שר החוץ הבריטי ציין שכבר לקח בחשבון משהו כזה, לכן הדריך את המושלים בטריטוריות השונות של האימפריה, כולל רודזיה הצפונית וביקש מהם לדווח בדחיפות על האפשרויות להקצאת שטחים למטרה זו. מדברי השר הבריטי אפשר להבין שהיו כבר מגעים בנושא זה.
טיסה 5390 של בריטיש איירווייז
טיסה 5390 של בריטיש איירווייז הייתה טיסת נוסעים מסחרית שהייתה מעורבת בתקרית אווירית חמורה בשמי דרום בריטניה ב-10 ביוני 1990. בעת שהמטוס צבר גובה לאחר ההמראה גרם לחץ האוויר בתוכו לחלון בתא הטייס שהורכב בצורה פגומה להינתק מגוף המטוס, ועקב כך נשאב קברניט המטוס החוצה דרך הפתח שנפער ונותר תלוי כשמרבית גופו מחוץ למטוס. טייס המשנה הצליח להנחית את המטוס בשלום ללא אבדות בנפש.
התאונה.
טיסה 5390 יצאה מנמל התעופה של ברמינגהאם שבבריטניה בשעה 07:20 במטוס מדגם BAC 1-11, כשיעדה מאלגה שבספרד. על המטוס נמצאו 87 איש - 81 נוסעים, שני טייסים וארבעה דיילים. הטייסים היו הקברניט טים לנקסטר (Tim Lancaster) וטייס המשנה אליסטר אצ'יסון (Alastair Atchison), בעלי ניסיון של 11,050 ו-7,500 שעות טיסה בהתאמה. לאחר ההמראה שאותה ניהל טייס המשנה אצ'יסון עבר המטוס לנסיקה בשליטתו של הקברניט לנקסטר. הטייסים שחררו את חגורות הכתפיים שלהם ולנקסטר שחרר גם את חגורת המותניים שלו.
בשעה 07:33 הגיע המטוס לגובה של 5,250 מטרים מעל דידקוט שבאוקספורדשייר. אז נשמע לפתע קול נפץ חזק וחלל המטוס התמלא בערפל של אדי מים בעקבות ירידת לחץ בהתפוצצות (Explosive Decompression) שאירעה בו. החלון השמאלי בתא הטייסים, בסמוך למושב הקברניט, ניתק מגוף המטוס. זרם האוויר שפרץ החוצה דרך הפתח הפעור זרק את הקברניט לנקסטר מכסאו דרך הפתח ואל מחוץ למטוס. רגליו נתפסו בהגה המטוס, כך שהוא נותר כשמחצית גופו העליונה מחוץ למטוס ורגליו בתוכו, חשוף לאוויר העני בחמצן, לטמפרטורה הנמוכה ולזרם האוויר החזק סביב המטוס, שטס במהירות של 550 קילומטרים לשעה. דלת תא הטייסים הועפה ממקומה ופגעה בלוח בקרת הניווט והרדיו. ניירות וחפצים שונים החלו להישאב מתא הנוסעים לעבר תא הטייס.
הדייל נייג'ל אוגדן מיהר לתוך תא הטייסים ותפס בחגורתו של לנקסטר לבל יישאב כולו מחוץ למטוס. הדיילים האחרים החלו להרגיע את הנוסעים ולהפעיל נוהלי חירום. טייס המשנה אצ'יסון השתלט על המטוס, החל בהנמכת חירום כדי להביא את המטוס לגובה שבו האוויר עשיר יותר בחמצן ושידר קריאת מצוקה לבקרת הקרקע, אך התקשה לשמוע את התשובה ברדיו בשל הרעש של זרם האוויר ששטף דרך התא.
הדייל אוגדן שאחז בקברניט החל לסבול מחבלות, כויות קור ותשישות והוחלף על ידי שני דיילים אחרים. הצוות יכול היה לראות את לנקסטר כשפניו נחבטים אל חלון הצד של תא הטייסים. עיניו היו פקוחות אך לא מצמצו ולכן הם סברו כי הוא מת. בכל זאת ציווה אצ'יסון על הצוות לא לשחרר את האחיזה בלנקסטר לבל יישאב גופו לתוך המנוע השמאלי של המטוס ויגרום להשתתקותו.
בהמשך קיבל אצ'יסון אישור לנחות בנמל התעופה של סאות'המפטון והנחית את המטוס שם בשעה 07:55. אנשי שירותי ההצלה אספו את הקברניט לנקסטר והנוסעים הורדו מהמטוס.
לאחר התאונה.
הטייס לנקסטר נשאר בחיים למרות התנאים הקיצוניים שאליהם נחשף ואף סבל מפציעות קלות יחסית - שברים ביד ימין, בשורש כף יד ימין ובאגודל שמאל, כוויות קור, חבלות והלם. הוא אושפז בבית חולים, ולאחר פחות מחמישה חודשים שב לעבודה כטייס. הדייל אוגדן סבל מנקע בכתף ומכוויות קור. לא היו נפגעים נוספים.
לטייס המשנה אצ'יסון, לדייל אוגדן ולאחת הדיילות הוענק ציון לשבח מטעם המלכה על פעולתם. לאצ'יסון הוענק גם אות פולריס - אות הצטיינות לאנשי צוות אוויר על התמודדות עם מצבי חירום, הניתן מטעם הפדרציה הבינלאומית של איגודי הטייסים המסחריים.
חקירת התאונה.
התאונה נחקרה על ידי הענף לחקירת תאונות אוויריות (AAIB) של משרד התחבורה הבריטי. החוקרים בדקו את החלון שהועף ממקומו, אשר נמצא על הקרקע בדידקוט. הם גילו שהוא הוחלף והותקן במקומו 27 שעות לפני הטיסה, אך פגמים נפלו במידות כל אחד מתשעים הברגים שהחזיקו את מסגרת החלון למקומה: 84 מהם היו בעלי קוטר קטן ב-0.66 מילימטרים מהדרוש, ויתר השישה היו קצרים ב-2.5 מילימטרים מהדרוש. התברר שהחלון אותו החליף החלון שהועף הותקן במקומו באמצעות ברגים לא מתאימים, ועובד התחזוקה שהחליף את החלון בחר במקומם ברגים אחרים "לפי העין" ולא על פי האמור במדריך התחזוקה של המטוס. לאחר שהמטוס המריא ונסק עלה בהדרגה הפרש הלחץ בין פנים המטוס (שהיה מדוחס) לבין האוויר הדליל שמחוץ לו, עד שהחלון נכנע להפרש זה והועף. בכך נחשף גם פגם תכנוני של מטוס ה-BAC 1-11 - החלון היה מותקן על צידו החיצוני של גוף המטוס במקום על צידו הפנימי. בכך נמנע מלחץ האוויר הפנימי להדק את החלון למקומו והברגים שבהם נקבע למקומו נחשפו לעומס גדול מהמתוכנן.
מלבד הפגם בפעולת איש האחזקה שהתקין את החלון במקומו באמצעות הברגים הפגומים מצאו החוקרים פגם בנוהלי התחזוקה של בריטיש איירווייז, שלא הצריכו ביקורת של מפקח על עבודה בטיחותית קריטית זו. נמצא שגם הנהלת שדה התעופה בברמינגהאם כשלה באי פיקוח נאות על עבודת התחזוקה במטוס. החקירה הניבה שורה של המלצות בטיחותיות לבריטיש איירוייז ולרשות התעופה האזרחית של בריטניה.
אירוע התאונה נסקר במסגרת פרק בסדרת הטלוויזיה הדוקומנטרית תעופה בחקירה.
תוכנית יישוב יהודי רומניה באפריקה
אליוט הורוביץ
אליוט הורוביץ (באנגלית: Eliot Horowitz) הוא ממייסדי, מנהל טכנולוגיות ראשי ודירקטור של "inc MongoDB", חברת תוכנה המפתחת וספקית תמיכה לבסיס הנתונים MongoDB, בסיס הנתונים המוביל בקטגוריית NoSQL.
לפני כן, הורוביץ ייסד והיה מנהל טכנולוגיות ראשי של ShopWiki. שם פיתח אלגוריתם מיוחד מסוג "Crawler" אשר היה לליבת הטכנולוגיה של ShopWiki.
בשנת 2006 בחר בו "BusinessWeek" לאחד מ-25 היזמים המובילים מתחת לגיל 25.
לפני ShopWiki היה אליוט, אחרי תואר ראשון במדעי המחשב מאוניברסיטת בראון, מפתח ב-DoubleClick (שנרכשה על ידי גוגל ב-3.1 מיליארד דולר).
תיאטרון לאומי
תיאטרון לאומי הוא תיאטרון הממומן על ידי גורמים ממשלתיים, ולא רק על ידי גופים פרטיים.
התיאטרון הלאומי הראשון בעולם הוא הקומדי פראנסז, שנוסד ב-1680 והוא אחד מהתיאטראות הלאומיים של צרפת.
עיבל לשם רמתי
עיבל לשם רמתי (נולדה בשנת 1961) היא שחיינית עבר ישראלית, אלופת ישראל במשחי הפרפר. היא ד"ר להיסטוריה ולפילוסופיה של המדע והרצתה באוניברסיטה העברית בירושלים, באוניברסיטת בר-אילן ובסמינר הקיבוצים. היא מנהלת ומורה בכירה בבית מדרש רזיאל.
ביוגרפיה.
לשם גדלה בקיבוץ אורים והתאמנה בקבוצת השחייה של הקיבוץ ואחר כך בקבוצת השחייה של הפועל מרחבים בהדרכתו של עמי לוויתן.
באליפות ישראל בשחייה לנוער שנערכה בווינגייט באוגוסט 1975 זכתה לשם במדליית זהב במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:14.7 דקות.
במשחקי ספורט הפועלים שנערכו בהולנד ביוני 1976 זכתה לשם במדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:14.54 דקות.
בתחרות חצי גמר אליפות ישראל לנוער שנערכה בקיבוץ צרעה ב-31 ביולי אותה שנה קבעה לשם במשחה ל-200 מטר פרפר תוצאה של 2:34.1 דקות, תוצאה טובה יותר מהשיא הישראלי של רעיה צורף (2:35.9 דקות).
באליפות ישראל בשחייה לנוער שנערכה באוגוסט אותה שנה זכתה לשם בשתי מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:11.5 דקות ובמשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש לנערות גיל 16 של 2:36.8 דקות.
אלופת ישראל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוקטובר אוקטובר אותה שנה זכתה לשם בשתי מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:12.1 דקות, לפני שוש עזרתי מהפועל חולון/בת ים (1:12.8 דקות) ומיכל וינברג מברית מכבים עתיד (1:13.1 דקות) ובמשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:39.0 דקות, לפני אסנת ארליך מהפועל חולון/בת ים (2:39.2 דקות) ושוש עזרתי (2:39.7 דקות).
באליפות הפועל בקרב-רב שנערכה בקיבוץ גבעת חיים בסוף חודש אוקטובר אותה שנה זכתה לשם במדליית כסף בתוצאה של 7:58 דקות, אחרי טובה אברמוב מהפועל חולון/בת ים (7:55 דקות) ולפני ורד כהן מהפועל רמות השבים (8:05 דקות)
חייה האישיים.
ד"ר לשם עבדה כמרצה להיסטוריה ופילוסופיה של המדע באוניברסיטה העברית בירושלים, באוניברסיטת בר-אילן ובסמינר הקיבוצים. במחקרה האקדמי עסקה בעבודתו המדעית והרוחנית של אייזק ניוטון. היא מנהלת ומורה בכירה בבית מדרש רזיאל.
האמנה למניעתו וענישתו של הפשע רצח עם
עינה ארדל
עינה ארדל (נולדה ב-1973) היא משוררת ישראלית.
ביוגרפיה.
ארדל נולדה בקופנהגן שבדנמרק. גדלה בירושלים. בעלת תואר ראשון בחוגים לתולדות התיאטרון ולספרות כללית והשוואתית באוניברסיטה העברית בירושלים. פרסומה הראשון היה השיר "מפרחי הגן" בעיתון "כל העיר",27 באפריל 1990 ומאז פורסמו שיריה בכתבי-עת ספרותיים ובספרי שירה.
ארדל זכתה בפרס הרי הרשון מטעם האוניברסיטה העברית (1999) ובפרס נשיא המדינה לספרות לשנת תשס"ה על ספר "סנדלי הדם שלי" שיצא ב-2002. בשנת 2008 הוציאה את הספר "שירי אהבה לימים רעים". בשנת 2010 זכתה בפרס היצירה, מטעם ראש הממשלה. בשנת 2014 הוציאה את הספר "כשהגעגועים היו מבישים", וב-2017 את רומן המכתבים "בואנוס איירס, איסטנבול". ניהלה סדנאות כתיבה, שימשה כלקטורית בהוצאות ספרים, עבדה בחנות ספרים משומשים, וכתבה סקירות על ספרים לרדיו.
עובדת כמורה לספרות בתיכון "" ובתיכון הישראלי למדעים ולאמנויות בירושלים.
אם לשנים.
קישורים חיצוניים.
מבחר משיריה:
עמותת לב אחד
מיסטר הייד
ד&quot;ר ג'קיל
כרמן אג'וגו