התוכנית כוללת התייחסויות סאטיריות והומוריסטיות לאירועי השבוע החולף בעיקר באמצעות חיקויים, מערכונים, בדיחות וחידודים על כותרות השבוע. פורמט התוכנית הוא כשל מהדורת חדשות טלוויזיונית, כשהמערכונים והפינות השונות משתלבים ככתבות, ראיונות ודיווחים חיים, השזורים על פני רצף ה"מהדורה". באופן זה התוכנית מלעיגה על רבים מהמאפיינים של תרבות הטלוויזיה עצמה, ועל תרבות תקשורת ההמונים בכללה; ובתוך כך גם על המצבים והדמויות שמחוללים כותרות, ובאופן רחב על המציאות הישראלית כולה.
התוכנית זכתה מראשיתה למדרוג גבוה. יוצר התוכנית והעורך הראשי שלה הוא מנהל התוכן של קשת, מולי שגב. את שם התוכנית נתנה לה דנה מודן, בת זוגו של שגב בזמנו, מתוך שירו של יהורם גאון "שלום לך ארץ נהדרת" (שגב זכר כי ההשראה לרעיון של מודן הייתה המשפט "יש לנו ארץ נהדרת" שהשמיע בנימין נתניהו במערכת הבחירות שמעון פרס).
"ארץ נהדרת" שודרה לראשונה ב־7 בנובמבר 2003. העונה הראשונה שודרה בימי שישי בערב, בדומה לתוכניות בידור אחרות ששודרו בישראל החל מסוף שנות השבעים. תבניתה הבסיסית, שהסתמכה על צוות של שחקנים וקומיקאים ושילוב תכנים בידוריים וסאטיריים בנוסח תוכניות מצליחות קודמות כמו "רק בישראל", "ניקוי ראש" ו"העולם הערב", הוכיחה את עצמה וזכתה להצלחה. תוכנית הבידור הישראלית קיבלה השראה רבה מתוכנית הבידור האמריקנית "סאטרדיי נייט לייב" וכן מתוכניות נוספות כגון "הדיילי שואו". התוכנית הפכה לאחת התוכניות המתוסרטות ארוכות השנים ביותר בטלוויזיה הישראלית, ונכון ל־2021 הופקו לה 19 עונות.
בעונה ה־15 החלה התוכנית להיות משודרת בפורמט HDTV.
מבנה התוכנית.
"ארץ נהדרת" בנויה כמהדורת חדשות מדומה, המארחת מדי שבוע פוליטיקאים, אנשי ציבור ובדרנים, וכן מספר דמויות בדיוניות. מנחה המהדורה, איל קיציס, מוצג כדמות הרצינית היחידה וכמי שאינו נלאה מלקוות לכך שכתביו ואורחיו יענו תשובות ענייניות לשאלותיו, ובכך משמש כמצע ו"הרמה להנחתה" לרוב הבדיחות. בנוסף מקריין קיציס את מערכוני החוץ שמוקרנים בין חלק אחד של המהדורה למשנהו (עד אמצע עונה 11, כאשר הוחלף בידי שרון טייכר). בסיום התוכנית נפרד קיציס מהצופים במשפט הקבוע "ואל תשכחו, יש לנו ארץ נהדרת".
צוות התוכנית מורכב ממשתתפים קבועים, המתחלף לעיתים בין העונות, ומתוגבר לעיתים בהופעות אורח של אמנים אחרים וידוענים מתחומים שונים. השחקנים מגלמים דמויות רבות ומשתנות המהוות את עיקר התוכנית. הדמויות המגולמות הן של אישים בפוליטיקה הישראלית, של אנשי ציבור ושל אנשי תקשורת מוכרים, המוצגים בחיקוי כקריקטורות, לרוב באור מגוחך ונלעג. חלק מהדמויות המגולמות הן דמויות פיקטיביות, המייצגות סטריאוטיפים ותופעות מוכרות בחברה הישראלית. בעונותיה המאוחרות הוקרנו בתוכנית סדרות מערכונים שונות של יוצרים קומיים שלא היוו חלק מהצוות הקבוע ולא התקשרו ישירות לעיסוק באקטואליה. על פי רוב מערכונים אלו התחילו את דרכם כסרטונים ויראליים ביוטיוב ובפלטפורמות אינטרנטיות אחרות.
מבנה התוכנית, לבד מתוכניות מיוחדות ותוכניות לקט, קבוע, עם שינויים קלים בין עונת שידור אחת לאחרת:
השפעה.
לתוכנית חשיבות לא מבוטלת בעצם הבחירה להציג או לא להציג בהבלטה דמויות מסוימות. רבים סבורים כי מעמדם של שלי יחימוביץ', עוזי כהן, מירי רגב או ג'ודי ניר מוזס שלום כדמויות בעלות חשיבות נוצר במידה רבה בעקבות השימוש התכוף בהן כדמויות בתוכנית.
מרבית האישים שחיקוייהם מוצגים בתוכנית מצהירים שהם מקבלים את דמויותיהם הקריקטוריסטיות המוצגות בתוכנית ברוח טובה ובהומור, ואף מוחמאים מעצם הכללתם בתוכנית, אך במקרים מסוימים דווחו גם מקרים של פגיעה ועלבון מצד האישים שחוקו בתוכנית. דוגמה בולטת היא הפוליטיקאי מוחמד אבו טיר, ממנהיגי החמאס, שהביע את הסתייגותו מן השימוש בדמותו בתוכנית דרך חיקויו על ידי טל פרידמן ככזו המנסה ללא הרף לפתות ישראלים להגיע לאזור השטחים במסווה של מארגן מסיבות. הצגת נשיא המדינה משה קצב כאוויל מוחלט גררה מחאות מצד לשכת הנשיא, ושחקן הכדורגל אבי נמני ביקש, כפי שנטען בתקשורת, כי הצגתו בתוכנית תמותן, ואכן כך היה (בתחילת העונה דמותו הופיעה כמעט כל תוכנית אך לאחר כמה תוכניות הופיע רק אחת לכמה תוכניות, ובמערכונים קצרים יותר). אברי גלעד, שבעונה השביעית חוקה על ידי אסי כהן, התלונן כי הוצג בתוכנית בתור אחד שמרוויח את הונו מסבלם של אנשים אחרים.
הפופולריות הרבה של "ארץ נהדרת" בציבור הישראלי באה לידי ביטוי לא רק במדרוג גבוה אלא גם במקום שניתן לה בבמות נוספות. כך למשל הצלחת העונה הראשונה הביאה את חברות התחפושות בפורים 2004 לייצר תחפושות של הדמויות המפורסמות של התוכנית, כמו לובה (טל פרידמן) ועוזי כהן (אלי פיניש). התוכנית נבחרה בשנת 2010 לתוכנית העשור של גלי צה"ל והתחנה אף הקדישה לה מצעד מערכונים מיוחד.
ב-10 באפריל 2013 נפתחה במוזיאון ארץ ישראל תערוכת תצלומים של שחקני התוכנית ודמויות שונות מכל העונות לרגל עונת העשור, באותה שנה זכתה התוכנית בפרס "כד החלב" המוענק לאישים בתחום הטלוויזיה מטעם המכללה האקדמית עמק יזרעאל.
בנאומו בירושלים ב-2013 אמר נשיא ארצות הברית ברק אובמה ברוח הומוריסטית כי: "כל הדרמה שהייתה ביני לבין ידידי ביבי הייתה בסך הכול מזימה לייצר תוכן עבור 'ארץ נהדרת'".
ביקורת.
למרות ההצלחה המסחרית ספגה התוכנית ביקורות על גישתה הבידורית בעיקרה. בעונותיה הראשונות, לטענת מספר מבקרים, הסאטירה בתוכנית הומרה באסופה של חיקויים מבוצעים היטב, והתוכנית נמנעת מביקורת של ממש על דמויות מרכזיות ועל נושאים בוערים בזירה הפוליטית והציבורית. בעונות המאוחרות יותר של התוכנית טענו המבקרים שהתוכנית לא רק חדלה מלעסוק בסאטירה אלא גם הפסיקה להיות מצחיקה ולמעשה נשארה בלעדית תחת תו "תוכנית הבידור" הפופולרית.
כותבי התוכנית מציגים את עצמם כבעלי אג'נדה שמאלית מה שהשפיע על תפיסת התוכנית בציבור ועל התגובות אליה, בעיקר מצד הימני של המפה הפוליטית.
צופים מימין הרבו לטעון כי התוכנית מוטה פוליטית לטובת השמאל, לועגת לאג'נדה של הימין בלבד, ומציגה ימנים ומתנחלים באופן מוקצן ומוגזם, בין השאר בהצגתם של אביגדור ליברמן ויעקב כץ כפשיסטים ואף כנאצים. בשנת 2011 הופצה תמונה בה הופיע עורך התוכנית, מולי שגב, כשהוא לבוש כקצין אס-אס. משמאל תקפו בחריפות את הפעולה וטענו כי יש צורך להבדיל בין ביקורת סאטירית, גם אם בוטה, לבין מה שהם קראו לו "תוקפנות חסרת ביסוס", מנגד בימין טענו שעל אף שהפעולה עצמה פסולה, בעצם העובדה שהתוכנית בחרה לעשות שימוש בדימויים מעין אלו היא התירה למתנגדיה להשיב באותו מטבע.
בעונה ה-15 הוצג שר החינוך והתפוצות נפתלי בנט עם אביזרים של בתי תפילין לראשו כתסרוקת המזוהה עם הזמרת נטע ברזילי וזאת במסגרת מערכון סביב זכייתה באירוויזיון (אף על פי שלא היה מדובר בתפילין אמיתיים). בתוך זמן קצר התחוללה סערה ברשת ובמקביל אליה הגיבו ראשי כל הסיעות הדתיות בכנסת, אפילו הרב הראשי לישראל דוד לאו פרסם באופן חריג הודעה לעיתונות בה גינה מעשה וכתב שמן הראוי שהמערכת תתנצל על כך. בין המבקרים היו גם בנט עצמו שכתב: "עליי תצחקו כמה שתרצו, אבל על תפילין וקודשי ישראל – לא". וגם שר התקשורת איוב קרא. למחרת הגיב גם ראש הממשלה בנימין נתניהו ואמר: "ישנם דברים שפשוט לא עושים". גם הרשות השנייה, הגוף הרגולטורי אשר מפקח על קשת, הודיעה כי היא "רואה בביזוי סמליים דתיים, של כל הדתות, מעשה חמור", וש"על אף שקיימת חשיבות עליונה לחופש הביטוי והיצירה, על אחת כמה וכמה כשמדובר בסאטירה, נראה כי במקרה זה נחצו קווים אדומים". ההפקה הגיבה שהמערכון עסק בזכייתה של נטע ברזילי באירוויזיון ובעיסוק הציבורי הנרחב בנושא, וכי לא הייתה כוונה לפגוע או לבזות. באפריל 2019 מחו אנשי מפלגת ש"ס על הצגה של הרב עובדיה יוסף בתוכנית בצורה שהם טענו שהיא מבזה את הרב עובדיה.
ביקורת מכיוון אחר הוטחה בתוכנית על כך שלמרות התיימרותה לשקף פנים שונות בחברה הישראלית, היא משקפת בעיקר פנים מוכרות בטלוויזיה הישראלית ומרבה לעסוק בשיח הפנימי של עולם הבידור אליו היא משתייכת. לעיתים, נטען, היו דמויות ששימשו פעמים רבות בעיקר משום שאחד המופיעים בתוכנית היטיב לחקותן, ובלי קשר למקומן השולי בציבוריות הישראלית. בנוסף הועלו טענות על כך שהתוכנית מציגה נשים ויחידים מקבוצות מוחלשות בחברה באופן סטריאוטיפי הגובל בגזענות.
בתחילת עונתה השלישית של "ארץ נהדרת" מחו עסקנים מנציגי הציבור הציוני-דתי על שידור התוכנית בליל שבת וטענו כי שידור תוכנית המובילה את השיח התרבותי הישראלי ביום שבו אינם יכולים לצפות בה גורם להוצאתם משיח זה. בעקבות פנייה של חבר הכנסת שאול יהלום הוחלט לשדר שידור נוסף של התוכנית בימי רביעי, אך במתכונת מקוצרת של שעה בלבד, כולל פרסומות (וצמצום קטעים וכותרות).
בעונה הרביעית הועלתה ביקורת על כמות הלקטים הרבה ששודרה בלא הודעה ברורה מוקדמת, דבר שגרם לאכזבת הצופים שציפו לתוכנית חדשה.
בשנת 2019, הדמות שאולי שגילם אסי כהן ב"ארץ נהדרת" וב"הפרלמנט" נבחרה על ידי וואלה! NEWS כדמות הטלוויזיונית הגדולה של העשור השני של המאה ה-21. כמו כן, באותה שנה החל אסי כהן להופיע עם דמותו של שאולי על במות סטנדאפ.
במרץ 2021 חייב בית המשפט המחוזי בתל אביב את "שידורי קשת" לפצות ב-50,000 ש"ח את יו"ר ועד מתיישבי השומרון, בני קצובר, על שבתוכנית "ארץ נהדרת" הציגה את תמונתו עם הכיתוב "סבא פוגרום". בית המשפט קבע שהפרסום ביחס לקצובר אינו נכנס לגדר סאטירה.
הפקות ספין-אוף.
זוהי סדום.