לימוד הנושא, המחקר והפעילויות התבססו על הידע והניסיון שהצטבר בעולם, בעיקר באיטליה, ובתמיכה מקצועית ממשרד התרבות האיטלקי, מהפקולטה להנדסה, אוניברסיטת פדובה ומ ובשיתוף פעולה ותמיכה של המכון הגאולוגי לישראל.
בין השנים 2017-2015 ישראל הייתה שותפה בפרויקט פרומידה (PROMEDHE - Protecting Mediterranean Cultural Heritage during Disasters), של האיחוד האירופי. הפרויקט שם לו למטרה לחזק את יכולות המענה של גופי החירום הלאומיים למצבי אסון באזור הים התיכון בדגש על שמירה על מורשת תרבותית לאחר אסון טבע (רעידת אדמה).
בישראל הוקם פורום פרומידה ישראל שכולל נציגים של הארגונים והמוסדות האמונים על נכסי מורשת התרבות וכוחות החירום וההצלה. בפורום זה התיישבו לראשונה לשולחן עבודה משותף שתי הזרועות הללו והדיאלוג ביניהם תרם לבניית מסמכי המדיניות והנהלים בשפה מובנת לשני הצדדים שמאפשר את שיתוף הפעולה בעת הצורך. בפורום שותפים רשות העתיקות, רשות הטבע והגנים, המועצה לשימור אתרים, משרד התרבות, מוזיאון ישראל, מוזיאון ארץ ישראל, מוזיאון ארצות המקרא, מוזיאון תל אביב לאמנות, איגוד המשמרים הישראלי, איקו"ם ישראל, איגוד המוזיאונים, ועדת ההיגוי הבין-משרדית להיערכות לרעידות אדמה, משטרת ישראל, פיקוד העורף, נציבות כבאות והצלה ומשמרים עצמאיים.
ההיערכות לרעידות אדמה בנכסי מורשת תרבות בשנים האחרונות קידמה את ההכרה בכך שנכסי המורשת התרבותית הם חלק בלתי נפרד מהחוסן הלאומי שהוא אחד המרכיבים שיידרשו בשיקום המדינה לאחר אסון רעידות אדמה. המודעות של אנשי המקצוע, של מקבלי ההחלטות ושל הציבור הרחב, הם אלו שיבטיחו את שיפור ההיערכות ואת ההגנה על נכסי המורשת התרבותית של ישראל, גם מפני רעידת אדמה.
כלים לניהול, הערכה וחשיפה.
הכלים של ניהול סיכונים שקודמו בישראל בשנים האחרונות נבנו מתוך התפיסה שקיימת דחיפות לטפל בנושא ההיערכות לרעידות אדמה בבניית כלים פשוטים לטווח המיידי עם היכולות המקומיות בתמיכה מחוץ ומתוך ההבנה שהכלים ישודרגו בהמשך.
מפת סיכונים.
מפת סיכונים (באנגלית: Risk Map) היא מפה שמציגה תמונת מצב של הערכת האיומים על נכסי מורשת התרבות. המפה היא תוצר של ריכוז מידע ביחס למבנה או לשריד בודד, המאפשר להעריך את רמת הסיכון בהתחשב במצבו הפיזי ובגורמי הסיכון המאיימים עליו. אלו כוללים גורמים טבעיים, כגון: רעידות אדמה, זיהום אוויר, שיטפונות גלישות קרקע, שריפות וצונמי, וגם מעשה ידי אדם, כגון: לחצי פיתוח, עומסי תיירות וונדליזם.
מפת סיכונים לרעידות אדמה באתרים ארכאולוגיים בנוי על בסיס פיתוח מואץ של "אבטיפוס" למפת סיכונים לרעידות אדמה. המודל בוחן את סוגי הסיכון הסייסמי מול סוג הנכס הארכאולוגי ועל פי התוצאה מחשב את רמת הסיכון של המבנה המוערך בזמן רעידת אדמה. הסקר נערך בשיתוף הפעולה עם וועדת ההיגוי הבין משרדית להיערכות לרעידות אדמה והמכון הגאולוגי ורשות העתיקות.
כנסים בין-לאומיים בישראל.
מטרות הכינוסים הבין-לאומיים הן לשתף בידע קיים על אודות טכנולוגיות להתמודדות עם נזק צפוי ולמזעור נזקים לנכסי מורשת תרבות בעת רעידת אדמה, ללמוד מהניסיון האיטלקי והעולם בהתמודדות עם רעידות אדמה, לקדם שיתוף פעולה עם מוסדות אקדמיים באיטליה בתחום ההגנה על מורשת התרבות ולהעלות את המודעות לצורך בהיערכות לרעידות אדמה באתרי מורשת תרבות בישראל. הכנסים השתתפו למעלה מ 50 מומחים בעלי שם מכל רחבי העולם..
הערכה של סיכונים סייסמיים במבנה היסטורי.
הערכת סיכונים במבנה היסטורי מחשבת את רגישותו של המבנה מפני רעידת אדמה. החישוב נערך על פי מיקומו הגאוגרפי ועמידותו ורגישותו של מבנה הנתון.
בבית הכנסת האר"י הספרדי בצפת נערך סקר הנדסי שימור על ידי משרד שפר רונן מהנדסים בע"מ במסגרת פרויקט היערכות לסיכוני רעידות אדמה באתרי מורשת תרבות של רשות העתיקות, בחסות ובמימון הוועדה הבין משרדית להיערכות לרעידות אדמה. תפקידו של הסקר הנדסי למבנה היסטורי הוא לנתח את המצב הקיים ההנדסי והשימורי (מצב פיסי, בלייה, כשלים, חומרים) על מנת לקבל תמונה מקיפה על רגישותו של המבנה שתהווה בסיס לתכנון של שיפור העמידות של המבנה כגון: השלמות חומרים, טיפול בכשלים וחיזוקים.
הערכה של סיכונים סייסמיים במתחם ארכאולוגי.
סקר הערכת סיכונים של מבנים ושרידים ארכאולוגיים נערך בגן הלאומי קיסריה, במתחם בית המושל. הסקר נערך על ידי מהנדסות מאוניברסיטת פדובה בשיתוף רשות העתיקות. מטרת הסקר הייתה להעריך את עמידות המבנה מפני רעידות אדמה ולשמש כבסיס לתוכנית ביצוע לשיפור העמידות של המבנה.
מודל הערכה של סיכונים סייסמיים ברובע עירוני.
סקר הערכת סיכונים של רובע היסטורי נערך בשני רבעים של ערים עתיקות בעכו ובצפת. הסקר נערך על ידי מהנדסות מאוניברסיטת פדובה בשיתוף רשות העתיקות. הסקר העריך ברמה בסיסית ויזואלית את מבנה הרבעים והמבנים שבהם וזיהה את הרגישויות שעלולות להוות נקודות התורפה במקרה של רעידות אדמה. ממסקנות הסקר עולה שפיתוח אסטרטגיות מניעה אינו יכול להתעלם מהתפתחות המבנים היסטוריים והנזקים שנגרמו בשל כך (תוספות בנייה ושינויים). ניתוח רגישות הוא מהותי להפחתת הסיכון הסייסמי במבנים עתיקים והתוצאות שהתקבלו מראות על התאמה משמעותית בין הערכת הסיכונים לייצוגים הסכמתיים של המודולים הסטנדרטיים.
ניטור סייסמי ומעקב במבנה היסטורי.
בחודש נובמבר 2013 הותקנה מערכת ניטור סייסמי על המגדל הדרום מערבי של מצודת מגדל דוד בעיר העתיקה בירושלים על ידי הפקולטה להנדסה אזרחית ואדריכלות והסביבה מאוניברסיטת פדובה (איטליה) בשיתוף פעולה עם מינהל שימור ברשות העתיקות (ישראל). מטרתו של הניטור הוא לזהות, לאתר ולסווג את סוג וחומרת הנזקים הנגרמים על ידי גורמים חיצוניים סייסמיים שמשפיעים על תהליך ההתדרדרות של המבנה ולהעריך את ההשפעות שלהם על עמידות במבנה באירוע רעידת אדמה. ניתוח תוצאות המדידה מאפשר להעריך במדויק את מצבו של המבנה ולתכנן בדיוק יתר את הפעולות שנדרשות על מנת להפחית את תוצאות הפגיעה העלולה להכות במבנה ולהמליץ על הטיפול אופטימלי ו את יכולת העמידות של המבנה.
השימוש במערכת הניטור (SHM) במבני מורשת תרבותית הוא כלי הערכה מבוסס ידע שמאפשר: מעקב והתרעה על יציבותו של מבנה, הימנעות מביצוע התערבויות מיותרות ולהעריך נקודות תורפה מבניות, להעריך את אופן וצורת הטיפול והתערבות הנדרשת בגישה מדורגת במהלך הביצוע ולשלוט על מצב הנזק למבנה לאחר תרחיש סייסמי. הרציונל להתקנת המערכת היא מיקומה הגאוגרפי של ירושלים שסבלה כבר בעברה מרעידות אדמה וכן ערכיה של ירושלים כעיר בעלת חשיבות תרבותית בינלאומית שמאות מבנים היסטוריים עומדים בה.
ארגז כלים אופרטיבי.
מדריך להיערכות לרעידות אדמה באתרי ונכסי מורשת תרבות.
מדריך ההיערכות לרעידות אדמה באתרי ונכסי מורשת תרבות הוא מדריך שמנחה את העוסקים באתרי ונכסי מורשת תרבות כיצד להיערך לקראת רעידות אדמה, באילו פעולות לנקוט ומה הצרכים שיש להצטייד בהם. החוברת מאפשרת לארגונים, למוסדות לאתרים ולמוזיאונים השונים, לנקוט פעולות בסיסיות שעשויות לשפר את העמידות והמוכנות לקראת רעידות אדמה ולהקטין את אי הוודאות במקרה אסון או אחריו.
חוברת זו מציגה תוצרים של עבודה שנעשתה במסגרת פרויקט פרומידה, Protecting Mediterranean Cultural Heritage during Disasters, שמדינת ישראל הייתה שותפה בו עם מדינות האזור. הפרויקט עסק במוכנות באתרים ובנכסי מורשת התרבות ומתן מענה לאחר רעידות אדמה.
תיק שטח ונוהל להכנת תיק שטח לאתרים ונכסי מורשת תרבות.
תיק שטח כולל את כל הנחיות הנדרשות להתארגנות באתר או בנכס נכס תרבות לקראת התמודדות עם מצב חירום של רעידות אדמה, לפני התרחשותה, ובמהלכה.
נוהל להכנת תיק השטח מנחה ומאפשר לצוות האתר או המוזיאון להיערך בצורה מיטיבת למצב אסון רעידות אדמה, מרמת הערכת עמידות המבנה, הערכת צורת אחסון, חלוקת תפקידים, סדרי עדיפויות רשימות קשר ועד טיפול ראשוני ופינוי האתר.
חוברת מפרטים לחיזוק מבני אבן מפני רעידות אדמה.
ברבות מהערים העתיקות בישראל ובמבנים מסורתיים לא שלודים, (ללא שלד בטון) בנויים אבן, נערכים באופן סדיר פעולות של שינויים, הרחבות, תוספות בנייה שעלולים להעמיד בסכנה את המבנה ואת התושבים שגרים בהם. היישום של טכנולוגיות מודרניות לעיתים אינם מותאמות למבני אבן מסורתיים במקרים רבים מחלישים את המבנה ומעמידים אותו בסכנה. הצגת המפרטים של חיזוק מבני אבן מפני רעידות אדמה מבוסס על הידע שנצבר בעולם וחוברת המפרטים עשויה לשמש מדריך לטיפול נכון ולשיפור עמידות מבני אבן בישראל.
חוברת ראשונה זו מציגה מפרטים לחיזוק מבני אבן לעמידות בפני רעידות אדמה מטיפוס המבנים בעכו העתיקה ששימשו מקור לגיבושם. ההתייחסות לשימור וחיזוק של המבנים העתיקים הם מצילי חיים, שכן שיפור עמידותם ברעידת אדמה חזקה תגן על חיי האוכלוסייה המתגוררת במבנים אלו ותורמת לשיפור המוכנות לרעידת אדמה בישראל בכלל
הכשרות וקורסים.
קורס הכשרה ראשון היה מבוא (ITC) שתוכנן כדי לחלוק את כלי שיתוף הפעולה הבין-ללאומי והסטנדרטים העיקריים המוכרים להערכת צרכים מהירה ראשונית והערכת יכולות תגובה בעקבות אסון טבע. הקורס נבנה במתודולוגיה שאומצה בעל ידי המנגנון הקהילה האירופאית (CMI) והערכת המשימה (AMC). בין הנושאים העיקריים שנלמדו: ידע כללי על מנגנון ההגנה האזרחית האירופית, תגובת אסון על בסיס המערכות הבין-לאומיות, תכנון הערכה, ניהול מידע, תקשורת בין תרבותית ויחסי מדיה.