ההיזכרות - בעקבות הרמזים הנער נזכר במה שידע כבר קודם.
טיעון ההיזכרות.