בדיקת Pap Smear: בבדיקה זו נלקחת דגימה של תאים מצוואר הרחם, כאשר קיימות כיום מספר שיטות ללקיחת הדגימה. בבדיקה זו ניתן להתרשם מאופי התאים, האם קיימת נאופלזיה, האם התאים מנופחים, מהו יחס הגרעין לציטופלזמה וכן מאפיינים ציטולוגיים נוספים שיכולים לרמז על נגע טרום סרטני או סרטני. יש להתחיל בבדיקות סקר של PAP כבר מגיל 21, כאשר עד לגיל 30 יש לערוך בדיקה כל שנתיים, והחל מגיל 30 ניתן לבדוק אחת לשלוש שנים, בתנאי כי היו 3 בדיקות ציטולוגיות שליליות קודם לכן. אצל נשים מעל גיל 65 שעברו 3 בדיקות שהן שליליות, ניתן להפסיק את המעקב.
בישראל, המלצת משרד הבריאות היא לבצע סיקור באמצעות בדיקת פאפ אחת לשלוש שנים, עבור נשים בגיל 25-65 שנים. החל משנת 1995, משטחי צוואר הרחם נכללים בסל הבריאות הממלכתי עבור נשים בגיל 35-54 שנים בלבד.
על פי נתוני התוכנית הלאומית למדדי איכות לרפואת הקהילה בישראל, שיעור הנשים בגיל 35-54 אשר בצעו בדיקות סיקור לסרטן צוואר הרחם ב-3 השנים האחרונות, נכון לשנת 2017, עמד על 49.9%. שיעור הנשים בגילים אלו אשר לא בצעו סיקור ב-5 השנים האחרונות עמד על 35.9%.
בבדיקה זו ניתן לראות תאים פתולוגיים מסוגים שונים:
במקרה ומקבלים אחת מן התשובות הבאות, יש לפנות לביצוע קולפוסקופיה מיידית:
בדיקת קולפוסקופיה: בבדיקה זו מרחיבים את צוואר הרחם ומתבוננים בו בהגדלה פי 15. משתמשים בחומצה אצטית הצובעת בלבן את הצוואר וגורמת לקונדנסציה של חלבונים והדגשת הרקמה. בבדיקה תקינה, האפיתל הקשקשי צריך להימשך ולהראות קו גבול ברור. אם קו כזה אינו נראה, ניתן לראות היכן קיים נגע ולקחת משם ביופסיה. האינדיקציות לביצוע קולפוסקופיה כוללות בדיקה אבנורמלית של משטח PAP או של בדיקה ל-HPV, צוואר רחם שנראה באופן מקרוסקופי לא תקין (נגעים כרוביתיים הנראים סרטניים), דימום לאחר קיום יחסי מין או דימום בין מחזורים שאינו ברור, וסיבות נוספות.
היה ובבדיקת קולפוסקופיה נמצא נגע אשר נמשך לתעלת הצוואר, או כאשר יש חוסר אחידות בין בדיקת ה-PAP לבדיקת הקולפוסקופיה, עושים גרידה פנימית של הצוואר- couretage (ECC). לא מבצעים זאת כאשר האישה בהריון.
ביופסיית חרוט (קוניזציה): לאחר הערכה ונטילת ביופסיה בקולפוסקופיה, מתבצעת ביופסית חרוט של צוואר הרחם, אם הקולפוסקופיה אינה מספקת, אם הנגע ממשיך לתעלת צוואר או שיש ממצאים של דיספלסיה בגרידה שביצענו, או כאשר חושדים כי קיימת כבר adenocarcinoma in situ.
סוגים פתולוגיים.
תת-סוגים של קרצינומה פולשנית בצוואר הרחם כוללים את הבאים:
גידולים ממאירים שאינם קרצינומה שמתרחשים באופן נדיר בצוואר הרחם:
התקדמות.
אבחנת השלב בו נמצא סרטן צוואר הרחם מתבצעת לפי מערכת השלבים של הפדרציה הבינלאומית לגינקולוגיה ומיילדות (International Federation of Gynecology and Obstetrics – FIGO), אשר מבוססת על בדיקות רפואיות יותר מאשר ממצאים כירורגיים. לפיה רק האמצעים הדיאגנוסטיים הבאים יכולים לאבחן את השלב בו נמצא הסרטן: מישוש, בדיקה, קולפוסקופיה, כריתה כירורגית של הרקמה, אנדוסקופיה של הרחם, אנדוסקופיה של שלפוחית השתן, פרוקטוסקופיה, צילום דרכי השתן וצילום רנטגן של הריאות והשלד (בודקים מקומות שונים אלה מכיוון והסרטן יכול לפתח גרורות). פירוט השלבים:
טיפול.
סרטן בשלב Iא בדרך כלל מטופל על ידי היסטרקטומיה (הסרה של הרחם כולל חלק מהנרתיק). בשלב Iא2 בלוטות הלימפה מוסרות גם הן. חלופה לחולות שרוצות להישאר פוריות היא פרוצדורה רפואית מקומית כמו למשל, צריבה של האזור או לקיחת ביופסיה והסרת האזור הנגוע.
במקרה ושולי הביופסיה שנלקחה אינה נקייה מסרטן, ישנה עוד אופציית טיפול לחולות שרוצות לשמר את פוריותן והיא סרויסקטומי (הסרת צוואר הרחם). מטרתו להסיר את הסרטן אך לשמר את השחלות והרחם. זו אופציה מעשית לנשים בשלב I של הסרטן שעדיין לא התפשט, אך היא אינה נפוצה כיוון ומעטים הרופאים שמוכשרים לפרוצדורה. אפילו הכירורג המנוסה ביותר לא יכול להבטיח את ביצוע הפרוצדורה עד לאחר הבדיקה הכירורגית של המצב, כיוון ושיעור התפשטות הסרטן אינו ידוע. עקב הסיכון האפשרי להתפשטות הסרטן אל בלוטות הלימפה בשלבים ב1 וחלק ממקרי א1, עשוי המנתח להצטרך להסיר כמה מבלוטות הלימפה מסביב לרחם להערכה פתולוגית.
ניתן לבצע סרויסקטומי דרך הבטן וגם דרך הנרתיק. ישנם ויכוחים לגבי איזה מהשיטות טובה יותר. סרויסקטומי עם כריתת בלוטות לימפה דרך הבטן בדרך כלל דורשת שהות קצרה בבית החולים, יומיים או שלוש, ורוב הנשים מחלימות במהירות (בערך 6 שבועות). סיבוכים אינם נפוצים, אך נשים שהצליחו להרות לאחר הניתוח פגיעות ללידה מוקדמת והפלה מאוחרת. בכלליות, מומלץ לחכות לפחות שנה לאחר הניתוח לפני שמנסים להיכנס להריון. הישנות הסרטן בצוואר הרחם הנותר נדיר ביותר אם הסרטן טופל באמצעות סרויסקטומי, אך למרות זאת מומלץ לחולות לפעול למניעה עתידית ולדאוג למעקב אחר האזור.
שלבים מוקדמים (Iב1 ו-IIא פחות מ-4 ס"מ) יכולים להיות מטופלים בהקרנות וכימותרפיה המבוססת על ציספלטין (סוג של תרופה), היסטרקטומי (שבדרך כלל דורשת סיוע מהקרנות), או כימותרפית ציספלאטין ולאחריה היסטרקטומי.
גידולים גדולים שנמצאים בשלבים המוקדמים שלהם (IIIב – IVא) מטופלים בעזרת הקרנות וכימותרפיה.
מיס תבל
תחרות מיס תבל או מיס יוניברס (באנגלית: Miss Universe), היא תחרות יופי בינלאומית שנתית לנשים הנערכת בידי ארגון מיס תבל. בכל שנה משתתפות בה מאות נשים שנבחרו למלכות יופי במדינות מהן הגיעו.
היסטוריה.
התואר מיס תבל הוענק לראשונה בתחרות יופי בינלאומית לנשים שנוסדה בשנת 1926, והופסקה בשנת 1935 עקב השפל הגדול. הזוכה בתחרות מיס אמריקה 1951, יולנדה פוקס, סירבה לדגמן בבגד ים של חברת האופנה האמריקנית נותנת החסות פסיפיק מילס. עקב כך החברה פרשה מהתחרות, והקימה את התחרויות מיס ארצות הברית ומיס תבל בשנת 1952. הטקס משודר בטלוויזיה משנת 1955. משנת 1960 הוא שודר ברשת CBS, ומשנת 2003 ברשת NBC.
התחרות עברה במהלך השנים לשליטת חברות אחרות ובשנת 1996 נרכשה בידי איש העסקים האמריקני דונלד טראמפ (לימים נשיא ארצות הברית ה-45) שגם הפיק את התחרות בעזרת חברות ההפקות שלו, טראמפ הפקות. בשנת 2015 קנה דונלד טראמפ את חלקה של רשת NBC בזכויות של הארגון, לאחר שהרשת ביקשה להפסיק לשתף איתו פעולה לאחר הצהרתו בעניין המהגרים ממקסיקו. טראמפ, שהפך לבעלים היחיד של הארגון, מכר כעבור כמה ימים את מלוא זכויות בארגון לחברת WME/IMG.
בתחרות בשנת 1986 שנערכה בפנמה נציגת בלגיה גואדל לייקנס סירבה ללחוץ את היד של מנהיג המדינה מנואל נורייגה.
בשנת 1998 נוסד ארגון מיס תבל שהחליף את חברת מיס תבל, ומטה החברה עבר מלוס אנג'לס לניו יורק.
בשנת 2002, לראשונה בתולדות התחרות, הודחה הזוכה אוקסנה פדורובה, נציגת רוסיה. הכתר הועבר לסגניתה, ג'סטין פאסק מפנמה. מארגני התחרות טוענו כי החליטו להדיח את "מיס יוניברס" משום שכשלה במילוי תפקידה, ובין השאר לא נכחה כמתחייב בתחרות "מיס עשרה" של ארצות הברית לשנת 2002. בנוסף, פדורובה נחשדה כי נישאה בחשאי והרתה, בניגוד לנוהלי התחרות ולחוזה עליו חתמה. פדורובה מיצדה טענה פרשה מרצונה כדי להשלים תואר במשפטים.
בשנת 2012 החליט ארגון מיס יוניברס לאשר לראשונה את מועמדותה של טרנסג'נדרית.
בתחרות שנערכה ב-20 בדצמבר 2015 בלאס וגאס שבארצות הברית, ובה נבחרה פיה אלונזו וורצבך מהפיליפינים כמיס תבל, לאחר שכמה דקות לפני כן הוכרזה בטעות על ידי המנחה סטיב הארווי מיס קולומביה כמיס תבל.
בשנת 2019, תבעה מיס אוקראינה את מארגני התחרות, לאחר שללו ממנה את התואר כי היא גרושה עם ילד. על פי כללי התחרות מאפשרים רק לרווקות ללא ילדים להתחרות כדי שיוכלו להתמסר להתחייבויות ברחבי העולם.
תחרות מיס תבל בישראל.
כחלק מחגיגות שנת ה-50 למדינת ישראל יזם איש העסקים לוי קושניר את הבאת התחרות לישראל. עלות התחרות הוערכה בכ-5 מיליון דולר וקושניר הצליח לשכנע את עמותת חגיגות שנת ה-50 לאשר את התקציב. אך בתחילת פברואר 1998, החליט שר התיירות משה קצב שהיה ממונה על החגיגות, שלא לקיים את התחרות בשל עלותה הגבוהה, וסירובו של משרד האוצר לממן אותה. ביוזמתו של ראש עיריית אילת, גבי קדוש, נעשה ניסיון לגייס חסויות עסקיות למימון. אך הוחלט לבסוף לקיים את התחרות בהוואיי ולא באילת. בהמשך נסע קדוש יחד עם ראש הממשלה, בנימין נתניהו, לפגוש את דונלד טראמפ בניו יורק, במטרה לדון בקיום התחרות באילת בשנת 1999 או 2000. אך הדבר לא יצא לפועל.
ישראל הגישה מועמדות לאירוח התחרות בתל אביב, בדצמבר 2019 והתחרות ה-70 התקיימה באילת, ישראל, ב-11 ועד 12 בדצמבר 2021.
דירוג הזוכות לפני מדינות.
המדינות שזכו במספר התארים הרב ביותר הן ארצות הברית (שמונה), ונצואלה (שבע), פוארטו ריקו (חמש)שוודיה,הפיליפינים,מקסיקו והודו (שלוש). ישראל זכתה בתחרות זו פעם אחת בלבד, בשנת 1976 עם הנציגה רינה מור.
נציגות ישראל בתחרות.
מלכת היופי הישראלית היחידה שזכתה בתואר מיס תבל היא רינה מור בשנת 1976, משנת 1952 היה נהוג כמעט בכל שנה שמלכת היופי הישראלית הייתה נוסעת לייצג את ישראל בתחרות זו למעט שנים מעטות דוגמה בשנת 1996 מלכת היופי טלי לוונטל הייתה בת 17 ואחד מקריטריונים בתחרות הוא שכל המתמודדות צריכות להיות מעל גיל 18 אז הזוכה במקום השני ("נערת ישראל") לירז מסילתי נסעה לייצג את ישראל בתחרות ולוונטל נסעה לייצג את ישראל בתחרות מיס עולם, תחרות אליה נועדה לנסוע נערת ישראל.
ב-2021 מלכת היופי לשנת 2021 נועה כוכבא התמודדה כמיס ישראל בתחרות של 2021, שנערכה לראשונה אי פעם בישראל - בעיר אילת.
מיס יוניברס