במעגלי זרם חילופין, המתח והזרם משתנים מרגע לרגע באופן מחזורי, בדרך כלל בקצב מהיר מאוד. ההספק הרגעי מוגדר כנגזרת האנרגיה החשמלית בזמן:
אולם לרוב אין צורך בחישוב ההספק הרגעי אלא רק בהספק הממוצע. ניתן לרשום את ההספק הממוצע כתלות בריבוע שורש ממוצע הריבועים של הזרם:
כלומר ממוצע ה-RMS של הזרם הוא גודל הזרם הקבוע שהיה גורם לאותה צריכת הספק ממוצעת על ידי המעגל. ניתן גם לרשום את ההספק הממוצע כתלות במתח ה-RMS: formula_11.
מתח החילופין הנפוץ ביותר הוא סינוסי: formula_12, ועבורו
formula_13.
הספק זה אינו תלוי בתדירות המקור f.
הספק מרוכב.
במעגלים שבהם מצויים רכיבים אוגרי אנרגיה כגון קבל או סליל השראה, ההתנגדות הכוללת של המעגל מתוארת בעזרת עכבה חשמלית, שהיא גודל מרוכב. בכניסת מתח סינוסית, הזרם במעגל גם הוא סינוסי באותה התדירות, אך בהפרש מופע המסומן formula_14. כלומר, מתח השיא וזרם השיא מופיעים בזמנים שונים. הפרש המופע formula_14 שווה לפאזה של עכבת המעגל. הערך המוחלט של העכבה, המחושב כסכום גאומטרי של החלק הממשי והחלק המדומה, הוא היחס בין משרעת המתח ומשרעת הזרם, והוא גם קובע את ההספק הכולל הנכנס למעגל.
אם עכבת המעגל היא גודל מדומה טהור (כמו עכבת סליל), הפרש המופע בין המתח והזרם הוא 90°. מתח השיא מתקבל כאשר הזרם הוא אפס, והוא חיובי בחצי המחזור ושלילי בחציו האחר. כיוון זרימת האנרגיה מתהפך באמצע המחזור, כך שסך האנרגיה הזורמת מהמקור למעגל מתאפסת.
במציאות, העכבה של כל מעגל היא גודל מרוכב שמכיל גם גודל ממשי וגם גודל מדומה. סך האנרגיה העוברת בכיוון אחד חלקי זמן המחזור נקרא ההספק הממשי או ההספק האקטיבי. זהו ההספק הנצרך על ידי החלק הממשי של עכבת המעגל והוא מסומן P. ההספק שנובע מהאנרגיה הזורמת במעגל כתוצאה מאנרגיה חשמלית שאגורה ברכיביו וחוזרת חזרה למקור המתח נקרא ההספק העיוור או ההספק הריאקטיבי. זהו ההספק שנובע מהחלק המדומה של עכבת המעגל והוא מסומן Q. סך ההספק שנכנס למעגל מסומן ב-S והוא תלוי בערך המוחלט של עכבת המעגל.
ניתן לייצג את העכבה כווקטור במישור המרוכב. ההספק שנכנס למעגל תלוי בגודל העכבה ובהפרש המופע בין המתח והזרם, ולכן ניתן לייצג אותו כגודל של וקטור שהזווית בינו לבין הציר האופקי היא הפרש המופע formula_14. ההספק הממשי P הוא וקטור על הציר הממשי, ההספק העיוור Q הוא וקטור על הציר הדמיוני, והסכום שלהם הוא ההספק המרוכב S שהגודל שלו הוא ההספק הכולל הנכנס למעגל. להצגה זו קוראים משולש הספקים, משום שההספק הממשי וההספק העיוור מהווים שתי צלעות של משולש ישר-זווית שהיתר שלו הוא ההספק הכולל S. חיבור ההספקים שנצרכים על ידי שני מעגלים יהיה חיבור וקטורי של ההספקים הכוללים, שייתן גם את הפרש הפאזה בין המתח לזרם.
ניתן לבטא את ההספקים השונים כתלות בזווית formula_14:
כאשר V ו-I הם ממוצעי RMS.
היחס בין ההספק שנצרך על ידי מעגל חשמלי להספק שנכנס אליו הוא formula_21. גודל זה נקרא מקדם ההספק והוא משמש לתיאור יעילות צריכת ההספק במעגל החשמלי.
נתוני הספק.
להלן נתוני הספק של מכשירים חשמליים נפוצים:
סנט ג'ונס
סנט ג'ונס (באנגלית: St. John's) היא בירת אנטיגואה וברבודה באיי הודו המערבית בים הקריבי.
אוכלוסייה: 31,000 (נכון לשנת 2005).
העיר הממוקמת על האי אנטיגואה, היא המרכז המסחרי של אנטיגואה וברבודה, ובה נמצא הנמל העיקרי של המדינה.
היסטוריה.
העיר נבנתה כאשר האיים יושבו לראשונה בשנת 1632, והפכה לבירה כאשר האיים קיבלו עצמאות בשנת 1981.
מועצת יש&quot;ע
מועצת יש"ע, בשמה המלא מועצת היישובים היהודים ביהודה, שומרון וחבל עזה, היא עמותה בה חברים ראשי הערים, המועצות המקומיות והאזוריות הישראליות שבתחומי יהודה והשומרון ובעבר גם בגוש קטיף, וכן מספר אישי ציבור. היא הוקמה בדצמבר 1980 במטרה לקדם את מפעל ההתיישבות, לייצג את האינטרסים של המתיישבים, וכן לקיים הסברה בישראל ובחו"ל בעד לגיטימיות המפעל וחשיבותו.
תנועת ההתיישבות אמנה משמשת כזרוע המיישבת של המועצה והיא האחראית על ההתיישבות והפיתוח בתחומי המועצה.
מייסדה של מועצת יש"ע הוא ישראל הראל ומנובמבר 2019 עומד בראשה דוד אלחייני, שביולי 2022 הודיע על פרישתו.
היסטוריה.
מועצת יש"ע קמה עם חידוש ההתיישבות היהודית ביהודה, שומרון וחוף עזה בשנים שלאחר מלחמת ששת הימים, מתוך אמונה כי מפעל ההתיישבות ביש"ע הוא חלק מרכזי בהגשמת הציונות, ויש לו חשיבות אסטרטגית ראשונה במעלה. ב-24 בדצמבר 1980, נערך ביד שפירא שבגוש עציון כנס הייסוד של מועצת יש"ע. אל הכנס הגיעו נציגי היישובים היהודיים ביהודה, שומרון וחבל עזה והחליטו להקים את המועצה שתפתח את האזור, שהיה אז כמעט לא מיושב, כהמשך טבעי וממוסד לתנועת "גוש אמונים". את הכינוס ארגן ישראל הראל והוא היה הנואם הראשי בו.
ארבעת המועצות הראשונות שהיו חברות במועצת יש"ע, הן: המועצה האזורית גוש עציון, המועצה האזורית חוף עזה, המועצה האזורית שומרון והמועצה האזורית מטה בנימין. בשנים שלאחר מכן הוקמו מועצות נוספות, בעיקרן מועצות מקומיות, אשר חברות גם הן במועצת יש"ע.
פעילות.
המועצה, כארגון גג לרשויות ביהודה, שומרון ובקעת הירדן, עוסקת בנושאים הקשורים לכלל ההתנחלויות במגוון תחומים, כגון: משפט, מדיניות, תקשורת, תשתיות ועוד.
באופן כללי, המועצה דוגלת בפעילות משותפת עם הנהגת המדינה לקידום מפעל ההתיישבות, ויוצאת נגד החלטות ממשלתיות הפוגעות במפעל זה.
בשנת 2017, ניהלה מועצת יש"ע מאבק לקידום תוכניות הכבישים ביהודה, שומרון ובקעת הירדן, לאחר שנים רבות של הזנחת תשתיות התחבורה באזור, לדבריהם. לאחר מאבק, הסכים ראש הממשלה בנימין נתניהו לפניות של מועצת יש"ע ואישר תקציב לתכנון ולביצוע מספר כבישים, בהם עוקף חווארה, עוקף אל-ערוב (כביש "לב יהודה"); שדרוג והרחבת כביש 55 מכביש 6 עד כביש 60; כביש כניסה חדש ומשוקע קלנדיה-ירושלים; הרחבות כביש 437 באזור מעבר חיזמה וכביש 375 מצור הדסה עד צומת חוסאן; הרחבה והוספת נתיב תחבורה ציבורית (נת"צ) בכביש 446 שילת-מודיעין ובכביש 505 אריאל-צומת תפוח; ועוד. בשנת 2021, טרם השבעת ממשלת ישראל השלושים ושש, בעקבות ניסיונה של שרת התחבורה המיועדת מרב מיכאלי לקצץ בתקציבי התחבורה ביהודה ושומרון, הביאה מועצת יש"ע את מפלגת "תקווה חדשה" להכניס להסכמים הקואליציוניים סעיף, בו מבוססת המשכת העברת התקציב לכבישים והמשך הסטווס קוו.
במאי 2016, פתחה מועצת יש"ע בקמפיין למען החלת החוק הישראלי על העיר מעלה אדומים שבסמוך לירושלים. תחת הכותרת "מעלה אדומים תחילה", הציגו במועצה סקר שנעשה, לפיו 78% מהאוכלוסייה היהודית משוכנעים כי על ישראל לספח על מעלה אדומים גם ללא הסכם עם הפלסטינים. בעקבות תמכה של שרים וחברי כנסת רבים מהימין הישראלי, הונחה בחודש אוגוסט של אותה שנה הצעת חוק לסיפוח מעלה אדומים. לבסוף, הוריד ראש הממשלה בנימין נתניהו את עניין סיפוח מעלה אדומים מהפרק, לאחר שביקש לחכות לכניסתו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ לתפקידו בבית הלבן.
בהמשך, התרחב הקמפיין וביקש לספח בחוק הישראלי את כל שטח C. שיא הקמפין היה נסיעתו של ראש הממשלה נתניהו לבית הלבן בוושינגטון, שם במסגרת חשיפת תוכנית השלום של הנשיא טראמפ, אמר כי יספח את היישובים הישראליים ביו"ש בשבוע שלאחר מכן, דבר שלא קרה.
בשנת 2018 פעלה מועצת יש"ע נגד פעילותו של ארגון 'TIPH' בחברון, אשר פעל ככוח משקיפים הבינלאומי. בדו"ח שהציגה המועצה עלתה תמונה המתארת פעילות אנטי-ישראלית מובהקת של הארגון נגד מדינת ישראל וכלפי הישראלים הגרים ביישוב היהודי בחברון. במהלך המאבק תמכו בהפסקת פעילותו של הארגון חברי כנסת רבים, כולל ראש הממשלה בנימין נתניהו. בינואר 2019, הודיע ראש הממשלה נתניהו כי לא יאריך את המנדט של כוח המשקיפים הבינלאומי ופעילותם הופסקה.
באוקטובר 2018, אושרה בהחלטת ממשלה החלטה שיזמה מועצת יש"ע, הקמת מרכז מורשת ומוזיאון לתולדות ההתיישבות ביהודה ושומרון על שם ראש הממשלה לשעבר, יצחק שמיר בפארק שמיר שבמעלה אדומים. במקום יוקם מבקרים ומוזיאון מורשת ותולדות ההתיישבות, עם דגש מיוחד על מורשת העלייה מברית המועצות לשעבר. המבנה המיועד מתוכנן לקום בשנת 2025, בשטח כולל של עד 2400 מ"ר.
בשנת 2020, הובילה מועצת יש"ע את המאבק בתוכנית טראמפ, אשר לטענתם הכירה במדינה פלסטינית ועשויה להערים קשיים על ההתיישבות ביהודה ושומרון. בדצמבר 2020, פתחה מועצת יש"ע בקמפיין "מסדירים את ההתיישבות הצעירה", במטרה להסדיר את המאחזים הבלתי חוקיים ביהודה ושומרון. במסגרת הקמפיין, הקימה המועצה מאהל מחאה מול משרד ראש הממשלה בירושלים, אשר ישבו בו תושבי המאחזים ושבתו רעב.
בשנים האחרונות פועלת מועצת יש"ע למען סיפוח יהודה, שומרון ובקעת הירדן והובלת ההתיישבות למיליון תושבים. בנוסף מקדמת מועצת יש"ע יחד עם משרדי הממשלה תוכניות אב במגוון תחומים, ביניהם: תשתיות כבישים באזור, מים, חשמל, איכות הסביבה ועוד.
חברי מועצה.
במועצה חברים 24 ראשי הרשויות ביהודה, שומרון ובקעת הירדן, המרכיבים את הנהלת מועצת יש"ע, ובראשה עומד אחד מחבריה כיושב ראש. ההנהלה מתכנסת פעם בשלושה שבועות ומנהלת בפועל את המועצה. עד ביצוע תוכנית ההתנתקות בשנת 2005, היו חברים בה גם ראשי הרשויות בחבל עזה. יו"ר מועצת יש"ע נבחר לתפקידו בבחירות דמוקרטיות, על ידי חברי ההנהלה.