רמת הביצוע של תפעול הרכבות היא השליטה המתבצעת על ידי עובדים הנקראים אתתים. האתתים הם עובדי רכבת אשר הוסמכו להפעיל מערכות איתות לשם הפעלת תנועת הרכבות. בין היתר האתת הוא הגורם האחראי על בטיחות תנועת הרכבות, הוא בעל הסמכות העליונה בתפעול ליקויים/שיבושים במסילה מול הגורמים בשטח. בתפעול השוטף האתתים שומרים על סדר הרכבות שתכננה יחידת הלו"ז לטווח ארוך/עונתי של רכבת ישראל,האתתים מקבלים הנחיות מהפיקוד במצבים של איחורים,תקלות או רכבות מיוחדות/לא מתוכננות ומכוונים את תנועת הרכבות על מנת שכל רכבת תגיע ליעדה על פי לוח הזמנים.
פתרון קונפליקטים.
כאשר רכבת מאחרת עלול להיווצר מצב בו היא לא תספיק לצאת מקטע מסילה לפני הזמן בו אמורה רכבת אחרת להיכנס אליו על פי לוח הזמנים התפעולי. במצב זה על פקד הקו הרלוונטי להנחות את האתת,לתעדף ולקחת החלטה לפתרון הקונפליקט ועל האתת לבצע את ההנחיה ולהוריד אותה לשטח לרמת הביצוע, הפתרון שהפקד מנחה את האתת יכול להיות מהמקרים הבאים:
הפתרון צריך להביא בחשבון את ההשפעות של האיחורים על קטעי מסילה אחרים בהמשך דרכן של הרכבות בהם עשויים להיווצר קונפליקטים נוספים וכן את ההשפעה על רכבות מאוחרות יותר באותו יום המשתמשות באותו הציוד של הרכבת המאחרת.
הקונפליקט נעשה מורכב במיוחד באזורים שבהם ישנה מסילה בודדת מכיוון שרכבת הנוסעת לכיוון מסוים מונעת לחלוטין את כניסתה של רכבת בכיוון הנגדי לאותו קטע מסילה. מצב זה גורר תכופות לשרשרת עיכובים בלוח הזמנים לשני הכיוונים. לכן, למרות העלות הגבוהה הכרוכה בכך, נעשה בשנים האחרונות מאמץ רב כדי להכפיל קטעי מסילה ברחבי הארץ ככל הניתן. כיום כל המסילות המשמשות קווי נוסעים בישראל מוכפלות, למעט מסילת נען-בית שמש-ירושלים, באר שבע צפון-דימונה, באר יעקב-הראשונים, ומסילת רחובות-פלשת (שתוכפל במועד מאוחר יותר). כמו כן, כל המסילות החדשות הנבנות כיום (מסילות ירושלים A1, השרון, עכו-כרמיאל, ואשקלון-באר שבע) נבנות מראש ככפולות למעט מסילת העמק הנבנית כמסילה יחידה, אך עם הכנות להכפלתה בעתיד.
מערכות פיקוד ושליטה.
בעבר הפיקוד בוצע בתחנת הרכבת חיפה מרכז באמצעות כלי כתיבה (נייר, סרגל ועטים צבעוניים) והתקשורת עם האתתים נעשתה באמצעות רשת טלפונים. האיתות בהתחלה היה מכני - מסוטים המופעלים באמצעות מנופים ידניים וסמפורים. ליד כל נקודת איתות היה בניין איתות ובו אתת שביצע את הוראות הפיקוד ודיווח על איחורים או תקלות אחרות. עם השנים הוחלפה שיטת האיתות לאיתות חשמלי באמצעות מנועים ומערכות ממסר ששלטו מרחוק על המסוטים ועל הסמפורים ומספר נקודות השליטה פחת בהדרגה. בשנות ה-90 של המאה ה-20 נותרו 10 נקודות שליטה: אחת גדולה בתחנת הרכבת לוד ששלטה על רוב מרכז הארץ באמצעות מערכת איתות ממוחשבת ועוד 9 נקודות שליטה קטנות יותר בצפון ובדרום שהמשיכו לעבוד בשליטה חשמלית. כמו כן הוחלפו הסמפורים בסימנורים. החל מדצמבר 2008 עברו מערכות הפיקוד והשליטה בשלמותן למתקן משוא"ה הנמצא בתחנת הרכבת חוף הכרמל. מערכת הפיקוד הפכה לממוחשבת וכל בניית סדר פעולות האיתות וניהול הקונפליקטים ופתרונם נעשה באמצעותה. מערכת השליטה מוחשבה כולה גם כן וכל פעולות האיתות נעשות באמצעות מחשבים ממרכז השליטה במשוא"ה. המערכת מאפשרת בזמן אמת לעקוב אחרי תנועת הרכבות בפועל ולזהות איחורים והיווצרות של קונפליקטים במהירות.
המערכת שולטת בפועל על כל מערכת האיתות מנהריה ועד לדימונה, למעט מערכות האיתות של מגרשי העריכה בתחנת הרכבת חיפה מזרח ובנמל אשדוד (תחנת הרכבת אשדוד מיון) ומסילות הגישה לנמלי חיפה ואשדוד. מערכות אלו נשלטות על ידי תחנות איתות מקומיות, שכן רוב העבודה הנעשית בהן היא של עריכת רכבות שמצד אחד כרוכה בפעולות איתות מרובות ומצד שני חסרת השפעה לחלוטין על תפעול הרכבות מחוץ למגרשי העריכה. השליטה על תפעול הרכבות מדרום לדימונה מתבצעת מתחנת איתות במסוף המטענים של מישור צפע.
תחזוקה.
מוסכים קיימים.
רכבת ישראל מפעילה חמישה מוסכים גדולים:
מוסכים עתידים.
במוסכים נעשים כל הטיפולים הדרושים להשמשת הציוד הנייד של רכבת ישראל, ובכלל זה קטרים, קרונות וקרונועים. המוסך בדימונה מטפל רק בציוד המשמש רכבות משא.
רועי
רועי הוא שם פרטי עברי מודרני לבנים. השם הפך לאחד השמות הפופולריים ביותר שניתנים בישראל לבנים לקראת סוף המאה ה-20.
המילה מופיעה בתהילים כ"ג.
מסילת הרכבת למודיעין
שותפות תל אביב לוס אנג'לס
אדלר חומסקי ורשבסקי
שרתי לך ארצי
שרתי לך ארצי הייתה סדרת תוכניות זמר ובידור ישראלית ששודרה ברצף בשנים 1974–1976 בערוץ הראשון. את התוכנית הנחו דן אלמגור ואליהו הכהן.
התוכנית הראשונה תחת הפרק "לארץ אבותינו" עסקה בשירים שקדמו לעלייה הראשונה, ושודרה בערב יום העצמאות ה-26 למדינת ישראל, ב' באייר תשל"ד - 24 באפריל 1974. בתוכנית השתתפו חבורת רננים, יהורם גאון, חוה אלברשטיין, עוזי מאירי, ניצה שאול, שלישיית אף אוזן גרון ועוד.
התוכנית עסקה בשירים שנכתבו והושרו בארץ ישראל מראשית ההתיישבות ועד קום המדינה, וכללה גם ראיונות שמספרים על השירים ועל התקופות בהן נכתבו השירים. התוכנית צולמה רובה ככולה בשחור-לבן מלבד הפרק האחרון "האמיני יום יבוא" ב-18 בנובמבר 1975 שצולם בצבע. משתתפת קבועה בתוכנית הייתה חבורת רננים בניהולו המוזיקלי של גיל אלדמע.
החל מהתוכנית השישית של 'שרתי לך ארצי' באוקטובר 1974 החל אלמגור להגיש את התוכנית לבד, ואליהו הכהן הגיש את תוכנית הזמר "על הדשא".
ביום העצמאות ה-27 למדינה, ה' באייר תשל"ה - 15 באפריל 1975 שודרה התוכנית במקום פסטיבל הזמר והפזמון (שבוטל השנה בעקבות ביקורות קשות בשנה הקודמת), והתקיימה במוצאי יום העצמאות בשם '"אנחנו שרים לך"-שירי ארץ ישראל שאהבנו'. התוכנית התקיימה במתכונת חגיגית של 100 דקות, בעריכת ובהגשת אליהו הכהן ודן אלמגור, ושודרה בשידור ישיר בטלוויזיה.
בשנת 1975 הסתיימה התוכנית עם כל 20 פרקיה. בנוסף שודרו ארבע תוכניות מיוחדות: ביום העצמאות ה-30 למדינה, באייר תשל"ח-אפריל 1978 שודר הפרק "השנים הקשות" שעסק בצעדיה הראשונים של המדינה ובתקופת הצנע. ביום העצמאות ה-31 למדינה, באייר תשל"ט-אפריל 1979 שודר הפרק "הדרך ארוכה היא ורבה" שעסק בשנות ה-50, המעברות, מבצע קדש ועוד. בראש השנה תש"ם - ספטמבר 1979 שודר הפרק "סתם יום של חול" שעסק בתחילת שנות ה-60, סיום תקופת הצנע ועוד. בכ"ח באייר תש"ם - מאי 1980 שודר הפרק האחרון והסופי "לכל שירייך אני כינור" שעסק בתקופת שחרור ירושלים.
בטבת תשל"ו - דצמבר 1975 זכתה התוכנית בפרס כינור דוד בטקס שנערך בבאר שבע. הפרס מטעם ידיעות אחרונות הוענק על ידי שר החינוך - אהרן ידלין, ראש עיריית באר שבע - אליהו נאוי, ראשי ידיעות אחרונות - נח מוזס ודב יודקובסקי, ונשיא אוניברסיטת בן-גוריון - יוסף תקוע.
הערוץ הראשון שידר בשידור חוזר גם בשנים האחרונות פרקים מהסדרה במסגרת רצועת השידורים הנוסטלגים שמשודרים בכל לילה עד הבוקר.
בשנת 2009 יצא מארז DVD של הסדרה, שכלל את המופע "אנחנו שרים לך" ששודר ביום העצמאות 1975 וסיכם את התוכניות עד אז.
קובלנץ (שווייץ)
קובלנץ (בגרמנית: Koblenz) היא עיירה במחוז צורצך, בקנטון ארגאו שבשווייץ. קובלנץ שוכנת מול ואלדסהוט בבאדן-וירטמברג, במקום שבו נהר הארה נשפך לנהר הריין.
היסטוריה.
בתקופה הרומית קובלנץ נקראה Confluentia שפירושו זורמים יחד: הנהרות ארה וריין. היה במקום חצר סחורות ומגדלי שמירה שנועדו לשמור על הסחורות שעברו בנהר הריין. העיירה מיושבת מאז ימי הביניים.
לבעלי הסירות בקובלנץ היה מונופול על הסחורות שעברו מעיירת השוק החשובה (באותם הזמנים) צורצך במורד הריין אל בזל. עם סלילת מסילת הרכבת במאה ה-19 איבדו קובלנץ וצורצך את מקור הפרנסה החשוב הזה.
קובלנץ מכונה "Vier-Brücken-Dorf" (כפר ארבעת הגשרים) משום ששני גשרי כבישים ושני גשרי רכבת חוצים את הארה ואת הריין.
בר-לב
בר לב
ג'ואן בופורט
ג'ואן בופורט (באנגלית: Joan Beaufort; סביבות 1404 - 15 ביולי 1445) הייתה המלכה הרעיה של ג'יימס הראשון, מלך סקוטלנד בין השנים 1424–1437.
ג'ואן הייתה בתו של ג'ון בופורט, רוזן סומרסט (בנם של ג'ון מגונט, דוכס לנקסטר ופלגשו ולימים רעייתו השלישית קתרין סווינפורד) ושל מרגרט הולנד (בתם של תומסל הולנד, רוזן קנט ושל אליס פיצאלן).
נישואיה הראשונים.
ג'ואן נישאה לג'יימס הראשון ב-2 בפברואר 1424 בקתדרלת סאת'ק שבגדתו הדרומית של נהר התמזה, בלונדון. סעודת הנישואים נערכה בארמון וינצ'סטר.
מלומדים סבורים כי ג'ואן הייתה ההשראה לפואמה שנכתבה על ידי המלך ג'יימס הראשון "The Kingis Quair".
לאחר הרצחו של ג'יימס הראשון בשנת 1437 משלה ג'ואן בתור עוצרת לבנם ג'יימס השני.
לבני הזוג נולדו שמונה ילדים:
נישואיה השניים.
בשנת 1439 נישאה ג'ואן בשנית לג'יימס סטיוארט, הנסיך השחור מלורן ונולדו להם שלושה צאצאים:
קו בר לב
גרז רוטלוי
גרז רוטלוי (בפולנית: Gersz (Georg, George, Gersh) Rotlewi (Rotlevi, Rotlevy); ינואר 1889 - דצמבר 1920) היה שחמטאי פולני.
קריירה.
בשנת 1906 חלק רוטלוי מקום 5–6 בתחרות שהתקיימה בעיר לודז' (ניצח: עקיבא רובינשטיין. בשנת 1907 הגיע למקום השלישי בתחרות לודז' (ניצח עקיבא רובינשטיין ומקום שני דוד דניוסצבסקי).
רוטלוי הגיע למקום השישי באליפות רוסיה החמישית (ניצח: עקיבא רובינשטיין) ולמקום השני בתחרות אוסטנדה (ניצח: היילמן). בשנת 1908 הגיע למקום הרביעי בתחרות המשנית בפראג (ניצח: קארל טרייבל).
בשנת 1909 חלק רוטלוי מקום ראשון עם דוד דניוסצבסקי בתחרות לודז, והגיע למקום השני, לאחר אלכסנדר אלכין בתחרות סנקט פטרסבורג.