במסורת היהודית, ראו בבצורת, גזרה שגזר הקב"ה על עמו בגין עוונותיהם. חז"ל קבעו ארבע תקנות, אשר על הציבור לבצע במהלך שנת בצורת, כדי לרצות את הקב"ה ולגרום לו לבטל את הגזרה. התקנות מתבצעות בהתאם לתקופת השנה, ולמשך האיחור בירידת הגשמים.
הגמרא במסכת תענית מתארת את המעמד המרגש, וכיצד כולם החל בנשיא הסנהדרין, וכלה באחרון הקהל, מניחים על ראשם אפר מקלה. כן שמים אפר מקלה על ארון הקודש שהוצא החוצה. . התלמודים מסבירים כי הוצאת ארון הקודש החוצה, ושימת אפר מקלה בראשו, באה לסמל את בזיונו של ארון הקודש בגין עוונותיהם של ישראל.
רבי זירא מתאר את תחושותיו למראה ארון הקודש כשעליו אפר מקלה. כלומר: "כאשר הייתי רואה את החכמים שהם מניחים, אפר מקלה על התיבה כל גופי היה מזדעזע".
ההסבר לשם.
נשאלת השאלה לשם מה היה צריך לתת שם מיוחד - "מקלה" לאפר שניתן בראש חתנים, וליחד אותו מאפר אחר. מסביר רבנו עובדיה מברטנורא שבהלכה המילה אפר לא מתייחסת לתוצר בעירה בדווקא. כפי שאנחנו רואים במצוות כיסוי הדם ומה שנאמר בתורה: . והנה המצווה יכולה להתקיים גם באפר, או בנסורת וכדומה. מה שאין כך בשימת אפר על ראש חתן, ששם ההלכה מתעקשת על אפר שרפה בדווקא, ועל כן נוסף הכינוי מקלה, לציין שמדובר באפר קלוי.
ולמה צריך שיהיה אפר קלוי ממש?
האמוראים לוי בר חמא, ורבי חנינא בר חמא נחלקו בנושא. אחד אמר: ואחד אמר: .
אפר עצמות.
התוספות במסכת תענית ד"ה ונותנין אפר על גבי וכו', מביא דעה תמוהה, אשר קולמוסים רבים נשברו בעקבותיה. . לדעת התוספות, אפר מקלה הוא מעצמות אדם שנשרפו.
בשירה העברית.
גדולי המשוררים העבריים במאה ה-19 כחיים נחמן ביאליק ויהודה לייב גורדון, אשר בצעירותם למדו בישיבות, והיו מחוברים בשורש נשמתם למקורות יהדותם, הכניסו לתוך שיריהם מושגים מבית המדרש היהודי. כך מצא גם אפר מקלה את מקומו בשיריהם של השניים.
שנים רבות לאחר שנפטר אביו של ביאליק ואימו נותרה אלמנה, בשנת 1934, תיאר המשורר בשירו , את קדרותה של אימו ואת מצבה העגום בצבעים שחורים.
יל"ג אשר התמחה ביצירותיו בתנאי החיים בתחום המושב, כתב בפואמה הטראגית-קומית המפורסמת שלו "שני יוסף בן שמעון", בה הגיבור הופך לקורבן על מזבח שלטונם המושחת של פרנסי הקהילה:
ג'וינר לוקאס
גארי מוריס לוקאס (באנגלית: Gary Maurice Lucas, נולד ב-17 באוגוסט 1988) המוכר בשם הבמה ג'וינר לוקאס (Joyner Lucas), הוא ראפר, כותב שירים ושחקן אמריקאי.
קריירה מוזיקלית.
ג'וינר לוקאס התחיל את הקריירה שלו תחת שם הבמה ג'י-סטורם. ב-2007, שינה את שם הבמה שלו ל"פיוצ'ר ג'וינר" והתחיל לעבוד עם דודו, סיירוס דה גרייט, ויצרו ביחד הרכב בשם "Film Skool Rejekts". באותה שנה, הוציאו את המיקסטייפ "Workprint: The Greatest Mixtape of All Time".
לוקאס המשיך בדרכו והוציא את המיקסטייפ הראשון שלו בשם "Future Joyner" בשם ""Listen 2 Me in 2011"." לאחר שהראפר פיוצ'ר הגיע לגדולה, לוקאס שמט את ה"פיוצ'ר" משמו והמשיך כג'וינר לוקאס.
ב-5 באפריל 2015 הוציא לוקאס את המיקסטייפ ""Along Came Joyner"'."
מאז שנת 2017 לוקאס הוציא רמיקסים שונים לשירי היפ-הופ ידועים, בין הרמיקסים שעשה ניתן למנות את השירים: "גוצ'י גאנג" של הראפר ליל פאמפ, "פנדה" של הראפר דיזיינר ו"מאסק אוף" של הראפר פיוצ'ר.
ב-16 ביוני 2017 הוציא את המיקסטייפ ""508-507-2209"," המיקסטייפ נכנס למקום 7 בטבלת ה"Heatseekers Albums" של בילבורד.
ב-28 בנובמבר 2017 הוציא לוקאס את השיר "I'm Not Racist" בערוץ היוטיוב שלו אשר במהירות הפך לוויראלי, נכון ליולי 2019 השיר עומד על כ-124 מיליון צפיות.
בתחילת שנת 2018 הוציא לוקאס ביחד עם הזמר כריס בראון את השיר "Stranger Things" כחלק מהפרויקט המשותף של השניים "Angeles &amp; Demos".
ב-1 באפריל 2018 הוציא לוקאס את השיר "Frozen", סינגל שלא מתוך אלבום.
ב-2 במאי של אותה השנה, הוציא לוקאס ביחד עם כריס בראון את השיר השני מתוך הפרויקט המשותף, "I Don't Die".
ב-31 אוגוסט יצא השיר "Lucky You" כחלק מאלבומו של הראפר אמינם "Kamikaze" בו לוקאס השתתף. השיר נכנס למקום 6 בבילבורד הוט 100.
ב-27 במרץ 2020 יצא לאור אלבום הבכורה של לוקאס, "ADHD". האלבום כולל בין היתר את הלהיט "ISIS" בהשתתפות הראפר לוג'יק.
מערך לוויינים
מערך לוויינים הוא כינוי למספר לוויינים, אשר יש תיאום מיקומי ביניהם. למערך לוויינים שימושים שונים: מערכת ניווט לוויינית, מערכות תקשורת, סיוע במקרה אסון, ועוד.
מספר הלוויינים במערך יכול לנוע בין עשרות לעשרות אלפים. יצירת מערך שומרת על תחום כיסוי מלא של כל נקודה על כדור הארץ, ומאפשרת נגישות מלאה בשירותים השונים, בכל שעות היממה.
היסטוריה.
מערך ה-GPS נשלח כבר בשנת 1973.
החל מהעשור השני של המאה ה-21, כמה גורמים הפכו את יישום שיטת מערך הלוויינים לאפשרית יותר ונפוצה:
פריסת הלוויינים.
שיגור מערך ואופן הפריסה.
אם מדובר בלוויינים קטנים, בדר"כ דרך הפריסה שלהם היא בתור "מטען טרמפ", אשר משוגרים יחד עם עוד מטען יותר גדול, אך מתוזמנים לפריסה בזמן שונה. חסרון שיטה זו היא שלעיתים המערך לא משוחרר בגובה בו הוא צריך להיות מוצב, וזה דורש עוד תמרונים.
לעיתים אף משוחררים הלוונים הקטנים, מלוויין יותר גדול.
כיום ישנן חברות אזרחיות בבעלותן משגרים קטנים, המיועדים לשיגור לוויינים קטנים ומערכי לוויינים, והצבתם בגובה אופטימלי. בין החברות RocketLab הניו זילנדית (המשגרת כמעט כל חודש) Astra, Virgin Orbit ו-Firefly האמריקאיות, ועוד.
מיקום המערך.
העקרון המנחה בפריסת מערך הוא כזה: ככל שהגובה בו משייט הלוויין נמוך יותר, הרי שהוא יוצר שטח כיסוי יותר קטן על פני כדור הארץ. בנוסף, כמות פחותה של לוויינים, עלולה לצמצם את זמינות הכיסוי. לפיכך המשחק הוא בין כמות הלוויינים לגובה בו הם נמצאים.
מספר הלוויינים הדרושים לכיסוי כדור הארץ תלוי בגובה הלוויינים: 3 לוויינים גבוהים (GEO - מסלול גאוסטציונרי) מכסים כמעט את כל כדור הארץ, אבל לפחות 50 לוויינים נמוכים (LEO - מסלול לווייני נמוך) דרושים לביצוע משימה דומה.
בנוסף, ככל שלוויין יותר נמוך, אזי הזמן שלוקח לאות שמשדר הלוויין להגיע לפני השטח, הוא יותר קצר. עניין זה הוא פרמטר משמעותי במגוון השירותים הניתנים מלוויין. לפיכך, זהו עוד גורם המשפיע על איפה לשים את מערך הלוויינים.
תיאום ושימור הפריסה.
ציוד בלוויין.
בלוויין צריך שיהיה המכשור המתאים לשמירה אוטונומית על המיקום העצמי, וכן להתגבר על הגרר של האטמוספירה, כגון גלגל תנע או מנוע דחף קטן.
סוף חייו של לוויין.
לשם תפקוד מלא ויציב של מערך לוויינים, יהיה צורך בהחלפת לוויינים שאינם מתפקדים עוד, מסיבות שונות.
מערכות.
לווייני תקשורת.
עם התפתחות הגלובליזציה, והדרישה לטלקומוניקציה, נעשים ניסיונות שונים להנגשת האינטרנט בכל נקודה על פני כדור הארץ. התפתחות והוזלת תחום הלוויינות הופכים תהליך זה לאפשרי, בעיקר על ידי פריסת מערכי לוויינים.
OneWeb satellite constellation.
בתחילת 2019 נשלחו לחלל ששת הלוויינים הראשונים של OneWeb satellite constellation , פרויקט ששאיפתו להנגיש את האינטרנט לכל נקודה בכדור הארץ על ידי פריסת מערך רחב היקף של לוויינים.
Starlink.
פרויקט Starlink של SpaceX תכליתו ליצור מערך רחב היקף של 12,000 מיני לוויינים אשר יספקו קישוריות אינטרנט לכל נקודה בכדור הארץ. ב-24 במאי 2019 שוגרו לחלל 60 הלוויינים הראשונים לשם הוכחת היתכנות.
China 125.
חברת תקשורת סינית המתעתדת לפרוש מאות לווייני תקשורת. ב-5 ביוני 2019 היא שיגרה שני לווייני תקשורת שלה.
NSLComm.
ב-9 ביוני 2019 שוגר NSLSat-1, לוויין זעיר של חברת ההזנק הישראלית NSLComm. הלוויין הוא הראשון מתוך מאות שעתידים להיות במערך זה עד 2023, והם עתידים לספק אינטרנט למקומות נידחים. החברה תציע גם פריסת תקשרות אינטרנטית ל: תעשייה הצבאית, תחום הספנות, האינטרנט של הדברים (IoT) ותחומים נוספים.
החברה מציעה שני פרמטרים ייחודיים וחדשניים שעתידים לשנות את תחום פריסת האינטרנט העולמי :
שני הפרמטרים הנ"ל וכן בהתחשב בגודל הלוויין, עשויים לגרום להוזלת לווייני תקשורת הנתונים עד פי עשרה.
לווייני תקשורת.
אירידיום.
מיזם מתחום הטלפוניה המאפשר תקשורת בין כל שתי נקודות על פני כדור הארץ. את המיזם הקימה באמצע שנות ה-90 חברת מוטורולה.
לווייני ניווט.
לווייני הניווט הלווייני היו מהמערכים הראשונים להיפרס בחלל, עקב הדרישה הגבוהה ליכולת זו (גם אם לא הייתה נפוצה ופתוחה לשימוש אזרחי עד לשנות ה-90 של המאה ה-20).
הראשונות לשגר מערכים אלו היו המעצמות ברית המועצות וארצות הברית
עם התפתחות תעשיית החלל, נכנסו לתמונה עוד מדינות, החל מתחילת המאה ה-21 :
לווייני התרעה והצלה.
להק ננו-לוויינים אדליס-סמסון (Adelis-SAMSON).
פרויקט של הטכניון, אשר ישמש לחישוב מיקום של מקורות קורנים (היינו בטווחי קרינה אלקטרומגנטית שונים) מכדור הארץ, לשם איתור אנשים, מטוסים וספינות, לראשונה אי פעם באמצעות מערך ננו-לוויינים. המבנה בעל שלושה ננו-לוויינים ירחף בגובה 600 ק"מ, בצורה אוטונומית, תוך תיאום המיקום.
Disaster Monitoring Constellation.
תפקידה העיקרי של מערך לוויינים זה הוא לזהות אסונות טבע, ואסונות מעשה ידי אדם.
המערך בן שמונת הלוויינים הוא פרויקט בינלאומי למעקב אחרי אסונות, המשמש גם מדינות שאינן במיזם. מטרת המערך לספק מידע לצוותי חירום וסיוע על אזורים שנפגעו, למשל משריפות, רעידות אדמה ושיטפונות. המערך משמש גם ארגונים למען איכות הסביבה, כך הם יכולים לעקוב אחרי צמיחת יבולים או כריתה בלתי חוקית של יערות.