סידני הולנד מת בבית החולים של ולינגטון ב-1961. בנו אריק הולנד היה חבר הפרלמנט ושר בממשלה בשנות השישים והשמונים. סידני הולנד היה אחד הפוליטיקאים החשובים בניו זילנד של המאה העשרים, לא רק בשל 22 שנותיו כחבר פרלמנט, מתוכם 17 שנים כמנהיג מפלגה וכמעט 8 שנים כראש ממשלה, בהם השיג הישגים משמעותיים. תרומתו העיקרית הייתה ללא ספק החלק שהוא לקח בהקמתה ובליכודה של המפלגה הלאומית, ששלטה בכיפת הפוליטיקה הניו זילנדית ברובה של המחצית השנייה של המאה העשרים.
צבי קרן
צבי קרן (18 באוגוסט 1917 – 27 באוקטובר 2008) היה מוזיקולוג ישראלי, מבכירי המורים לתאוריה, קומפוזיציה, מוזיקה קלה ולג'אז בארץ. כיהן במשך שנים רבות כראש החוג למוזיקולוגיה באוניברסיטת בר-אילן.
ביוגרפיה.
צבי קרן נולד בניו יורק בשנת 1917 כהווארד ראלף קירשנבאום (Howard Ralph Kirshenbaum). למד במשך שנים אצל המוזיקאי והמדען היהודי-רוסי-אמריקאי יוסף שילינגר, ונחשב לממשיך דרכו המוזיקלי בתחום התאוריות הקומפוזיציות-מתמטיות, ביחד עם ג'ורג' גרשווין וגלן מילר. את התואר הראשון קיבל בשנת 1937 מאוניברסיטת ניו יורק, את התואר השני בשנת 1946 מאוניברסיטת קולומביה, ואת הדוקטורט בשנת 1961 מאוניברסיטת לונדון. לאחר חזרתו בתשובה ועלייתו לישראל בשנת 1951, עִברת את שמו לצבי קרן.
בין השנים 1970 ל-1986 שימש כמרצה במחלקה למוזיקה באוניברסיטת בר-אילן
על אף שלא היה ידוע במיוחד בציבור, קרן נחשב לאחד מבכירי המורים למוזיקה קלה ולג'אז בארץ. בין תלמידיו: אלברט פיאמנטה, יוני רכטר, אריאל זילבר, שלמה גרוניך, דני סנדרסון, דודי אור, יוסי מר חיים, מנחם ויזנברג, דורון טויסטר, עדי רנרט, שם טוב לוי, אבנר קנר, בני נגרי, נמרוד טנא, ארי ערב, שלום פליסר ורבים אחרים.
בתו, אלונה שגיא, היא פסנתרנית ואמנית ג'אז, ראש המחלקה ללימודי ג'אז באוניברסיטת בר-אילן.
קרב רפיח (2014)
קרב רפיח הוא מהקרבות הבולטים במהלך מבצע צוק איתן. הקרב נערך ביום שישי, 1 באוגוסט 2014, באזור רפיח, ונהרגו בו שלושה לוחמי סיירת גבעתי. בקרב זה חוסלו 42 מחבלים ונהרגו גם עשרות אזרחים פלסטיניים.
מהלך הקרב.
ב-1 באוגוסט 2014 החלה בשעה 08:00 הפסקת אש למשך 72 שעות ביוזמת מזכ"ל האו"ם, באן קי-מון, ומזכיר המדינה האמריקאי, ג'ון קרי. הפסקת האש אושרה על ידי חמאס וישראל. הפסקת אש זו הופרה תוך זמן קצר על ידי החמאס בשיגור מספר רקטות לעבר יישובי עוטף עזה ולאחר מכן בירי שתי פצצות מרגמה.
כוח של סיירת גבעתי המשיך בפעילות מבצעית לאיתור מנהרות באזור רפיח. ב-9:05 תקפו את הכוח מחבלים שיצאו ממנהרה, והרגו שלושה מחיילי הכוח: מפקד הסיירת, רס"ן , סגן וסמ"ר . התוקפים לקחו אתם את גופתו של סגן גולדין.
סגן מפקד הסיירת, סגן איתן פונד, ומפקד חפ"ק המג"ד, סג"ם מתן חורש, הובילו מרדף אחר חוליית המחבלים בתוך המנהרה אשר במהלכו נתגלו פריטים שאפשרו, יחד עם פריטים שנתגלו בשעות הצהריים על ידי צוות של סיירת מטכ"ל ויחידת אית"ן, לקבוע מאוחר יותר את מותו של סגן גולדין.
על פי הערכה ראשונית גולדין נחטף בעודו חי, ולכן הופעל נוהל חניבעל, כחצי שעה לאחר ההתקלות, לשם שיבוש דרכי המילוט של חוטפיו. צה"ל המטיר על רפיח אש כבדה, ממטוסי קרב, מסוקי קרב, טנקים וארטילריה, ממנה נהרגו עשרות פלסטינים, בהם אזרחים, ונגרם הרס רב. במהלך האירוע ירה צה"ל כ-2,000 טילים, פצצות ופגזים. לפי הפלסטינים נמנו יותר מ-100 הרוגים ברפיח, ואילו לפי צה"ל נהרגו 41 פלסטינים, מתוכם 12 הם מחבלים, 13 בלתי מעורבים ומעמדם של יתר ההרוגים אינו ידוע.
בשעות הראשונות שלאחר הקרב נחשב סגן גולדין לנעדר שנפל בשבי, אך כעבור כ-38 שעות, במוצאי שבת, נמסרה להוריו קביעתו של הרב הצבאי הראשי, רפי פרץ, שהדר גולדין נהרג.
בדצמבר 2014, כחמישה חודשים לאחר הקרב, דלפו לאמצעי התקשורת הקלטות של רשת הקשר הצה"לית במהלך הקרב, ובהן נשמע חששו של מפקד גדס"ר גבעתי (יחידת שועלי שמשון), סא"ל אלי ג'ינו, מירי דו-צדדי:
בתחקיר נסיבות תחילתו של הקרב, שפורסם כשמונה חודשים לאחר הקרב, אמר מח"ט גבעתי, אל"ם עופר וינטר: "השיטה החטיבתית לקחה בחשבון את כניסת הפסקת האש והתבססה על כך שעד השעה 8 בבוקר יסיימו הכוחות את ההתקפה ורק לאחר בידוד המרחב יבוצעו סריקות המנהור. מאחר שזה לא היה המצב, עם כניסת הפסקת האש לתוקף נכנסו כוחות פלוגת הסיור לסריקות במרחב שלא נכבש ובגזרה לא מאובטחת".
על פעילותם לאיתור סגן גולדין הוענק עיטור המופת לסגן איתן פונד וצל"ש אלוף פיקוד הדרום (האלוף סמי תורג'מן) הוענק לסגן יאיר אלקלעי, סג"ם מתן חורש וסמ"ר צ'אלאצ'או מקונן.
בהרצאה שנשא וינטר בשנת 2021 אמר שהתנגד לפעולה שהחלה את הקרב, משום שסבר שהסיכון בפעולה עולה על תועלתה, אך מפקד פיקוד הדרום, האלוף סמי תורג'מן, קיים הערכת מצב והחליט לבצע את הפעולה.
דו"חות ביקורתיים.
בדו"ח ועדת החקירה של האו"ם בנושא עימות ישראל-עזה 2014 נמתחה ביקורת חריפה על התנהלות צה"ל בקרב ועל כך שפלסטינים רבים נהרגו בקרב, בהם אזרחים רבים. בדו"ח נכתב כי "כאשר שלומו של חייל ישראלי היה בסכנה, (צה"ל) התעלם מכל החוקים".
דו"ח של ארגון "אמנסטי אינטרנשיונל" טען שבקרב ברפיח ביצעה ישראל פשעי מלחמה. משרד החוץ דחה בתוקף טענה זו.
ב-15 באוגוסט 2018 הודיע הפרקליט הצבאי הראשי אלוף שרון אפק על סגירת התיק ולא לפתוח בחקירה פלילית על הקרב, מאחר שמצא שהכוחות פעלו לפי הדין ושיקולים מבצעיים לגיטימיים. עוד צוין בדו"ח הפצ"ר שבמהלך הקרב הרגו כוחות צה"ל כ-42 מחבלים וייתכן שנהרגו באופן בלתי מכוון עד 70 אזרחים מתקיפת מטרות צבאיות של ארגוני הטרור.
ג'יימס קין
ג'יימס קין (באנגלית: James Keene; נולד ב-26 בדצמבר 1985) הוא כדורגלן אנגלי המשחק באסטה מליגת המשנה השוודית בעמדת החלוץ.
קריירה.
קין התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של פורטסמות'. לאחר שצבר 2 הופעות בפורטסמות' הוא הושאל לניוברי, קידרמינסטר הריירס ובורנמות'. ב-15 באוקטובר 2005, הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה נגד קולצ'סטר יונייטד שהעניק לקבוצתו נקודה בדקות הסיום.
במרץ הושאל לגאיס השוודית. קין הבקיע את שער הבכורה שלו עבור המועדון בדרבי של גטבורג נגד אורגריטה. הוא סיים את העונה כמלך השערים של המועדון עם 10 שערים ב-22 הופעות ליגה. בקיץ נשאר בשוודיה כאשר חתם באלפסבורג. בקיץ הושאל לפרדריקסטאד. את עונת העביר כשחקן מושאל ביורגודן ונבחר לשחקן העונה במועדון. ב-10 בינואר 2013, הושאל לחודש אחד לפורטסמות'. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-26 בינואר, נגד הארטלפול יונייטד.
בדצמבר חתם בבני יהודה תל אביב, בסיום העונה המועדון ירד לליגה הלאומית וקין עזב את המועדון וחתם בנורת'איסט יונייטד מהסופר ליג ההודית.
לוקהיד מרטין X-56
לוקהיד מרטין X-56A הוא כלי טיס בלתי מאויש (כטב"ם) מודולרי, שתוכנן לחקור טכנולוגיות לטיסה בגובה רב ומשך שהיה ממושך (HALE), לשימוש עתידי במטוסי סיור בלתי מאוישים צבאיים, וכן לתרום למחקר הגאלפסטרים X-54.
עיצוב ופיתוח.
הכטב"ם שנחשף לראשונה ב-Aviation Week &amp; Space Technology, עוצב על ידי חברת לוקהיד מרטין. הבסיס לעבודה על ה-X56A שאב השראה מהכטב"מים RQ-3 דארקסטאר ו-RQ-170 סנטינל. התוכנית ביקשה לבנות שני גופי מטוס באורך 2.3 מטר, עם ארבעה סטים מתחלפים של כנפיים שנבנו לטובת טיסות המבחן.
היסטוריה תעופה.
ה-X56A עשה את טיסה הבכורה שלו ב-26 ביולי 2013, הטיסות מבוצעות מבסיס חיל האוויר אדוארדס ועליו לבצע 20 טיסות מטעם מעבדת המחקר של חיל האוויר, לפני שיועבר לנאס"א לבדיקות נוספות.
מנחם אקשטיין
מנחם אקשטיין (תר"נ, 1890 (בערך) – תש"ג, 1943 (בערך)) היה הוגה דעות חסידי ומחבר.
חייו.
מנחם אקשטיין נולד כנראה בז'שוב (ריישא) שבגליציה לאביו מרדכי שהיה מראשי הקהילה. משפחתו נמנתה על חסידי חסידות דז'יקוב. והוא היה מחסידי רבי אלטר מדז'יקוב.
בשלב מסוים של חייו עבר לווינה. שם הדפיס בשנת 1921 את ספרו "תנאי הנפש להשגת החסידות".
נספה בשואה.
תנאי הנפש להשגת החסידות.
ספר זה נכתב על ידי אקשטיין בעברית ונדפס ב-1921. לספר מצורפת בהקדמה מכתב מאביו, ממנו משתמע שהספר מיועד לציבור היהודי המתבולל "אשר לדאבונינו כבר נתרחק מאמונתינו ותורתינו". המחבר עצמו לא כתב הקדמה למהדורה הראשונה, אך כתב הקדמה למהדורה שיצאה ביידיש ב-1937. לפי הקדמה זו המחבר כתב את ספרו על מנת להראות את האור בתורת החסידות שאינה מוכרת ל"משכילים" מהעם שזלזלו בתנועת החסידות ולא ראו את האור הגדול של תורתה, לטענתו.
הרב הלל צייטלין כתב על ספרו "... לאור כל זאת ישנו ספר קטן שמאד מוצא חן בעיניי. ספר זה יצא לאור השתא בווינה ושמו: "תנאי הנפש להשגת החסידות" של עקשטיין. הספר נכתב בלשון קלה, כמעט הייתי אומר קלה יתר על המידה. מלבד זאת חלק גדול מתוכו אינו שייך ישירות לחסידות: הדרכים שבו נכונים גם לכל הכרה דתית. בשיטתו כיצד יפתח האדם בעצמו חוש להשגה חסידית - ניתן לחוש בצורה חזקה את השיטה התאוסופית של רודולף שטיינר, אף על פי שהמחבר נשען ובצדק גם על אוטוריטות חסידיים טהורים. ברם, זכה המחבר להישג גדול לחסידות, בכך שהוכיח שניתן להשיגה רק על ידי ההכרה ברוממות הבורא ושפלות עצמו".
בתוכן הספר המחבר כמעט ואינו מביא מקורות מהספרות היהודית. הוא משתמש בטכניקות הידועות לנו כיום כטכניקות של דמיון מודרך. בכך הוא דומה לספר "בני מחשבה טובה" שנכתב על ידי רבי קלונימוס קלמיש שפירא. המחבר משתמש במושג הקבלי של "עשר הספירות" וקורא להם "עשרת הכוחות הנפשיים".
מהדורות הספר.
הספר יצא במספר מהדורות, תרגומים ועיבודים:
מהדורה ראשונה כאמור יצאה בווינה, 1921.