בעקבות מאמציו של היירדאל ותמיכה כספית של הנורווגי פרד אולסן נפתח לציבור ב-1998 הפארק האתנולוגי של הפירמידות של גוימאר. הפארק משתרע על שטח של 65,000 מ"ר וכולל מרכז מבקרים שבו תיאור מסעותיו של היירדאל והתאוריות שלו בדבר הפירמידות. שני ביתנים מכילים תצוגות הקשורות להיירדאל ודגמים של ספינותיו ובהם שחזור בגודל מלא של "רע 2".
מחקרים ארכאולוגיים והיסטוריים מאוחרים יותר הראו כי הפרמידות נבנו במאה ה-19 ככול הנראה על ידי בעל האחוזה המקומי והם אינם אנדרטה לספנים זרים אלא ליכולותיהם וחזונם של תושבי האיים הקנריים עצמם.
נרקיס
נרקיס (שם מדעי: "Narcissus") הוא סוג במשפחת הנרקיסיים של גאופיטים בעלי בצל. הסוג מונה כ-65 מינים שונים, מתוכם שניים הגדלים בר בישראל (נרקיס מצוי ונרקיס סתווי) ומספר נרקיסים נוספים המשווקים כצמחי נוי, כגון נרקיס מלבין. מרכז התפוצה וההתמיינות של הסוג הוא בספרד. רוב מיני הנרקיס גדלים בר באגן הים התיכון, אך יש גם מינים הגדלים במרכז אסיה ובסין. מינים שונים פורחים לאורך כל השנה, אך רבים מהם פורחים בסתיו ובחורף. הנרקיס הוא ערך טבע מוגן בישראל.
מאפיינים.
לנרקיס עלים דמויי סרגל. הפרחים ערוכים בתפרחת, שמתפתחת בתוך עלה דמוי צינור, המכונה מַתְחָל (Spathe); עם תחילת הפריחה, התפרחת יוצאת מתוך המתחל, והפרחים נפתחים. לכל פרח שישה עלי כותרת המקיפים מעין כותרת עגולה, תוספת הנקראת "עטרה" – מעין 'כתר'. צבע הכותרת לבן או צהוב. לפרח 6 אבקנים ושחלה אחת, המתפתחת להלקט שנפתח ל-3 קשוות, ובו זרעים בצבע שחור. אכילת חלק כלשהו בנרקיס; פרחיו, גבעולו או בצלו אסורה; הנרקיס רעיל ועלול לגרום נזק לאדם.
מקור השם.
מקור שמו של הנרקיס ביוונית narkissos) ναρκισσος נגזר מהיוונית ναρκη) - חוסר תחושה, קהות חושים, משום שחשבו שיש לו השפעה מרדימה. במיתולוגיה היוונית יש אגדה על העלם היפה נרקיסוס שהיה מאוהב בדמותו הנשקפת במים והוא הביט בה עד שמת מרעב ומצמא, והאלים הפכו אותו לפרח הנרקיס.
לדעת רבים, שׁוֹשַׁנַּת הָעֲמָקִים (המופיעה בשיר השירים ב א) היא שמו המקראי של הנרקיס.
המכבי הצעיר
המכבי הצעיר היא תנועת נוער חינוכית, לאומית, ספורטיבית, בלתי מפלגתית המושתתת על ערכי היהדות והציונות. ומשויכת לזרם "יהדות השרירים".
בשנת 1929 התקבלה החלטה בוועידת מכבי העולמית לייסד את תנועת הנוער ה"מכבי הצעיר" לצד אגודות הספורט. תנועת הנוער שילבה נושאים של מחנאות, שדאות, תרבות, אקטואליה יחד עם פעילות ספורטיבית. תנועת הנוער של "מכבי" הכשירה נוער פעיל בספורט ברמה הערכית והחינוכית. בשנת 1933 הוחלט על הקמת תנועת ה"מכבי צעיר" בארץ ישראל. מאז הוקמו סניפים ביישובים רבים במדינה.
חברי ה"מכבי הצעיר", השתתפו באופן משמעותי במאבק על הקמת המדינה, ייסדו גרעינים אשר התגייסו במסגרת הפלמ"ח והקימו יישובים כגון כפר המכבי וקיבוץ סוללים.
במהלך השנים תנועת ה"מכבי הצעיר" ישראל הפכה לזרוע חינוכית המרכזית של תנועת "מכבי" על כל מוסדותיה והכשירה את דור מנהיגי העתיד של התנועה.
כיום התנועה פעילה ב-25 סניפים בכל רחבי ארץ ישראל. התנועה מחנכת את חבריה לחלוציות ושירות בכל שטחי החיים, לפי צווי שעה בדרכי יוזמה אישית יוצרת.
היסטורית התנועה.
הקמת התנועה.
תהלכי הקמת התנועה עברו גלגולים רבים שהתחילו בשנת 1918 בדמשק שם התקיים הסניף הראשון של התנועה ופעל באופן עצמאי בלי תלות חיצונית. ובסיום מלחמת העולם הראשונה לאחר שנים של קפאון בפעולתם של סניפי תנועות הספורט של מכבי ברחבי ארץ ישראל (קפאון שנבע בין היתר בשל העובדה כי רבים מחברי התנועה הצטרפו לגדוד העברי הארץ ישראלי של הצבא הבריטי), התבגרותם של חברי התנועה ודילול כמות החברים הוחלט מרכז התנועה כי עליו לגייס חברים חדשים וצעירים שירעננו את השורות ולהחיות את הפעולה בסניפים. כך הוחלט ב-1919 להקים מסגרות לילדים ונוער לצד הסניפים הספורטיביים ביישובים השונים מסגרת הנקראת המכבי הצעיר, עתודה מכבית שבו בימים תחליף ויתפסו את מקומם של המבוגרים שיעזבו את הסניפים.
אך עם זאת הנהגת התנועה לא הגדירה את המכבי הצעיר כתנועת נוער ולא נקבעו סידרי העבודה בין הגופים השונים של התנועה היו ניסיונות רבים לשינוים בתקנון התנועה וקיבוע מעמדה של המכבי הצעיר כתנועת נוער אך ניסיונות אלו כשלו בעיקר בשל העובדה כי רבים מראשי מכבי ראו בעובדה שיש תחליף ראוי בשם הצופים שהוקמה בחלקה על ידי ראשי התנועה ובראשה עמד צבי נשרי שהיה חלק מראשי מכבי באותם ימים. לאחר מכן נעשו ניסיונות מקומיים להקמת התנועה בעיקר על ידי יוסף יקותיאלי כמו שנעשה בדמשק, יקותיאלי הצליח להקים סניף בירושלים אחר התנגדותם והתחיבותם לפעילות תנועת הצופים של ראשי מכבי הכשילו את התהליך להעתקת ההצלחה למקומות נוספים. בסוף שנות העשרים של המאה העשרים עלה לארץ בצראוי ממקימי מכבי הצעיר דמשק והתחיל ללמד בתחכמוני בירושלים והחליט להמשיך את פעילויותיו דרך בית הספר וכך קיים את חזונו של יקותיאלי, בצראוי הקים את הסניף בירושלים בהתבססות על פעילות בית הספר שכן תלמידי בית הספר ומוריו לקחו בתנועה חלק פעיל לאחר שעות הלימודים.
ההצלחה המקומית הגיעו לאוזני ראשי מכבי בארץ ישראל אך עדין לא הביאה לפעול להקמת התנועה.
בשנת 1929 בצ'כיה בוועידת "המכבי העולמי", שבה הוחלט להקים את סניפי המכבי הצעיר בצמוד לאגודת הספורט. אך גם החלטה זו לא בוצע באופן מעשי שכן עדין לא ראו צורך בארץ לקרוא תיגר על הצופים שהיא מקיימת פעילות פעילויות ספורט שתנועה מעבירה לה ועובדת איתה בשיתוף פעולה.
בשנת 1931 הקימו ראשי סניף מכבי תל אביב קבוצות נוער שבה העבירו פעילות עיונית ופיזית וזו הצטרפה לפעילות הסניף הירושלמי של בצראוי.
בשנת 1933 נשיאת מכבי בארץ ישראל ביקשה להפגש עם ראשי מכבי צעיר בירושלים ותל אביב כדי לחכות אותם וליישמם ברחבי הארץ ושם נקבע החלוקה לפי שכבות גיל את התלבושת והתוכן החינוכי והספורטיבי לאחר מהלך זה הביא לצמיחתה של התנועה החדשה שאנו מכירים קיום.
המכבי הצעיר העולה.
מערכת היחסים בין המכבי הצעיר לבין היהודים החיים באירופה היה המכבי הצעיר העולה.
השקפת העולם הייתה מושתתת בין השאר על תנועת הנוער הגרמני "וואננדפוגל" ומתנועת הצופים העולמית.
הקריאה להקים את המכבי הצעיר ב-1929 נתנה אות לפעולות התארגנות ברחבי אירופה, ובסיום חמש שנים מנו הסניפים כ-6,000 אלף אנשים, גם מחוץ לתחומי ארץ ישראל.
בשנת 1933 שהוחלט באופן ודאי לעדיף את המכבי הצעיר בארץ ישראל כבר התגוררה קבוצה של צעירים מצ'כוסלבקיה
הקימה קבוצת עבודה ברעננה שהיה למעשה הגרעין המייסד של כפר המכבי ב-1936.
בוועידה עולמית שהתקיימה ב-1935 בתל אביב הציגה את המכבי הצעיר העולה עם קו ברור של הגשמה חלוצית והיו חברים בה 12,000 בני אדם לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה, אך בעקבות חילוקי דעות וחוסר הבנה והסכמה לדרך המשך נוצר מצב שפעלו בארץ שני ארגונים המכבי הצעיר הארץ ישראלי והמכבי הצעיר העולה ואף ביקש להרשם כאגודה נפרדת בשם ההנהלה העולמית של המכבי הצעיר דבר שגרם לבלבול שכן המטרות היו זהות לשניהן אך למכבי צעיר הארץ ישראלי לא היה את מטרת ההתיישבות.
מכבי צעיר העולה התקבל כחלק מהסתדרות של מכבי ושיתוף הפעולה נמשך עד 1941.
1935 לפני הוועידה, החליטו חברי התנועה שדרך ההתיישבות שלהם תהיה כקבוצה ולא כקיבוץ.
התנועה שאפה ליצור זרם עצמאי וחדש אך בעקבות מלחמת העולם השנייה החלום התנפץ,
אך בטרם הרעיון נגוז הוקמו מספר התיישבויות וביניהן:
בשנת 1939 הודיע על איחוד מלאה בין מכבי צעיר העולה לבין חבר הקבוצות בנושא ההתיישבות ואיחודם עם תנועת גורדוניה בסוף 1940 הביא לסיום הקשר בין התנועות האחיות.
פלוגת המכבי בצבא הבריטי.
בתחילת מלחמת העולם השנייה הבין היישוב בארץ להבין שיש לשתף פעולה עם הצבא הבריטי, אשר יצרף לשירותיו לוחמים יהודים שיסייעו במאבק המלחמתי ויצור כוח יהודי לוחם בתוך הצבא הבריטי.
בקיץ 1940 החל דיונים בין הסוכנות היהודית לבין התנועות על מנת לארגן את הגיוס, אנשי מכבי הציבו תנאי והוא יצירה יחידה ייעודית לאנשיה.
בעקבות מאבקים וחילוקי דעות שונים חודשה תנופת הגיוס רק בסתיו 1941 במתכונת של פלוגה ייעודית לאנשי המכבי ועלתה דרישה מהקולנל לסטר גיוס של 200 איש, אך בעקבות ההתעקביות בגיוס האנשים
(700 אנשי מכבי כבר גיוסו עצמאית ליחידות אחרות) נתרו רק 80 איש פנויים לגיוס והם צורפו לפלוגה 16 ותפקידם העיקרי שמירה על מחנה השבוים הגרמנים ואיטלקים באזור לטרון. בעקבות גל גיוס נוסף התגייסו לשורות הפלוגה חברים נוספים ונוצר מחלקה חדשה של חברי קיבוץ ומושבים, ומאז נוצרה "פלוגת מכבי ה-18" רבים מהמגייסים היו צעירים, בוגרי המכבי הצעיר לכן בתקופה הזאת רוקנו הסניפים ממדריכיה ופעיליה הטובים. ובתוך כך קם בתוך הפלוגה גרעין של מדריכים מרחבי הארץ שלקחו על עצמם לפעול לבצע פעולות הקשורות בצו 4 בחובת הנוער לנשק ולמשק וכן לפעול בשטח ולחיזוק סניפי המכבי הצעיר.
אנשי הפלוגה הקפידו לעשות שימוש בסמלים עברים, שיח ביניהם בשפה העברית, הפקודות יהיו בעברית וכל תפקוד יומיומי יבוצע בעברית בשביל חיזו קשר הפלוגה לארץ ישראל.
לאחר השהות בלטרון העובר הפלוגה לתל אביב למשימות שמירה בשדה דוב ובחברת החשמל רדינג, לאחר מכן הגיעו לנחל שורק לשמירה על מחסני נשק וכתוצאה מכך חלק מחברי הפלוגה לקחו חלק בגנבת נשק ותחמושת ועברתם לידי ההגנה. את הימים והלילות הרבים העבירו חסר התעסוקה העבירו בצפייה בסרטים ביציאות לתל אביב וערבי תרבות שלרוב השתתפו בהם שתי זמרות צעירות בשם שושנה דמארי ויפה אברהמוב, לימים יפה ירקוני.