ברוח עקרונות החוק הוקמו פיקודים קרביים המחולקים על פי גבולות גיזרה קבועים על פני אזורים שונים של כדור הארץ שהם למעשה צבאות שלמים בעלי כושר פעולה עצמאי, המורכבים מכוחות אוויר יבשה ים וכן כל הכוחות תומכי הלחימה והאדמיניסטרציה הקשורים אליהם.
בנוסף אליהם הוקמו פיקודים קרביים למשימות מיוחדות ברחבי העולם כגון: תובלה, משימות מיוחדות ואסטרטגיה.
לינוקס מינט
לינוקס מינט (מאנגלית: Linux Mint) היא הפצת לינוקס המבוססת על ההפצה אובונטו (עם מספר חבילות שנלקחות ישירות מדביאן). ישנה גם גרסה בשם לינוקס מינט מהדורת דביאן (באנגלית: Linux Mint Debian Edition, בראשי תיבות: LMDE) אשר מבוססת ישירות על דביאן.
לינוקס מינט היא בין הפצות לינוקס השולחניות הפופולריות.
לינוקס מינט תומכת במספר ממשקים של שולחנות עבודה, בהם Cinnamon ,MATE ו־Xfce. גרסה חדשה של ההפצה יוצאת מידי שישה חודשים.
לינוקס מינט שוחררה לראשונה בשנת 2006 וניהול המיזם מתבצע על ידי קלמנט פרבר.
דרישות מערכת.
על פי אתר ההפצה, נכון לגרסה 19.2, ששוחררה באוגוסט 2019, דרישות המערכת להפצה הן:
גרסאות.
הגרסה הראשונה של לינוקס מינט פורסמה בשנת 2006 ונקראה עדה (מאנגלית: Ada), והגרסה הנוכחית, מספר 19.0, נקראת טרה (Tara). בעבר, התמיכה בגרסאות ישנות הסתיימה זמן קצר לאחר יציאתה של גרסה חדשה, אך בגרסה 17 (Qiana) עברה לינוקס מינט למודל של תמיכה ארוכת טווח של 5 שנים עדכוני אבטחה בכל הגרסאות. מודל זה נקרא LTS (ראשי תיבות של Long-Term Support). לפי מודל זה כל גרסה ממוספרת של לינוקס מינט תתבסס על גרסת התמיכה ארוכת הטווח של אובונטו (הנוכחית היא אובונטו 18.04) כשכל חצי שנה יהיה "עדכון נקודה" אופציונלי שיעדכן מספר תוכנות ואת שולחנות העבודה, בלא לשנות את הבסיס. כך, גרסאות 17, 17.1, 17.2 ו־17.3 הן כולן גרסאות בתמיכה ארוכת טווח עד לאפריל 2019. הגרסה האחרונה שהופצה בחודש יוני 2018 היא גרסה 19 ומבוססת על גרסת התמיכה ארוכת הטווח של אובונטו – 18.04.
שמות הקוד של ההפצות הם שמות נשים. כמו אובונטו, השמות מסודרים בסדר אלפביתי עולה (באנגלית).
סביבת שולחן העבודה המגיעה כברירת מחדל בלינוקס מינט הייתה בראשית חיי ההפצה גנום, והיא הייתה סביבת שולחן העבודה הראשית עד גרסה 14, אז ננטשה התמיכה הרשמית ולינוקס מינט עברה להשתמש בסביבת שולחן העבודה Cinnamon כברירת מחדל. קינמון היא פיצול של סביבת גנום 2 ומפותחת על ידי חברי ההפצה של לינוקס מינט (ובמיוחד בשביל הפצת לינוקס זו). כאמור, לינוקס מינט ניתנת להורדה גם בגרסאות שולחן עבודה של MATE ו־Xfce.
תכונות.
לינוקס מינט משתמשת בעיקר בתוכנה חופשית ובקוד פתוח. עד גרסה 17.3, הותקנו יחד עם לינוקס מינט גם תוכניות קנייניות, כגון תוספים ומקודדי מדיה לתמיכה ב־Adobe Flash,‏ MP3, ובניגון מתקליטורי DVD.
לינוקס מינט מגיעה עם מבחר רחב של תוכניות מותקנות מראש, לרבות LibreOffice, פיירפוקס, Thunderbird,‏ HexChat,‏ Pidgin,‏ Transmission ונגן המדיה VLC. אפשר להוריד תוכניות נוספות שאינן מותקנות מראש בעזרת מנהל החבילות. לינוקס מינט מאפשרת לחסום כתובות רשת בעזרת חומת האש שלה, כאשר ניתן לבחור מתוך רשימת כתובות מותאמת אישית. סביבות שולחן העבודה שמגיעות עם לינוקס מינט כברירת מחדל, Cinnamon ו־MATE, תומכות בשפות רבות.
מינט לינוקס
צבי הירש מרימנוב
רבי צבי הירש הכהן מרימנוב (מכונה ר' צבי הירש משרת, תקל"ח - ל' בחשוון תר"ז) (או בקיצור רצ"ה מרימנוב) היה אדמו"ר חסידי בדור החמישי לחסידות, ממלא מקומו של רבי מנחם מנדל מרימנוב.
ביוגרפיה.
נולד לרב יהודה לייב כץ ולשפרינצא בעיירה דומברובה הגליציאנית. התייתם בגיל 10 משני הוריו ובהתחלה נמסר לבן דודו רבי דוד (בן ר' זושא אח לאמו שפרינצא) שגר בטרנוב שיגדלו אך הוא לא הצליח לפרנס גם אותו ולכן מסרו לחייט הנקרא ר' יהודה חייט שיגדלו בתמורה לעזרתו במלאכה. בגיל 15 נסע לטרנוב רבי אברהם משה מפשעווארסק ובעת ההוא נמשך לחסידות. רבי צבי הירש עזב את מלאכתו ונסע לפריסטיק שם התגורר רבי מנחם מנדל, התיישב בבית המדרש והחל באמירת תהילים. החסידים ריחמו עליו ולמדו עמו גמרא עד שראה ברכה בלימודו. רבי צבי הירש ביקש מהגבאים לתת לו מלאכה בשימוש הצדיק וקיבל את מלאכת הסקת התנור בבית המדרש אך לא יותר מזה. פעם הגבאי נעדר מהעיר והרשה לו להציע את מיטת רבי מנחם מנדל. וכאשר בא רבי מנחם מנדל לנוח מעט על מטתו לשינת צהרים שאל את הגבאי מי הציע את המיטה? הגבאי חשב שהרבי רוצה לגעור בו והחל להתנצל שנתן לבחור מטרנוב להציע. רבי מנחם מנדל אמר לו שמהיום יתן לו את עבודות הבית ומאז כונה ר' צבי הירש משרת. לאחר שרבו עבר לרימנוב לקח עמו את תלמידו משמשו רבי צבי הירש. בגיל 20 השיאו לבתו של אחד מגדולי החסידים ואף לאחר חתונתו המשיך לשמש את רבו.
רבי מנחם מנדל הורה לגדולי תלמידיו ללכת אחרי פטירתו לרבי צבי הירש. לאחר פטירתו בשנת תקע"ה רצו החסידים להכתיר את בנו רבי נתן לייב לאדמו"ר אך הוא סירב באמרו שאביו צווה למנות את רבי צבי הירש. רבי צבי הירש סירב להתנהג באדמו"רות ונסע לחצר ידידו רבי נפתלי צבי מרופשיץ שם ישב לעצמו ועסק בתורה ובעבודת ה'. בהיותו ברופשיץ התאלמן מאשתו אז חזר בגפו לרימנוב ונישא בשנית. רבי צבי הירש היה מקושר לרבו רבי מנחם מנדל גם לאחר פטירתו והיה נכנס לקברו אף שהיה כהן.
בשנת תקפ"ז לאחר פטירת רבי נפתלי, עדיין חסידי רימנוב לא מינו ממשיך והעדה התנהלה על ידי זקני החסידים. לאחר שחזר רבי צבי הירש לרימנוב, הכתירוהו והוא החל להתנהג באדמו"רות והרעיש את העולם בקדושתו ובנפלאותיו. חסידים רבים נסעו אליו, ואף אדמו"רים היו נוסעים אליו כחסידים. היה בעל חסד גדול, אסף וחילק צדקה כל ימיו. חייו היו מלאים בייסורים. הוא התאלמן משתי נשים ושכל שישה עשר ילדים אך עם כל זאת היה שמח ומקבל את הייסורים באהבה.
בראש חודש חשוון תר"ז נסע לבקשת בני ביתו לאסוף כסף לצורכי החצר, הם נסעו לרופשיץ, מעליץ, קולבסוב ודז'יקוב. בדז'יקוב הוכיחם האדמו"ר רבי אליעזר הורוביץ על כך שלוקחים את רבי צבי הירש למסע כזה בחורף והורה להם לחזור לרימנוב. בדרכם לרימנוב כשהגיעו לכפר פיעקלא (סמוך לבלאז'וב) חלה רבי צבי הירש ונאלץ להישאר בכפר בלילה. בבוקר קם כשהוא קודח מחום, גבאיו מיהרו להסיעו לרימנוב לשם הגיעו בערב שבת, כ"ד בחשוון. רבי צבי הירש שכב בחוליו כשבוע עד שנפטר ביום רביעי ל' בחשוון אחר תפילת ערבית, אור ליום חמישי קרוב לחצות הלילה. נקבר ברימנוב באוהל נפרד לא הרחק מאוהל רבו רבי מנחם מנדל.
דברי תורתו מובאים בספרים: מבשר טוב, בארות המים, דבש השדה ותורת מנחם.
צדיקי דורו שבחו אותו מאוד. רבי חיים מצאנז נסע אליו פעם לשבת פרה באמרו שבשבת זו צריך לשהות אצל צדיק הדור.
משפחתו ושושלתו.
התחתן עם בתו של הרב חיים גרייצר ולאחר פטירתה נישא בשנית עם בתו של הרב אלחנן מבילגוריי ובשלישית עם מלכה בת הנגיד דוד לייב לייבנר מדוקלא. אשתו השלישית מלכה נישאה לאחר פטירתו לרבי ישראל מרוז'ין.
מאשתו הראשונה נולדה לו בת ושמה זקינה יהודית, אשת רבי אריה לייבוש קאננער (בן רבי אברהם אב"ד קראטשין שהיה תלמיד חביב לו), ונפטרה בחורף תקצ"ז, ואף לאחר פטירתה של בתו המשיך לקרבו.
נולדו לו שמונה עשר ילדים ושישה עשר מתוכם נפטרו בחייו. ומאשתו השלישית נולדה לו שתי בנים.
בנו רבי יוסף מרימנוב שנולד בזקנותו ו' בטבת תר"ד, גדל אצל אביו החורג רבי ישראל מרוז'ין ואחר שגדל בשנת תרכ"ז מילא את מקום אביו באדמו"רות רימנוב. נפטר כ"ד בניסן תרע"ג. ב. בתו רחל לאה הייתה מאורסת לרבי אשר בנו של רבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה אך הוא נפטר לפני החתונה ואחיו רבי שלמה התארס ונישא לה. לאחר עשר שנים שלא היו להם ילדים התגרשו והיא התחתנה בשנית בשנת תרנ"ב עם הרב חיים דב מזל מלבוב, צאצא של רבי זושא מאניפולי.
בתו היחידה של רבי יוסף, מלכה, נישאה בזיווג שני לרבי ישראל שלום יוסף מבוהוש.
חתנו רבי אשר ישעיהו הורוביץ (בנו של רבי מאיר הורוביץ, ה"אמרי נועם" מדז'יקוב), הוכתר לממשיך דרכו באדמו"רות. נולד בשנת תר"כ. בשנת תרס"ה עבר לקרקוב ולאחר פטירת חמיו חזר לרימנוב להנהגת החצר והעיירה במלחמת העולם הראשונה ברח לווינה שם התגורר עד פטירתו בכ"ז בחשוון תרצ"ה ונקבר בבית הקברות החדש בקרקוב.
בנו רבי צבי חיים הורביץ אדמו"ר מרימנוב חתן רבי ישראל הגר מויז'ניץ. עוד בחיי אביו כשאביו התגורר בווינה קיבל על עצמו את עול ההנהגה, הנהיג את הקהילה והתגורר בבית האדמו"רים, שזכה לכינוי בפי התושבים הגויים ארמון הרבנים בגלל שהיה הבית הגדול ביותר בעיירה, בתוך הבית היה בית הכנסת כולל לאברכים וישיבה לבחורים, נקבר באוהל האדמו"רים ברימנוב, לאחר מלחמת העולם השנייה בתו הרבנית חוה קושיצקי הצליחה להעלות את קברו לישראל ונקבר באוהל אדמו"רי ויזניץ בבני ברק ליד חמיו רבי ישראל הגר (אהבת ישראל).
ממלא מקומו של רבי צבי חיים היה בנו רבי אלתר משה אליעזר הי"ד מרימנוב חתן רבי אלעזר ממעליץ. רבי אלתר משה אליעזר, אשתו חיה הינדא, בתו, ארבע אחיותיו, גיסו הרב יצחק וויסברוד אב"ד ידליטש ובת אחותו נרצחו בשואה.
אחות אחת שרדה את השואה, הרבנית חוה קושיצקי (בת האדמו"ר רבי צבי חיים מרימנוב) נפטרה בחנוכה שנת תשס"ז. בנה הגאון רבי ישראל אשר פרנקל מבני ברק נפטר בי' אב תשפ"א ובנה השני רבי צבי אלעזר קושיצקי מארצות הברית.
נינו של האדמו"ר רבי צבי חיים מרימנוב, הרב חיים יעקב פרנקל, חתן רבי נתנאל ספרין מקומרנה, הוכתר בחיי אביו לכהן בתפקיד אדמו"ר מרימנוב.
ניגוניו.