כשל זה נפוץ בפי מגידי עתידות בדיעבד, כלומר מי שמציגים תחזיות רבות לגבי העתיד, ולאחר מכן מדגישים רק את אלו שהתגשמו. אם אדם מציג מספיק תחזיות, סביר להניח שאחדות מהן תתגשמנה. נאסים טאלב הציג כשל זה לגבי סחרנים בבורסה לניירות ערך: אם מספיק סחרנים ינסו את מזלם במסחר בבורסה, אחדים מהם צפויים להראות תוצאות טובות מאוד על פני תקופה מסוימת, על אף שאין זה מעיד שהייתה להם יכולת טובה מאשר לאחרים.
דוגמה נוספת נוגעת למציאת רמזים לאירועים עתידיים בתוך כתבי קודש, למשל בנבואותיו של נוסטרדמוס. אם מספר הדרכים לפרש את הכתבים או למצוא בהם רמזים הוא מספיק גדול, הרי שניתן יהיה למצוא רמזים למספיק אירועים אקטואליים, באופן שיטעה את הצופה הבלתי מיומן בסטטיסטיקה בכוחם הנבואי של כתבי הקודש.
המגיד מדובנא, שנודע במשליו המרובים, הסביר שהוא מכין את המשלים מראש, בהנחה שבהמשך יצוצו הנמשלים המתאימים. מי שמתפעל מהתאמת המשלים לנמשלים - לוקה ב"כשל הצלף הבודד".
אסף ארליך
אסף ארליך (נולד ב-1 באוגוסט 1973) הוא זמר-יוצר ומוזיקאי ישראלי.
פעילות מוזיקלית.
טוקשואו.
כאשר עבר ארליך מנהריה לתל אביב החל לכתוב ולהלחין בעצמו. בסוף שנות ה-90 הוא נפגש עם חמי רודנר, אשר צירפו לסבב ההופעות של אלבומו "גאולה". באותו הזמן החלו השניים לעבוד על שיריו של ארליך, כאשר רודנר משמש כמפיק המוזיקלי. ארליך הוחתם בחברת "עננה" אשר הפיקה את שלושת אלבומיו.
האלבום "טוקשואו" הלך ונבנה, ובמהלך 2001 יצא הסינגל הראשון מתוכו, "אני הולכת". לאחר מכן יצאו "עד הסוף" ו-"כמה מדרגות". בפברואר 2002 יצא האלבום המלא אשר זכה להערכת המבקרים, אולם לא משך קהל להופעות ולא הושמע ברדיו. לאחר מספר הופעות מצומצם חדל ארליך להופיע.
חדשות מהמגירה.
בתחילת 2004 חזר להופיע שוב עם חומר חדש. באותה תקופה החל לעבוד עם הגיטריסט עידו אגמון שגם ליווה אותו בהופעות. כשהחלו הקלטות האלבום שימש אגמון גם כמפיק המוזיקלי.
הקלטות האלבום השני, "חדשות מהמגירה", הסתיימו באוגוסט 2006, ובו השתתפו אגמון (גיטרות והפקה מוזיקלית), אורן לאור (בס, קונטרבס, וקולות), ואורן רביב (תופים וכלי הקשה). הרכב זה ליווה את ארליך גם בהופעות. ארבעת חברי ההרכב היו שותפים יחד בעיבודים.
ב-15 באוקטובר 2006 יצא לתחנות הרדיו הסינגל הראשון מתוכו, "חדשות מהמגירה", ולאחריו יצאו "עשרה ימים", "נשבר", "אמצע החיים" ו-"לילות בלי חג". האלבום כולו יצא לאור ב-9 במרץ 2007.
בדומה לאלבום הקודם, "חדשות מהמגירה" זכה לביקורות חיוביות ביותר אך לנוכחות דלילה יחסית בהופעותיו. בתקופה זו זכה לכינוי "הזמר הטוב ביותר שאתם לא מכירים".
שקט עכשיו.
לאחר הפוגה בת כשנה, חזר ארליך להופיע במהלך 2009 עם שירים משני אלבומיו הראשונים לצד חומר חדש שהציג לראשונה. זאת תוך הכרזה על הקלטת שירים לקראת אלבום שלישי.
באוקטובר 2011 יצא לאור האלבום תחת השם "שקט עכשיו". האלבום המשיך את הצליל של קודמו וגם הפעם היה עידו אגמון המפיק המוזיקלי. הלהקה שליוותה את ארליך בהקלטות ובהופעות לא השתנתה וכללה את אגמון, אורן לאור ואורן רביב.
משתתפים נוספים באלבום:
סינגלים.
בשנת 2014 החל ארליך לעבוד על פרויקט שירים באנגלית, ממנו הושק הסינגל "Too slow" ואחריו הסינגל "Sunny Day". בשני השירים היו שותף ארליך עם ניר דנן על ההפקה המוזיקלית. למרות הפרסומים האלבום לא יצא בסופו של דבר.
בשנת 2015, יצא הסינגל "תיכון עמל", שבו כתב ארליך הן את המילים והן את הלחן והסינגל "יעל" אותו הלחין ואת המילים כתב אודי שרבני. שני השירים הופקו על ידי ארליך ודנן. בשנת 2018 יצא הסינגל "בין הזיכרון לזיקוקים" שאותו הלחין והפיק ארליך ואת המילים כתב אודי שרבני.
בשנת 2020 הוציא את השיר "ככה בטוח", אותו הפיק רון בונקר. בשנת 2021 הוציא את הסינגל "כל פעם שאני מאבד את הראש", אשר הופק אף הוא על ידי רן בונקר.
עיסוי נתונים
עיסוי נתונים הוא כשל לוגי מסוג שגיאות דגימה, השייך לקבוצת כשלי היקש בו הפירוש לסטטיסטיקה רלוונטית עובר מניפולציה באמצעות חיפוש אחר דרכים לסווג מחדש או לכמת מחדש נתונים בחלק מסוים של התוצאות אך לא לבצע פעולה דומה בקטגוריות אחרות.
דוגמאות:
היקש עצל
היקש עצל הוא כשל לוגי מסוג שגיאות דגימה, השייך לקבוצת כשלי היקש בו טיעון היקשי אינו מתקבל על אף שהממצאים מורים כי יש לקבלו.
כשל אי הכללה
כשל אי הכללה הוא כשל לוגי מסוג שגיאות דגימה, השייך לקבוצת כשלי היקש בו ממצאים העשויים לפגום במידה משמעותית בטיעון היקשי אינם נבחנים. הדרישה שכל המידע הרלוונטי ייכלל מכונה "עקרון כל הממצאים". כשל זה דומה מאוד לכשל עיסוי נתונים וגם לכשל הצלף הבודד, אך שונה מהם בכך שהנתון החסר אינו מושמט אלא אינו מובא מול כל הנתונים הרלוונטיים.
דוגמאות:
שגיאות דיווחיות
שגיאות דיווחיות היא קבוצה של כשלים לוגיים שבהם יש כשלי רטרודוקציה. בכשלי רטרודוקציה אלו ההנחה המשנית (כלומר התוצאה, ההכרזה על עובדה נצפית כלשהי) כוזבת, אם בגלל תצפית לא מדויקת ואם בגלל פירוש שגוי שלה. אם ההנחה המשנית כוזבת, אנו נדרשים להסביר דבר שלא התרחש מעולם.
ישנם מספר כשלי של שגיאות דיווחיות:
כלב הרים פירנאי
כלב ההרים הפירנאי הוא גזע של תת המין כלב הבית.
היסטוריה של הגזע.
כלב ההרים הפירנאי נמנה עם הגזעים העתיקים שהשתמרו עד ימינו. מקורו בחבל הבסקים בהרי הפירנאים, שם שימש רועה צאן ושומר. שרידים מאובנים של פרטים מגזע זה שנמצאו משויכים לתקופת הברונזה (1000-1800 לפנה"ס).
מאז ימי הביניים מוצאים פסלים ותבליטים של כלבי הרים פירנאים. בכתבים מ-1407, מתואר השימוש בפירנאים ככלבי משמר ב"טירת לורדס". כלבים אלה היו מבוקשים מאוד על ידי אצילי צרפת בטירותיהם. ב- 1675 הכתיר אותם לואי ה-14, ככלבי החצר של מלכי צרפת. הם שמרו על הארמונות, הצטרפו לקרבות והעבירו ציוד והודעות דרך ההרים.
הגזע חודש במאמצים של דרטצן עיתונאי פריזאי ב-1907, הוא נסע בחברת הרוזן הנרי דה בילנדט להרי הפירנאים, ושם איתרו כלבים בעלי תכונות ומאפיינים גנטיים טהורים של הגזע. והביאו אותם לבית גידול בפרברי פריז.
דרטצן נחשב כמי שהציל את הגזע הפירנאי מהכחדה, הטמעה ושכחה.
ב- 1923 נוסד בעיירה "טארבס" בפירנאים הצרפתים, מועדון כלבי ההרים הפירנאים הראשון, וב-1927, פורסם לראשונה התקן לגזע, שממנו נובעים התקנים המקובלים בעולם, בשינויים קלים, עד היום.
מבנה כללי.
עקב גודלו הרב, והדמיון שלו לכבשה (בגלל צבעו הלבן) משמש כלב זה בעיקר לרעיית צאן, אך מתפקד גם כשומר. גודלו העצום וכוחו עושה אותו לכלב הגנה ושמירה טוב.
אופי.
המועדונים בצרפת, בספרד ובמקומות נוספים באירופה בוחנים את הפירנאים לא רק במראה ומבנה, אלא גם במבחני אופי והתנהגות. הפירנאי מטבעו, הוא כלב הגנה ושמירה טוב.
מאות שנים של רעיית צאן ושמירה על העדרים מפני זאבים, דובים וטורפים אחרים, כשהוא נמצא בשטח לבדו ואחראי לשלום ה"להקה" שלו, בנו את אופיו המיוחד - חוש אחריות מפותח, אומץ לב, נאמנות ומסירות, שלווה וביטחון עצמי, יחד עם חשיבה עצמאית, יכולת לקבל החלטות לבד וסובלנות לבעלי חיים אחרים.
למרות היותו בעל אינסטינקט שמירה בריא, הפירנאי איננו אגרסיבי, והוא בעל אופי נוח ורגוע. כלב הרים פירנאי, ישתמש רק במידת הכוח הנחוצה, ויגיב באיום רק כשיבחין בסימן ברור לכוונות רעות. גם אז, ישתמש קודם בהרתעה, בעזרת מראה מאיים ונביחות אזהרה, ורק בעת צורך אמיתי יפעל להבריח את הפולש, אבל לא ימשיך לרדוף אחריו או לפגוע בו ללא צורך או פקודה מפורשת.
שגיאות סיבתיות
שגיאות סיבתיות היא קבוצה של כשלים לוגיים שבהם יש כשלי רטרודוקציה. בכשלי רטרודוקציה אלו, ההנחה הראשית (כלומר, הכלל, ההצהרה על סדירות סיבתית ידועה או משוערת) כוזבת ולכן הסדירות אינה קיימת בפועל. לכן, אם ההנחה הראשית אינה נכונה, הטיעון משתמש במנגנון סיבתי שאינו פועל במציאות (או לפחות לא סביר שיפעל).
ישנם מספר כשלי "שגיאות סיבתיות":
בול מסטיף
בול מסטיף שייך למשפחת הכלביים.
היסטוריה של הגזע.
מקורו של גזע זה אינו ברור, אך הדעה הרווחת היא, שהוא נוצר מהכלאה בין בולדוג אנגלי למסטיף אנגלי. כמו כן ישנו גם מסטיף נפוליטני. תכונותיו תומכות בדעה זו: באומץ ובנחישות הוא דומה לבולדוג ובעירנות ובנאמנות לרכוש בעליו כמוהו כמסטיף.
גזע הבול מסטיף פותח באנגליה. מפיתוח זה נוצר כלב חזק ומרשים, אשר אינו חושש להשתמש בכוחו בשעת הצורך. הודות לתכונתו זו שימש ככלב שמירה. הוא היה מתלווה לשומר הלילה באחוזה בסיוריו, במטרה למנוע מזרים לצוד באזור האחוזה, וכשהיה רואה ציד היה מתנפל עליו ומחזיק בו עד בוא השומר, בלי לפגוע בו. לכן כונה "שומר היער" או "כלבו של שומר הלילה".
מבנה.
הבול מסטיף הוא כלב גדול במשקלו ובגובהו, אך למרות גודלו הוא קל תנועה, חופשי מסרבול או מכבדות. רגליו שריריות וחזקות וגבו ישר וקצר.
פרוותו של הבול מסטיף קצרה וקשה וצבעיה חום, אדום או מנומר. על פניו מסכה שחורה, אוזניו קטנות ומקופלות ועיניו כהות או בצבע אגוז.
פוינטר גרמני קצר שיער
פוינטר גרמני קצר השיער הוא גזע כלבים השייך למשפחת הכלביים. הגזע פותח במאה ה-19 בגרמניה למטרת ציד. כלב רובה זה פותח על ידי הכלאה של גזע פוינטר גרמני קודם עם פוינטר אנגלי, ליצירת גזע אתלטי, צנום ונענה. יש המחשיבים אותו לורסטילי ביותר מבין כלבי הרובה. תבונתו וחיבתו הטבעית הופכים אותו לבן לוויה נפוץ לבעלים פעילים.
מראה.