בהשוואה למשחקים אחרים, משחק זה נמכר פחות ממשחקים מתחרים מסוגו. בכל החודשים הראשונים לאחר צאתו הוא נמכר פחות מאשר Call of Duty 4, משחק מתחרה מסוגו אשר יצא באותו מועד. לפי NPD, חברה לחקר השוק, Call of Duty 4 היה המשחק הנמכר ביותר בנובמבר, וקרייסיס היה המשחק השני הנמכר ביותר. בדצמבר 2007, בעוד קרייסיס היה רק המשחק השביעי ברשימה, Call of Duty 4 נשאר במקום הראשון. מאוחר יותר, בינואר 2008, Call of Duty 4 היה במקום השני, ולעומתו קרייסיס הידרדר למקום העשירי. המגמה לא השתנתה גם בחודש פברואר.
משחקי המשך.
שני משחקים שממשיכים את עלילת המשחק יצאו בעשור השני של המאה ה-21: קרייסיס 2 יצא בשנת 2011, וקרייסיס 3 יצא בשנת 2013. בינואר 2022 הוכרז רשמית כי קריייסיס 4 בפיתוח.
קרייסיס 2.
קרייסיס 2 הוא המשכו של Crysis. המשחק משתמש במנוע הגרפי CryEngine 3 והוא הראשון שעושה שימוש במנוע זה. ב-Crytek אומרים כי קרייסיס 2 צורך פחות משאבי מערכת מהמשחק הראשון.
המשחק הופץ בארצות הברית ב-22 במרץ 2011, ו-3 ימים לאחר מכן הופץ המשחק באירופה בשיווקה של Electronic Arts, ל-PC, לפלייסטיישן 3 ול-Xbox 360.
עלילת קרייסיס 2 מתרחשת בעיר ניו יורק בשנת 2023, שלוש שנים אחרי אירועי המשחק הראשון, לאחר שהעיר פונתה בשל התפשטות וירוס לא מוכר ובעקבות פלישת החייזרים לעיר.
השחקנים מגלמים את "אלקטרז", ממשיך דרכו של "פרופט" מפקד הפלוגה מהמשחק הראשון. במשחק מוצגת חליפה חדשה בשם "Nanosuit 2", שדרוג של חליפת ה-Nanosuit מהמשחק הראשון.
EA גם הודיעו שקרייסיס 2 הוא פרק שני מתוך טרילוגיה.
קרייסיס 3.
המשחק השלישי יצא ב-19 בפברואר 2013. הוא מושתת על גרסה משודרגת של מנוע ה-CryEngine 3 ומציג פירוט גרפי וסביבתי מרשים עוד יותר מהמשחק השני. עלילתו מתחוללת 24 שנים אחרי סיום אירועי המשחק השני, בתקופה בה העיר ניו יורק עטופה בכיפת אנרגיה עצומה המכסה את כל שטחה, שבנתה חברת הביוטכנולוגיה סל (Cell), ואחר שעצים צמחו על הריסותיה מן הפלישה החייזרית שקרתה בעבר (The Ceph invasion), כך קרה שהעיר כולה הפכה לג'ונגל של הריסות, המנוהלת, באופן מיליטריסטי, על ידי חברת סל רבת כח-האנוש והאמצעים. החברה עמלת לפתח טכנולוגיה אנושית-חייזרית בתוך מתקניה בהריסות העיר. חברת הרגריב-ראש (Hargreave-Rasch Biotechnologies) עולה על תוכנית זו של חברת סל, תוך הכרה בסיכון האדיר הכרוך בהוצאתה. סייקו (Psycho), וחייל הנאנו האחרון פרופיט (Prophet), עובדים בשביל חברה זו, ונשלחים למשימות הנוגעות לסיכול תוכנית ה-Cell, במהלך הפעולה ובדומה למשחק השני, פרופיט ישאב כוחות חייזריים וישלב אותם בחליפתו. סדרת המשימות אליהן יצא, לרוב בהוראת הזרוע הצבאית של חברת הרגריב-ראש, תביא איתה את חידוש התוקפנות החייזרית בשטח העיר ניו יורק, בסופם אף יתרחש עימות ישיר בין פרופיט למנהיג החייזרים בכבודו ובעצמו, ה-Alpha Ceth. אחרי אירועי המשחק, נראה פרופיט במלוא אנושיותו, ללא חליפת נאנו, כשהוא מבוגר, ונופש באי טרופי הדומה מאוד לאי הפיליפיני המוצג במשחק הראשון.
מאפיין הדגל של קרייסיס 3 הוא הוספת החץ וקשת העתידוני המאפשר ירייה של חצים שונים (בין היתר, חצי-נפץ, או חצים בעלי מטען חשמלי), וקשורה יפה ליכולת הבלתי-נראות (Cloak) של חיילי הנאנו.
פוטנציאל גראנד קנוני
הפוטנציאל הגראנד קנוני הוא פוטנציאל תרמודינמי, המאפיין מערכת המצומדת לאמבט חום ואמבט חלקיקים. הוא מתאר את סך האנרגיה הזמינה שיש למערכת. המשתנים הטבעיים הם הטמפרטורה formula_1, נפח formula_2 והפוטנציאלים הכימיים formula_3. כלומר גדלים אלו לא משתנים בתהליך תרמודינמי המתרחש במערכת זו.
פוטנציאל זה מתקבל כאשר מבצעים התמרת לז'נדר על האנרגיה הפנימית כך שהטמפרטורה והפוטנציאלים הכימיים הופכים למשתנים הנשלטים במקום האנטרופיה ומספר החלקיקים.
הפוטנציאל הגראנד קנוני מסומן באות formula_4 ומוגדר על ידי
formula_5
כאשר
הדיפרנציאל המתקבל עבור הפוטנציאל הגראנד קנוני הוא
ממנו ניתן לזהות את הנגזרות החלקיות:
במכניקה סטטיסטית הפוטנציאל הגראנד קנוני שימושי בעבודה עם הצבר הגראנד-קנוני, בו המערכת יכולה להחליף לא רק אנרגיה אלא גם חלקיקים עם אמבט החום, והיא פונקציית המצב האופיינית לצבר זה. הביטוי לפוטנציאל זה נתון על ידי הקשר הבא:
כאשר
נצילות אנרגיה
פרוטאין קינאז C
פרוטאין קינאז C (Protein kinase C, ובראשי תיבות: PKC) הוא שם כולל למשפחה של חלבוני פרוטאין קינאז, המזרחנים את חלבוני המטרה שלהם על הקבוצה ההידרוקסילית של חומצות האמינו סרין או תראונין, וכך מפעילה מעבר אותות. קבוצת חלבונים זו מבוקרת בדרכים רבות ובין היתר באמצעות שינויים בריכוז הסידן והדיאציל גליצרול (DAG) בתא.
קבוצת חלבונים זו זוהתה לראשונה על ידי היפני יאסוטומי נישיזוקה, במחקר שעשה במכון רוקפלר בניו יורק.
קבוצת חלבונים זו מכילה חמישה עשר איזוזימים באדם, המחולקים לשלוש תת-משפחות בהתבסס על דרישות השליח השניוני: קונבנציונלי (קלאסי), מקורי (novel) ולא-טיפוסי (atypical). הקבוצה הראשונה דורשת סידן, דיאציל גליצרול ופוספוליפידים להפעלתם, הקבוצה השנייה לא דורשת סידן להפעלתה, אך כן את השניים האחרים, ולכן השניים הראשונים יכולים להיות מופעלים באמצעות פוספוליפאז C, והקבוצה השלישית לא דורשת סידן או דיאציל גליצרול להפעלתה.
המבנה של PKC מכיל יחידת בקרה ויחידת מזרז הנקשרות יחדיו לאזור ציר. אזור הציר נשמר לרוב באיזופורמים השונים. דרישות השליח השניוני באיזופורמים משתנות בהתאם לאזור הבקרה. ברוב חלבוני ה-PKC המבנה הקריסטלוגרפי של האזור המזרז לא נקבע, פרט ל-PKC תטא ויוטא, שהם בעלי דמיון רב לקינאזות אחרים אשר בהם המבנה הקריסטלוגרפי נקבע.
בעת שפעול, אנזימי PKC עוברים לקרום התא על ידי חלבוני RACK. אנזימי PKC ידועים בפעילותם ארוכת הטווח, הם נשארים פעילים גם לאחר שאות הפעולה המקורי או גל הסידן חלפו. זה לכאורה מושג על ידי ייצור של דיאציל גליצרול מפוספטידילכולין על ידי פוספוליפאז. חומצות שומן יכולות גם הן להשתתף בפעילות ארוכת הטווח.
PKC קלאסי, הכולל את האיזופורמים α, βI, βII ו-γ, דורש להפעלתו יון סידן, דיאציל גליצרול (DAG) ופוספוליפיד מסוג פוספטידילכולין. PKC מקורי כולל את האיזופורמים δ, ε, η ו-θ ודורש דיאציל גליצרול, אך אינו זקוק ליוני סידן כדי להיות מופעל. ה-PKC הקלאסי והמקורי מופעלים על ידי אותו נתיב מעבר אותות כמו פוספוליפאז C. PKC לא-טיפוסי, לעומת זאת, הכולל פרוטאין קינאז Mζ ו-ι או λ, אינו זקוק לדיאציל גליצרול או ליוני סידן לשם הפעלתו.
רובוטבוי
רובוטבוי (באנגלית: Robotboy) היא סדרת אנימציה צרפתית לילדים ששודרה בערוץ "Cartoon Network" בין השנים 2005-2008.
בישראל הסדרה שודרה בערוץ הילדים בין השנים 2007-2008.
עלילה.
רובוטבוי הוא רובוט מלחמה הנבנה על ידי פרופסור מושימו. עקב ניסיונותיו של ד"ר קמיקזי לגנוב את רובוטבוי, מושימו שלח את רובוטבוי למעריץ הגדול שלו, טומי. טומי בן ה-10 ושני חבריו הטובים מתמודדים מול מזימותיהם של ד"ר קמיקזי ועוזרו קונסטנטין, המנסים לגנוב את רובוטבוי כדי להשתלט על העולם בעזרתו.
טופח
טופח (שם מדעי: "Lathyrus") הוא סוג במשפחת הפרפרניים המונה כ-160 מינים של עשבוניים חד-שנתיים או רב-שנתיים.
הטופח נכלל בשבט הבקיים (Vicieae) וקרוב לבקיה ולאפון. תפוצת המינים משתרעת על פני היבשות: 52 מינים באירופה, 30 בצפון אמריקה, 78 באסיה, 24 במזרח אפריקה ו-24 מינים בדרום אמריקה.
השם העברי נזכר במשנה. הפרחים נישאים על גבעול ניצב כיחידים או כאשכולות. הפרחים מפרישים צוף ויש להם ריח. ההאבקה על ידי חרקים ובעיקר דבורים. בארץ ישראל גדלים 15 מינים של טופח מהם רק טופח הגליל הוא רב שנתי והשאר הם חד שנתיים. המינים בישראל פורחים באביב ממרץ ועד חודש מאי והמקדימים מתחילים לפרוח בינואר פברואר. טופח הגליל הוא צמח מוגן בישראל.
אחד ממיני הטופח הוא טופח ריחני (המוכר גם בשם השגוי "אפונה ריחנית"), הגדל גם כצמח נוי.
תמונות.
תמונות טופח בארץ ישראל:
אני, בטי המכוערת
בטי המכוערת
אייבס
פינגווין (טיל)
פינגווין הוא טיל שיוט נגד-ספינות מונחה ביות תת-אדום לטווח קצר עד בינוני המיוצר על ידי חברת קונגסברג דיפנס &amp; אירוספייס הנורווגית החל משנות השבעים המוקדמות. הוא הטיל נגד-ספינות המערבי הראשון שיוצר עם ראש ביות תת-אדום (בניגוד לטכנולוגית ביות מכ"ם פעיל שהייתה נפוצה בטילים נגד-ספינות מערביים). הטיל מכונה בצי האמריקני AGM-119. לטיל גרסאות לשיגור מכלי שיט, כלי טיס וסוללות חוף. יותר מ-1,200 טילי פינגווין לסוגיו יוצרו עד כה.
הטיל מונע על ידי מנוע דלק מוצק. ניתן לתכנת את הטיל טרם השיגור כך שיעבור דרך נקודות ציון כדי לעקוף מכשולים קרקעיים. עם התקרבו למטרה הוא מבצע תמרונים אקראיים עד שפוגע בה קרוב לקו המים ומתפוצץ בתוכה באמצעות מרעום השהייה.
פיתוח הטיל החל באמצע שנות ה-60 של המאה ה-20 על ידי "קונגסברג ואפנפבריק" (שמאוחר יותר שינתה את שמה ל"נורסק פורדוארסטקנולגי", ואחר כך ל"קונגסברג דיפנס &amp; אירוספייס" כחטיבה של קונגסברג גרופן) בנורווגיה בעזרת סיוע כספי של הצי האמריקני.
הטיל תוכנן במקור לשימוש מספינות טילים קטנות ומסוללות חוף נגד נחתות וספינות ליווי של האויב שינסו לפלוש לנורווגיה דרך הים. גרסת סימן 1 נכנסה לשירות מבצעי ב-1972 בצי המלכותי הנורווגי. ראש קרב שלה היה מסוג סימן 19 במשקל 113 ק"ג. הסימן 1 אינה נמצאת עוד בשימוש.
גרסת סימן 2 של הטיל נכנסה לשירות מבצעי ב-1980. בגרסה זו הוארך טווח הטיל ל-30 ק"מ בהשוואה ל-20 ק"מ של הסימן 1 בתקיפות לא ישירות.