את שירותו הצבאי עשה רופ במרכז המטאורולוגיה של חיל האוויר, וכך החל את דרכו כחזאי בהדרכתו של ד"ר ברוך זיו. עם שחרורו מהצבא, עבד כמאמן טניס. לאחר שעבר מבחן בד בערוץ הראשון לתפקיד מגיש תחזית מזג האוויר במהדורת החדשות, החל ביוני 1989 להגיש את תחזיות מזג אוויר הראשונות בטלוויזיה בישראל, בפינה ב"מבט" שנקראה "שבשבת".
בשנת 1991 הנחה רופ יחד עם שירה גרא את תחרות הקדם אירוויזיון, אשר שודרה בערוץ הראשון.
משהוקם ערוץ 2, עבר רופ לערוץ והחל להגיש את התחזית במסגרת שידורי החדשות של חברת החדשות בשנת 1993. בנוסף הגיש גם את השעשועון "יותר מזל משכל". דמותו של רופ בתקופה זו זוהתה היטב עם צמד המגישים של חברת החדשות - מיקי חיימוביץ' ויעקב איילון, במיוחד לאחר הקמת ערוץ 10 אז עברו חיימוביץ' ואיילון לערוץ והחלו להגיש בו את מהדורת החדשות, ובראשית 2005 הצטרף אליהם רופ, וכך חזרו השלושה לעבוד יחד. בנוסף להגשת תחזית מזג האוויר בערוץ 10, שימש רופ כמנחה תוכנית הבוקר של ערוץ 10 בימי שישי יחד עם ענת גורן.
תחזית מזג האוויר של חדשות עשר בהגשת רופ ונעמה איזנברוך זכתה בפרס המדיה של האיגוד המטאורולוגי האירופי.
ב-2010 הגיש רופ בערוץ 10 את התוכנית "אין דברים כאלה", בה הוצגו קטעי וידאו של אירועים מיוחדים שכמעט הסתיימו באסונות.
בעקבות פטירת אביו בבית החולים איכילוב בשנת 2012, יצא רופ בהתקפה עזה על טיב השירות הרפואי שניתן בבית החולים, ואף הגיש תביעה בגין רשלנות רפואית נגד בית החולים. התביעה הסתיימה בפשרה, במסגרתה קיבלה משפחת רופ 250 אלף ש"ח מהמדינה.
ב-2016 חזר להנחות את תוכנית הבוקר לאחר מספר שנים ארוכות שלא הגיש אותה, אבל רק כדי להחליף את אורלי וגיא שיצאו לחופשה למספר שבועות. הוא הגיש את התוכנית לצד נגה ניר נאמן, והתוכנית נקראה "בוקר אור" ושודרה בערוץ 10. מספר חודשים לאחר חזרתם של אורלי וגיא, חזר רופ להגיש את תוכנית הבוקר אבל הפעם באופן קבוע ויומי, והתוכנית נקראה "דני רופ עד 10". התוכנית שודרה במשך כשנה וחצי מהשעה 9:00 עד 10:00 בבוקר, ועד ל-20 בספטמבר 2017.
במקביל לעבודתו כחזאי, משמש כשדר טניס בערוצי הספורט של צ'רלטון.
באוגוסט 2017 החל רופ בהנחיית פרקי העונה השנייה של הסדרה "יהודי עולמי" בערוץ 20.
בחודש יולי 2018 חזר שוב להגיש את תוכנית הבוקר "בוקר אור" בערוץ עשר לצד טליה פלד קינן, 3 פעמים בשבוע וזאת, לאור עזיבתם של אורלי וגיא את הבוקר. השניים הגישו את התוכנית עד ירידתו של ערוץ עשר מהאוויר ומיזוגו עם רשת 13 בתחילת 2019. לאחר המיזוג הגיש את "תחזית 13".
בחודש יולי 2020 הסתיימה עבודתו בחדשות 13 כחלק מתוכנית התייעלות בערוץ, וזמן קצר לאחר מכן הודיע על הצטרפותו כחזאי לאתר ynet. במקביל, הוא ממשיך להיות, פעם בשבוע, אחד ממגישי תוכנית הבוקר של "רשת 13", "העולם הבוקר". בנובמבר אותה שנה, החל להנחות מגזין כלכלי בערוץ 13 בשם "מאחורי הכסף".
בנובמבר 2021 רופ הושעה משידורים חיים בערוץ 13 בעקבות תקרית שבה התלוצץ, ונדמה היה שכמעט הוריד את מכנסיו בפני פאנל מלא בנשים.
רופ נשוי בשנית ואב לשני ילדים מנישואיו הראשונים ולילד מנישואיו השניים. מתגורר בהרצליה.
קרדינל (ציפור שיר)
מידי (באנגלית: Musical Instrument Digital Interface, MIDI, בעברית: ממשק דיגיטלי עבור כלים מוזיקליים) הוא פרוטוקול תקשורת המשמש להעברת פקודות מוזיקליות בין כלי נגינה אלקטרוניים. הפרוטוקול, שהוכרז כסטנדרט ב-1983, מאפשר למוזיקאי אחד לנגן בכמה כלים באמצעות מקלדת שליטה או באמצעות תוכנת מחשב. יכולת זו חוללה שינויים בתעשיית המוזיקה ויצרה ז'אנרים מוזיקליים חדשים.
פקודות מידי נוצרות כאשר מוזיקאי מנגן על כלי-שליטה אלקטרוני, בדרך כלל מקלדת, ומכילות הוראות כגון "נגן את התו X בעוצמה Y" (לדוגמה: "נגן את התו רה-2 בעוצמה 127"). הפקודות נשלחות לכלי-נגינה אלקטרוני, הנקרא Sound Module, שמסוגל לייצר צליל בצבע מסוים, לפי בחירתו של המוזיקאי (לדוגמה: צליל של פסנתר כנף). כלי נגינה זה מפיק צלילים בהתאם (בדוגמה שלפנינו: יופק צליל של פסנתר כנף מנגן את התו רה באוקטבה השנייה ובעוצמה מקסימלית).
תוכנות מסוגלות גם לייצר פקודות מידי, ובכך להחליף את כלי השליטה, וגם לייצר צלילים בהתאם לפקודות, ובכך להחליף את כלי הנגינה. תוכנה שמייצרת מידי נקראת "סקוונסר" (Sequencer), ותוכנה שמייצרת צלילים בתגובה למידי נקראת "כלי נגינה וירטואלי" (Virtual Instrument). כיום קיימות תוכנות שמשלבות סקוונסר וכלי נגינה וירטואליים עם יכולות הקלטה של אודיו, ונקראות "מערכות אודיו דיגיטליות" (Digital Audio Workstation, DAW)
פרוטוקול מידי תוכנן בראשית שנות ה-80, ולכן הוא בנוי בפורמט מיושן שמסוגל להעביר רק מספרים שלמים בין 0 ל-127. רזולוציה זו מספיקה לרוב הצרכים המוזיקליים, ולכן מידי הוא עדיין הסטנדרט השולט בתעשיית המוזיקה, אף על פי שלא עודכן משמעותית מאז שנות ה-80. כיום, אם נדרשת רזולוציה גבוהה יותר, ניתן להשתמש בפרוטוקול חדש יותר הנקרא Open Sound Control או OSC, ובתוכנות שתואמות אותו.
בחורף 2020, בתערוכת המוזיקה NAMM, הושק פרוטוקול MIDI 2.0.
היסטוריה.
עם התפתחות המוזיקה הדיגיטלית בשנות ה־70 של המאה ה־20, כלי הנגינה ששומשו אז, הסינטיסייזרים, היו מונופונים, כבדים וגדולים עד כגודל חדר שלם, חסרי זיכרון ויקרים מאוד. הצורך בשפה נוחה יותר היה נדרש עם התפתחות המוזיקה. לכן בשנות השבעים החלו מספר חברות, בהן רולנד ופנדר, לייצר מכשירי נגינה דיגיטליים שעובדים על שפת מחשב ולא על מתח חשמלי כמו שהיה עד אז. בשנת 1983, לאחר שנתיים של פיתוח בין SEQUENTIAL CERCUITS מארצות הברית (חברה אשר כיום כבר לא פעילה) ו־ROLAND מיפן הומצאה השפה הרשמית לתקשורת בין כלי נגינה דיגיטליים, שפת ה־MIDI.
מידע טכני.
חיבורים.
חיבור מידי סטנדרטי הוא מחבר מסוג DIN5 (בעל חמישה פינים). על כלי נגינה או מכשיר שתואם מידי יהיו שקעים מתאימים, עם התוויות MIDI OUT, MIDI IN, ולפעמים MIDI THRU. כבל מידי מעביר מידע בכיוון אחד בלבד, ולכן אם מכשיר צריך גם להגיב למידי וגם לייצר מידי (למשל: מקלדת שהיא גם סינתסייזר וגם קונטרולר) יש לחבר אותו עם שני כבלים: אחד לכל כיוון.
טכניקה נפוצה לנגינה על כמה סינתסייזרים באמצעות מקלדת אחת (או מחשב) היא שרשור שלהם זה לזה דרך MIDI THRU, והגדרת כל מכשיר שיגיב לערוץ מידי אחר. באופן זה ניתן לנגן על עד 16 כלים שונים ממקלדת שליטה אחת. הסטנדרט מגביל את האורך של כבל מידי ל-15 מטרים.
מאז ראשית המאה ה-21 נפוץ להעביר מידי דרך כבל USB, וקיימים מכשירים שאין להם את החיבור הסטנדרטי (DIN5) אלא חיבור USB בלבד. היתרון של חיבור USB הוא תקשורת דו-כיווניות (ניתן לשלוח ולקבל פקודות באמצעות כבל אחד בלבד), שהיא מהירה ואמינה יותר מהחיבור הסטנדרטי. החיסרון הוא הטווח המקסימלי של 5 מטרים.
לאחרונה גובר השימוש בהעברת מידי באופן אלחוטי, דרך MIDI over Bluetooth. היכולת לנגן על כלי אלקטרוני ללא תלות בכבל מהווה יתרון עצום, אך לשיטה זו יש זמן השהיה ארוך יותר מאשר לחיבור בכבל.
פקודות מידי יכולות לזרום גם בין כמה תוכנות שרצות על אותו מחשב, או על מחשבים שונים המחוברים ברשת.
פקודות מידי.
פקודת מידי בנויה מארבעה מספרים ברצף:
להלן מספר פקודות נפוצות:
פקודה: תו (Note).
פקודת תו מורה על לחיצה על קליד (Note On) או שחרור שלו (Note Off). הפקודה בנויה משני מספרים שלמים בטווח של 0–127: מס' התו (Note Number) כלומר מיקומו בטווח של 10 אוקטבות; ו-וֶלוֹסִיטִי (Velocity), כלומר המהירות בה נלחץ הקליד. נגינה רכה תיצור פקודות עם ולוסיטי נמוך, ונגינה אגרסיבית תיצור פקודות עם ולוסיטי גבוה, ולכן ולוסיטי מקושר בדרך כלל עם עוצמת הנגינה, לדוגמה: כלי אלקטרוני שמדמה צליל של פסנתר ייצור תווים עמומים וחלשים בתגובה לפקודות עם ולוסיטי נמוך, ותווים חדים וחזקים בתגובה ל-ולוסיטי גבוה.
כאשר המוזיקאי משחרר את הקליד, נוצרת פקודה עם מספר התו ששוחרר וערך ולוסיטי אפס (0), פקודה הנקראת Note Off. לעיתים, עקב תקלה בתקשורת או במכשיר, פקודת Note Off לא נוצרת או לא מגיעה לכלי הנגינה, וכלי הנגינה ימשיך לנגן את התו האחרון ללא הפסק. מצב כזה נקרא "תו תקוע" (Stuck Note), וניתן לפתור אותו בין השאר על ידי שליחת פקודת Note Off עם התו התקוע ממקלדת אחרת, אתחול כלי הנגינה, או הפעלת פקודת "All Notes Off" (המכונה לעיתים "Panic").
פקודה: שַׁלָּט רָצִיף (Continuous Controller).
פקודת "תו" מורה על נגינת תו בעוצמה מסוימת, אולם זה לא מספיק לצורך הבעה מוזיקלית עשירה. כלי נגינה רבים משנים את אופי הצליל לאורך תו בודד, למשל מעמעמים אותו בהדרגה, או מוסיפים ויברטו, ובכך מוסיפים עומק רגשי לביצוע המוזיקלי.
פקודת "השלט הרציף", הנקראת בקיצור MIDI CC, עונה על הצורך הזה, בכך שהיא מאפשרת למכשירים לשלוח פקודות רציפות, למשל סיבוב של חוגה (Knob) או הזזה של סליידר (Slider), ולתרגם אותן להשפעה הדרגתית על הצליל שייווצר, למשל הד שהולך וגובר או פילטר שהולך ונפתח.
פקודת MIDI CC בנויה משני מספרים שלמים בטווח 0–127:
ההשפעה של פקודת MIDI CC על הצליל שייווצר תלויה לחלוטין בכלי הנגינה שיבצע אותה. כלי נגינה וירטואליים ואלקטרוניים שונים מגיבים לפקודות שונות באופנים שונים, כדי לאפשר למוזיקאי שליטה מקסימלית בכל סוג של צליל (לדוגמה: השלט Modulation Wheel יכול לשמש לעמעום של הצליל בסינתסייזר מסוים ולהוספת ויברטו לצליל בסינת' אחר). בכלים רבים ניתן לתכנת איזה CC# ייצור כל שלט על המקלדת וכן לאיזה CC# יגיב כל פרמטר בסינתסייזר ובאיזו עוצמה.