מחקרים מעלים כי רגש חיובי קשור למשתנים שונים, כגון פעילות חברתית ותדירות גבוהה של חוויות נעימות ואירועים מהנים. רגשות חיוביים מקושרים גם לשביעות רצון כללית: אנרגיה רבה, מחויבות, אופטימיות ועניין החברתי – אלו מאפיינים אנשים בעלי רמה גבוהה של רגשות חיוביים ומעידים על נטייתם להיות יותר שבעי רצון מחייהם. למעשה, הדמיון והקישור התוכני בין רגשות חיוביים (ואף רגשות שליליים) ושביעות רצון הובילו חוקרים שונים לראות בממדים אלו מחוונים ייחודיים למבנה הנרחב של תחושת הרווחה הסובייקטיבית (Subjective Well Being).
חשיבות.
רגש חיובי הוא מרכיב מרכזי בחיי היום-יום. רגש חיובי מסייע ומועיל בפעילויות שונות, למשל: עיבוד מידע רגשי בצורה מדויקת ויעילה, פתרון בעיות, הצבת מטרות וייעדים בחיים – השגתם ומימושם. מודל הבנייה וההרחבה (The Broaden and Build Theory of PA) של הרגש החיובי מציע כי רגשות חיוביים מרחיבים את מגוון ההתנהגויות והמחשבות הרגעיות, ובנוסף יוצרים ובונים את המשאבים האישיים ארוכי הטווח.
רגשות חיוביים מספקים הפוגה ממצבי לחץ ותעוקה, ומהווים מקור לגיוס כוחות מחודשים למילוי המשאבים שהדלדלו בעקבות מצב התעוקה. כלומר, רגשות חיוביים חיוניים לבריאותנו. הם מהווים חוצץ מרגשות שליליים ומבעיות בריאות הנובעות ממצבי לחץ ותעוקה. בנוסף, לאנשים שמחים יכולות התמודדות טובות יותר; צמד החוקרים McCrae &amp; Costa, 1986 מצאו כי אנשים בעלי רגשות חיוביים גבוהים הראו יכולת התמודדות טובה ובוגרת יותר.
רגשות חיוביים עשויים להשפיע על הקשר בין משתנים מגוונים, למשל בתחום המחקר הארגוני. רגשות חיוביים מסייעים במיקוד תשומת הלב של הפרט והרחבת הרפרטואר ההתנהגותי שלו. רגשות חיוביים מעצימים את המשאבים - בעזרתם יכול הפרט להתמודד עם מצבים מתסכלים. המשאבים הללו הם פיזיולוגיים (למשל בריאות טובה יותר), חברתיים (למשל רשת תמיכה חברתית), אינטלקטואלים ופסיכולוגים (כגון גמישות, אופטימיות ויצירתיות).
סברין
סֶבְרִין (בצרפתית: Séverine; נולדה ב־10 באוקטובר 1948) היא זמרת צרפתייה, שניצחה באירוויזיון 1971 כשייצגה את מונקו.
ביוגרפיה.
סברין נולדה בפריז, צרפת בשם ז'וזיאן גריזוֹ (בצרפתית: Josiane Grizeau).
סברין ייצגה את מונקו באירוויזיון 1971 שנערך בדבלין, אירלנד עם השיר Un banc, un arbre, une rue (בתרגום לעברית: "ספסל, עץ, רחוב"), וזכתה במקום הראשון עם 128 נקודות. זו הייתה הפעם היחידה בה מונקו זכתה באירוויזיון. בהמשך הוקלט שיר בשלוש שפות נוספות: באנגלית (Chance in time), בגרמנית (Mach die Augen zu) ובאיטלקית (Il posto).
ב-1972 הופיעה באולם האולימפיה בפריז.
היא לימדה תקופה בבית ספר למוזיקה.
ברקוק
אל-מלכּ א-ט'אהר סיְף א-דין בַּרקוּק (בערבית: المالك الظاهر سيف الدين برقوق) היה הסולטאן הממלוכי הראשון בשושלת הבורג'ית, שלט במשך השנים 1382–1389 ו-1390–1399.
קורותיו.
הסולטאן ברקוק, צ'רקסי במוצאו, נשבה בקווקז בהיותו נער ונמכר לעבדות ב-1363. הוא גויס לצבא הממלוכי ועלה בו בסולם הדרגות בזכות יכולות הלחימה והפיקוד שהפגין. הכינוי "ברקוק" (שזיף) דבק בו במצרים. עם השתלטות הממלוכים הצ'רקסים והאבחזים על השלטון, החל ברקוק לצבור כוח ולהשיג מעמד בקרבם. ב-1382 הדיח ברקוק את הסולטאן חאג'י, האחרון בשושלת הבחרית, ותפס את מקומו. לחיזוק שליטתו מינה ברקוק מקורבים ובני משפחה לתפקידי מפתח. ברקוק איבד את כסאו ב-1389 במרד שהנהיגו מושלי מלטיה וחלב ובמהלכו הוחזר הסולטאן המודח לשלטון. המרד דוכא על ידי צבא הצ'רקסים והבדואים שהצליח ברקוק לגייס אחרי שנמלט ממקום גלותו בכַּרַכּ שבעבר הירדן. בשובו לקהיר החליף ברקוק את כל המושלים בסולטנות בנאמניו.
במהלך כהונתו התקרבו הכוחות המונגולים-טורקים בראשות טימור לנג לשערי הסולטנות. ברקוק הוציא להורג את שליחיו של טימור, שביקשו ממנו להכיר בחסותו של המנהיג המונגולי, והותיר ליורשו את ההתמודדות עם הכיבושים של טימור.
ברקוק מת ב-1399 ואת מקומו ירש בנו בן ה-12, נאצר א-דין, שהיה לסולטאן הבורג'י פרג' (1398–1405, 1406–1412).
בתקופתו נבנה השוק המרכזי של קהיר, ח'אן אל-ח'לילי, על הריסות בית קברות פאטמי. ברקוק הקים בקהיר מכלול מבנים מפואר הכולל מסגד, מדרסה, ח'אנקה ומאוזוליאום. בניית חאן אל-סולטאן בירושלים מיוחסת לסולטאן ברקוק.
תותח 76 מ&quot;מ M1902
תותח ה 76.2 מ"מ הדיוויזיוני מודל 1902 (רוסית : 76-мм дивизионная пушка образца 1902 года) היה תותח שדה רוסי קל שנעשה בו שימוש רב במלחמת רוסיה–יפן, מלחמת העולם הראשונה, מלחמת האזרחים ברוסיה וסכסוכים נוספים באזורי האימפריה הרוסית. גרסאות משופרות של התותח שירתו אף בשלביה הראשונים של מלחמת העולם השנייה
היסטוריה.
התותח, שכונה "שלושה אינץ'" (трёхдюймовка) פותח במפעלי פוטילובסקי בסנקט פטרסבורג בשנת 1902. המתכננים הראשיים היו ל.א בישליאק, ק.מ סוקולובסקי וק.א ליפניצקי. בתכנון התותח יושמו חידושים רבים לאותה תקופה: כן עם התקנים לשיכוך רתע, מנגנוני הנמכה וצידוד, כוונות מדויקות לירי בכינון ישיר ועקיף, בריח תבריג חלקי ידני ופגז אחוד.
על מנת לאפשר יצור פשוט וזול של התותח, נעשה שימוש מקסימלי בפלדת פחמן פשוטה עם שימוש מזערי בתוספים נדירים ויקרים יחסית כניקל, מנגן וכרום. התותח ירה פגזי חומר נפץ מרסק, רסיסים או כדוריות נגד אדם. היו גם פגזי עשן, הצתה ואף פגזי נשק כימי. פגזים רבים היו צרפתיים במקורם, אך התאימו לירי גם בתותח זה.
בשירות.
תותח זה היה כלי הארטילריה העיקרי של האימפריה הרוסית ומאפייניו דמו לתותחי ה 75 מילימטר הצרפתיים והגרמניים בני זמנו. לאחר התמוטטות האימפריה הרוסית ב-1917, נעשה שימוש בתותח בצבא האדום, בקרב מתנגדיו ה"לבנים", כוחות לאומניים שונים כשל הפולנים והפינים ואף בידי קבוצות אנרכיסטיות שהצליחו לשים ידן על תותחים אלו. במלחמת האזרחים ובמלחמת רוסיה-פולין (1920) הופעל ה M1902 בהצלחה כנגד טנקי רנו FT-17 וטנקים בריטיים כ MARK V ו"וויפט" שכן אלו ניחנו בשריון דק שהגן בעיקר בפני קליעים קלים, ואילו ה M1902 היה בעל מהירות לוע גבוהה ומדויק בכינון ישיר.
לאחר מלחמת העולם הראשונה שיכללו רוסיה ופולין את מלאי ה M1902 שהיה ברשותן. בפולין נוצר בשנת 1926 הדגם wz. 02/26 שהותאם מחדש לירי פגזי 75 מ"מ. בברית המועצות המשיכו בייצור המוני של התותח עד 1931, אז הוחלף בדגם המשופר שקנהו הוארך מקליבר 30 ל 40 M1902/30 וזווית הגבהתו שופרה.
תמי שם טוב
עתידן
ברטרן דה ז'ובנל
לקיחת החוק לידיים
לקיחת החוק לידיים (בלשון הדיבור) או עשיית דין עצמית (בלעז: ויג'ילנטיזם) היא מצב בו אנשים נעדרי סמכויות אכיפה מטעם השלטון עושים פעולות שיש בהן פגיעה באחרים או ברכושם, כנקמה פרטית או כדי להעניש מי שנתפשים בעיניהם כעבריינים.
מצבים בהם מערכת אכיפת החוק אינה קיימת, אינה יעילה או שמדיניותה אינה עולה בקנה אחד עם שאיפותיהם של קבוצות או של בודדים, עלולים לעורר תסיסה ותרעומת ציבורית; אלו מצידן עלולות להוביל את אותם גורמים בציבור ליטול את החוק לידיהם, כדי להגשים את אידיאל הצדק כפי שהוא נתפס בעיניהם. ניסיונות לנטילת החוק לידיים הובילו לעיתים להתגבשותן של תנועות מהפכניות, שהציבו לעצמן מטרות רחבות יותר של דאגה לצדק חברתי, או למיסודם של ארגונים שונים, ששמו לעצמם למטרה לשמש תחליף למערכות החוק שכשלו - על פי תפישתם - בביצוע תפקידן. כזו הייתה המאפיה הסיציליאנית בראשית דרכה.
בהלכה.
בתלמוד נחלקו האם מותר לאדם לעשות דין לעצמו או לא. בהסבר המחלוקת מובא כי במקום שיש הפסד, קיימת הסכמה כי מותר לאדם לעשות דין לעצמו; לדוגמה, אדם שמילא את חצר חברו בכדים, רשאי חברו לשבור אותם כדי לצאת ולהיכנס לחצרו שלו. לעומת זאת במקרה בו אין הפסד מיידי, נחלקו רב יהודה ורב נחמן: לשיטתו של רב נחמן, אף במקרה בו אין הפסד מיידי – אדם עושה דין לעצמו.
הרמב"ם פוסק להלכה כשיטתו של רב נחמן, וכותב: .
בתרבות.
המוטיב הכללי של אכיפת החוק או אמות מידה צודקות שלא באמצעות מערכות החוק המקובלות עומד במרכזן של יצירות ספרותיות נודעות דוגמת "מיכאל קולהאס", "הרוזן ממונטה כריסטו", או סרטי קולנוע דוגמת "משאלת מוות" וסרטי ההמשך שנוצרו בעקבות הצלחתו. גם סדרות טלוויזיה דוגמת דקסטר עוסקות בלקיחת החוק לידיים. היעדרה או כישלונה של מערכת החוק במערב הישן של אמריקה יצרה את הרקע להופעת המערבונים, וחלקם מבוססים על מוטיב לקיחת החוק לידיים או מאבקם של אנשי חוק במי שרוצים לקחת את החוק לידיים ולבצע מעשה לינץ'. גם הסרט "הארי המזוהם" וסרטי ההמשך שלו עוסקים באספקטים שונים של לקיחת החוק לידיים, במקרים אלה על ידי שוטרים הפועלים מתוך מערכת האכיפה, אך לא בהתאם לציוויים שלה. בקומיקס, לקיחת החוק לידיים מקובלת בקרב גיבורי-העל והאנטי גיבורים: המעניש, אשר יוצא למסע נקמה באנשי המאפיה; באטמן, נוקם גם הוא אבל על רצח הוריו; יוצא דופן הוא קייסי ג'ונס, אשר שאב את השראתו מסדרות פשע.
ענישה בישראל.