אזכורים תרבותיים.
יצירה זו נחשבת לאחת הפופולריות והידועות ביצירותיו של אשר, והיא אוזכרה פעמים רבות באמנות הפופולרית.
קסטרובלבה
קסטרוולווה
קסטרוולווה (Castrovalva) הוא הדפס אבן (ליתוגרפיה) מעשה ידי הצייר ההולנדי מאוריץ קורנליס אשר שהודפס לראשונה בפברואר 1930.
תיאור היצירה.
היצירה היא אחת מעבודותיו המוקדמות של אשר, ומתארת כפר שביקר בו באברוצי שבאיטליה. הכפר נמצא בראש מצוק תלול, הצופה בתמונה מביט לכיוון צפון מערב, כאשר בשמאל התמונה, באמצע המצוק ולרגלי הכפר ניתן לראות שביל צר היורד לעבר העמק.
בקדמת התמונה, על השביל ניתן לראות מספר פרחי בר ועשבי בר, שרכים וכן ניתן לראות חיפושיות וחרקים.
הציור משחק עם הפרספקטיבה כאשר בקדמת התמונה התמונה למעשה מוגדלת ביותר, ואילו במרחק ניתן לראות ערים נוספות ובהם אנוורסה דגלי אברוצי, וקאזאלה.
אף שהתמונה נראית כתמונת נוף רגילה, הפרספקטיבה אינה אפשרית במציאות בשל ההגדלה הרבה בקדמת התמונה, והמרחקים אותם ניתן לראות בתמונה.
עבודה מוקדמת זו של אשר מהווה הכנה למשחקים נוספים שביצע עם הפרספקטיבה ביצירותיו המאוחרות.
אזכורים תרבותיים.
היצירה היוותה השראה לפרק "קסטרוולווה" של סדרת הטלוויזיה דוקטור הו של רשת ה-BBC. בסדרה מגיע הדוקטור לעיר קסטרוולווה הדומה לכפר שבתמונה, ובה, בשל לולאת זמן רקורסיבית חוזרים אירועים על עצמם. במסגרת הסדרה מופיעים אלמנטים מיצירות נוספות של אשר, בהם "בלוודיר", "עולים ויורדים" ו"יחסיות".
KaDeWe
פיגוע בקו 5
ארמון בלוויו
שמעון אליטוב
הרב חיים שמעון גד אליטוב (נולד בי"ד באדר ה'תרצ"ז, 24 בפברואר 1937) הוא רב המועצה האזורית מטה בנימין, חבר מועצת הרבנות הראשית, יו"ר ועדת רבנים וקהילות בתפוצות, חבר מועצת הנשיאות של "איחוד הרבנים במדינות האסלאם" ומרבני חסידות חב"ד בירושלים. בעבר היה רבה של מבשרת ציון.
ביוגרפיה.
נולד בעיר העתיקה בירושלים לרבי יוסף רחמים ושושנה בתו של הדיין מאיר אבוטבול מקזבלנקה. למד בתלמוד תורה שעל יד ישיבת פורת יוסף, בתש"ח הכניס אותו הרב אלחנן פרלמוטר ללמוד בישיבת נובהרדוק בחדרה. בתשי"ב הצטרף לחסידות חב"ד ועבר ללמוד בישיבת תומכי תמימים בלוד. בשנת תשט"ז החל ללמד בישיבה זו בכיתת הצעירים.
בהיותו בישיבה זכה להדרכה אישית מהרבי מליובאוויטש ממנו קיבל כמאה מכתבים הכוללים הדרכה אישית לבחור ישיבה והוראה לעסוק בחינוך וברבנות. צילומי מכתבי הרבי אליו פורסמו בספר "כאשר ישא האמן".
בין השנים תשי"ז לתשי"ט שימש כמחנך בכפר חב"ד.
בי"ג באב תשי"ח (1958) התחתן עם מזל בת הרב משה בוסקילה מרבני גבעת אולגה בחדרה, בפרדס בחצר הישיבה ובשנת תש"כ החל לשמש כמחנך בקריית גת ושנה לאחר מכן עבר לחנך בברוש.
בשנת תשכ"ח נסע לשלוש שנות שליחות למטרות שחיטה ביוגוסלביה וברומניה הקומוניסטית, בשנת תש"ל נסע לאותה מטרה בארגנטינה, לאחר שהחל למסור בהוראת הרבי מליובאוויטש שיעורי תורה במקום התמנה לרב הקהילה החלאבית הגדולה "סוכת דוד" בבואנוס איירס, תחת כהונתו התפתחה הקהילה מאוד ונוספו בה מוסדות לצעירים ובית כנסת נוסף ברובע ה11.
בסוף שנת תשל"ח שב לארץ ישראל ומונה כמנהל ישיבת אור החיים של בן דודו הרב ראובן אלבז. בחנוכה שנת תשמ"א פתח ישיבה למקצועות קודש עבור נוער חרדי במצוקה וכולל אברכים בשם "אור מאיר חב"ד" (על שם אחיו הגדול הרב מאיר אליטוב, שהיה ראש ישיבה בשדה יעקב וישיבת הראשון לציון ונספה בתאונת דרכים).
בשנת תשמ"א (1981) התמודד ברשימת פועלי אגודת ישראל לכנסת, אך לא נבחר. במקביל לכהונתו כראש ישיבה שימש ברבנות של כמה קהילות בירושלים. מסר הרצאות בחסידות ובחינוך ברחבי הארץ ובתחנות רדיו, בעיקר בערוצי מורשת של קול ישראל. בשנות ה-90 היה לו שיעור תניא קבוע שמסר בערוץ קול הנשמה. כיום מוסר מדי יום שישי שיעורים ברדיו קול חי.
בשנת תש"נ שב לשנה לארגנטינה ושימש כרב קהילת שערי תפילה בבואנוס איירס וכמנהל תלמוד תורה חב"ד המקומי.
בשנת תשנ"א שב לארץ ישראל והקים מחדש את ישיבתו בשם עוז מאיר חב"ד בשכונת סנהדריה בירושלים כשלצד הישיבה פתח כולל אברכים גדול.
בסוף שנות התשעים נבחר לשמש כרב המועצה האזורית מטה בנימין. משמש גם בתפקידים: נשיא ארגון אחווה העולמי, סגן נשיא חברא קדישא חסידים בירושלים ועוד.
בשנת תשס"ח (2008) נבחר למועצת הרבנות הראשית, והיה הראשון מבין כל המועמדים. ובשנת תשע"ד נבחר שוב במקום הראשון ברבנים הספרדים. תפקידו ברבנות הראשית הוא יו"ר ועדת רבנים וקהילות בתפוצות. נבחר שוב בספטמבר 2018.
בשנת 2012 התמנה כרבה של מבשרת ציון בפועל, ובחודש אוגוסט 2014 התמנה לחותם על תעודת הכשרות והנישואין בעיר ירושלים לקראת שנת השמיטה למשך שלושה חודשים עד לבחירות שהתקיימו לתפקיד רב העיר.
בשנת 2015 התמנה לראשות כולל אברכים המשלבים לימוד הלכה וחסידות בשכונת גאולה בירושלים. בתשע"ט נוסף לו השם "חיים" כסגולה לרפואה, לאחר מצב רפואי קשה.
באוקטובר 2021 פרסם העיתון דה מרקר תחקיר על גיוסי תרומות לעמותות צדקה שייחס לרב שמעון אליטוב תפקיד כחבר ועדת התמיכות בעמותת בית דוד שהייתה מנוהלת על ידי יוסי כהן. הרב אליטוב הגיב באופן רשמי לתחקיר ואמר כי מעולם לא השתתף באף ישיבה בוועדת התמיכות ושמו שורבב לוועדה על-ידי אחרים. הרב אליטוב הגיש תצהיר רשמי על כך לרשם העמותות. בשנת 2020 הגיש רשם העמותות בקשה לפירוק העמותה בשל חשש לחלוקת רווחים אסורה.
בינואר 2022 מונה הרב אליטוב לחבר נשיאות של ארגון רבני האסלאם שמרכז תחתיו את כל רבני היהודיות בארצות האסלאם כיום.
משפחתו.
אמו הייתה הרבנית שושנה אליטוב שהייתה עסקנית ידועה בירושלים.
נשוי לרבנית מזל בתו של הרב משה בוסקילה ואחותם של הרב דוד בוסקילה מחבר הספרים מנחם משיב נפש ושל הרב יוסף בוסקילה ראש המועצה הדתית בחדרה.
אחיו הם: הרב מאיר אליטוב שהיה ראש ישיבות תקוות יעקב ומתיבתא בית הראש"ל. הרב יעקב אליטוב שהיה רבה של קניה, הרב שלמה אליטוב רב הקהילה החלאבית במנצ'סטר, הרב יצחק אליטוב לשעבר גזבר ראשי במשרד הפנים, אברהם אליטוב ורוחמה וויס.
בן דודו הוא הרב ראובן אלבז.
ילדיו:
פורום קיסריה להתוויית מדיניות כלכלית לאומית
פורום קיסריה להתוויית מדיניות כלכלית לאומית הוא כנס שנתי הנערך על ידי המכון הישראלי לדמוקרטיה. החל משנת 1993. הפורום דן בנושאים כלכליים בעלי חשיבות, ועושה זאת ערב הדיונים על תקציב המדינה. במהלך שנות קיומו צבר הכנס יוקרה רבה והפך לכנס הכלכלי המוביל והמשמעותי ביותר בישראל.
יושב ראש הכינוס הוא שר האוצר המכהן, ומשתתפים בו ראשי ממשלה (בהווה ובעבר), שרים, חברי כנסת, ראשי המשק והכלכלה בישראל, אנשי ציבור בכירים ואנשי אקדמיה. נידונות בו הסוגיות העיקריות שעל סדר יומו של המשק הישראלי.
היסטוריה.
הפורום הוקם בהשראת כנס שערך ביל קלינטון במהלך מסע הבחירות שלו לנשיאות ארצות הברית: הוא זימן לעיר הופ (Hope) בארקנסו כ-200 כלכלנים שיסייעו לו בגיבוש תוכנית כלכלית שאותה התעתד ליישם לאחר היבחרו לנשיא.
ברוח זו, העולה בשנת 1992, לאחר מינויו של אברהם בייגה שוחט לשר האוצר, הרעיון לייסד כנס לאומי-כלכלי בישראל.
המכון הישראלי לדמוקרטיה לקח על עצמו לערוך כנס מעין זה, והכינוס הראשון של הפורום התקיים בעיר ערד.
חמשת הכנסים הראשונים, בין השנים 1993-1997, התקיימו בקיסריה. מכאן מקור השם - "פורום קיסריה".
בשנים 1998-2000 נערך הכנס בזיכרון-יעקב, באשקלון ובנצרת. בנצרת התמקד הכנס בבעיות המגזר הערבי ובאפשרויות לקידומו הכלכלי. בשנת 2001 ו-2002 נערך הכנס שוב בקיסריה. בשנת 2003 עבר הכנס לירושלים, מתוך החלטה אסטרטגית לחזק את מעמדה ואת תדמיתה הכלכלית של העיר. בשנת 2007, בעקבות מלחמת לבנון השנייה ולאות הזדהות עם תושבי הצפון לאחר המלחמה, נערך הפורום בחיפה. בשנת 2008 הוא נערך באילת, וזאת במטרה להדגיש את הקשר בין מדינות ובין שיתוף כלכלי אזורי, קשר שהוא ממאפייני הגלובליזציה. בשנת 2009 עמד הפורום בצילו של המשבר הכלכלי הגלובלי. בשנת 2010 נערך הכנס (שוב) בנצרת, עמד בסימן "מדינה אחת - כלכלה אחת", ועסק, בין היתר, בהשתלבות המגזר הערבי והחרדי בכלכלת ישראל, בתעסוקת עובדים זרים, בחברה אזרחית ומגזר שלישי ובמדיניות המקרו-כלכלית של ישראל לנוכח המשבר הכלכלי העולמי.
החל משנת 2012 שינה הכנס את שמו והוא נקרא כנס אלי הורביץ לכלכלה וחברה
נושאים מרכזיים.
במשך שנות פעולתו של פורום קיסריה עלו בו לדיון נושאים רבים אשר הפכו למרכזיים בסדר היום הכלכלי: מס ההכנסה השלילי, אי השוויון בחלוקת ההכנסות, הרפורמה במערכת החינוך, עלות ההתנתקות והשלכותיה הכלכליות, העסקת עובדים זרים, הצורך ברפורמה בשוק ההון, השתלבות חרדים וערבים בשוק העבודה, החברה השלישית והמגזר האזרחי ועוד.
הכנס גם סיפק כמה אירועים דרמטיים. הזכור ביותר הוא הודעת התפטרותו של דן מרידור מתפקיד שר האוצר בממשלת בנימין נתניהו בשנת 1997.
בלוודיר (אשר)
בלוודיר (Belvedere) או מרפסת תצפית הוא הדפס אבן (ליתוגרפיה) מעשה ידי הצייר ההולנדי מאוריץ קורנליס אשר משנת 1958. בציור נראה מבנה, אשר במבט מעמיק מתברר שאינו יכול להתקיים במציאות.
תיאור היצירה.
במרכז היצירה מוצג מבנה תלת-קומתי, הנראה במבט ראשון כמבנה רגיל. שתי הקומות העליונות הן מרפסות פתוחות; רצפת הקומה השלישית ותקרתה נתמכות על ידי עמודים. במבט ראשון נראים כל עמודי הקומה השנייה כשווים באורכם, אולם למעשה העמודים בקדמת המבנה תומכים את חלקו האחורי של המבנה, והעמודים בחלקו האחורי של המבנה תומכים את קדמת המבנה, פרדוקס זה מאפשר לסולם הנמצא באמצע הקומה השנייה להימצא מחוץ לקומה השלישית.