סלקום מספקת שירותי תקשורת לגופים וארגונים רבים ביניהם צה"ל, שטראוס גרופ, התעשייה האווירית, החברה לישראל ובנקים שונים. כמו כן היא פונה גם לקהל לקוחות הסוהו בתוכניות המותאמות לדרישות של עסקים קטנים ובינוניים. עד להפחתת דמי הקישוריות ב-2011 תחנות רדיו שונות עבדו עם הקידומת 052–999 כשירות טלמסר.
לסלקום מספר גדול של לקוחות בקרב ערביי ישראל. במגזר זה פופולריים במיוחד שירותי ה"טוקמן" שהחברה מספקת, שהיה שירות הפריפייד (כרטיס שיחות בתקציב מוגדר מראש) הראשון בארץ.
סלקום מתגאה בשיתוף פעולה הדוק עם "ועדת הרבנים לענייני תקשורת" ועל-פי דרישותיה של האחרונה סיפקה למגזר החרדי מכשירים "כשרים" - מכשירים בהם לא ניתן לקבל מסרונים או תמונות, ושאינם מאפשרים גלישה באינטרנט. מספרי הטלפון שהוקצו ל"קומה הכשרה" בסלקום מתחילים בספרות 76 ו-71.
נטוויז'ן.
נטוויז'ן בע"מ הוקמה כחברה ישראלית המספקת שירותי אינטרנט, טלפוניה מקומית וטלפוניה בינלאומית. החברה הוקמה ב-2007 כתוצאה ממיזוג חברות התקשורת של קבוצת IDB - "נטוויז'ן 017", "013 ברק" ו"גלובקול". ב-2011 נקנתה החברה על ידי סלקום ומוזגה לתוכה.
הום סלולר.
הום סלולר הוקמה כחברת תקשורת המפעילה רשת סלולרית וירטואלית במתווה MVNO. באמצע 2015 עמד מספר לקוחותיה של המפעילה על כ-15–20 אלף. אז, נמכרה לחברת סלקום.
Associated Press
Associated Press (תעתיק: אסוֹשייטד פְּרס; מוכרת גם בראשי התיבות: AP, "איי-פי") היא סוכנות ידיעות אמריקאית. ב, זוהי סוכנות הידיעות הגדולה בעולם.
הסוכנות מנוהלת על ידי תאגידי של עיתונים, ופועלת כקואופרטיב שלא למטרות רווח. השותפים בה הם מספר רב של עיתונים וגופי תקשורת, אשר חולקים ביניהם את התוכן שהם מייצרים. גופי תקשורת אחרים, שאינם שותפים, יכולים לרכוש ממנה את התוכן שהיא מייצרת. הסוכנות זכתה ב-53 פרסי פוליצר, בהם 31 לצילום, מאז החלה חלוקת הפרס בשנת 1917. בין השאר זכה בפרס עובד הסוכנות, הצלם הישראלי עודד בלילטי.
פעילות.
ארגוני החדשות שהם עמיתים של ה-AP היו מחויבים בראשית קיומה של הסוכנות להעביר ידיעות בלעדיות וידיעות אלה זיכו אותם בקבלת ידיעות מה-AP וכך יצרו מועדון בלעדי. ארגוני חדשות שלא היו עמיתים של הסוכנות לא יכלו להשתמש בידיעות אלו. הבלעדיות של המועדון וכניסתם של רשתות עיתונים גדולות עודד שיתוף של עיתונים גדולים עם קטנים. בעיה מרכזית שעמדה בפני חברי ה־AP הייתה איך לפתח שיטה, שתעודד שיתוף של ידיעות אותם אספו העיתונים בנפרד. בנוסף, מדיניות הבלעדיות יצרה חשש להתנגשות עם מדיניות התחרות הנהוגה בארצות הברית.
ב-1945 פסק בית המשפט העליון של ארצות הברית כי AP הפרה את חוקי התחרות של ארצות הברית, כאשר סירבה למכור ידיעות לעיתונים שאינם חברים בארגון. החלטה זו הביא להתחזקות המתחרה העיקרית של בארצות הברית - United Press International.
בשנת 2005 עברה תהליך של שינוי ארגוני במטרה להתאים את השירות שלה לעידן האינטרנט. בין השאר החלה לגבות תשלום לשימוש בתכנים המקוונים שלה, והקימה רשת וידאו מקוונת בשיתוף אתר MSN של חברת מיקרוסופט. בשנת 2006 הסכימה חברת גוגל לשלם לה דמי מנוי, עבור ידיעות חדשותיות המופיעות בתוצאות החיפוש. זאת לאחר שגוגל הפסידה בתביעה הושגה נגדה על ידי סוכנות הידיעות הצרפתית, החליטה לשלם גם ל-AP. בנובמבר 2009 החלה להפעיל טכנולוגית הצפנה חדשה במטרה לצמצם את השימוש שנעשה בידיעות ובכתבות שהיא מפיצה באתרי אינטרנט ללא רשות וללא תשלום.
ב-2016 הודיעה שתחל להשתמש בבינה מלאכותית כדי לפרסם דיווחים שוטפים על משחקי ליגות הבייסבול. דיווחים שייוצרו אוטומטית על ידי אלגוריתם.
היסטוריה.
החברה הוקמה בשנת 1846 על ידי שישה עיתונים מניו יורק, The Sun, ניו יורק הראלד, New-York Tribune, New York Courier and Enquirer, The Journal of Commerce ו-New York Evening Express. במטרה לחלוק בעלויות של איסוף ידיעות ודיווחים ממלחמת ארצות הברית–מקסיקו שפרצה באותה שנה.
בשנת 1899 השתמשה לראשונה בטלגרפיה אלחוטית בשידור גלי רדיו כדי להפיץ ידיעות וב-1914 השתמשה לראשונה בטלפרינטר (Teleprinter), שהפך את האיפנון הטלגרפי לאוטומטי לחלוטין.
בשנות ה-40 של המאה ה-20 החלה לפעול במזרח התיכון והציבה כתבים בקהיר, ירושלים, תל אביב וביירות.
בעקבות מאמר שמתח ביקורת על תפקודה של AP בגרמניה הנאצית הודתה הסוכנות שלפי דרישת הנאצים היא פיטרה שישה צלמים יהודים בגרמניה, אך סייעה להגירתם משם, העסיקה צלמים פרו-נאצים, וסיפקה לנאצים תצלומים ששימשו את התעמולה הנאצית.
AP נכנסה לתחום שידורי רדיו בשנת 1941 כשהחלה להפיץ חדשות לתחנות רדיו; היא הקימה רשת רדיו משלה בשנת 1974. בשנת 1994 הקימה את APTV, סוכנות לאיסוף חדשות בווידאו. APTV התמזגה עם WorldWide Television News בשנת 1998 ליצירת APTN, המספקת וידאו לתחנות טלוויזיה ואתרים בינלאומיים.
בספטמבר 2000, במהלך האינתיפאדה השנייה, פרסמה סוכנות הידיעות AP תצלום בו נראה אדם פצוע יושב שותת דם ולידו עומד שוטר משמר הגבול ישראלי, כשהוא מניף בידו אלה, כביכול כלפי האדם הפצוע, כשעל-פי הכיתוב המופיע מתחת לתצלום הפצוע הוא מפגין פלסטיני. מאוחר יותר התברר כי הפצוע שבתמונה הוא טוביה גרוסמן, יהודי אמריקאי שהותקף בידי פלסטינים וכי השוטר שלידו מניף אלה כדי להדוף ולהניס את הפורעים. הסוכנות התנצלה על הפרסום עם הכיתוב השגוי שנעשה בטעות. באוקטובר 2002 נפגע קל צלם הסוכנות מאש טנקים בג'נין.
בשנת 2006 פיטרה עיתונאי עקב החלטתו להפיץ ברשת של סוכנות הידיעות מאמר ביקורתי על הנשיא ג'ורג' בוש. שעה לאחר שהופץ המאמר הביקורתי הודיעה מערכת AP ללקוחותיה שיש להתעלם ממנו ולא לעשות בו שימוש. מאחר שמאז הקמתה מקפידה על קו מאוזן ובלתי מפלגתי, בעיקר כדי שתוכל למכור את שירותיה לעיתונים מכל גוני הקשת הפוליטית.
במאי 2018 בטור שפורסם בניו יורק טיימס מספר מתי פרידמן, עורך ב-AP בעבר, כי נהג לציית לדרישת החמאס להציג את אנשיו שנהרגו כאזרחים ובכך להעלות את מספר האזרחים שנהרגו על ידי ישראל.
ב-15 במאי 2021 הפגיז צה"ל את "מגדל אל־ג'לאא", בו שוכנים משרדי AP בעזה. בתגובה אמר נשיא AP גארי פרואיט: "אנחנו מזועזעים מכך שהצבא הישראלי תקף והשמיד את הבניין שהכיל את משרדי אי-פי וכלי תקשורת נוספים בעזה. זוהי התפתחות מטרידה במיוחד". דובר צה"ל אמר כי הצבא תקף את הבניין מפני ששימש בסיס מודיעיני של החמאס, לאיסוף מודיעין להתקפות על ישראל.
פלאפון תקשורת
"פלאפון תקשורת" בע"מ, המוכרת בשם המקוצר "פלאפון", היא ספקית שירות תקשורת סלולרית בישראל והחברה הראשונה שפעלה בישראל בתחום זה. לחברה היו בסוף שנת 2018 כ-2.51 מיליון מנויים. החברה מנוהלת מאז 2019 באמצעות הנהלה המשותפת גם ל"בזק בינלאומי" ו-yes, לקראת מיזוג מלא של חברות הבת בקבוצה.
בין השנים 2003 ל-2007 סיפקה החברה שירותי תקשורת גם תחת המותג "Esc", שיועד לצעירים. לצד המותג "פלאפון", החברה מספקת כיום שירותי סלולר מוזלים תחת המותגים "Pmobile" ו-"Ginimobile" כאשר המותגים משמשים כמותגי משנה לצורך שיווק חבילות בחברת פלאפון במחיר יותר נמוך.
שם החברה התקבע בתודעת הציבור כשם לכל סוגי הטלפונים הסלולריים, הודות לראשוניותו, אף שאין מדובר בשם גנרי. למעשה זהו מותג וסימן מסחר רשום של החברה. כיום, עם דעיכת השימוש בטלפונים נייחים, נזנח השימוש בשם זה בלשון הדיבור, בעקבות הפחתת הצורך לבדל בין טלפונים נייחים לניידים.
בעלות.
בעלות.
בשנת 1990 הפכה חברת מוטורולה לבעלת השליטה המלאה על פלאפון.
לקראת פתיחת שוק הטלפוניה הסלולרית לתחרות בשנת 1994, נכנסה חברת בזק לשותפות עם מוטורולה באוקטובר 1994. בנוסף, שודרגה הרשת לטכנולוגית NAMPS.
בשנת 2001 התנתקה חברת מוטורולה מהבעלות. בזק, שהייתה אז חברה ממשלתית לא הייתה מעוניינת בכך שגם פלאפון תהפוך להיות חברה ממשלתית ולכן ויתרה על האפשרות להפוך לבעלת השליטה בחברה. חברת "שמרוק אחזקות" זכתה במכרז של בזק וקנתה את חלקה של מוטורולה תוך קבלת עמלה מבזק. לאחר שבזק הפסיקה להיות חברה ממשלתית, בשנת 2004, היא קנתה בחזרה את מניות "שמרוק" והפכה לבעלת המניות היחידה של פלאפון. כיום החברה נמצאת בבעלות מלאה של חברת בזק.
היסטוריה.
חברת "פלאפון תקשורת" הוקמה בשנת 1985 על ידי החברות "מוטורולה" ו"תדיראן" לאחר שמוטורולה זכתה במכרז להקמת רשת טלפוניה סלולרית בישראל בנובמבר 1983. בכך הייתה פלאפון לחברה הסלולרית הראשונה בישראל. הרשת התבססה על טכנולוגיית Advanced Mobile Phone System האנלוגית.
במרץ 1986 הפעילה פלאפון את השירות הסלולרי לציבור. באותם ימים תקשורת סלולרית הייתה מיועדת לפלח שוק המנהלים וצרכנים בעשירונים העליונים. החברה מיצבה את המכשיר ככלי עבודה. בפרסומות הראשונות של החברה נראה השחקן חנן גולדבלט מודיע לברוקר שלו לקנות ולמכור מניות תוך כדי נסיעה. עד תחילת שנות ה-90 היו לחברה אלפים בודדים של מנויים. מכשירי הטלפון, כולם מתוצרת מוטורולה, היו כבדים ומגושמים ולכן רובם הותקנו בכלי רכב ולא היו נישאים.
בני אפשטיין היה המנכ"ל הראשון, בין 1985 ל-1994.
אי תשלום תמלוגים למדינה.