לאחר 12 שנים ביחד ולאחר ההחלטה להתחיל בקריירות סולו במקביל, הוציאו את אלבומם המשותף העשירי והאחרון, עליו עבדו 4 שנים וכלל בתוכו את הלהיטים "יאסו כלה" "מפונקת", "עפה על עצמך" ועוד.
במסגרת הקריירה המשותפת שלהם, יצאו לשני סיבובי הופעות בארצות הברית, השתתפו בקדם-אירוויזיון 2006 ולקחו חלק בהופעה של התזמורת הפילהרמונית הישראלית. בנוסף, הגישו במשך שישה חודשים תוכנית טברנה יוונית בערוץ 24 בשם "יאסו". לאורך הקריירה שלהם, מכרו מעל ל-1,200,000 עותקים מאלבומיהם .
קריירת סולו.
בסוף שנת 2012 החליטו אורן חן וסטלוס ללכת כל אחד לדרכו העצמאית. הסינגל הראשון מהאלבום החמישי של חן, "חצי אצלך חצי אצלי" הוא בלדה אותה כתב בעצמו, לראשונה בקריירה.
כיום אורן חן בעל עסקים רבים בתחום המזון
בנוסף, חן שיחק כדורגל בעונה של "נבחרת האמנים" יחד עם דני רופ, קובי אפללו, אקי אבני ועוד אמנים נוספים; הוא הופיע כאמן אורח בתוכנית הסאטירה "מחוץ לחוק", והחל מ-2014 משתתף בתוכנית ״שישי שמח עם ירון אילן״ המשודרת בכל יום שישי בערוץ 24.
קריירה בטלוויזיה
בשנת 2016 השתתף חן בעונה השנייה של הסדרה "היחידה" המשודרת בהוט.
גלידת סנדוויץ'
עוגיות סנדוויץ'
סלפי
סֶלפִי (באנגלית: Selfie) הוא דיוקן עצמי מצולם. לרוב הוא מצולם באמצעות טלפון סלולרי או מצלמה דיגיטלית הצילום מתבצע כאשר המצלם אוחז במצלמה קדמית.
היסטוריה.
יש המייחסים את תמונת הסלפי הראשונה לצלם האמריקני רוברט קורנליוס, שצילם את עצמו בשנת 1839, ואולם אחרים סבורים כי התמונה צולמה בידי אחד מעוזריו. בשנות ה-80 של המאה ה-19 היו מצלמות בעלות מנגנון השהיה של 10 שניות, שהקלו על צלמים לצלם את עצמם, מאחר שהייתה להם שהות מספקת להתארגן לצילום. הצילומים העצמיים נעשו קלים עוד יותר בראשית המאה ה-20, עם התפתחות המצלמות הנישאות, שהפכו זמינות יותר. דוגמה מפורסמת לכך היא תצלומה של אנסטסיה ניקולאייבנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה, שצילמה את עצמה בשנת 1914, בעת שהייתה בת 13. היא כתבה על הצילום לחברתה: צילמתי את התמונה הזו של עצמי מתבוננת במראה. זה היה מאוד קשה, כי הידיים שלי רעדו".
שתי התפתחויות טכנולוגיות בעשור הראשון של המאה ה-21 השתלבו זו בזו והפכו את צילומי הסלפי לפופולריים: המעבר לשימוש במצלמות דיגיטליות ובמצלמות שבטלפון הסלולרי, לצד התפתחות הרשתות החברתיות המאפשרות העלאת תמונות לאינטרנט. ככלל, תמונות הסלפי נחשבות לבעלות איכות ירודה, אך ככל שאיכויות הצילום בטלפונים הסלולריים משתפרות, משתפרות גם איכויותיהן של תמונות הסלפי.
סקר שנערך באוסטרליה בשנת 2013 העלה כי כשני שלישים מהנשים בגיל 18 עד 35 צילמו תמונות סלפי, מרביתן לשם שימוש בפייסבוק. סקר שערכה חברת סמסונג באותה שנה מצא כי כ-30% מהתמונות שמצלמים בני 18 עד 24 הן תמונות סלפי. נכון ליוני 2013 היו ברשת אינסטגרם למעלה 23 מיליון תמונות שלוו בכיתוב "selfie", ולמעלה מ-51 מיליון לוו בכיתוב "me" ("אני").
צילומי סלפי נודעים.
לפרסום המושג בשנת 2013 תרם גם צילום ה"סלפי" של נשיא ארצות הברית ברק אובמה, בטקס האשכבה של נלסון מנדלה בדרום אפריקה, בדצמבר 2013. התיעוד של נשיא ארצות הברית כשהוא מצטלם בשובבות עם ראש ממשלת דנמרק הלה ת'ורנינג שמידט, וראש ממשלת בריטניה דייוויד קמרון, באמצעות הסמארטפון בזמן הטקס, הופץ במהירות ברשתות החברתיות, הפך למם אינטרנט, ופורסם כתוצאה מכך גם ברשתות התקשורת הגדולות.
ב-2 במרץ 2014 מנחת טקס האוסקר ה-86, אלן דג'נרס, העלתה במהלך הטקס סלפי ששבר את שיא השיתופים.
בינואר 2015 התחוללה סערה סביב סלפי שצילמה נערת ישראל, דורון מטלון, עם מיס לבנון, סאלי ג'רייג', בעת ההכנות לתחרות מיס יוניברס שבה משתתפות שתיהן. בעולם הערבי הובע כעס על ג'רייג' על שהסכימה לסלפי עם ישראלית, וג'רייג' טענה להגנתה שמטלון נדחפה לתמונה ללא הסכמתה.
הסלפי הראשון בחלל צולם על ידי באז אולדרין בשנת 1966 במהלך טיסת ג'מיני 12.
בשנת 2011, צלם טבע ביקר באינדונזיה על מנת לצלם את קופי המקוק השחור; במהלך הצילומים, אחד הקופים חטף את המצלמה וביצע בה צילומי סלפי שהתפרסמו לאחר מכן כתמונות סלפי קוף. במהלך שנת 2014 הייתה מחלוקת נרחבת האם יש לבעל המצלמה זכויות יוצרים על הצילום לאחר שהתמונות הועלו לויקישיתוף. בית המשפט האמריקני קבע שלבעל המצלמה אין זכויות יוצרים, והתמונות אפוא מותרות לשימש על ידי הציבור ברישיון של תוכן חופשי.
בעת ביקור נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ בישראל, ניגש ח"כ אורן חזן להצטלם סלפי עם הנשיא תוך כדי טקס קבלת הפנים, דבר שעורר עניין רב בתקשורת ובשיח הציבורי.
death selfie.
הרצון להשיג את הפרסום, את הסלפי המושלם והנועז, גורם למצלמים לעיתים לצלם עצמם במקומות מסוכנים, עד כדי פציעה ואף מוות.
לפי מחקר שנערך ב-2018 מאוקטובר 2011 ועד נובמבר 2017, 259 איש מתו כאשר צילמו עצמם בסלפי. לדוגמה: צילום ממגדלים גבוהים, צילום באזור פסי רכבת, צילום במטווח ועוד. כאשר שיאניות ההרוגים מהסלפי הן רוסיה, ארצות הברית ופקיסטן.
ישנן מדינות שמפרסמות חוקים, ותולות שלטים במקומות המועדים לסלפים מסוכנים. רשימת מקרי מוות ופציעה בעקבות סלפי .
שימוש במילה.
השימוש הראשון במילה "סלפי" (שנגזרה מהמילה האנגלית "self", שפירושה "עצמי") נעשה ככל הנראה בפורום אוסטרלי בשנת 2002, והצלם ג'ים קראוס השתמש בה בספר שפרסם ב-2005. המילה הפכה נפוצה יותר בעשור השני של המאה ה-21. בשנת 2012 היא נבחרה על ידי המגזין טיים לאחת מ"עשר הבאזוורדס של 2012". בשנת 2013 נבחנה לראשונה האפשרות לכלול אותה בגרסה המקוונת של מילון אוקספורד, ובסוף אותה שנה היא אף נבחרה על ידי עורכי המילון כ"מילת השנה", לאחר שזיהו עלייה של כ-17,000 אחוזים בשימוש בה במהלך השנה.
הון שחור
הון שחור הוא הון שמוסתר מהרשויות, משום שנצבר בדרכים לא חוקיות.
ליצירתו של הון שחור מתקיימות דרכים אחדות:
קיומו של הון שחור מביא להיווצרותה של כלכלה מקבילה, שבה עסקאות נערכות, כולן או חלקן, בהון שחור. אדם שברשותו הון שחור ינצל אותו באמצעות רכישת שירותים, ולעיתים אף מוצרים, אצל ספקים המעוניינים בקבלת הון שחור. דרך נוספת להפקת הנאה מהון שחור היא בזבוזו בחו"ל, הרחק מעיני השלטונות במדינה שבה הופק. הפיכתו של הון שחור להון "כשר", כזה שניתן להשתמש בו בגלוי ללא חשש, קרויה הלבנת הון. עסקאות הנעשות בהון שחור, ללא רישומן של עסקאות אלה, הן עבירת מס של מקבל התשלום. גם הלבנת הון היא עבירה, בהתאם לחוקים האוסרים פעולה זו.
בנובמבר 2013 אמר מנהל רשות המסים בישראל, משה אשר: "ההון השחור בישראל גדול מאוד. כ-20% מהתל"ג של מדינת ישראל זה הון שחור. מדובר בכ-200 מיליארד שקל על-פי סקר שנעשה על ידי הבנק העולמי." לפי הערכות, רכישת נדל"ן בהון שחור תורמת לעליית מחירי הדיור בישראל.
רשויות המס פועלות לגילוי של הון שחור שמקורו בהשתמטות ממס, והמשטרה פועלת לגילוי הון שחור שמקורו בפעילות פלילית. כיוון שהון שחור שמקורו בפעילות פלילית מוסתר פעמים רבות גם מרשויות המס, מביא הדבר לעיתים לעיתים לשיתוף פעולה בין רשות המס ובין המשטרה, בדרך של העמדה לדין על עבירות מס של עבריינים, שאין ראיות מספיקות להעמדתם לדין על פעילותם הפלילית.
דרך נוספת לחשיפתו של הון שחור שמקורו בהשתמטות ממס היא הכרזה על מבצע חנינה לבעלי הון שחור, המתיר להם להצהיר עליו בפני רשויות המס, לעיתים תוך תשלום מס מופחת, תוך הבטחה שלא ייענשו על עבירות המס שהביאו ליצירת ההון השחור.
צעדים לצמצום ההון השחור.
כצעד לצמצום ההון השחור מינתה הממשלה בשנת 2014 את הוועדה לבחינת צמצום השימוש במזומן במשק הישראלי, בראשותו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה, הראל לוקר. במאי 2014 הגישה הוועדה דו"ח ביניים. על פי דו"ח זה, "על פי אומדני רשות המיסים, כחמישית מהפעילות הכלכלית במדינת ישראל אינה מדווחת, קרי מדובר בכלכלה שחורה! משמעותה של הכלכלה השחורה בישראל היא אובדן הכנסות ממסים בהיקף של כ-40-50 מיליארדי שקלים מדי שנה. ... על כל שקל מס הכנסה שנגבה משכיר - אזרח אחר מעלים שקל מקופת המדינה. אולם, הנזק למשק ולחברה בישראל מקיומה של כלכלה שחורה בהיקף כה נכבד אינו מסתכם בהפסד הכלכלי לבדו. כלכלה שחורה פוגעת בלכידות החברתית ובחוסן הלאומי ומערערת את לגיטימיות שלטון החוק וסדרי הממשל. היא פוגעת בשוויון בכלל, ובשוויון בנשיאה בנטל האזרחי בפרט." בהתאם למנדט שניתן לה גיבשה הוועדה "מתווה פעולה ודרכים ליישום מדיניות להגבלת השימוש במזומן כאמצעי תשלום במשק הישראלי עבור מוצרים ושירותים. זאת במטרה לצמצם את תופעת ההון השחור בישראל, להילחם בפשיעה ובהלבנת ההון ולאפשר שימוש באמצעי תשלום מתקדמים ויעילים."
בהתאם להמלצות הוועדה אישרה הכנסת, במרץ 2018, את חוק לצמצום השימוש במזומן, התשע"ח–2018. החוק קובע שהחל מ-1 בינואר 2019 יאסר על עוסק לשלם או לקבל תשלום במזומן בעבור עסקה, אם מחיר העסקה עולה על 11,000 ש"ח. בעסקה בין מי שאינם עוסקים יאסר לשלם או לקבל תשלום במזומן בעבור העסקה, אם מחיר העסקה עולה על 50,000 ש"ח.
אומדן של כלכלה שחורה.
קיימות שיטות שונות להערכת היקפה של כלכלה שחורה.
אחת השיטות לכך היא ביקוש למזומן (currency demand) שאותה הציג קגן ב-1958, ובהמשך הותאמה על ידי טנזי להערכת הכלכלה השחורה השחורה ארצות הברית.
גורל (משחק)
גורל הוא משחק תפקידים שנכתב על ידי "Fred Hicks" ויצא לאור באמצעות חברת "Evil Hat games". המשחק נותן דגש על הסיפור ועל העלילה, ונחשב למשחק פשוט יחסית למשחקי תפקידים אחרים.