בשל היקף ומגוון יצירתו של האמיל לאורך השנים קשה מאוד לדעת מראש למה לצפות בהופעות שלו. הוא נמנע בעקביות מלערוך סבב הופעות בעקבות אלבומים. כך למשל בשתי הופעות עוקבות בישראל ביצע בראשונה בלדות עצובות כגון שיר על אישה מוכה - Like Veronica - ובלדה על זכר השואה - Primo on the parapet. בשנייה לעומת זאת (ייתכן שבעקבות הערה בראיון בגלי צה"ל) ביצע חומרים ישנים הרבה יותר מיצירתו בשנות ה-70. ככלל, הוא מכין לכל מסע הופעות מעין מאגר של עד 70 משיריו, וההחלטה אילו מהם יכללו בהופעה בפועל נשמרת לרגע האחרון.
לעיתים קרובות ביצועי ההופעה החיה שונים מאוד מביצועי האולפן. בפרט נוטה האמיל בהופעותיו לצליל מלודי פחות ומחוספס יותר.
נורה פלואורסצנטית
נורה פלואורסצנטית (בסלנג העברי: "נורת נאון") היא נורה חשמלית המאירה באמצעות יצירה של קרינה פלואורסצנטית.
את הנורה הפלואורסצנטית המציא הצרפתי ז'ורז' קלוד (Georges Claude) בשנת 1911, על בסיס שפופרת הפלואורסצנט אותה המציא אנרי בקרל בשנת 1867.
לנורה הפלואורסצנטית נצילות היכולה להגיע עד 95 לומן לוואט (נורה פלואורסצנטית סטנדרטית (T8) בהספק של 36W מפיקה 2,350 לומן), ואורך חיים שיכול להגיע עד 20,000 שעות עבודה. נורה זו צריכה אביזרי עזר לשם הפעלתה כמו מתנע (סטרטר) ומשנק המחובר בטור לוויסות עוצמת הזרם לנורה.
ישנן נורות פלואורסצנטיות קומפקטיות הדומות יותר בגודלן ובצורתן לנורת ליבון (להט), שהשימוש בהן הולך וגדל בשל ההספק הנמוך שלהן וההדלקה המהירה שלהן. ההדלקה המהירה נובעת משימוש במשנקים אלקטרוניים. לנורה זו אורך חיים גבוה יותר מזה של נורות ליבון. החל משנת 2012, נאסר לשווק בישראל נורות ליבון בהספק מעל 60 ואט, ולכן נורות פלואורסצנטיות קומפקטיות הן האופציה המובילה בתחום זה.
מבנה.
הנורה בנויה משפופרת של צינור זכוכית מוארך, המכילה גז אציל, על פי רוב אַרְגּוֹן או קריפטון, בלחץ נמוך מאוד אשר עוזרים ביצירת הפלזמה דרכה עובר הזרם החשמלי במנורה לאחר ההתנעה וכן אדי כספית. השפופרת מצופה מצידה הפנימי בציפוי זרחני הפולט אור בתחום הנראה לעין כאשר פוגעת בו קרינה אולטרה סגולה. בקצות השפופרת מותקנים חוטי להט לחימום ראשוני של הנורה שהופכים לאחר שלב ההתנעה לאלקטרודות. חלק חשוב של המנורה הוא אדי הכספית, הנמצאים בתוך השפופרת אשר הפלזמה שעוברת דרכם פולטת קרינה אולטרה סגולה, שגורמת לציפוי הזרחני להאיר באור נראה.
שלא כמו נורות ליבון, נורות פלואורסצנטיות זקוקות תמיד למשנק להגבלת עוצמת הזרם בנורה (ללא המשנק, עוצמת הזרם בנורה תעלה יותר ויותר עד שהנורה תיהרס או שהמפסק המבטח בלוח החשמל יקפוץ, משום שככל שעובר הזמן יורדת התנגדותה החשמלית של הפלזמה בנורה, בניגוד לחוט הלהט של נורת הליבון, שהוא בעל התנגדות קבועה), ולמתנע (סטרטר) ליצירת המתח הגבוה מהמשנק, הדרוש להדלקת הנורה וחימום האלקטרודות לפני כן. עבור חלק מהנורות הפלואורסצנטיות המשנק הוא חיצוני וכיום נמכרות גם נורות הכוללות את המשנק בתוכן, מה שמאפשר להשתמש בהן במקום נורות ליבון.
קיימות נורות פלואורסצנטיות אשר לא משתמשות באלקטרודות כדי ליינן את אדי הכספית, אלא בסליל השראה אלקטרומגנטי אחד או שניים, פנימי או חיצוני, המוזן בתדר גבוה מאוד של כמה מגה הרצים מספק כוח. נורות אלו מכונות בישראל "נורות אינדוקציה" (שיבוש של ).
עקרון פעולה.
נורה פלואורסצנטית היא נורת פריקה שמשתמשת בחשמל על מנת לשחרר גז מסוג ארגון או קריפטון באדי כספית, כך שנוצרת פלזמה המפיקה אור על-סגול לטווח קצר. אור זה תורם בתורו לזריחה של קרינה פלואורסצנטית אשר מפיקה אור.
שלא כמו במוליכים מוצקים אשר בהם החשמל זורם על ידי נדידת אלקטרונים מאטום אחד למשנהו, בגז החשמל זורם דרך אלקטרונים חופשיים וביונים. תערובת גז שמכילה כמות לא זניחה של אלקטרונים חופשיים או יונים נקראת פלזמה. אחד המאפיינים של הפלזמה הוא שההתנגדות שלה להולכת חשמל נקבעת בנוסף לכל הפרמטרים הרגילים כמו: התנגדות סגולית, שטח חתך ואורך המוליך, גם על ידי הזרם שעובר דרכה. לפיכך, משתנה ההתנגדות בתוך השפופרת הפלואורסצנטית בעת ההדלקה של הנורה.
עם חיבור הנורה לזרם החשמל נבנה מתח גבוה על ידי המשנק בין האלקטרודות. בנוסף לכך, מחוממות האלקטרודות על ידי המתנע (סטרטר). חימום זה מאדה את הכספית ובנוסף מספק לאלקטרונים שבגז אנרגיה נוספת העשויה להקפיץ אותם לרמת אנרגיה גבוהה יותר ואף לשחרר אותם מהאטום וליצור פלזמה. בשלב זה, השדה החשמלי שנוצר בתוך השפופרת כתוצאה מהמתח הגבוה מנתק את האלקטרונים ומושך אותם אל האנודה, ברגע זה, שמתחילה זרימה של זרם חשמלי דרך הפלזמה והזרם זורם דרך השפופרת נפסק חימום האלקטרודות, המשנק מייצב את המתח וכך נוצר זרם חשמלי יציב בשפופרת.
בזרם חילופין מתאפס המתח 100 פעמים בשנייה (בתדר של 50 הרץ). כאשר המתח יורד נמצאים חלק מהאלקטרונים ברמת אנרגיה גבוהה, והם שואפים לחזור לרמת האנרגיה הנמוכה. בתהליך החזרה ייתכן שייפלט פוטון. אורך הגל של הפוטון הנפלט נקבע על פי מבנה האטום של הגז שנמצא בנורה. פוטון הפוגע בציפוי הזרחני שעל הדופן הפנימית של הנורה גורם לפליטת פוטון אחר בעל אורך גל בתחום האור הנראה (תהליך הפלואורסצנציה).
מיחזור.
נורות פלואורסצנטיות מהוות סיכון סביבתי בעיקר בגלל הכספית שבתוכן, שיכולה לגרום בכמויות גדולות להרעלה, כמו גם לזיהום הקרקע והמים בהשלכת כמויות גדולות מאוד של נורות. מיחזור הנורות מונע דליפת כספית לסביבה. במדינות רבות ובתוכן ארצות הברית מונהג מיחזור נורות פלואורסצנטיות. בישראל מיחזור נורות פלואורסצנטיות מבוצע על ידי החברה לשירותי איכות הסביבה אם כי איסוף הנורות טרם יושם כיאות.
תת היבשת ההודית
ציר סיבוב
ציר סיבוב הוא קו דמיוני שסביבו מתבצעת תנועה סיבובית, כלומר, זהו הקו של כל הנקודות שנשארות במקומן בזמן שגוף כלשהו מסתובב. הנקודות בהן יוצא ציר הסיבוב מן הגוף נקראות קטבים.
לצופה הנמצא על גוף מסתובב, יראו עצמים הנמצאים על ציר הסיבוב (מחוץ לגוף עצמו) כנמצאים במנוחה בעוד שכל עצם אחר יראה כמסתובב סביב הגוף. במקרה של כדור הארץ נקראות הנקודות על כיפת השמים שאליהן מצביע ציר הסיבוב הקטבים השמימיים.
במקרים רבים ציר הסיבוב אינו נמצא במנוחה ביחס לסביבה והוא עצמו מבצע תנועה סיבובית הנקראת נקיפה.
קאנאק
קאנאק (בגרינלנדית: Qaanaaq) היא עיירה ורשות מקומית בצפון גרינלנד והעיירה היחידה במחוז מחוז אוואנאטה.
היסטוריה.
העיירה הוקמה בתחילת שנות ה-50 כאשר תושבי העיירה 'פיטופיכּ' (Pituffik) נאלצו לעזוב את ביתם ולעבור 31 ק"מ צפונה מכיוון שהשטח עליו ישבה פיטופיכּ נועד לבניית בסיס "תולה" של חיל האוויר האמריקאי.
גאוגרפיה.
קאנאק רשומה כעיר וכאחת הרשויות המקומיות הצפוניות בעולם ובנוסף היא גם הרשות המקומית הגדולה בגרינלנד ואחת הגדולות בעולם, עם שטח כולל של 225,400 קמ"ר. קאנאק גובלת בדרום עם הרשות המקומית אופרנאוויק, הפארק הלאומי צפון מזרח גרינלנד הלא מאוגד במזרח, בצפון האוקיינוס הקרח הצפוני ומצר נארס המפריד בין גרינלנד לאי הקנדי אלסמיר במערב.
דמוגרפיה.
מספר התושבים בקאנאק עצמה הוא 650 אנשים, ו-850 בכל הרשות המקומית. תושבי קאנאק מדברים בשפת האינוכטון, ורבים גם מדברים בגרינלנדית ובדנית.
מסביב לעיירה קאנאק יש מספר עיירות קטנות המונות עשרות תושבים השייכות לרשות המקומית 'קאנאק':
בסיס חיל האוויר "תולה".
בסיס חיל האוויר האמריקאי "תולה" (באנגלית: Thule Air Base), הממוקם דרומית לקאנאק על שטח בו בעבר שכנה העיירה פיטופיק, הוא בסיס חיל האוויר הצפוני בעולם. הבסיס נועד להגן על שמי ארצות הברית מפני טילים בליסטים בין-יבשתיים בעלי ראשי נפץ גרעינים וממוקמים בו מתקני מכ"ם מתקדמים וטילים אנטי בליסטיים ומספר טייסות. מסלול ההמראה/נחיתה הוא באורך 3,000 מטר כך שהבסיס מהווה גם כנמל תעופה לטיסות צ'ארטר לקופנהגן ועוד מספר יעדים בגרינלנד על ידי אייר גרינלנד. מגדל התקשורת בבסיס מתנשא לגובה 378 מטר והוא המבנה הגבוה ביותר בחצי הכדור המערבי, צפונית לחוג הארקטי.
בבסיס גרים כ-800 חיילים וקצינים.
דונלד קוקסטר
שלושה כדורים 2
שלושה כדורים 2 הוא הדפס אבן (ליתוגרפיה) מעשה ידי האמן ההולנדי מאוריץ קורנליס אשר, שהודפס לראשונה באפריל 1946.
תיאור היצירה.
היצירה היא אחת העבודות של האמן בה הוא בוחן אספקטים של פרספקטיבה באמצעות השתקפות, בדומה לשתי יצירות קודמות שלו: "דומם וכדור שיקוף" ו"יד וכדור שיקוף". ביצירה מופיעים שלושה כדורים - בכדור האמצעי ניתן לראות השתקפות של האמן ושל חדר עבודתו (בדומה לשתי היצירות האמורות), ואף השתקפות של הכדורים מימינו ומשמאלו, ושל היצירה עצמה המצוייה בשלבי עבודה על השולחן. הכדור השמאלי משקף את תקרת חדר העבודה, את חלונות חדר העבודה והנוף הנשקף מהם, אך לא את תוכו של חדר העבודה, ואילו הכדור הימני אטום לחלוטין.
היצירה אינה יצירה ריאליסטית מאחר שנקודת מבטו של הצופה משתנה מכדור לכדור - בעוד שבכדור האמצעי מבטו של הצופה הוא במישור החדר (ולו הייתה התמונה ריאליסטית, היה הצופה יכול לראות את החדר סביבו), בכדור השמאלי מבטו של הצופה הוא מלמעלה, ובציור ריאליסטי היה צריך לראות את ההשתקפות שלו עצמו. הסבר, לכאורה, לכך שלא רואים את ההשתקפות ניתן על ידי האמן:
הגולה
שלושה כדורים
שר החוץ וענייני חבר העמים
פיסת סיליקון
פיסת סיליקון (באנגלית: Die) היא מעגל משולב המורכב על פרוסות של סיליקון גבישי (wafers).