על פי הניו יורק טיימס (2006), מחזיקה גוגל מספר שיא של יותר ממיליון שרתים המפוזרים על פני 25 אתרים ברחבי העולם. החברה מפעילה מרכזים גדולים באירלנד, אטלנטה ועמק הסיליקון, שמחוברים ביניהם ברשת סיבים אופטיים.
החברה מציגה את חזונה במילים הבאות:
יושב ראש החברה הוא ד"ר אריק שמידט, לשעבר מנכ"ל חברת נובל. בנוסף על משרדיה הראשיים, מחזיקה החברה משרדים בדבלין שבאירלנד ומרכזי פיתוח במקומות שונים, בהם ישראל.
ב־19 באוגוסט 2004 הנפיקה Google בפעם ראשונה את מניותיה לציבור לפי שווי שוק של 23.1 מיליארד דולר. מניות החברה נסחרות בבורסת נאסדאק תחת הסמל GOOG. שווי השוק של החברה נכון ליולי 2007 היה 160 מיליארד דולר.
באוקטובר 2006 רכשה חברת גוגל את אתר YouTube בעסקת חילופי מניות תמורת 1.65 מיליארד דולר.
תרבות ארגונית.
גוגל מדורגת באופן קבוע כאחד ממקומות העבודה המועדפים על ידי עובדים. החברה מופיעה בחמישייה הפותחת של רשימת החברות שהכי כדאי לעבוד בהן שמפרסם מגזין Fortune, מאז 2007.
בישראל מדורגת החברה בחמישייה הפותחת בדירוג החברות שטוב לעובדי ההיי טק לעבוד בהן, על פי סקר של חברת CofaceBdi, המתפרסם בעיתונים הכלכליים. גוגל נודעת כחברה בעלת תרבות ארגונית לא-פורמלית, וכחברה המתגמלת את עובדיה.
גוגל נודעה במדיניות "20% time" המעודדת את העובדים להשקיע חמישית מזמנם בפרויקטים אישיים, ורבים ממיזמי החברה נולדו מפרויקטים שכאלה. באוגוסט 2013 נפוצו בעיתונים שמועות אודות ביטול המדיניות אך אלו הוזמו לאחר מכן.
מטה החברה ומרכז הפיתוח הראשי שלה ממוקמים במאונטן ויו שבקליפורניה. המתחם מכונה "גוגלפלקס" (Googleplex) - משחק מילים על המספר "גוגולפלקס", ממנו נגזר שם החברה, והמילה "קומפלקס".
גוגל ישראל.
גוגל ישראל מפעילה את האתרים והשירותים בעברית מהאתר Google.co.il. היא מחזיקה בישראל מרכז מחקר ופיתוח עם משרדים במגדל אלקטרה בתל אביב-יפו ובפארק מת"ם בחיפה. בראשות המרכז הישראלי עומד פרופסור יוסי מטיאס ואת תחום המכירות מנהל ברק רגב.
במרכז הפיתוח הישראלי פותחו מספר תכונות במוצרי גוגל, ביניהן מנגנון הצעת מילות החיפוש המשולב במנוע החיפוש (Google Suggest), תיקון שגיאות כתיב במילות חיפוש, יכולת הוספת שכבות ביוטיוב, יישומי תחרויות ביוטיוב, את Google Trends ו-Google Insights for Search, יישומי מעבדה ב-Gmail, שיטה חדשה למכרזי פרסומות לטלוויזיה ו-Google Visualization.
מוצרי החברה.
מנוע החיפוש.
המוצר בזכותו התפרסמה החברה הוא מנוע החיפוש "גוגל", שהפך למנוע החיפוש הפופולרי ביותר ברשת האינטרנט זמן קצר לאחר השקתו.
מנוע החיפוש כה דומיננטי שבאנגלית המילה Google משמשת כפועל שמשמעותו לחפש ברשת, ובעברית הפועל "גיגול" או "לגגל", הנמצא בשימוש בשפה היומיומית, נגזר משמה של החברה.
מנוע החיפוש "גוגל" מבוסס על טכנולוגיה המכונה PageRank (שיטת דירוג הנקראת על שם ממציאה לארי פייג'), שיטה הקובעת את "חשיבותו" של דף אינטרנט על בסיס אלגוריתם סטטיסטי. הרעיון שעומד בבסיס האלגוריתם הוא ספירה של מספר הפעמים בהם מגיעים אל הדף בשיטוט אקראי ברשת. מדד כזה, לוקח בחשבון שיקולים גלובליים של המבנה הכולל של הרשת ולא רק שיקולים לוקאליים כמו מספר ההפניות לאותו דף.
מנוע החיפוש של גוגל מושך קהל גדל והולך של משתמשים, בזכות איכות תוצאותיו וממשק המשתמש הפשוט שלו. בשנת 2000 החלה גוגל לפרסם מודעות טקסט פשוטות, על פי מילות החיפוש, בצד תוצאות החיפוש שהציגה. בנוסף, קיימת אפשרות להציג אתר, תמורת תשלום, ברשימה נפרדת בראש תוצאות החיפוש.
פעמים רבות, בזמן כתיבת מחרוזת החיפוש, מציע גוגל להשלים אותה על פי מחרוזות השמורות אצלו. למנוע החיפוש ממשק משתמש בשפות רבות, ובהן עברית.
בדף הבית של מנוע החיפוש נכללים, בנוסף לחיפוש הכללי באינטרנט, גם מדורים אחדים:
במכשירים ניידים (טלפונים ומחשבי לוח) ובמחשבים שולחניים, בתוך דפדפן "כרום" - גוגל גם מציגה את שירות Google Now המהווה סוג של "עוזר וירטואלי" המציג "כרטיסי מידע" והתראות מתפרצות לגבי נושאים שלדעת "גוגל" עשויים לעניין את המשתמש. Google Now כולל גם הפעלה קולית, יכולת לחיפוש קולי ויכולת "לשוחח" עם המשתמש בשפה "כמעט טבעית".
בסך הכול, גוגל עושה מאמצים ניכרים על מנת לשמור את המשתמש "בתוך" האתר שלה.
מוצרי אינטרנט עיקריים.
בנוסף למנוע החיפוש מספקת גוגל שירותים נוספים, כגון סרגל כלים הניתן להתקנה בדפדפן, שירותי תרגום מכונה עבור מספר שפות, קבוצות דיון, מדריך אתרים ידני, דואר אלקטרוני בשם Gmail, גוגל חדשות.
הפולמוס סביב השפעת גוגל על החברה.
במהלך השנים נקלעה גוגל מספר פעמים למרכזו של פולמוס ציבורי. החברה הואשמה בפגיעה בפרטיות, בפגיעה בזכויות יוצרים ובשיתוף פעולה עם משטרים המפירים זכויות אדם. נושאים נושאים בהם הועלו שאלות על התנהלות החברה היו סביב: זכויות יוצרים, תשלום מיסים, התנהלות לא תחרותית והעדר נייטרליות במערכת החיפוש.
פרטיות.
המידע הרב הנגיש לגוגל על אנשים רבים ברחבי העולם, הוא חסר תקדים בכמותו ובהיקפו. המידע משמש את גוגל להצגת פרסומות מותאמות למשתמש ולמקסום רווחיה מפרסום. הרווחים הגדולים מפרסום הם אלו שמאפשרים לגוגל להציע את שירותיה בחינם למשתמשים הפרטיים ולאסוף עליהם מידע רב נוסף. גוגל מחזיקה ביכולת לגלות, מי הם חבריו של אדם, מה הם הנושאים המעניינים אותו, והיכן הוא נמצא בכל שעה ביום. יכולת שגורמת לדאגה בקרב גופים העוסקים בהגנת הפרטיות, בקרב רגולטורים, ובקרב משתמשים רבים.
בדצמבר 2009 בראיון נשאל מנכ"ל גוגל, אריק שמידט, האם הגולשים צריכים לחלוק מידע עם גוגל כאילו היה חבר קרוב: מבקריו של שמידט טענו כי הוא מפנה את האחריות לגולשים ואף מאיים עליהם. למעשה, זכות הפרטיות של הגולשים אינה נשמרת על ידי ענקית האינטרנט, כשהיא "מתחבאת" מאחורי החוק האמריקאי.
באחד במרץ 2012, גוגל שינתה את מדיניות הפרטיות שלה ואפשרה שימוש במידע לחברות בת ואתרי צד שלישי המשתמשים בשירותי Google AdSense ו-Google Analytics. מבקרים טענו ששינוי המדיניות מונע חדשנות באינטרנט ופוגע בגולשים.
מחקר שבצעה אוניברסיטת אוקספורד בשנת 2018, שניתח את זרימת המידע שאוספות מיליון אפליקציות - לרבות היסטוריית גלישה, מידע אישי כללי והיסטוריית מיקום - הראה שכ-88% מהמידע שאספו אותן אפליקציות הגיע לחברת האם אלפאבית, כאשר כמעט כל המידע (87.57%) הועבר ישירות לשימוש חברת גוגל.
גוגל שומרת על שרתיה מידע רב שיצרו המשתמשים במודע: תכתובות דואר, תוכני וידאו ומסמכים וכן מידע שיצרו המשתמשים אגב שימושם בשירותי החברה, כדוגמת מילות החיפוש בהם השתמשו, והסרטים בהם בחרו לצפות. בנוסף מתעדת החברה את מיקומם של משתמשי מערכת ההפעלה אנדרואיד בכל רגע נתון. גוגל מבטיחה כי המידע נעשה בשימוש רק לצורך התאמת פרסומות וכי אף אחד מעובדי החברה ומבעלי בריתה אינו מורשה להשתמש בו לצרכיו.
ב-2010, חשפה גוגל מידע אישי של משתמשי שירות הדואר שלה, כאשר השיקה את רשת חברתית חדשה בשם Buzz. גוגל ניסתה לקדם את הרשת החברתית באופן אגרסיבי, על ידי צירוף אוטומטי של כל בעלי חשבונות ג'ימייל לרשת והוספת האנשים איתם התכתבו כחבריהם ברשת החברתית בצורה הגלויה למשתמשים אחרים. הביקורת החריפה על המהלך, ומספר תביעות משפטיות שהוגשו נגד גוגל גרמו לה לבטל את המהלך.
גוגל שומרת מידע על משתמשיה בטלפונים החכמים ובמחשבים בהם הם משתמשים, אך פעמיים בעבר לא הקפידה על מחיקת המידע לאחר פרק זמן סביר. מה שמעלה את הנזק שעלול להיגרם למשתמש אם אדם זר יפרוץ למחשב או לטלפון החכם של המשתמש. מקרה ראשון היה כאשר מנוע החיפוש של גוגל השתמש בעוגיות ארוכות-טווח לשמירת מידע על זהות המשתמש, העדפותיו והיסטוריית החיפוש שלו, והגביל את משך שמירת המידע עד לשנת 2036. מקרה שני היה חשיפת העובדה שמערכת ההפעלה אנדרואיד לטלפונים חכמים, שומרת את היסטוריית המיקום של אדם בקובץ שאינו נמחק לעולם. בשני המקרים הביקורת הציבורית גרמה לחברה לשנות את מדיניות שמירת המידע. גוגל הודיעה שתגביל את משך פעולת העוגיות לשנתיים ותצנזר מידע אישי לאחר תאריך זה. גוגל מצנזרת את כתובות ה-IP של החיפושים שביצעו משתמשים לאחר תשעה חודשים ותוכן עוגיות לאחר שנה וחצי.
במאי 2018 נכנסו לתוקף תקנות הפרטיות של האיחוד האירופי, ובעקבות הפרה שלהן הטילה בשנת 2019 הרשות להגנת הפרטיות הצרפתית (CNIL) קנס של 50 מיליון אירו על גוגל, בגין הפרת פרטיות.
בתגובה למחקרים השונים שיצאו נגדה וגררו קנסות חוזרים, הכריזה גוגל על מספר שינויים מתוכננים במדיניות הפרטיות שלה, בהם צמצום הרשאות של אפליקציות בחנות האנדרואיד, כך שתוגבל כמות המידע שיוכלו לגשת אליו במכשירים השונים.
צנזורה.
ביקורת חריפה כלפי גוגל נשמעה על שיתוף הפעולה שלה עם צנזורת האינטרנט בסין. החברה נכנעה לתכתיבי השלטונות בסין והסכימה לצנזר תוצאות חיפוש של ערכים, בהתאם לדרישת השלטון הסיני. חיפוש של מושגים דוגמת "דלאי למה", "כיכר טיאננמן", "טאיוואן" במנוע החיפוש, הניב הודעה בנוסח "לא ניתן למצוא אתר בנושא". מעבר לכך, גוגל ושלל שירותיו יפסיקו לעבוד לדקות ספורות אם יהיו ניסיונות חוזרים לחפש את המילים המסומנות. לתפיסת רבים היה בכך שיתוף פעולה של גוגל עם רודנות השלטונות בסין. בסוף מרץ 2010, צמצמה החברה את פעילותה בסין, בעקבות פריצות שביצע הממשל בסין לשרתי החברה ולחשבונות הדואר האלקטרוני של פעילי זכויות אדם. הגולשים לאתר גוגל סין הופנו לאתר גוגל הונג קונג, מהלך שהפסיק את הצנזור. ב-10 בינואר 2020, הכריזה גוגל כי היא מתכננת להפסיק את הצנזורה במנוע החיפוש שלה בסין.