המשלחת לאולימפיאדת הנוער לוזאן הייתה המשלחת הגדולה ביותר שפולין שלחה עד כה. המשלחת מנתה 45 ספורטאים שהתחרו בשבעה ענפי ספורט. המשלחת זכתה במדליית זהב יחידה.
מדליות.
מדליות לפי משחקים.
משחקי הקיץ
width="20px"|
משחקי החורף
מדליות לפי ענף.
משחקי הקיץ
width="20px"|
משחקי החורף
DUKW (מכונה באנגלית: Duck, בעברית: ברווז) הוא כלי רכב אמפיבי, הנעה 6x4, מתוצרת יצרנית הרכב הכבד האמריקאית "Yellow/GMC Truck and Coach
Chevrolet" (משנת 1943 לאחר השתלטות ג'נרל מוטורס על החברה, החברה הייתה קרויה "GM Truck &amp; Coach Division") אשר יוצר בארצות הברית בין השנים 1942–1945.
דגם ה-"DUKW" היא גרסה אמפיבית של המשאית GMC CCKW 2½-ton 6x6 truck .
דגמי "DUKW" שירתו בצבא ארצות הברית ובצבאות בעלי בריתה של ארצות הברית במלחמת העולם השנייה ובמלחמת קוריאה.
במלחמת העולם השנייה תרמו דגמי ה-"DUKW" למאמץ המלחמתי בקרבות: הפלישה לנורמנדי, קרב שפך הסכלדה, "Operation Veritable" , ו-"Operation Plunder" .
המאבק נגד הקמת נמל תעופה בין-לאומי בעמק יזרעאל
המאבק נגד הקמת נמל תעופה בין-לאומי בעמק יזרעאל (נקרא בידי אנשי המחאה: "לא לשדות התעופה בעמק יזרעאל!") הייתה מחאה אקטיביסטית של תושבים וראשי רשויות באזור עמק יזרעאל כנגד כוונת ממשלת ישראל להקים נמל תעופה בינלאומי במקום בסיס רמת דוד. החלופה העיקרית, להקמת נמל תעופה חדש, לה מתנגד חיל האוויר הישראלי, היא בסיס נבטים. חלופות נוספת שנבחנות, על אף עלותן הקמתן הגבוהה, היא הקמת אי מלאכותי מול חופי ראשון לציון, או הרחבת נמל התעופה חיפה לטיסות בינלאומיות ארוכות טווח.
באוקטובר 2021 הודיעה שרת התחבורה והבטיחות בדרכים מרב מיכאלי כי תגיש לממשלה הצעה לבטל את הכוונה להקים נמל תעופה בינלאומי ברמת דוד, ולהקים ועדה שתבחן מיקום חלופי, או להקים שני שדות תעופה משניים קטנים במקום אחד גדול.
היסטוריה.
נמל התעופה בן-גוריון הוא נמל התעופה הראשי של מדינת ישראל ונכון ל-2019 עוברים בו יותר מ-22 מיליון נוסעים בשנה, כאשר ב-2030 צפוי להיות גידול של עד ל-30 מיליון בשנה. למרות הדרישה להרחבתו של נמל התעופה בן-גוריון ואף על פי שכבר אושרו התוכניות להרחבתו, עדיין הוא מתקרב לשיא הקיבולת האפשרית של כמות הטיסות העוברות בו ולכן יש צורך בהקמת נמל תעופה נוסף.
בפברואר 2009 החליט שר התחבורה והבטיחות בדרכים שאול מופז לאמץ את מסקנות ועדה מיוחדת בראשות מפקד חיל האוויר בדימוס הרצל בודינגר על הקמת נמל התעופה במקום בו נמצא מנחת מגידו ובעקבות החלטה זו החלה התארגנות המחאה על ידי תושבי האזור כאשר ההתנגדות היחידה בקרב ראשי הרשויות באזור הייתה של ראש מועצה אזורית מגידו חנן ארז. בעקבות הטענות שהועלה במסגרת המחאה, לה הצטרפו גם שר התשתיות עוזי לנדאו ומשרד החקלאות ופיתוח הכפר, נדחתה ההחלטה בפועל. להתנגדות להצעת מנחת מגידו נוספה זו של החברה להגנת הטבע והוקם מטה משותף תוך התרחבות המתנגדים שכללו את המועצות האזוריות עמק-יזרעאל ומגידו, יישובי המועצה האזורית מגידו, עמותת "עמקים ומרחבים" וארגוני סביבה נוספים. צוות ההיגוי הבין-משרדי שהוקם הביא את שר התחבורה ישראל כ"ץ בדצמבר 2011 להמליץ כי נמל התעופה המשלים לנתב"ג יוקם בבסיס נבטים שבנגב.
ב-7 באוקטובר 2014 החליטה ממשלת ישראל כי נמל התעופה המשלים לנתב"ג יוקם ויופעל באמצעות המגזר הפרטי ועוד נקבע כי המיקום המועדף להקמת נמל תעופה משלים הוא במרחב בסיס "רמת דוד" והשטחים הסמוכים הנדרשים לשם הקמתו ותפעולו השוטף של נמל התעופה המשלים.
באוקטובר 2021 הודיעה שרת התחבורה והבטיחות בדרכים מרב מיכאלי כי תגיש לממשלה הצעה לבטל את החלטת ממשלה זו, להקים ועדה שבחן מיקום חלופי, או להקים שני שדות תעופה משניים קטנים במקום אחד גדול.
נמל תעופה ברמת דוד.
החלטת הממשלה.
ב-7 באוקטובר 2014 החליטה ממשלת ישראל כי נמל התעופה המשלים לנתב"ג יוקם ויופעל באמצעות המגזר הפרטי ועוד נקבע כי המיקום המועדף להקמת נמל תעופה משלים הוא במרחב בסיס "רמת דוד" והשטחים הסמוכים הנדרשים לשם הקמתו ותפעולו השוטף של נמל התעופה המשלים.
המאבק נגד הקמת נמל תעופה בינלאומי בעמק יזרעאל.
בעקבות החלטת הממשלה התרחבה המחאה בקרב תושבי האזור. פעילות המחאה מאז אוקטובר 2014 לוותה בהפגנות, במיצגים ובכנסים בהובלת חברי כנסת, ראשי המועצות האזוריות וראשי המועצות המקומיות רמת ישי וקריית טבעון.
המאבק כנגד החלופה להקמת נמל התעופה המשלים בבסיס רמת דוד נוהל בעיקר על ידי "העמותה נגד שדות התעופה בעמק יזרעאל ומגידו" והטיעונים העיקרים מתייחסים למפגעים של רעש ושל פגיעה באיכות הסביבה, באיכות החיים של התושבים באזור, כולל סכנות בריאותיות וזיהום אוויר. לעמדה זו הצטרף פרופ' יוסי לשם באומרו כי ישנה גם סכנה של פגיעה בבעלי חיים ייחודיים לאזור.
המאבק נגד הקמת נמל תעופה בינלאומי בעמק יזרעאל (נקרא בידי אנשי המחאה: "לא לשדות התעופה בעמק יזרעאל!") הפך למחאה אקטיביסטית של תושבים וראשי רשויות באזור עמק יזרעאל.
כמו כן, בוצע סקר אתרים, אשר הגיש את המלצה זו ב-7 בנובמבר 2017 למועצה ארצית לתכנון ובניה שזו קבעה לאחר בחינה של 21 חלופות כי ישנן שתי חלופות סופיות - בסיס רמת דוד ובסיס נבטים. ב-10 ביולי 2018 הגיש מטה המאבק עתירה לבג"ץ, בטענה כי המועצה הארצית אישרה את התוכנית על בסיס נתונים מוטעים כי תהיה פגיעה בתושבים ובחברות תעופה ישראליות.
התומכים בהקמת נמל התעופה בעמק.
במאי 2018 שיגרו ראשי רשויות בצפון הארץ, ביניהם ראש עיריית מעלות-תרשיחא שלמה בוחבוט וראש עיריית חיפה יונה יהב, מכתב לראש הממשלה בנימין נתניהו ולשרים בממשלתו בו הם מבקשים להקים את נמל התעופה המשלים דווקא ברמת דוד על מנת לסייע לאזור מבחינה כלכלית, תעסוקתית וחברתית. ישנן עוד סיבות לתמיכה באפשרות רמת דוד, שהעיקריות שבהן הן היתכנות כלכלית גדולה יותר מאשר החלופות והוספת נתיב טיסה נוסף מעבר לנתיב שמשמש את נתב"ג.
ביטול ההחלטה.
באוקטובר 2021 הודיעה שרת התחבורה והבטיחות בדרכים מרב מיכאלי כי תגיש לממשלה הצעה לבטל את החלטת ממשלה זו, להקים ועדה שבחן מיקום חלופי, או להקים שני שדות תעופה משניים קטנים במקום אחד גדול, בשנת 2022 הודיעה שרת התחבורה מרב מיכאלי כי לא יוקם שדה תעופה בעמק יזרעאל.
חלופת נבטים.
התנגדות.
צה"ל הוא מבין המתנגדים העיקריים לחלופת בסיס נבטים משום שהדבר עלול לפגוע בפעילותו של בסיס חיל האוויר שם, יהיה צורך לפנות משם טייסות ואמצעים בעלויות של מיליארדים, וכי לא ניתן להקים נמל תעופה אזרחי וצבאי זה לצד זה, אך שר התחבורה ישראל כ"ץ כבר צוטט כאומר "אומרים שחיל האוויר מתנגד, אבל למדנו שצה"ל אינו פרה קדושה".
תמיכה.
לצד מתנגדי החלופה ברמת דוד, מועצת הנגב מציגה קו ובו דרישה להקים את נמל התעופה המשלים בבסיס נבטים על מנת לספק מנוף כלכלי ומקומות תעסוקה לתושבי הנגב. בינואר 2018 נחתמה אמנה בין ראשי רשויות מקומיות ואזוריות מכל רחבי הארץ, הקוראת לבחור בחלופת נבטים.
בכנס פעילים שנערך בעפולה בתחילת מרץ 2019, אמר שר האוצר משה כחלון כי הוא ומפלגתו תומכים בהקמת נמל התעופה בנבטים. מטה המאבק שמע את הדברים והגיב כי "דיבורים לחוד ומעשים לחוד". גם מפלגת מרצ הביעה במצעה לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת תמיכה בחלופה זו.
חלופת חיפה.
עם היבחרה של עינת קליש-רותם לראשות עיריית חיפה היא מקדמת את הרחבת נמל התעופה חיפה כנמל תעופה בינלאומי עם טיסות ליעדים באירופה. לצורך המאבק החל שיתוף פעולה עם ראש מועצה אזורית עמק יזרעאל אייל בצר על מנת להפעיל לחץ על הרשויות לתמוך בחלופה זו. חלופה זו נבחנה וירדה מן הפרק בעבר הרחוק בשל הקרבה למפעלים הפטרוכימיים, חשש מתאונות והתנגדות של משרד הביטחון.
מריה זכארובה
מריה ולדימירובנה זכארובה (ברוסית: Мария Владимировна Захарова; נולדה ב-24 בדצמבר 1975) היא מדינאית ודוברת רוסייה, המכהנת כדוברת משרד החוץ של הפדרציה הרוסית מ-10 באוגוסט 2015. היא בעלת תואר במדעי ההיסטוריה.
ביוגרפיה.
משפחתה.
סבה, יורי איוואנוביץ' זכארוב, נולד בכפר המורדובי סטפנאיה שנטאלה שבמחוז סמרה. אביה — ולדימיר יורייביץ' זכארוב הוא מזרחן ודיפלומט. נולד ב-1948 במוסקבה והשלים השכלתו ב-1971 באוניברסיטת סנקט פטרבורג בשפה וספרות סינית. בשנים 1980–2014 עבד במשרד החוץ הרוסי והיה מזכיר השגרירות הרוסית ברפובליקה העממית של סין בשנים 1980—1993. היה גם יועץ לשגרירות בעניין תרבות וחינוך בשנים 1997–2001 ולאחר מכן עמד בראש מחלקה בארגון שנחאי לשיתוף פעולה עד 2003 וניהל את המחלקה לשיתוף פעולה עם מדינות האוקיינוס השקט ואסיה. ב-2007 מונה לסגן מזכ"ל ארגון שנחאי. הוא ייעץ לבית הספר הגבוה לכלכלה במוסקבה ולאחר מכן ייעץ למזכירות ארגון שנחאי בסין. בשנת 2014 חזר לבית הספר הגבוה לכלכלה, והפך למרצה בבית הספר ללימודי המזרח בפקולטה לכלכלה ומדיניות עולמית של בית הספר הגבוה לכלכלה במוסקבה.
אמה, אירינה ולדיסלבובנה זכארובה (ילידת 1949), למדה באוניברסיטת מוסקבהף בפקולטה להיסטוריה ועבדה במוזיאון פושקין לאמנויות היפות.
את ילדותה העבירה מריה זכארובה בבייג'ינג, שם עבד אביה הדיפלומט.
קריירה.
בשנת 1998 סיימה זכארובה את לימודיה בפקולטה לעיתונות בינלאומית של המכון הממלכתי ליחסים בינלאומיים של מוסקבה. כבר במקביל ללימודים עבדה בלשכת העיתונות של משרד החוץ של רוסיה, בשדרות זובוב במוסקבה, וכן עבדה בשגרירות רוסיה ברפובליקה העממית של סין. היא עבדה במערכת ביטאון "הידיעון הדיפלומטי" (Дипломатический вестник) של משרד החוץ.