ולדמאר הקל (בגרמנית: Waldemar Heckel; נולד ב-1949) הוא היסטוריון קנדי של העת העתיקה.
הקל נולד בבאד קניגסהופן בגראבפלד (Bad Königshofen im Grabfeld) שבבוואריה, גרמניה. את התואר הראשון שלו עשה באוניברסיטת ויקטוריה. את עבודת המאסטר שלו סיים ב-1973, וב-1978 קיבל את תואר הדוקטור שלו מאוניברסיטת קולומביה הבריטית בוונקובר. הדיסטרציה שלו, שעסקה במרשלים של אלכסנדר הגדול, הציבה את היסודות לעבודתו מ-1992 בנושא זה. הקל נחשב בעולם לחוקר חשוב בנושא אלכסנדר הגדול, פרסם רבות בנושא זה, וחלק ממאמריו הניחו את הבסיס לתחומים שלא נחקרו עז אז ביסודיות. נושאים מחקר נוספים בהם עסק הם כתיבת ההיסטוריה ביוון העתיקה, והיסטוריה צבאית עתיקה.
הקל כיהן עד לפרישתו בסוף 2013 כפרופסור להיסטוריה עתיקה באוניברסיטת קלגרי.
מחקריו.
המרשלים של אלכסנדר.
בשנת 1992 הוציא הקל ספר על סמך עבודת הדוקטורט שלו, בנושא "המרשלים של האימפריה של אלכסנדר הגדול" (The Marshals of Alexander’s Empire). בספר ביוגרפיות של גדולי המפקדים בצבאו של אלכסנדר, והוא מכיל גם מידע רב על המבנה וההתארגנות של צבאו של אלכסנדר והאדמיניסטרציה שלו.
ראשיתו של הספר בעבודת הדוקטורט של הקל, בהנחייתו של פיליפ הארדינג, ומאוחר יותר בהנחייתו של מלקולם מק'גרגור, שעסקה בנושא זה. מאז 1975 עסק ולדמאר הקל בנושא באינטנסיביות, במטרה להמשיך ולעדכן את תוכן הכרך השני של ספרו של הלמוט ברווה, "Das Alexanderreich auf prosopographischer Grundlage" (האימפריה של אלכסנדר על בסיס פרוסופוגרפי, מינכן 1926), שכולל גם הוא ביוגרפיות של אישים מזמנו של אלכסנדר.
בספר עצמו שני חלקים מרכזיים: החלק הראשון, הכולל את פרקים 1 עד 4, מכיל אנשים בעלי קשר אישי לאלכסנדר, והשני (פרקים 5 עד 9) כולל אנשים בעלי תפקיד צבאי (מפקדים בצבא המוקדוני).
הקל, שבספר זה כלל רק אישים בעלי קשר חזק לאלכסנדר, כתב ספר נוסף על מנת להשלים את החסר. ספרו של הקל, "Who's Who in the Age of Alexander the Great: Prosopography of Alexander's Empire", יצא לראשונה ב-2006. הוא מכיל מעל 800 ביוגרפיות קצרות של אישים, גם בעלי קשר רופף יותר לאלכסנדר, שלפיכך לא הופיעו בספרו על המרשלים. בספר זה כלולים שחיו לאחר הזמן בו היה אלכסנדר בחיים, ומנהיגים מן האימפריה הפרסית, מולה נלחם אלכסנדר הגדול במסע כיבושים נרחב. מפני שהיו לו שיקולים מעט אחרים משל ברווה, עליו הסתמך, מכיל הספר רשימה של דמויות שברווה הכליל בספרו, ואילו אצל הקל הושמטו.
אלכסנדר הגדול: היסטוריה חדשה.
בשנת 2009 ערך הקל, יחד עם לורנס א' טרייטל, ספר בעל שם זה (במקור "Alexander the Great: A New History"). הספר, שאת המאמרים השונים בו כתבו חוקרים חשובים בתחום זה, מקיף נושאים שונים בחייו של אלכסנדר: הדת בחייו, מלוויו במסע הכיבושים במזרח, השפעתו, חיי המין שלו וייצוגיו בקולנוע ובאמנות לאורך הדורות.
לואיס קובייה
הקל
הקל (Haeckel; Heckel) הוא שם משפחה.
שמחה פטרושקא
שמחה פטרושקא (שמו המלא ביידיש: שמחה בונים פיעטרושקא) אוקטובר 1893 – אפריל 1950. סופר, אנציקלופדיסט, עיתונאי, פובליציסט ומתרגם. נודע בתרגום ובפירוש היידי שכתב למשנה.
נולד בפראגה הסמוכה לוורשה. קיבל חינוך מסורתי בחדר ובישיבות, ונודע בשם "העילוי מפראגה". בין היתר למד בישיבה בראדזימין אצל הרב פינחס מנחם זינגר והיה חברו לספסל הלימודים של בנו הסופר ישראל יהושע זינגר. בגיל 16 החל לרכוש השכלה כללית ולמד שפות ומדעים. ב-1917 נכנס ללמוד בסמינר לרבנים של פוזנסקי בוורשה. זמן מה שימש כספרן במכון שבבית הכנסת הגדול בוורשה ובאוניברסיטת ורשה. בשנת 1925 עלה לארץ ישראל וחי בה כשנה. משם נסע לארצות הברית לזמן קצר וחזר לפולין. בפולין חי עד פרוץ מלחמת העולם השנייה ב-1939.
בוורשה כתב בעיתונים שונים בהם "נייעס" והיינט. כמו כן כתב עבור עיתונים יידיים בלונדון וניו יורק. כתב ספרים בנושאי היסטוריה יהודית וספר על ארץ ישראל. תרגם יצירות ידועות ליידיש, כמו "רבי יוזלמן" של מאיר להמן (מגרמנית). מ-1932 החלה לצאת האנציקלופדיה שכתב, "יידישע פאָלקס–ענציקלאָפּעדיע" (אנציקלופדיה יהודית עממית). האנציקלופדיה יצאה לאור בארבעה כרכים בוורשה. בשנת 1949 יצאה האנציקלופדיה במונטריאול בשני כרכים.
מאז חי באמריקה בניו יורק ובעיקר במונטריאול. ב-1945 קיבל תואר דוקטור מבית המדרש לרבנים באמריקה.
פירושו למשנה.
מפעלו העיקרי של פטרושקא בתחום היהדות היה תרגום המשנה ליידיש יחד עם פירוש ביידיש למשנה. הפירוש הוא פירוש מקיף, המסביר הסבר פשוט ומובן את דברי המשנה לכל דובר יידיש. היה זה מפעל חלוצי, כי עד אותו זמן נועדו הפירושים שנכתבו למשנה לתלמידי חכמים שלהם רקע רחב ומוקדם בספרות חז"ל.
חיבורו על המשנה יצא לאור במונטריאול בשישה כרכים החל מתש"ה ועד לשנת תש"ט. מהדורות נוספות יצאו בשנים אחר כך.
אליעזר לוי
ר' אליעזר לוי (יוני 1883 – נובמבר 1964) היה מחבר ספרי יהדות, נודע בעיקר בפירושו למשנה.
אליעזר לוי נולד בברלין בז' בסיוון, תרמ"ג. בצעירותו למד בגימנסיה נוצרית, ובהשפעת כתבי ר' שמשון רפאל הירש החל ללמוד יהדות באופן עצמאי. בהמשך למד בבית המדרש לרבנים בברלין, בין מוריו היה הרב דוד צבי הופמן. במלחמת העולם הראשונה לחם בחזית המזרחית. עם שובו מהמלחמה היה מהבעלים של בית יציקה בברלין.
בשנת 1932 עלה לארץ ישראל. בתחילה היה שותף בבית יציקה, ובהמשך עסק בהוראה בבית הספר מוריה בתל אביב. את רוב זמנו הקדיש לכתיבת ספריו.
נפטר בתל אביב בכ"ט בחשוון תשכ"ה.
פירושו למשנה.
מפעלו הגדול של אליעזר לוי היה בפירושו למשנה. פירושו יצא לאור בהוצאת סיני ונדפס בשנים 1952-1957 בשישה כרכים. פירושו נדפס במצורף ללשון המשנה ולפירושו של ר' עובדיה מברטנורא. פירושו נכתב בלשון קלה ומובנת שמאפשרת את לימוד המשנה גם לחסרי רקע בספרות התורנית. לתוך פירושו הוא הכניס מלבד מקורות מהפרשנות הקלאסית, גם פירושים המבוססים על המתודה המחקרית בספרות חז"ל.
פירושו לא נדפס שנית, מלבד הוצאות של מסכתות בודדות. ניתן לשער שפירושו של ר' פנחס קהתי שהחל לצאת בקונטרסים בשנת 1955, בתוך תקופת הדפסת פירושו של לוי, גרם למיעוט השימוש בפירושו של לוי.
גילה (פירושונים)
ואדים אלכסייב
ואדים אלכסייב (ברוסית: Вадим Алексеев; נולד ב-11 באפריל 1970) הוא שחיין עבר ישראלי-סובייטי שהשתתף בשתי אולימפיאדות. הוא אלוף ישראל ושיאן ישראל בשחייה במשחי החזה.
אלכסייב ייצג את ברית המועצות בסיאול 1988 וקבע את הישג השיא שלו, מקום שישי באולימפיאדה. הוא ייצג את ישראל באטלנטה 1996 והגיע עם נבחרת השליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם אורבך, קטלר וברוק למשחה הגמר (מקום שמיני), הופעה ראשונה של השחייה הישראלית במעמד גמר אולימפי. הוא סיים במקום תשיעי באליפות העולם (רומא 1994) ובמקום חמישי באליפות אירופה (סביליה 1997).
ביוגרפיה.
אלכסייב נולד וגדל באלמטי שבקזחסטן הסובייטית. הוא עלה לישראל בשנת 1992 והתאמן בקבוצת הפועל ירושלים.
מקום שישי באולימפיאדה.
באולימפיאדת סיאול (1988) סיים אלכסייב במקום שישי במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:16.70 דקות.
באליפות אירופה שנערכה בבון, גרמניה באוגוסט 1989 סיים אלכסייב במקום שביעי במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:03.31 דקות.
במשחקי הרצון הטוב שנערכו בסיאטל, ארצות הברית בסוף יולי 1990 זכה אלכסייב במדליית כסף במשחה ל-100 מטר חזה ובמקום רביעי במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:14.09 דקות.
באליפות העולם שנערכה בפרת', אוסטרליה בינואר 1991 סיים אלכסייב במקום 12 במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:16.96 דקות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 2:16.91 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באפריל 1993 זכה אלכסייב ב-4 מדליות זהב אישיות, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:04.80 דקות, לפני אורי שטיפט ממכבי נהריה (1:06.65 דקות) ויגאל שטייפמן מהפועל עמק יזרעאל (1:06.83 דקות), במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:20.68 דקות, לפני אנדריי רוזנטול מהפועל ירושלים (2:21.02 דקות) ויגאל שטייפמן (2:26.69 דקות), במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:10.92 דקות, לפני אנדריי רוזנטול (2:11.11 דקות) ואביב שגב (2:14.28 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:42.13 דקות, לפני יואב מאירי מהפועל ירושלים (4:43.01 דקות) ומיקי חליקה מהפועל ירושלים (4:43.04 דקות).
שיאן ישראל.
במסגרת סבב תחרויות השחייה, "מרה נוסטרום" שנערכה במונקו ביוני אותה שנה הוא זכה ב-3 מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר חזה בשיא ישראלי חדש של 2:18.17 דקות, שיפור לשיאו בן השנה של אנדריי רוזנטול (2:18.76 דקות) ומדליות כסף במשחה ל-50 מטר חזה בשיא ישראלי חדש של 29.38 שניות, כבר בשלב המוקדמות הוא קבע שיא ישראלי חדש של 29.88 שניות, שיפור לשיאו של בן ה-6 שנים אייל שטיגמן (29.95 שניות), אותו שיפר בשלב חצי הגמר והעמידו על 29.51 שניות ובמשחה ל-100 מטר חזה בשיא ישראלי חדש של 1:03.88 דקות, שיפור לשיאו בן ה-6 שנים של אייל שטיגמן (1:04.55 דקות).
בתחרויות השחייה של המכביה ה-14 שנערכו ביולי הוא זכה במדליית כסף במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:04.85 דקות, אחרי אורי שטיפט שקבע שיא מכביה חדש של 1:04.45 דקות ולפני אלכסנדר קלבר מבריטניה (1:05.14 דקות).
אליפות אירופה.
חודשיים לאחר מכן, באליפות אירופה שנערכה בשפילד, אנגליה באוגוסט אותה שנה הוא קבע במשחה ל-100 מטר שיא ישראלי חדש של 1:03.21 דקות, שיפור לשיא הטרי של אורי שטיפט (1:04.45 דקות) ובמשחה ל-200 מטר חזה שיא ישראלי חדש של 2:17.86 דקות.