תרבות המאיה ראו בתאומים כברכה, והיו מוקסמים מן הרעיון שישנם שני גופים שנראים אותו הדבר. שבט המאיה נהגו להאמין שתאומים היו נפש אחת שהתפצלה לשני גופים.
ברומא העתיקה, האגדה על התאומים, רמוס ורומולוס, שיסדו את העיר (Romulus and Remus) הפך את לידת התאומים למשהו מבורך, ולעומת זאת תאומות נתפסו בתור נטל וחוסר מזל, מכיוון שהיה צריך לתת לשניהם נדוניה יקרה ( dowry ) בערך באותו זמן.
במיתולוגיה היונית, תאומים אחיים (לא זהים) בשם קסטור ופולוקס (Castor and Polydeuces), והתאומים הרקולס ואיפיקלס ( Heracles and Iphicles), הם הבנים של שני אבות שונים. אחד מהתאומים (Polydeuces, Heracles) הם הבנים הלא חוקיים של האל זאוס; נוצר עוד כאשר אמו בת התמותה, הייתה נשואה לבן תמותה. זוג של תאומות זהות (שהיו גם האחיות של קסטור ופולידאוסס) הן הלנה (מטרויה, Helen of Troy) וקליטמנסטרה (Clytemnestra). הנושא מתרחש גם במיתולוגיות אחרות (כמו superfecundation).
באירופה של ימי הבניים, בתנועת הרומנטיקה ( chivalric romances) כמו מארי דה פרנס, בעלילות המילה ( Marie de France's Le Fresne), אישה שהרבתה בהריונות מרובי ילדים, המוצגים כסימן לבגידה; כנראה מעיד על האמונה שרווחה אז, הלידה של יותר מעובר אחד הייתה נושא לרכילויות לא טובות על אותה אישה, הייתה נענשת בזה רק מפני שילדה יותר מעובר אחד. לכן, באותה תקופה, נשים רבות החביאו את אחד מהתינוקות שנולדו להן על מנת שלא יאשימו אותם. תפיסה דומה הייתה ברומן אביר הברבור ( Knight of the Swan), בגרסאות של ילדי הברבור (Beatrix variants of the Swan-Children); היא נענשה על כך שילדה שבעה ילדים בלידה אחת, וחמותה המרושעת החזירה את החרם עליה לפני שחשפה את הילדים.
המצב בישראל.
בהמלצות שפורסמו לאחרונה על ידי ארגון רופאי הנשים האמריקאי נכתב כי גורמים רפואיים העוסקים בטיפולי פוריות חייבים לנקוט באסטרטגיות למניעת הריונות מרובי עוברים, בעיקר הריונות של מספר עוברים גבוה. צוין כי על הגורמים הרפואיים להיות מודעים לכך שהריונות אלה גורמים לעליה בתחלואה ומוות של אימהות וילודים ומהווים סכנה גבוהה יותר לעומת הריונות תאומים על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בעקבות הגידול במספר טיפולי ההפריה החוץ גופית בישראל, חלה עלייה במספר הלידות מרובות הילודים החל משנות ה-90. עלייה זו הציבה את ישראל כאחת המדינות עם אחוזי לידות מרובי ילודים הגבוהים ביותר בעולם. מאז שנת 2000 התייצב אחוז לידות אלה סביב 4.6%. ב-2014, כ-4.6% מהילודים נולדו בלידות מרובות ילודים, 97% מהם בלידות תאומים. ב-2016 פרסמה האגודה הישראלית לפוריות הנחיות בנייר עמדה, במטרה למנוע את הסיכון בלידות מרובות ילודים. הנחיות אלה תואמות להנחיות הנהוגות כיום באירופה בעקבות מחקר מקיף ביחידות הפריה בארצות הברית. במחקר נקבע כי החזרת עובר אחד ויחיד לרחמה של האשה (לעומת השיטה שהייתה מקובלת עד לפני כמה שנים בה הוחזרו שניים או שלושה עוברים) לא הביאה לירידה משמעותית בשעור ההריונות בטיפולי הפריה חוץ גופית אבל הפחיתה את הסיכון לאם ולילודים. בנייר העמדה הישראלי ישנה המלצה להחזיר עובר יחיד בנשים מתחת לגיל 30 בטיפול הראשון ורק בטיפול השני והשלישי או בנשים מעל גיל 30 מומלץ להחזיר יותר מעובר אחד, כשרק מהטיפול הרביעי מומלץ להחזיר יותר משני עוברים ובכל מקרה לא יותר מארבעה.
זכויות בחוק בישראל.
סעיף 6(ג) לחוק עבודת נשים קובע: "עובדת שילדה בלידה אחת יותר מילד אחד, זכאית להאריך את חופשת הלידה בשלושה שבועות נוספים בעד כל ילד נוסף שילדה באותה לידה, החל בילד השני". בהתאם לחוק הביטוח הלאומי, יולדת שניצלה את זכותה זו, זכאית לדמי לידה גם בתקופת ההארכה. בלידה מרובת עוברים משולם ליולדת גם מענק לידה מוגדל.
חיים כהן (רופא)
חיים כהן (1914–1988) היה רופא עור, פרופסור לדרמטולוגיה, בבית הספר לרפואה, האוניברסיטה העברית בירושלים, מנהל מחלקת עור ומין בבית החולים הדסה בירושלים.
כהן היה מראשוני החוקרים בארץ בתחום "דלקת עור ממגע" (Contact Dermatitis) ו"דלקת עור ממגע בכרום".
קורות חיים.
כהן נולד בשנת 1914 בלאריסה בירת חבל תסליה ביוון.
בשנת 1939 סיים כהן את לימודי הרפואה ב"אוניברסיטת אתונה" באתונה, יוון.
בשנת 1944 סיים כהן את התמחותו במחלות עור ומין, בבית החולים "Andreas Syggros Hospital" באתונה.
בשנת 1944 נמלט כהן מהנאצים, לטורקיה, משם לסוריה ומשם ללבנון.
בשנת 1944 עלה כהן לארץ ישראל.
בישראל.
בשנת 1946 התיישב כהן בירושלים.
בשנת 1947 קיבל כהן משרה קבועה במחלקת עור ומין בבית החולים הדסה בירושלים במחלקה שניהל הפרופסור אריה דוסטרובסקי.
בין השנים 1951–1953 השתלם כהן בדרמטולוגיה בניו יורק אצל הפרופ' סולצברגר.
בשנת 1966 מונה כהן לפרופסור לדרמטולוגיה, בבית הספר לרפואה, באוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת 1978 מונה חיים כהן לנהל את מחלקת עור ומין בבית החולים הדסה, לאחר שהפרופ' פליקס זגהר פרש לגמלאות.
ביו השנים 1978–1982 ניהל כהן את מחלקת עור ומין בבית החולים הדסה בירושלים.
בשנת 1982 פרש כהן לגמלאות. מנהל המחלקה שמונה בשנת 1982 היה הפרופ' קרל הולובר.
כהן נפטר בשנת 1988.
Let it Happen
ארקטופוס
ארקטופוס (שם מדעי: Erectopus; מילולית: "erectus " - זקוף, "pous" - רגל. כלומר: "זקוף רגל") הוא סוג של דינוזאור מקבוצת התרופודה שהיה קרוב לאלוזאוריים אך חי בקרטיקון התחתון.
יצור זה התגלה בממצאים במחוז מז שבצרפת במהלך המאה ה-19 לצידם של זוחלים ימיים כמו תנינים, פלזיוזאורים ואיכתיוזאורים. הממצאים כללו כמה חוליות ושיניים שנלקחו למוזיאון, שם נקבע שהם שייכים לסוג מגלוזאורוס. אך ב-1923 החוקר פרידריך פון הינה (Friedrich von Huene) קבע שצורת החוליות שייכת לסוג נפרד ונתן לו את השם "Erectopus superbus".
מאובני עצם הירך הגיעו לאורך 48 סנטימטר ואורך כף הרגל הגיע ל-23 סנטימטר. אורכו המשוער של הדינוזאור הגיע ל-4–5 מטר ומשקלו ל-200 קילוגרם, קטן ביחס לאלוזאורוס או המגלוזאורוס. הוא היה בעל שיניים הפונות מעט אחורה ובעל לסת ארוכה.
יצור זה היה הקרנוזאור (Carnosauria) הקרטיקוני השלישי שהתגלה באירופה לאחר הנאוונאטור ויצור מדרום צרפת שקיבל את השם "Montmirat theropod".
Feels Like We Only Go Backwards
Feels Like We Only Go Backwards (בתרגום חופשי לעברית: מרגיש כאילו אנחנו רק הולכים אחורה) הוא שיר רוק פסיכדלי של ההרכב הפסיכדלי האוסטרלי "Tame Impala". השיר נכתב, הולחן, בוצע והופק על ידי קווין פארקר, תחת חברת התקליטים Modular. אורכו של השיר הוא 3 דקות ו-12 שניות, והוא ויצא לאור ב-1 באוקטובר 2012 כסינגל מתוך האלבום "Lonerism".
את העטיפה לסינגל עיצב האמן לייף פודחסקי, כשאת הווידאו קליפ יצרו האנימטורים בקי סלואן וג'וזף פלינג באמצעות אמנות חזותית פסיכדלית מונפשת בפלסטלינה. בריאיון בפודקאסט עם ריק רובין, פארקר ציין כי הוא יצר את השיר בהשראה מ-"Walk in the Park" של הצמד "Beach House". תוכן השיר עוסק בגעגוע, הכמעט אובססיבי, של בחור למושא אהבתו הנכזבת, ורצונו לשוב לאחור על מנת לתקן את ידידותם ולחזור לקשר. השיר הוא למעשה מעין המשכון לשיר קודם באלבום, "Mind Mischief", שהציג את ההתאהבות של הבחור באישה.
השיר זכה להצלחה בקרב הקהל והמבקרים. בחנויות, נמכרו 70,000 עותקים במעמד פלטינה באוסטרליה, 200,000 עותקים במעמד כסף בממלכה המאוחדת ו-500,000 עותקים במעמד זהב בארצות הברית. באתר שיתוף הווידאו "YouTube" נצברו לסרטון הווידאו של השיר כ-131 מיליון צפיות, ובשירות הזרמת המדיה "Spotify" הוא הואזן כ-300 מיליון פעמים. עותקים רבים נמכרו האתר "Pitchfork" דירג את השיר במקום ה-7 ברשימת השירים הטובים ביותר של שנת 2012 ובמקום ה-192 ברשימת 200 השירים הטובים ביותר של העשור השני של המאה ה-21. כמו כן, השיר דורג במקום התשיעי במצעד שנת 2012 של תחנת הרדיו הלאומית של אוסטרליה "Triple J". אמנים רבים ביצעו בקולם גרסאות כיסוי לשיר, וביניהם הלהקות "Hungry Kids of Hungary" ו-"Foster the People" והזמר אלכס טרנר.
נועה ברק-וושלר
נועה ברק-וושלר היא מגישת חדשות ועורכת ישראלית.
ביוגרפיה.
ברק-וושלר היא בוגרת האוניברסיטה העברית ביחסים בינלאומיים ותקשורת ובעלת תואר שני בתקשורת פוליטית.
ב-2007 הנחתה ביחד עם נטלי עטיה את הקדם אירוויזיון ה"פרטי" של טיפקס ובנוסף, החלה להגיש את מהדורת חדשות HOT באזור המרכז. שנה אחר כך, הגישה את תוצאות הניקוד הישראלי באירוויזיון 2008. היא שימשה גם כעורכת מהדורת "יומן" בימי שישי.
ב-2011 החליפה את קרן נויבך בהגשת התוכנית "מבט שני" ועשתה זאת עד 2014. ב-2013 החלה להגיש את התוכנית "הכל דיבורים" במקום אורן נהרי. מספר עובדי רשות השידור מחו על שיבוצה בתוכנית.
ב-2016 הנחתה את הכנס השנתי לשילוב בישראל, ב-2017 החלה להנחות את התוכנית "שבתרבות".
ברק-וושלר חברה בפורום וועדי ההורים הארצי.
יואב ראובני
יואב ראובני (נולד ב-25 בנובמבר 1985) הוא דוגמן ושחקן ישראלי. הצטלם ודגמן לבתי אופנה כגון רוברטו קוואלי, ג'ורג'ו ארמאני ודולצ'ה וגבאנה.
ביוגרפיה.
ראובני נולד ביבנאל. אמו עלתה מאיטליה. הוא שירת במלחמת לבנון השנייה וקיבל את אות מפקד חטיבת הצנחנים על חילוץ פצועים תחת אש, כחובש בפלס"ר צנחנים. לאחר שחרורו מצה"ל הוחתם בסוכנות "יולי" ודגמן לחברות "מאמ'ז" ו"דלתא".
הוא שימש במשך מספר עונות כדוגמן הראשי של רשת האופנה גולף והוא הדוגמן הישראלי הראשון שהופיע בקטלוג של דולצ'ה וגבאנה. בריאיון לאתר מאקו סיפר כי הוזמן לארוחת ערב רומנטית מהמעצב דומניקו דולצ'ה, אך סירב מפאת היותו סטרייט.