לביא שמה לה למטרה בכנסת ומחוצה לה – להיות כתובת לכל אישה בישראל – גם לנשים שקופות ומושתקות, שאינן מיוצגות:, ערביות ובדואיות, צעירות ובנות הגיל השלישי, אקדמאיות, עקרות בית, נשות מקצוע בכל התחומים, תלמידות וסטודנטיות. זהו האתגר שבקידום נשים – הצורך המתמיד לגלות מעורבות בכל ארגון, קהילה, מגזר וקבוצה בהם יש לקדם נשים.
ספריה.
ספרה "תפילת נשים", שיצא בשנת 2005 בהוצאת ידיעות ספרים, היה לרב-מכר ותורגם לאנגלית (בהוצאת Random House) ולאיטלקית (בהוצאת Moreshet). הספר כולל אוסף תפילות וסיפורי תפילה של נשים יהודיות לאורך ההיסטוריה. הספר זכה בפרס הספר היהודי הלאומי.
חיים אישיים.
לביא נשואה לעו"ד צוריאל לביא, אם לארבעה ילדים וסבתא לשבעה נכדים. מתגוררת בנתניה. לאחר נישואיה, בשנת 1987, שימשו בני הזוג כשליחי בני עקיבא בדרבן שבדרום אפריקה.
קישורים חיצוניים.
"סטורי משלך" - פודקאסט עם עליזה לביא ואורחים במסע בעקבות הנשים שהיו פה לפנינו. https://open.spotify.com/show/0XBs9nBTrtkl1sLDKVsC0w?si=4MsjKlw_TrWI37RHUd4GKQ
מכון הדגל
מכון הדגל (באנגלית: Flag Institute), הוא ארגון וקסילולוגי שמרכזו בלונדון, ומטרתו היא מחקר ותיעוד דגלים. המכון נוסד ב-23 באפריל 1971, על ידי ויליאם קרמפטון. מכון הדגל הוא כיום הארגון הוקסילולוגי הגדול בעולם ולו כ-500 חברים מכ-40 מדינות. המכון גם מחזיק בספרייה וקסילולוגית הכוללת למעלה מ-40,000 כותרים ונחשבת לספרייה הגדולה בעולם בתחומה. המכון מנוהל על ידי גוף בן עשרה אנשים שנבחרים מבין חבריו בבחירות כלליות הנערכות אחת לשנה.
למרות שלמכון אין מעמד רשמי בבריטניה, הוא הגוף העיקרי שמייעץ לממשלת בריטניה בנושא דגלים, וחברי המכון אף עיצבו כמה דגלים שמשמשים טריטוריות בריטיות ומוסדות שלטון כמו דגל הטריטוריה הבריטית באנטארקטיקה, דגל טריסטן דה קונה, דגל בית המשפט העליון של הממלכה המאוחדת ואחרים.
מכון הדגל מוציא לאור רבעון בשם Flagmaster שנחשב לכתב העת הוקסילולוגי המקיף ביותר שיוצא לאור, ומקיים מפגש חברים פעמיים בשנה.
הארגון חבר בהתאחדות הבינלאומית של האגודות הווקסילולוגיות.
דוד יפית
דוד יפית (13 בספטמבר 1913, ריגה, האימפריה הרוסית - 1 בנובמבר 2000, אזור, ישראל) היה מקציני בית"ר בלטביה ואסיר ציון במהלך שנות ה-50 של המאה ה-20. לאחר עלייתו לישראל כיהן כיו"ר המועצה הציבורית למען יהודי ברית המועצות וכמ"מ יו"ר התאחדות עולי ברית המועצות.
ביוגרפיה.
דוד יפית נולד בריגה, שאז הייתה שייכת לאימפריה הרוסית כדוד יוּפִיס ובמהלך שנות ה-30 למד בבית הספר היהודי בעירו. בהמשך, רכש השכלה כמהנדס. יפית היה חבר בתנועת בית"ר ובין 1933 ל-1934 כיהן כקצין ומפקד תא בית"ר בריגה. במסגרת תפקידו טיפל יפית במתן סרטיפיקטים לארץ ישראל. לפי חלק מהמקורות, בהמשך, ועד לכיבוש הסובייטי של לטביה כיהן כסגנו של נציב בית"ר בלטביה דוד ורהפטיג.
לאחר כיבוש לטביה בידי הצבא האדום הפך יפית למבוקש על ידי הנ.ק.ו.ד. על רקע פעילותו הציונית. ב-1941 לאחר כיבוש האזור על ידי הנאצים, נמלט דוד יפית לאוזבקיסטן וב-1946 שב לריגה. ב-1951 נעצר יפית על ידי הק.ג.ב. בחשד לפעילות ציונית ולימוד השפה העברית. הוא נשפט ונדון ל-10 שנות מאסר בגולאג סמוך לעיר וורקוטה אשר מצויה בימינו בשטח רפובליקת קומי, אך ב-1954 זכה לחנינה ושוחרר.
לאחר שחרורו המשיך בפעילות ציונית חשאית. בנו, דב יפית שבת שביתת שבת מול בניין הסובייט העליון במחאה על אי מתן היתרי העלייה. ב-1971 קיבל דוד יפית היתר יציאה ובאפריל עלה לישראל. ובהמשך השתתף בוועידת בריסל ממנה יצא קול קורא למנהיגי ברית המועצות להתיר את העלייה לישראל. ב-1974 נבחר לסגן יושב ראש התאחדות עולי ברית המועצות. בהמשך, כיהן כממלא מקום ההתאחדות והיווה אופוזיציה ליושב הראש יוסף תקוע איש מפלגת העבודה. עוד פעל במסגרת המועצה הציבורית למען יהודי ברית המועצות לתמיכה ביוזמת תיקון ג'קסון-ואניק במטרה ללחוץ על ברית המועצות לאשר יציאת יהודים מתחומה.
הוא נחשב אחד מפעילי העלייה הבולטים ומתח לא פעם ביקורת על תהליך קליטתם של עולי ברית המועצות בישראל והיחס אליהם. במהלך שנות ה-70 וה-80 כיהן גם כיושב ראש המועצה הציבורית למען יהודי ברית המועצות.
דוד יפית ניהל תוכניות לימוד מקצועיות במכון לחינוך טכנולוגי בחולון והמשיך בפעילות ציבורית למען אסירי ציון בברית המועצות. הוא הלך לעולמו באזור ב-2000 והוא בן 87 שנים.
טופירמאט
טופירמאט (שם מסחרי: טופמקס) היא תרופה אנטי-אפילפטית ולמניעת התקפי מיגרנה. היא התגלתה ב־1979 על ידי ברוס אליוט מריאנוף וג'וזף פ. גרדוקי בזמן שעסקו במחקר בחברת התרופות אורתו-מקניל.
התרופה הונהגה בטיפול באפילפסיה החל משנת 1997.
בסוף שנת 2012 אושר על ידי FDA השימוש בטופירמט בשילוב עם פנטרמין (אלפא-אלפא-דימתיל-פנילאוטילאמין) כטיפול מסייע להרזיה (כמוסות Qsymia). טיפול זה היה בשימוש קודם לכן עם הטוויית off label.
מבחינה כימית טומירמאט הוא נגזרת סולפמאט של ד-פרוקטוז.
התוויות.
משתמשים בטופמקס כדי לטפל באפילפסיה בילדים ומבוגרים והיא שווקה במקור כנוגדת פרכוסים. אצל ילדים ההתוויה שלה היא לטיפול בתסמונת לנוקס-גסטו – הפרעה הגורמת להתקפים אפילפטיים ועיכוב התפתחותי. לעיתים קרובות משתמשים בה בטיפול במיגרנות.
פסיכיאטרים ניסו להשתמש בטופמקס כטיפול מייצב מצב רוח בהפרעה דו-קוטבית וכן כדי לבטל באמצעותה עלייה במשקל הנובעת משימוש בתרופות נגד דיכאון. בכל אופן סקירת קוקריין (Cochrane review) הגיעו למסקנה שאין מספיק הוכחות עליהן אפשר לבסס המלצות כלשהן בנוגע לשימוש בטופירמאט לטיפול בכל שלב של הפרעה דו-קוטבית.
ב-2010 נקנסה חברת אורתו-מקניל ב-6.14 מיליון דולר על ידי FDA על ששיווקה טופמקס כתרופה לטיפול בבעיות פסיכיאטריות בלי שקיבלה לכך אישור וללא נתונים מבוקרים קליניים המוכיחים שטופמקס בטוחה ויעילה לטיפול במחלות פסיכיאטריות. החברה הודתה באשמה זו.
חקרו את התרופה הזאת לגבי טיפול באלכוהוליזם ובהשמנת יתר במיוחד כדי להפחית אכילה כפייתית binge eating.
בסוף שנת 2012 אושר על ידי FDA השימוש בטופירמט בשילוב עם פנטרמין (אלפא-אלפא-דימתיל-פנילאוטילאמין) כטיפול מסייע להרזיה.
כמו כן ניסו להשתמש בה לטיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית. מחקר ראשוני טוען שטופירמאט יעילה בטיפול באינפנטיל ספאזם. מחקר אחר ממליץ על טופירמאט כטיפול יעיל בלויקומלציה סב-חדרית אצל פגים אחרי פגיעה היפוקסית-איסכמית.
שימוש שלא בהתוויה המקורית.
נמסרו דוחות קליניים שציינו תכונות מייצבות מצב רוח אך השימוש בה בתחום הזה לא הוכח כיעיל .עם זאת לפעמים ניתן לנסותו במקרים של הפרעה דו־קוטבית עמידה לטיפול. שימושים אחרים שנוסו לא בהתוויה המקורית בטופירמאט כוללים טיפול ברעד ראשוני, בולימיה הפרעה טורדנית-כפייתית, עליית לחץ תוך-גולגולתי אידיופתי, גמילה מעישון, כאב ראש מקבצי, תלות בקוקאין והפרעת אישיות גבולית .
פרמקולוגיה.
מבחינה כימית טופירמאט היא חומצה סולפונית חד סוכרית קרובה לסוכר פירות, מבנה כימית די לא שגרתי עבור תרופה אנטי-אפילפטית.
מכניזם הפעולה המדויק לא ידוע אבל יש כמה תכונות התורמות ליעילות האנטי-אפילפטית והאנטי-מיגרנוטית של התרופה. למשל, חסימה של תעלות נתרן ממותגות מתח.
ידוע גם כן כי התרופה מעכבת את שחרור הגולטמאט, מחזקת את פעילות החומצה גאמא-אמינו-בויטירית ומעכבת את האנהידרז הקרבוני
היה רושם שהפעולה שלה כמייצבת מצב רוח מתרחשת לפני התכונות נוגדות הפרכוסים במינונים נמוכים. טופירמאט מדכא השפעת נזעי החשמל וכן התקפים מוקדיים והתקפי טוניים-קלוניים כלליים.
בעוד שתרופות אנטי-אפילפטיות אחרות קושרו לאפופטוזה בבעלי חיים צעירים, הרי ניסויים בבעלי חיים הראו שטופירמאט היא התרופה האנטי-אפילפטית היחידה שאינה גורמת ל אפופטוזה בבעלי חיים צעירים במינונים הדרושים כדי ליצור אפקט אנטי-אפילפטי.
תופעות לוואי.
מחקר מעקב לאחר אישור (שלב 4) שנעשה על ידי GlaxoSmithKline טוען שיש יותר תופעות לוואי קוגניטיביות כשנוטלים טופירמאט מאשר עם למוטריג'ין. במחקרים שנעשו על מתנדבים בריאים המינונים הרפואיים של טופירמאט עבור הפרעה דו-קוטבית יצרו חוסרים קוגניטיביים גדולים יותר מאשר למוטריג'ין, כולל איבוד זיכרון לטווח הקצר וקושי במציאת מילים.
להלן תופעות הלוואי שדווחו על ידי יותר מ-10% של הנבדקים במחקר קליני אחד לפחות. הרשימה מסודרת לפי השכיחות:
תופעות הלוואי שגרמו להפסקת נטילת התרופה השכיחות ביותר היו:
באותו מחקר מדווח גם שאצל חולים מבוגרים שיש להם הפרעה דו-קוטבית I, שקיבלו כבר ליתיום או ולפוראט, תוספת הטופירמאט לא הביאה לשיפור משמעותי מבחינה סטטיסטית לעומת פלצבו, לעומת זאת נוספו תופעות הלוואי המנויות לעיל.
FDA הודיע לרופאים שטופירמאט עלולה לגרום לקוצר ראייה חריף וגלאוקומה משנית של זווית צרה. הסימפטומים שמתחילים, בדרך כלל, החודש הראשון של נטילת התרופה כוללים ראייה מטושטשת וכאבי עיניים. הפסקת השימוש בתרופה יכולה לעצור את תהליך הרס עדשת העין ויכולה להפוך את תהליך הפגימה בראייה.
נתונים ראשוניים מרמזים שכמו בתרופות אנטי-אפילפטיות אחרות, גם טופירמאט מגדילה את הסיכון למומים מולדים. דבר זה חשוב במיוחד לנשים שנוטלות טופירמאט על מנת למנוע התקפי מיגרנה.
יש שקשרו את טופירמאט לעלייה משמעותית מבחינה סטטיסטית, להתאבדות. אולם זו אינה נחשבת לתופעה אופיינית.
במרץ 2011 הודיע FDA לרופאים ולחולים על סיכון מוגבר לשפה שסועה אצל תינוקות שנולדו לנשים שטופלו בטופמקס בזמן ההיריון.
תגובות בין תרופתיות.
לטופירמאט יש הרבה מאוד תגובות בין תרופתיות. כמה מהן רשומות להלן: