בט"ו בשבט 1946 הוקם במקום קיבוץ על ידי הכשרת "מגינים" של פלמ"ח וגרעין של תנועת הבונים דרור מהונגריה. הקיבוץ השתייך לתנועת הקיבוץ המאוחד.. במלחמת העצמאות, החל מסוף דצמבר 1947, סבל הקיבוץ מהתקפות רבות של ערביי האזור. אנשי הקבוצה הפסיקו את הפעילות החקלאית, פינו את הילדים והתמקדו בהגנת המקום. ב-2 בפברואר תקפו מאות ערבים את המשק, אך הם נהדפו. ההתקפות וההפגזות נמשכו גם אחר כך. לאחר שוך הקרבות חזרו המתיישבים לעין זיתים, שיפצו את הבתים, הקימו מפעל אריגה והחלו בנטיעת כרם. הקיבוץ סבל ממחסור בקרקעות שכן בסביבתה היו לה רק 300 דונם ושאר הקרקעות שלה היו בעמק החולה. ובמסגרת מאבק על שטח עם מושב מירון יצאו אנשי הקיבוץ לחרוש ביום השבת את הקרקע כדי לקבוע עובדות בשטח. במרץ 1950 היו בעין זיתים כ-80 חברים, 15 תושבים זמניים וכ-20 ילדים. לקראת סוף 1951 עזבו רוב החברים ועין זיתים הובא כדוגמה לכישלון התיישבותי.
בנובמבר 1953 נוסדה במקום חווה של הגדנ"ע - הרביעית מבין החוות החקלאיות שהקים הגדנ"ע לשם התערות נוער עולה. חניכי הגדנ"ע העולים (שכונו "מתערים") היו באים למחזורי השתלמות חקלאית של שלושה חודשים. בסיום ההשתלמות יצאו המתערים לעבודה חקלאית בקיבוצים. בדצמבר 1955 עזב הגדנ"ע, החווה נסגרה והמבנים בחווה הועברו בהמשך לידי צה"ל.
ליד היישוב הנטוש בראש הגבעה נמצאת אנדרטת חטיבה 37.
הלני המלכה
הלני המלכה (ביוונית: Ἑλένη; נפטרה בסביבות שנת 56 לספירה) הייתה מלכת חַדְיָב שבאשור (ממלכה הידועה גם כאדיאבנה Adiabene) מצפון לסהר הפורה, במאה הראשונה לספירה. היא הייתה אשתו ואחותו של המלך מונבז הראשון . הלני המלכה ובנה המלך מונבז השני התגיירו בשנת 30 לספירה לערך ובמקורות היהודיים היא מוזכרת לשבח, כגיורת צדק אשר סייעה לעניי עם ישראל ותרמה תרומות שונות לבית המקדש השני. הלני המלכה גם הקימה ארמונות מפוארים בירושלים, באזור העופל (בחלק הצפוני של עיר דוד של ימינו).
התגיירותה.
ההיסטוריון היהודי-רומאי, יוסף בן מתתיהו, הזכיר את הלני המלכה ואת מונבז בכתביו כמה פעמים. בספרו קדמוניות היהודים תיאר יוסף כיצד התגיירה הלני יחד עם בנה, בהשפעתם של שני יהודים, ובהמשך תיאר כיצד שלחו משלחת צבאית גדולה לירושלים במהלך המרד הגדול, כדי לסייע למורדים היהודים. לפי תיאורו של יוסף בן מתתיהו, סוחר תכשיטים מיהודה בשם חנניה (או אליעזר), שנקלע לחדייב, הוא זה שסיפר להלני המלכה על עם ישראל ותורתו, והשפיע עליה להתגייר.
כמה ממפרשי התלמוד, שלא הכירו את כתבי יוסף בן מתתיהו, כתבו שהלני המלכה ובנה מונבז היו חלק מבית חשמונאי.
חייה כיהודיה.
לאחר שהתגיירה, החליטה הלני המלכה לצאת במסע לירושלים, כדי לחזות בבית המקדש ולהקריב בו קרבנות. היא הגיעה לירושלים במחצית המאה הראשונה לספירה, בעיצומה של שנת בצורת, ומיד נרתמה לעזרת הרעבים: היא פיזרה כספים רבים לקניית לחם במצרים ודבלות של תאנים בקפריסין, אשר חולקו בין עניי ירושלים.
את שארית חייה בילתה הלני המלכה בירושלים, באחד הארמונות שבנתה בעיר דוד. בימיה בירושלים המשיכה לחלק צדקה, וכן תרמה לבית המקדש נברשת זהב וטבלת זהב, שעליה נכתבה פרשת סוטה, כדי שיוכל הכהן להעתיק ממנה את מגילת הסוטה. בגלל תרומות אלה קראו עליה חז"ל את הפסוק .
ככל הנראה נפטרה הלני עוד לפני חורבן הבית (בשנת 70 לספירה), שכן מצבתה מוזכרת בדברי יוסף בן מתתיהו, המתאר בעזרתה את תוואי חומת ירושלים, וקשה להניח שניתן היה לקוברה בסמוך לירושלים לאחר החורבן.
מעשים הקשורים להלני המלכה בדיונים הלכתיים.
הלני המלכה הייתה מעורבת במעשים שנידונו בספרות חז"ל במסגרת דיונים הלכתיים. מעשיה משמשים כמקור הלכתי בשל העובדה שהיא הייתה מדקדקת בקיום המצוות על פי הוראת חכמים, כפי שאמר עליה התנא רבי יהודה: "כל מעשיה לא עשתה אלא על פי חכמים".
כך מצינו בתוספתא (וכן בתלמוד הבבלי שם, ובירושלמי שם פ"א ה"א), שם מביא התנא רבי יהודה הוכחה לשיטתו, שגם סוכה שמתנשאת למעלה מגובה מעשרים אמה (כ-10 מטרים) כשרה, מסוכתה של הלני המלכה:
במקור אחר מובא מעשה נוסף לגבי הילני, בו מתוארת נזירות ארוכה במיוחד שקיבלה על עצמה:
מקום קבורתה.
מקובל להצביע על קברי המלכים - מתחם קבורה מפואר, השוכן צפונית לעיר העתיקה של ירושלים (בפאתי שכונת שייח' ג'ראח), כקברם של הלני המלכה ושל מלכים שונים משושלת מלכי חדייב. זיהוי זה נעשה על סמך סרקופג שנתגלה על ידי פליסיאן דה סוסי במקום בחפירות ארכאולוגיות שנערכו בשנת 1863, ועליו המילים "צדן מלכתא", ועל סמך עדותו הגאוגרפית של יוסף, שתיאר: "ואחרי כן ירדה (החומה) מול מצבת הלני היא שהייתה מלכת חדייב ובת המלך איזט".
קברה של הלני הוזכר בספרו של הגאוגרף היווני בן המאה השנייה פאוסניאס, שביקר בארץ ישראל. הוא מצהיר שהוא "מכיר קברים נפלאים רבים" ומציין שניים מהם, אחד מהם נמצא בהליקרנסוס והשני "בארץ העברים" וקיים בו מנגנון פתיחה מתוחכם המכוון ליום מסוים בשנה ולשעה מסוימת: "לעברים יש קבר, זה של הלני, אשה מקומית, בעיר ירושלים, שהקיסר הרומאי הרס עד היסוד. יש מתקן בקבר, שבאמצעותו הדלת, שכמו כל הקבר עשויה מאבן, לא נפתחת עד שהשנה מחזירה את אותו היום ואותה השעה. ואז המנגנון, ללא עזרה, פותח את הדלת, שלאחר פרק זמן קצר, סוגרת את עצמה. זה קורה באותו הזמן, אבל אם תנסה בכל זמן אחר לפתוח את הדלת, לא תוכל לעשות זאת; כח לא יפתח אותה, אלא רק ישבור אותה".
המאוזוליאום בהליקרנסוס נחשב לאחד משבעת פלאי תבל של העולם העתיק. העובדה שפאוסניאס מציב את קבר הלני בירושלים באותה דרגה, מצביעה על הרושם העצום שעשה עליו.
רחוב הלני המלכה בירושלים.
בלב ירושלים המודרנית, בגבול מגרש הרוסים, שוכנים הרחובות "הלני המלכה" ו"מונבז", זה בסמוך לזה. רחוב הלני המלכה נקרא בתקופת המנדט "רחוב מליסנדה", על שמה של מליסנדה, מלכת ירושלים, מלכה צלבנית. לאחר הקמת מדינת ישראל, שם הרחוב הוחלף בשמה של המלכה היהודיה. בהמשך הוחלט לקרוא לרחוב הסמוך לו בשם בנה, מונבז.
עונה (ספורט)
עונת ספורט היא תקופת משחקים בענפי ספורט שונים. אורכה של עונת הספורט משתנה בהתאם לענף, ולעיתים עונת הספורט מחולקת על ידי פגרות.
עונת ספורט מחולקת לעיתים למספר חלקים, הכוללים:
בעברית מקובל לקרוא ליום משחקים מסוים מחזור, שכן עונת המשחקים בליגות הישראליות השונות בדרך כלל שומרת על סדר משחקים מסוים בסיבוב הראשון של העונה ובסיבוב השני שלה. באנגלית לעומת זאת מקובל המינוח Week (שבוע), שכן לרוב מפריד כשבוע בין יום משחקים אחד למשנהו. עם זאת, בליגות במדינות דוברות האנגלית (ארצות הברית, אנגליה, סקוטלנד, קנדה, אוסטרליה וכו'), בענפי הספורט השונים, אין בהכרח סדר משחקים קבוע לאחר שעוברת חצי עונה, ולפעמים המפגש השני בין שתי קבוצות יכול להעשות זמן קצר (או זמן רב) לאחר שהן שיחקו אחת נגד השנייה.
במקרה של ה-NFL הקבוצות לא משחקות זו מול זו פעמיים (אלא אם הן נפגשות שוב בפלייאוף) והליגה עובדת בסגנון round robin, בו כל קבוצה פוגשת יריבה לליגה שלה (AFC או NFC) פעם אחת בלבד, לפעמים בזמנים קבועים מראש.
שם העונה.
ברוב ענפי הספורט שם העונה יכלול את השנה (או השנים) בהם שוחקה העונה, עם לוכסן (/) המפריד בין השנים בהם שוחקה העונה (אם מדובר ביותר מאחת). כך למשל בליגת הכדורגל האמריקנית, המתפרשת על פני שנה גריגוריאנית בודדת, תיכתב העונה בצורה "עונת 1996 ב-MLS". בישראל, מכיוון שהליגה מתפרשת על פני שתי שנים גרגוריאניות (גם אם רק באופן חלקי), יכתב השם בצורה המביעה את שתי השנים בהן שוחקו המשחקים "עונת 2000/2001 בליגת העל בכדורגל".
יוצאת מן הכלל בהקשר זה היא ליגת הפוטבול האמריקנית, שכן מחזור המשחקים האחרון בה ("שבוע 18" של העונה הסדירה) מתקיים בחודש ינואר, ומשחק הסופרבול מתקיים בפברואר של השנה העוקבת. לפיכך, עונה של ה-NFL תיכתב כמו עונה ב-MLS.
מקרה נדיר בהרבה, הוא עונה המתפרשת על פני יותר משנתיים גריגוריאניות, דוגמת עונת 1966/1968 בליגה הלאומית. במקרה זה, הלוכסן מפריד בין השנה בה התחילה התחרות (משמאל ללוכסן) לשנה בה היא הסתיימה (מימין ללוכסן). מקרים אלה מאוד לא שכיחים בענפי הספורט השונים והם קורים, כמו במקרה של ישראל, עקב נסיבות פוליטיות או אחרות, אשר אינן קשורות לספורט באופן ישיר.
עונות הכדורגל באירופה.
בליגות כדורגל רבות באירופה העונה מתחילה במהלך חודש אוגוסט ומסתיימת במהלך חודש מאי. עם זאת, כמו במקרה של ליגת העל הספרדית, העונה עשויה להתארך אף לתוך חודש יוני. תחילתה או סופה של עונת הכדורגל ברוב הליגות האירופיות הבכירות מושפעת מקיומו של טורניר בינלאומי (יורו או מונדיאל) בקיץ שלפני או אחרי תום העונה, על מנת לאפשר לשחקנים מנוחה מספקת בתום עונה מתישה. לרוב, בתקופת חג המולד ישנה "פגרת חורף" הנמשכת בין שבועיים (ליגת העל) ועד חודש וחצי (הבונדסליגה).
במדינות הקרות של אירופה, דוגמת נורווגיה, שוודיה, דנמרק או רוסיה, העונה מתחילה במרץ או אפריל ומסתיימת בסביבות נובמבר או דצמבר, עקב החורף הקשה במדינות אלה שלא מאפשר משחקים לאורך תקופה ארוכה (מה שלא נכון לגביי רוב הליגות האירופיות, בהן האקלים הוא ממוזג).
משחקים בינלאומיים.
במפעלים אירופיים בינלאומיים (ליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג), בהם יש טורניר מוקדמות, מתחיל שלב המוקדמות בראשית חודש יולי ולעיתים אף בסוף יוני, גם אם מתקיים טורניר בינלאומי במהלך הקיץ. הסיבה לכך היא שקבוצות רבות שצריכות לעבור את טורניר המוקדמות בשלביו הראשונים לא שולחות לרוב נציגים לנבחרות המשתתפות בטורנירי הגמר השונים ולכן אינן מושפעות עקב ריבוי פציעות או בשל מחסור בשחקני הרכב חשובים.