הוא עבר לשחק בסן לורנסו ב-1998. קורדובה לא שיחק היטב בעקבות מחויבויותיו לנבחרת, אך הצליח להתגבר על המכשולים המקצועיים והתבלט באימונים ובמשחקים בזכות מהירותו הגבוהה. בשלהי 1999 הודיע מאמן אינטר, מרצ'לו ליפי, כי הוא מעוניין שקורדובה יעבור למועדונו בפגרת החורף של ינואר 2000. גם ריאל מדריד הביעה בו התעניינות, אך הוא בחר להצטרף לאינטר תמורת סכום של 16 מיליון אירו. קורדובה שיחק היטב כבר בתחילת דרכו, ואף התמנה לממלא מקומו של חאבייר זאנטי בתפקיד קפטן הקבוצה. קורדובה זכה עם אינטר ב-5 אליפויות רצופות של הסרייה א' (2005/2006, 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009, 2009/2010), 3 פעמים בקופה איטליה (2005, 2006, 2010) ו3 פעמים בסופרקאפ האיטלקי (2005, 2006, 2010).
בעונת 2009/10 השלים קורדובה זכייה בטרבל היסטורי עם אינטר, כששותף בעיקר כמחליף באותה עונה.
במאי 2012 הודיע קורדובה על פרישה ממשחק פעיל.
נבחרת קולומביה.
קורדובה החל את דרכו בנבחרת קולומביה בקופה אמריקה 1997. כמו כן, נכלל קורדובה בסגל נבחרתו לטורניר מונדיאל 1998, אולם לא שותף בפועל בשום משחק, ונבחרתו הודחה בסיום שלב הבתים. הוא מונה לקפטן הנבחרת לאחר פרישתו של קרלוס ולדרמה ב-1998.
הוא הנהיג את נבחרתו בקופה אמריקה 1999, והבקיע את השער הראשון בניצחון 3 - 0 על נבחרת ארגנטינה בשלב הבתים. קולומביה העפילה לשמינית הגמר, שם הודחה על ידי נבחרת צ'ילה.
קורדובה נחל אכזבה במדי הנבחרת לאחר שלא הצליח להוביל אותה להצלחות בגביע הזהב בשנת 2000, ולהעפלה למונדיאל 2002 ומונדיאל 2006.
הישגו הטוב ביותר בנבחרת היה הזכייה בקופה אמריקה 2001, שנערך בקולומביה. בדקה ה-65 במשחק הגמר נבעט הכדור לכיוון השער של ארגנטינה, וקורדובה הצליח לזנק ולהבקיע בנגיחה את השער היחיד במשחק.
הוא השתתף בגביע הקונפדרציות 2003, שנערך בצרפת, והוביל את קולומביה למקום הרביעי. במשחק חצי הגמר מול נבחרת קמרון התמוטט לידו הקמרוני מארק ויויאן פו. קורדובה ניסה לבצע בו החייאה, אך פו מת לבסוף בבית החולים.
קורדובה הוביל את נבחרתו גם בקופה אמריקה 2007 שנערך בוונצואלה. קולומביה הפסידה לארגנטינה, והודחה בתום שלב הבתים. ביחד עם מאריו ז'פס הוא מתח ביקורת על מאמן הנבחרת והודיע כי אין בכוונתו לשחק בה עד שהוא יתפטר מתפקידו.
קמיל סן-סאנס
אוריינות
אוֹריינות (באנגלית: Literacy), במשמעותה הבסיסית, היא היכולת לקרוא ולכתוב. המונח התפתח עם הדורות, כך שהוא כולל מובנים רבים יותר ויותר.
האוריינות אינה מתייחסת רק למיומנות הטכנית של הקריאה והכתיבה, אלא ליכולת של האדם להשתמש במיומנויות אלו לצורך העברה וקליטה של מסרים. כלומר, רכישת מיומנות של הבנת הנקרא והבעה בכתב.
כמו כן, האוריינות חוצה את ההבחנה המקובלת בין השפה הכתובה לשפה המדוברת.
במשמעות רחבה יותר, המושג אוריינות מציין שליטה במגוון יכולות תקשורתיות הנחוצות לצורך תפקוד נאות בחברה. למשל: דיבור, האזנה והתבוננות.
המושג אוריינות מתפתח ומשתנה בהתאם לטכנולוגיה המשמשת את החברה. ההתפתחות של טכנולוגיות מידע ותקשורת והשפעותיהן על אורח החיים הובילו להרכבה נוספת של המושג אוריינות.
אוריינות טכנולוגית פירושה שליטה בסיסית בטכנולוגיית התקשורת המודרנית. אוריינות דיגיטלית מתייחסת ליכולת השימוש במחשב ובתקשורת נתונים.
יש הכוללים במושג גם כישורים מתמטיים בסיסיים, הנחוצים אף הם לתפקוד נאות בחברה.
אטימולוגיה.
מקור המילה אוריינות במילה אוריין, בצירוף "בר אוריין", אדם היודע לקרוא בתורה. בארמית "אורייתא" פירושה "תורה".
היסטוריה.
ההיסטוריה של האוריינות היא בת כמה אלפי שנים. לפני המהפכה התעשייתית במאה ה-19 אוריינות הייתה קיימת רק במיעוט קטנטן מחברות העולם. עד אותו זמן, החומרים שהיו קשורים לאוריינות היו כל כך יקרים שרק מוסדות ואנשים עשירים יכלו לקנות אותם. לדוגמה, בשנת 1841 באנגליה, 33% מהגברים ו־44% מהנשים חתמו על תעודת הנישואין שלהם בטביעת אצבע מכיוון שלא ידעו איך לכתוב (ויש להניח כי מספר גדול יותר אמנם ידע לחתום את שמו, אך לא ידע לכתוב ולקרוא טקסטים). רק ב־1870 חינוך ראשוני נתאפשר לכל האוכלוסייה האנגלית. המהפכה התעשייתית הביאה להוזלת מחירי הנייר והספרים ולאפשרות להפיץ אותם בכל שכבות האוכלוסייה.
בקרב היהודים התמונה הייתה שונה לגמרי. אף שלא כל היהודים ידעו קרוא וכתוב, שיעורי האוריינות בקרבם היו גדולים לאין שיעור מאשר אצל הגויים, בין בארצות אשכנז ובין בארצות המזרח. זאת מכיוון שילדים יהודים רבים יחסית למדו ב"חדר", או במוסד מקביל בתקופה מוקדמת יותר - לכל הפחות קריאה כתיבה, חומש ותפילה. מכיוון שלא ניתן (או לפחות קשה יותר) להתפלל אם אינך יודע לקרוא, לימוד קריאה נחשב למצווה דתית, כחלק מחובת לימוד תורה לילדים. שיעור הקריאה אצל הנשים לא היה גבוה ביותר, אך השיעורים אצלן היו גבוהים יותר מאשר אצל נשי הגויים.
חוקרים מאוניברסיטת תל אביב מצאו כי כבר בתקופת בית ראשון, האוריינות בממלכת יהודה הייתה נפוצה למדי.
ההגדרה של אוריינות השתנתה במשך הדורות. היו זמנים שבהם אדם נחשב לאוריין אם ידע לחתום את שמו. בזמנים אחרים, אוריינות נמדדה על פי היכולת לקרוא בתנ"ך (יכולת שכיום אינה קיימת אצל אנשים רבים). אוריינות גם שימשה כצורה למיין אוכלוסיות ולשלוט באלה שתהיה להם גישה לכוח. במדינות הדרומיות בארצות הברית לאחר מלחמת האזרחים, היכולת לקרוא ולכתוב היוותה מדד האם אזרח יוכל לבחור, כדי למנוע מעבדים לשעבר לבחור את נציגיהם לקונגרס ולמושלי המדינות. טקטיקה זו פעלה למשך כמה עשרות שנים באופן יעיל ביותר, וגרמה לכך שמדינות דרומיות תמכו רק בנציגים לבנים, אף שהיו שם אוכלוסיות גדולות ביותר של שחורים.
בתקופה המודרנית אדם נחשב לאורייני על פי האופן שבו הוא מתייחס לעולם התרבותי שבו הוא חי ומבין אותו.
תרבויות עם שיעור אוריינות גבוה בעבר.
השימוש במערכת כתיבה המבוססת על סימניות (אידאוגרמות) מקשה על האוריינות באופן יחסי מאשר מערכת המבוססת על אלפבית. למרות זאת יש הערכה כי בתקופות העשירות יותר של האימפריה הסינית, שיעורי האוריינות הגיעו לרמה גבוהה ביותר. כנראה בגלל השאיפה להצליח בבחינות הקיסריות, שדרשו אוריינות גבוהה ואיפשרו להשתייך למעמד הגבוה של הפקידות.
באופן דומה, קיומם של טקסטים דתיים וחילוניים בהודו, וכן הפניות לוויכוחים מטפיזיים גדולים הכוללים תחרויות כתיבה וקריאה בטקסטים אלה מעידים על תרבות אוריינית גבוהה ביותר כבר בעבר הרחוק, מלפני עד חמשת אלפים שנה.
בשל הדגש על הקריאה האישית בקוראן באלפבית הערבי המקורי, רמת האוריינות במדינות איסלאמיות רבות בשנים עשר המאות האחרונות הייתה גבוהה למדי (אם כי רק אצל גברים).
במדינות ניו-אינגלנד, שיעור האוריינות היה מעל 50% בחצי הראשון של המאה ה־17, והוא עלה ל־70% ב־1710. בזמן המהפכה האמריקנית, הוא הגיע לכ־90%. יש הרואים זאת כתוצאה של האמונה הפוריטנית בחשיבות של קריאת התנ"ך.
גם בשוודיה שיעור האוריינות היה גבוה. כבר בחוק הכנסייתי (שירקולאגן) של 1686 האוריינות נכפתה על האוכלוסייה, וכמאה שנים לאחר מכן, בסוף המאה ה־18, רמת האוריינות הייתה קרובה למאה אחוז. אפילו לפני 1686 האוריינות בשוודיה הייתה רחבת היקף למדי. כמו בניו-אינגלנד, גם כאן שיעור האוריינות הגבוה היה במידה רבה תוצאה צדדית של האמונה בחשיבותה של הקריאה בתנ"ך. היכולת לקרוא לא כללה אוטומטית גם את היכולת לכתוב, ואפילו בסוף המאה ה-19 שוודים רבים, ובעיקר נשים, לא ידעו לכתוב.
במאה ה-21.
השליטה ביכולת הקריאה והכתיבה במשמעותן הרחבה, הכוללת את הבנת הנקרא ויכולת הבעה בכתב של מגוון טקסטים חיונית להשתלבות היחיד בחברה מבחינה חברתית, תרבותית וכלכלית. עם התפתחות הטכנולוגיה, המושג אוריינות החל לכלול בתוכו מגוון רחב יותר של מיומנות. מיומנויות אלו דרושות לאדם על מנת ליצור, להפיץ ולהבין מסרים מסוגים שונים המקובלים בתרבות ובתקופה שבה הוא חי.
אוריינות חזותית.
משחר ההיסטוריה שימשו ייצוגים חזותיים ככלי להעברת מסרים ומשמעויות. הייצוגים החזותיים שימשו כאובייקטים עצמאיים או אבני בניין של מערכות סמלים מורכבות יותר
בשנות השישים נטבע והתמסד על ידי אנשי חינוך אמריקאיים המושג אוריינות חזותית. משמעותו של המושג הוא היכולת להבין ולהשתמש בדימויים חזותיים לחשיבה, לימוד וביטוי. בספרות ילדים נעשה שימוש באיורים לצורך פיתוח אוריינות חזותית. חשיבות המושג עלתה עם התגברות השימוש במדיה החזותית לעומת הכתובה, במהפיכות הטלוויזיה, האינטרנט, הגרפיקה הממוחשבת וגדילת נפח הפרסום. כיום המושג קיים גם בתור דיסציפלינה מדעית. בניגוד לשאר העולם, בו נלמדת האוריינות החזותית בקורסים בודדים, בארץ נוסדה התוכנית הראשונה ללימודי תואר שני בתחום, בסמינר הקיבוצים.
אוריינות טכנולוגית.
בתקופה המודרנית המושג אוריינות כולל יותר מאשר האפשרות לקרוא, לכתוב, ולספור. הוא כולל גם את היכולת להשתמש ולתקשר בצורות שונות ובמגוון טכנולוגיות.
אוריינות טכנולוגית (או אוריינות מדיה) מתארת מגוון של מיומנויות שהמשתמש נדרש להן במטרה להשתמש בסביבות דיגיטליות באופן אפקטיבי. היא כוללת שימוש במידע בצורה מוכשרת ומתאימה, תוך שימוש במגוון רחב של טכנולוגיות ומדיות.
אוריינות טכנולוגית היא עולם מורכב של מחשבות, עקרונות, התנסויות, טכניקות ודרכי פעולה של האדם בסביבתו המהווה חלק מהתרבות האוניברסלית.
הגדרת המושג אוריינות טכנולוגית משתנה בהתאם להתפתחות הטכנולוגיה, אשר משפיעה על תפיסת השינויים הנדרשים והמיומנויות הנחוצות לשליטה בהן.