הערכה עצמית יכולה להתייחס באופן בלעדי לפן התנהגותי מסוים (לדוגמה: "אני מאמין שאני כותב טוב, ומרגיש גאה בכך באופן ייחודי") או למאפיין כללי (לדוגמה: "אני מאמין שאני אדם טוב, ומרגיש גאה בכך באופן כללי").
הערכה עצמית מתקשרת לביטחון, לכבוד, לאהבה ולקבלה של ה"עצמי". הערכה זו מתקיימת אצל הפרט בראש ובראשונה כלפי זכותו הבסיסית להיות בעולם כפי שהוא, ללא צורך בתארים שונים (יפה, עשיר, חכם, מוצלח) על מנת להצדיק זאת. הערכה עצמית תקינה יוצרת אמונה חזקה של אדם בעצמו וביכולותיו, ונוטעת בו תחושת יציבות וערך.
מושג זה כולל את שתי האמונות הנוגדות (לדוגמה: "אני/אינני אדם ראוי") והרגשות הנוגדים (לדוגמה: תחושה של התרוממות רוח לעומת ייאוש, או גאווה לעומת בושה).
התפתחות הערכה עצמית.
ההערכה העצמית היא עמדה של האדם אודות עצמו, המתגבשת על פי חוויות של הצלחות וכישלונות, בהתאם לדרך בה האדם מסביר אותם ומייחס להם סיבות. על כן, ההערכה העצמית מבוססת על השוואה סובייקטיבית של הפער בין הציפיות למידת הגשמתן לאורך כל חייו של האדם, מגילאי הילדות ועד הבגרות.
האדם מעריך את עצמו בהתאם ליחס בין ציפיותיו מעצמו לבין המידה שבה הוא מצליח להגשים אותן.
כלומר, כאשר האדם סבור שאין פער גדול מדי בין יעדיו להישגיו, הערכתו העצמית תהיה יציבה ותוביל לאיזון רגשי. לעומת זאת, כאשר לא עולה בידו לממש את ציפיותיו מעצמו, תחושת הכישלון והרגשות הנלווים לה עלולים לגרום להפחתה בערכו העצמי. מכיוון שהגדרת הציפיות של האדם מעצמו והערכת הישגיו היא סובייקטיבית, תחושת הכישלון יכולה להתעורר גם חרף קיומן של נסיבות מציאותיות ואובייקטיביות אשר אינן מאפשרות את השגתן.
ההערכה העצמית נקבעת על ידי יחסי גומלין בין התנהגות הסביבה כלפי האדם, לבין הפרשנות שלו לתגובות אלה.
ציפיותיהן של ילדים מעצמם מושפעות באופן משמעותי מהמטרות המוצבות בפניהם על ידי מבוגרים משמעותיים ודמויות סמכות בחייהם, כמו הוריהם ומוריהם.
הילד יתמיד בניסיונותיו להשיג את המטרות אשר הוגדרו עבורו כל עוד שהוא מרגיש שהוא מסוגל להתמודד עם האתגרים שהן מציבות בפניו. תחושת המסוגלות העצמית של הילד נבנית לאור התמיכה של ההורים והמחנכים במאמציו, ומתחזקת עם הצטברותן של חוויות הצלחה. ככל שהילד צובר התנסויות חיוביות, כך מתגבשת תחושת המסוגלות שלו ויורד כוחם של כישלונות בודדים לפגוע בהערכתו העצמית.
עם זאת, חוויות מרובות של כישלון עלולות לגבש מושג עצמי שלילי. במצב זה הילד לא ירגיש שהוא מסוגל להתמודד עם הציפיות של הסביבה ולכן יתעורר בו חשש לקראת ניסיונות ואתגרים חדשים.
השפעה של הערכה עצמית.
המוטיבציה של האדם להגיע להישגים מותנה בשני גורמים הפועלים בו זמנית: הערכת האדם את סיכוייו להצליח; ומידת החשיבות של ההצלחה בעיניו.
הערכת סיכויי ההצלחה תלויה באופן שבו האדם תופס את רמת הקושי של פעולה מסוימת ביחס למיומנות שלו ויש לה השפעה על הפן הרגשי.
כאשר האתגר שהפעולה מציבה בפני האדם קשה מדי ביחס ליכולתו, נוצרת תחושת תסכול שהופכת לדאגה אשר יכולה להתעצם לתחושת חרדה. לחלופין, במצב שבו יכולת האדם עולה על דרישת הפעילות תתעורר תחושת שעמום מתגברת. עם זאת, כשהאדם מרגיש שמיומנויותיו באות לידי ביטוי מרבי בביצוע הפעילות, הוא נכנס למצב של זרימה.
בהתאם לכך, התנהגות האדם מושפעת במידה רבה מהערכתו העצמית, אשר התגבשה לאור ניסיונו בעבר. הערכה עצמית שלילית אשר נוצרה בעקבות התנסות חוזרת ונשנית מול כישלונות רבים, עשויה לפגוע ברגשות הביטחון של האדם בנוגע ליכולת ההתמודדות שלו במצבים חדשים. מסיבה זו רבים סיכוייו של אדם למוּד כישלון לשוב ולהיכשל גם בעתיד. במקרים קיצוניים הדבר עלול להוביל למצב של חוסר אונים נרכש.
רמה גבוהה מאוד או נמוכה מאוד של הערכה עצמית מאפיינת לעיתים אנשים עם הפרעת אישיות נרקיסיסטית.
492 לפנה&quot;ס
ה'שס&quot;א
ה'ש&quot;ס
ה'שנ&quot;ט
1925 בקולנוע
מרתון תל אביב
מרתון תל אביב הוא מרוץ מרתון המתקיים בעיר תל אביב. זהו המרוץ השני שהתקיים בישראל למרחק 42.195 ק"מ.
היסטוריה.
המרוץ המלא התקיים במשך 14 שנים ברציפות, החל משנת 1981 ועד שנת 1994. מאז 1995 התקיים המרוץ מדי פעם, למרחק של חצי מרתון (21.1 ק"מ) או 10 ק"מ, באותו שם, באופן בלתי סדיר ובתאריך מקרי. בשנת 2009, במסגרת חגיגות 100 שנה לתל אביב, נערך שוב מרוץ מרתון מלא.
עד שנת 1994, התקיים המרוץ בדרך כלל בחודש מרץ. בשנת 1991, עקב מלחמת המפרץ, הוא התקיים באמצע חודש אפריל. במרתון המלא האחרון בתקופה זו, מרתון תל אביב ה-14 התקיים ב-1994. מעדות ראייה, כמות המזנקים למרחק המלא הייתה פחות מעשרת אלפים (9982 רצים) . במשך מספר שנים לאחר מכן, הוסיף המרוץ להתקיים בתל אביב, בחודש מרץ, באותו שם, אך למרחק של חצי מרתון בלבד.
בשנת 1995 החליט ראש העיר רוני מילוא על ביטול המרוץ בשל תלונות התושבים על ההפרעה לתנועה, ומאז ועד 2008 התקיים המרוץ באופן לא סדיר. אף על פי שהמרוץ המשיך להיקרא "מרתון תל אביב" (אם כי במספר מקרים כונה המרוץ "מרוץ האביב של תל אביב"), הוא לא כלל מרוץ למרחק מלא, אלא למרחק של חצי מרתון (21.1 ק"מ) או 10 ק"מ. המרוץ התקיים באופן בלתי סדיר ובתאריך מקרי. מאז שנת 1995 ועד ראשית שנת 2009 התקיים בישראל רק מרוץ מרתון אחד בשנה - מרתון הכנרת (מרתון טבריה).
ב-24 באפריל 2009 התקיים מרוץ מרתון תל אביב במתכונת חדשה, וזאת במסגרת חגיגות המאה של העיר. במרוץ זה נקבע שיא למספר המסיימים ריצת מרתון בישראל - 938 מסיימים. השליש האחרון של מסלול ריצת המרתון התפתל בשבילים הצרים והצפופים של פארק הירקון (גני יהושע) והיקשה על קצב הריצה. הרץ המנצח היה דניאל קונס מקניה, שסיים בזמן של 2:38:06.
בשנת 2011, התקיים לראשונה בישראל כחלק ממגוון מסלולי מרתון ת"א, מקצה רולרבליידס למרחק חצי מרתון (21 ק"מ).
במקצה הרולרבליידס, הוזנקו מאות מחליקים למקצה מיוחד בהחלקה מהירה, הראשון לסיים את המרוץ היה איתי דרורי בזמן של 43 דקות. אחד המחליקים התמוטט במהלך המרתון ומת מספר ימים לאחר מכן בבית החולים.
במרוץ שהתקיים בשנת 2013, נדחה מקצה המרתון המלא עקב תחזית למזג אוויר שרבי, אך מקצים קצרים יותר כן נערכו. במקצה חצי המרתון נפטר אחד הרצים ממכת חום, ועוד עשרות נפגעו, בהם 12 במצב קשה. מספר ימים לפני קיומו של המרוץ המלא, הוחלט לבטלו בשל מזג האוויר והאסון שהתרחש במקצים הקצרים.
מרוץ 2014 הוקדם לסוף חודש פברואר ונערך במסלול חדש, שהוזנק משדרות רוקח מול הכניסה לגני התערוכה. מעל 2000 רצים סיימו את מקצה המרתון המלא, ושיא המסלול נשבר.
מרוץ 2015 התקיים ב-27 בפברואר. במקצה המרתון שיא המסלול לגברים נשבר שוב. עקב החום כל המקצים הופסקו בשעה 10. 90 מהמשתתפים נזקקו לטיפול רפואי, מהם חמישה אושפזו במצב קשה.
מרוץ 2020 התקיים ללא מרבית הרצים הבינלאומיים בשל ההנחיה שנתן משרד הבריאות לעיריית תל אביב על רקע התפשטות נגיף הקורונה ברחבי העולם.
בפברואר 2021, בשל מגפת הקורונה, התקיים המרוץ במתכונת דיגיטלית באמצעות אפליקציה ייעודית, שנותרה זמינה במשך שבוע וחצי כדי לאפשר לרצים לבחור את הזמן המתאים להם. המשתתפים יכולים היו לרוץ בכל מקום שיבחרו ולקבל באפליקציה מידע על מרחק וזמן הריצה. ההזנקה בוצעה באפליקציה על ידי ראש עיריית תל אביב רון חולדאי.
שיאי המסלול.
שיא המסלול לגברים נקבע על ידי William Kiprono Yegon מקניה, 2:10:30, ב-2015.
שיא המסלול לגברים ישראלים נקבע על ידי מארו טפרי, 2:27:25, ב-2017.
שיא המסלול לנשים נקבע על ידי Margaret Njuguna מקניה, 2:35:51 שעות, ב-2017.
שיא המסלול לנשים ישראליות נקבע על ידי אירנה אור קונובלוב, 2:51:23 שעות, ב-2020.
זוכים.
הערה: לפי שעה לא ניתן לעקוב אחר תוצאות מרתון תל אביב שנערכו עד 1994, משום שבאותן שנים טרם עלה בארץ אתר אינטרנט המציג תוצאות מרוצים. מרוץ הקפת התבור היה האתר הראשון שעלה והציג תוצאות החל משנת 1996.
500 לפני הספירה
ה'שנ&quot;ח
מרתון טבריה
מרתון טבריה הבינלאומי (ידוע גם כמרתון הכנרת) הוא מרוץ מרתון הנערך בכל שנה, משנת 1977 על ידי איגוד האתלטיקה בישראל ועיריית טבריה ובשיתוף גופים נוספים ומהווה את אליפות ישראל בריצת מרתון. כיום, הוא הגדול והוותיק מבין שלושת מרוצי המרתון הנערכים בישראל, הכוללים גם את מרתון ירושלים ומרתון תל אביב. בין הרצים הבולטים משתתפים גם רצים אורחים מקניה, אתיופיה וארצות נוספות.
המרוץ הראשון התקיים ב-31 בדצמבר 1977 ובשנים הראשונות, הוא נערך בסוף חודש דצמבר. כיום, הוא מתקיים בחודש ינואר, בבוקרו של יום שישי. המרוץ ה-41 נערך ב-7 בינואר 2018.
מרתון טבריה הבינלאומי נחשב לאחד הוותיקים בעולם ומוכר על ידי aims ארגון מרתונים בינלאומי.
מסלול הריצה באורך 42,195 מטרים, מתחיל בטבריה, פונה דרומה לצמח, מקיף באופן חלקי את הכנרת, ממשיך צפונה עד עין גב, וחוזר, בכיוון ההפוך, באותה דרך עד לטבריה. מכיוון שהמרתון נערך על שפת הכנרת בגובה כ-200 מ' מתחת לפני הים הוא היה נחשב למרתון הנמוך בעולם.
יחד עם מקצה הריצה למרחק מרתון מלא, נערך גם מקצה ריצה למרחק קצר יותר. בשנים הראשונות, אורכו של המקצה הקצר היה 12 ק"מ והוא כונה תריסרון וגם מרוץ הצדעה לצה"ל. בשנים האחרונות, נקבע אורכו של המקצה הקצר ל-10 ק"מ. מספר המשתתפים במקצה למרחק מרתון עבר בשנת 2010 את ה-1200 מסיימים והיה הגדול בישראל בתחום המרתון.
מנצחי מרתון טבריה.
מפתח:
ה'שנ&quot;ז
ה'שנ&quot;ו
ה'שנ&quot;ה
ה'שנ&quot;ד
ה'שנ&quot;ג
מלקולם דה שאזאל
מלקולם דה שאזאל (צרפתית: Malcolm de Chazal; 12 בספטמבר 1902 - 1 באוקטובר 1981), סופר וצייר בן האי מאוריציוס.
ביוגרפיה.