התנאים המקדימים לקורס כוללים 12 שנות לימוד, ותק של 5 שנים במשטרה, ומתוכן 3 שנות התנדבות ברצף. המשמעות בפועל הנה כמה עשרות משמרות התנדבות בלבד. מתנדב במעמד סק"מ (סגל קבע מתנדב) נדרש ל 6 חודשים לפחות, סיווג ביטחוני מתאים לפי קביעת יחב"מ ודרישות היחידה, והיות המתנדב בגיל 55 לכל היותר. כמו כן, על המתנדב לעבור ועדת מיון מחוזית, מבחני התנהגות בממד"ה (מרכז מדעי ההתנהגות בלשכת הגיוס של משטרת ישראל), גיבושון ומבחן קבלה לקורס הקצינים. לא נדרשים מבחני כושר, מבחן סוציומטרי, ניסיון מבצעי ממושך ומשמעותי, יכול אקדמית גבוהה ועוד. הדרישות הנמוכות נובעות מכך שלא מדובר בקורס קצינים של ממש, אלא בקורס שערכו סמלי בלבד ואינו מקנה אף סמכות חוקית.
המיון לקורס והמיונים במהלכו אינם דומים לדרישות ממועמדים לקורס קציני משטרה ומצוערי משטרה במהלך הקורס, כפי שיפורט, והן נמוכות בהרבה, ובמובן זה מדובר בקורס העשרה יותר מאשר בהכשרה לפיקוד של ממש. אי לכך, עלתה לאורך השנים ביקורת רבה על עצם קיום הקורס ועלו הצעות לסמן באופן שונה את דרגות הקצונה של המתנדבים וזאת על מנת שלא להטעות אזרחים הפוגשים במתנדב וטועים לחשוב שמדובר בקצין משטרה, בעל סמכויות חוקיות והכשרה של קצין, בעוד סמכויותיו של קצין מתנדב פחותות תמיד במידה רבה מאלו של כל שוטר הפועל עמו במשמרת, אף אם הוא נגד או שוטר זוטר.
גם הכשרתם של קצינים מתנדבים הנה קצרה וסמלית. אורכה קצר יותר מהכשרת שוטר זוטר. דבר זה תואם את העובדה שאין לחניכים סמכויות קצין של ממש בסיום הכשרתם, וההכשרה כולה הנה אוריינטציה למשטרה יותר מאשר עיצוב דמות קצין. אורך הקורס הוא שבועיים בלבד בתנאי פנימייה במכללה הלאומית לשוטרים וחניכה במשך שעות ההתנדבות, לאורך 3 חודשים ביחידות שונות, כלומר, משמרות ספורות בלבד.
בסיום הקורס המתנדבים מקבלים דרגת הנראות חיצוניות כדרגות קצין משטרה, אך משמעותן סמלית. מרבית החניכים מקבלים דרגה סמלית של מפקח משנה (ממ"ש). בעבר החניך המצטיין שהיה נבחר על ידי הסגל היה מקודם לדרגת סמלית של מפקח (בוטל החל משנת 2019). הדרגות הסמליות מחולקות בטקס חגיגי במעמד ראש מחלקת מתנדבים, סגל הקורס ומשפחות החניכים. מתנדב בוגר קורס קצינים בצבא נדרש לעבור את פרק ההשלמה המקצועית בלבד ודרגותיו הסמליות יחולקו ביחידה במעמד קצין בכיר. מתנדבים בוגרי קק"צ צבאי זכאים לקבל דרגה סמלית בהתאם לשירותם הצבאי: סג"ם - סרן יקבלו דרגת ממ"ש סמלית, סרן - סא"ל יקבלו דרגת מפקח סמלית ואילו אל"ם יקבל דרגת פקד סמלית.
קצב ההתקדמות בדרגות הקצונה הוא שנה אחת מדרגת ממ"ש סמלית לדרגת מפקח סמלית, שנתיים מדרגת מפקח לסמלית לדרגת פקד סמלית, שלוש שנים מפקד לרפ"ק וארבע שנים מרפ"ק לסנ"צ כאשר קבלתה כרוכה בהמלצת המפכ"ל ובאישור השר לביטחון פנים וראש מחלקת מתנדבים ארצית. ישנה הקצאה אחת לדרגה זו בכל מחוז ובמג"ב. על הקפדה זו נשמעו טענות בעבר, משום שבלאו הכי הדרגות אינן דרגות קצונה של ממש ואין להן ערך חוקי של דרגות קצונה במשטרה.
סנט-שאפל
סנט שפל
נבואה
נבואה בדתות ובפילוסופיות שונות היא תופעה רוחנית בה נאצלת על האדם רוח ממקור עליון והוא מתרומם למצב תודעתי אחר, בו נגלים לעיניו מסתרי הבריאה וידיעות עמוקות על המציאות, ולעיתים על העבר ההווה והעתיד.
דתות שונות מצהירות שהתחלתן הייתה בדרך של נבואה והארה, בהן גילו נביאיהן הראשונים את דרך החיים הנכונה המביאה את האדם לשלמות.
בפילוסופיה האפלטונית והאריסטוטלית, הסבירו שתופעת הנבואה אמורה להתרחש כאשר האדם המתוקן במידותיו והשלם בשכלו התעלה ובא במגע עם "השכל הפועל" - שהוא מאגר קוסמולוגי של תבונה, ונאצלת על נפשו אצילות נכבדה. לתפיסה זו הנבואה היא נחלתם של הפילוסופים שלמי השכל.
ביהדות.
על פי המסורת היהודית כתבי הקודש של התנ"ך נכתבו תחת השפעה של התגלות נבואית ברמות שונות. התורה חוברה תחת השפעה נבואית עליונה של משה רבנו, ספרי הנביאים ברמת נבואה רגילה, ואילו הכתובים נכתבו תחת השראה של רוח הקודש, שהיא דרגת השראה נבואית נמוכה יותר.
על פי המסופר בתנ"ך נראה כי אין מצב קבוע וברור בו האדם מתנבא. לעיתים היא באה במפתיע על האדם, כמו אצל משה בסנה ושמואל במשכן שילה וירמיהו בעודו נער, בלא שעשו הכנות להתנבאותם, ולעומת זאת, בספר שמואל ובספר מלכים מסופר על חבורות בני-נביאים, שהתלמדו להתנבא, והגיעו למצב של אקסטזה ונבואה על ידי ניגון בכלי זמר (שמואל א', י ה). גם על הנביא אלישע, מסופר כי ביקש שינגנו לפניו כדי שתשרה עליו נבואה (מלכים ב', ג טו). לעיתים הנביאים נלקחו במפתיע מעבודתם, כמסופר על עמוס, שמעיד על עצמו שהוא בוקר ובולס שקמים ואיננו לא נביא ולא בן נביא (עמוס ז, יד).
התנ"ך וחז"ל מכירים גם בנביאים בני עמים אחרים, חז"ל הכירו בשבעה נביאים בני אומות העולם בהם בלעם בן בעור ואיוב. באשר לנביאי שקר, בספר מלכים מוזכרים נביאי החצר של אחאב: ומיכה מזכיר נביאים הדורשים תשלום, ואם הם לא מקבלים אותו משנים את נבואתם: .
לתפיסת חז"ל לא כל תקופה מתאימה לנבואה. גם כאשר ישנו אדם הראוי לנבואה, אם הדור אינו ראוי לנבואה, הרי זו לא תשרה עליו. כך הם הסבירו מצב שבו היו אנשים גדולים כהלל הזקן ושמואל הקטן בבית שני, שהיו ראויים לנבואה, אך היא בוששה מלשרות עליהם.
לתפיסתם, לא כל אדם יכול להתנבא, ותנאי מקדים לנבואה, היא שלמותו האישית והמוסרית של האדם. "אין הקדוש ברוך הוא משרה שכינתו אלא על גבור ועשיר וחכם וענו" ולגרסה אחרת גם בעל קומה. על הרוצה לזכות לנבואה להיות שלם בשכלו (חוכמה) בנפשו (גיבור) ברכושו (עשיר) ומעל לכל עליו להיות ענו.
לשיטת הרמב"ם מעלת החוכמה היא המפתח לנבואה, שהוא מחייב שהנביא יהיו לו כל "המעלות השכליות", בצד רוב תכונות האופי הטובות, אבל לא כולן. כך למשל הוא מתאר שם נביאים שהייתה להם תכונת אופי בעייתית כמו כעס, תאוה, או פחד ובכל זאת התנבאו. ואת "גיבור" הוא מפרש כמתגבר על יצרו, ואת "עשיר" כמי ששמח בחלקו ומסתפק במועט, כפי המתואר בפרקי אבות.
דרגות שונות יש בנבואה כשם שיש דרגות בחוכמה. הדרגה קובעת את איכות הנבואה, ולכן נביא המתנבא בדרגה גבוהה יותר יבין טוב ונכון יותר את פשר התגלות ה' אליו.
ריה"ל בספרו הכוזרי הוסיף שני סייגים על מנת לקבל נבואה:
לתפיסתו יש קשר הדוק בין הנבואה למעמד הלאומי של ישראל. ואת המצב של העדר הנבואה הוא מסביר במצב של גלות ישראל. ומסתמך בדבריו על אמרת חז"ל שמאז שחרב בית המקדש ניטלה נבואה מחכמים ונמסרה לשוטים.
הבדל חשוב בין הרמב"ם לבין ריה"ל, שבעוד שלדעת הרמב"ם יש צורך בהכנה והכשרה שכלית, לדעת ריה"ל אין צורך בכך.
במכניקה של הנבואה, על פי תפיסות הוגי דעות יהודיים, הנבואות נקלטות בדמיונו של האדם, "ביד הנביאים אדמה". ישנו קשר אמיץ בין חלום לבין נבואה. דמיון מפותח, הוא כלי חשוב להשראה נבואית. לפי חזונו של הרב קוק כדי שתתחדש הנבואה, ישנו צורך לפתח את הדמיון, ולכן לתפיסתו במאה ה-20 התפתחה תרבות אנושית שמבוססת הרבה על דמיון האדם.
על פי הקבלה תופעת הנבואה מתרחשת כאשר השכינה, שהיא הופעתה התחתונה ביותר של האלוהות ומקור האנרגיה העולמי, מתחברת אל האדם השלם בתכונותיו. לתפיסה זו הנבואה היא תופעה ישראלית ייחודית, בשל התפיסה כי השכינה היא שורש נשמות ישראל.
נבואה במיתולוגיה היוונית.
במיתולוגיה היוונית הנבואה ניתנת על ידי האלים או כהניהם (הבולט שבהם הוא האורקל מדלפי). תמה מרכזית סביב נושא הנבואה הוא חוסר יכולתו של אדם להימלט מגורלו. מוטיב זה משמש במגוון רב של טרגדיות ומחזות, כגון אדיפוס המלך, אנטיגונה ועוד.
בספרות הפנטזיה והמדע הבדיוני.
בספרות הפנטזיה והמדע הבדיוני הנבואות בדרך כלל סתומות, ורק עלילת הסיפור מבהירה את משמעות הנבואה. הנבואות ניתנות בדרך כלל בהתגלות מיסטית או מוטמעות מזה עידן ועידנים בתרבות. לעיתים, שילוב נבואה בספרות הפנטזיה מוביל לשאלות פילוסופיות של דטרמיניזם והאם הגיבור יכול להתחמק מגורלו.
דוגמאות לנבואות ניתן למצוא בספרים/סרטים הבאים:
הכוונה לבחירת מקצוע
הכוונה לבחירת מקצוע היא תחום המשתמש בעקרונות ממדע הפסיכולוגיה כדי לספק ייעוץ, לצעירים בדרך-כלל, בדבר בחירת כיוון התמחותם המקצועית. ההכוונה מסתמכת על מבדקים שונים, מבחנים פסיכומטריים ופסיכוטכניים, וריאיונות עם פסיכולוגים או אנשי מקצוע אחרים כדי לאתר את התחומים בהם עשוי האדם להצליח בלימודיו ובעבודתו.
יש בתי ספר על יסודיים המקיימים מבחנים פסיכוטכניים כדי לסייע לתלמידים לבחור מגמה בתיכון. בצה"ל משתמשים בעקרונות ההכוונה המקצועית (למשל, במבחנים הנערכים בתהליך הגיוס לצה"ל ומיונים טרם הגיוס) כשיקולים מסייעים לבחירת שיבוצו של כל מתגייס.
הכוונה מקצועית
בחירת מקצוע
כדור פתוח
מת לחיות 3
מת לחיות 3 (באנגלית: Die Hard: With a Vengeance) הוא סרט פעולה שיצא לאקרנים בשנת 1995 בכיכובם של ברוס ויליס, המגלם את השוטר ג'ון מקליין, סמואל ל. ג'קסון, המגלם את זוס קרבר וג'רמי איירונס, המגלם את הנבל התורן, סיימון גרובר.
זהו הסרט השלישי בסדרת "מת לחיות". כמו בקודמיו, עלילת הסרט מתמקדת בעימות של מק'ליין עם פושע מתוחכם. סרט זה שונה מקודמיו שכן הפעם זירת העימות משתרעת על פני עיר שלמה, שלא כמו בסרטים הקודמים, שם היו אלו שדה תעופה וגורד שחקים.
עלילה.
הסרט מתרכז בג'ון מקליין, שנשלח לעבור סדרת משימות אותן מטיל עליו טרוריסט מסוכן העונה לשם סיימון המאיים לפוצץ פצצות ברחבי ניו יורק אם לא יעשה כדבריו.