בשנת 1981 נבנה אב-טיפוס נסיוני לארובה הסולרית במנסנרס ספרד (כ-150 ק"מ דרומית למדריד) [תמונה 1]. המתקן נבנה על ידי חברה גרמנית בשם Schlaich-Bergermann ובמימון ממשלת גרמניה. מטרת הקמתו הייתה לאמת על ידי מדידות את החישובים התאורטיים, ולבחון את השפעתם של סוגים שונים של רכיבי המתקן על הספק ויעילות המתקן, תחת תנאים מטאורולגים אמיתיים. גובהה של הארובה היה כ-200 מטר, קוטרה כ-10 מטר, וקוטר הקולט כ־250 מטר. למתקן הייתה טורבינה אחת, והספקה המרבי היה 50KW. המתקן פעל בין השנים 1982–1989, והחשמל שהופק חובר לרשת החשמל המקומית. מבחינת עמידות הלוחות המרכיבים את הקולט, נמצא כי זכוכית הוא החומר העמיד ביותר, ובנוסף מתנקה ביתר קלות בעת גשם. לעומתה, לוחות של ממברנות פלסטיק מסוגים שונים נטו עם הזמן להיסדק.
חישובים תאורטיים של הפקת אנרגיה מהמתקן הראו הסכמה טובה מאוד עם מדידות שבוצעו בפועל.
לעומת טכנולוגיות ריכוז קרני שמש.
מגדל שמש היא טכנולוגיה תרמו-סולרית אשר בדומה לארובה הסולרית, גם לה יש יכולת אגירת חום.
בטבלה להלן מוצגים מספר יתרונות של טכנולוגיית הארובה הסולרית לעומת CSP, בהם מחירי חשמל ותחזוקה נמוכים יותר, עלות הקמה נמוכה יותר, מבנה פשוט יותר, אי-שימוש במי קירור, ואולי היתרון החשוב ביותר - יכולת לרצף פעולה לאורך כל שעות היממה (לעומת יכולת אגירת חום של כ 6–10 שעות במתקני CSP).
החיסרון הגדול של הארובה הסולרית הוא השטח העצום הדרוש להקמה של מתקן שכזה.
חברה מסחרית.
חברת EnviroMission האוסטרלית, הממוקמת במלבורן, היא חברה מסחרית שמאז שנת 2001 מתעתדת לבנות ארובה סולרית, אך ללא הצלחה נכון לרגע זה.
תחנת הרכבת גלילות צפון
תחנת הרכבת גלילות צפון היא תחנת נוסעים מתוכננת של רכבת ישראל שתוקם סמוך למחלף גלילות על מסילת החוף, ועתידה לשרת את רמת השרון ומחנות גלילות.
הקמת התחנה כלולה ב"תוכנית האסטרטגית של רכבת ישראל לשנת 2040" אך לא ידוע מתי תוקם התחנה.
היסטוריה.
בשנות ה-90 תכננה עיריית רמת השרון שתי חלופות לתחנות רכבת בשטחה בסמוך למחלף גלילות. האחת תב"ע רש/760 במסגרתה תוכננה להיבנות תחנה מצפון למחלף בסמוך לגשר גנדי. חלופה זו צפויה לשרת את מרכז העיר רמת השרון, את כ-900,000 מ"ר שטחי מסחר, תעסוקה ובילוי ממערב למסדרון האילון בתחום תוכניות רש/760, רש/616א3, הר/1934 ואת מחנות גלילות ואת אזור הרב מכר - סינמה סיטי. חלופה נוספת במסגרת תב"ע רש/800 תוכננה מדרום למחלף במסגרת הרחבתה של שכונת נווה גן של רמת השרון לכיוון מערב.
התוכנית להקמת תחנת הרכבת קודמה לראשונה בשנת 2002 על ידי שר התחבורה אפרים סנה, שהציע שתוקם במימון פרטי בתמורה לקבלת זכויות בנייה מסחריות בשטח התחנה. בדומה לתחנות חוצות המפרץ ולב המפרץ שהוקמו ב-2001 במימון יזמי הקניונים הסמוכים. נכון ל-2022, התחנה טרם הוקמה.
בשנת 2015, החלה קבוצת ביג מרכזי קניות לשווק את המרכז המסחרי שהיא מתכננת באזור על בסיס הטענה שתחנת הרכבת תבנה בסמוך (החלופה הצפונית).
בשנת 2017, אושרה תוכנית "דרום גלילות" הכוללת הקמת 9,000 יחידות דיור חדשות ו-700 אלף מ"ר שטחי מסחר ותעסוקה. בנוסף כוללת התוכנית גם הקמת תחנת רכבת מדרום למחלף גלילות.
מרכז תחבורתי משולב.
בפברואר 2020, הוכרז על תוכנית חדשה להקמת מרכז תחבורתי משולב (מתח"מ) בגלילות, במסגרת הקמת מערכת המטרו על ידי חברת נת"ע. במקום מתוכננת לקום תחנת מטרו של הקווים M1 ו-M3 אשר תתחבר לתחנת הרכבת גלילות. התחנה של חברת נת"ע מתוכננת מצידו הדרומי של המחלף. בנוסף תשמש התחנה המשולבת קווי רכבת קלה וקווי אוטובוס.
איריטייטור
איריטייטור (שם מדעי: "Irritator") הוא סוג דינוזאור תרופוד ממשפחת הספינוזאוריים שחי בקרטיקון התחתון לפני 110 מיליון שנה. המאובנים שלו נמצאו בתצורות במזרח ברזיל בשנת 1996. בסוג זה ישנו מין אחד - "Irritator challengeri", על שם דמותו של "פרופסור צ'לנגר" מהספר העולם שאבד של ארתור קונאן דויל.
תחילה המאובנים שלו נחשבו למאובני פטרוזאור בשל צורתם הארוכה. אחר כך הוא נחשב לסוג של אורניתומים או של טרודון. רק לבסוף התברר שהמאובנים דמו מאוד לגולגולת של ספינוזאורוס, והוא נחשב לקרוב משפחתו. הוא היה קטן מאוד ביחס לספינוזאור, באורך של 6–8 מטרים ומשקל של 1 טון.
היצור שנמצא הכיל לסת שבורה גדולה, אך דקה וארוכה ובהם שיניים מאוד חרוטיות. הוא הכיל ראש קטן, אך צוואר וחזה שריריים מאוד. מבנה החרטום העיד על דמיון לתנין (בעיקר של גאביאלים), והיה בעל שקעי חישה שעזרו לו לחוש בתנודות מים. הוא כנראה היה יצור שוכן מים שחיפש דגים ויצורים אחרים בחופים ימים, אגמים ונהרות בברזיל הקדומה. עם זאת נמצא גם פטרוזאור עם סימני נשיכה כמו שלו ואף איגואנודון צעיר, כך שהוא גיוון בחיות נוספות על דגים. בנוסף הוא אכל נבלות.
באד פלנגן
באד פלנגן (באנגלית: Bud Flanagan; בשמו היהודי המקורי: חיים ראובן ויינטרופ; 14 באוקטובר 1896, וייטצ'אפל, לונדון - 20 באוקטובר 1968, רובע לואישהאם, לונדון) היה אמן מיוזיק הול, בדרן וודוויל וקומיקאי בריטי פופולרי, בשלב מאוחר של הקריירה שלו נעשה גם שחקן טלוויזיה וקולנוע.
על פעילותו בתחום הבידור בתקופת מלחמת העולם השנייה, זכה בהכרה כקצין במסדר האימפריה הבריטית (OBE).
חיים ראובן ויינטרופ
ברוס מריאנוף
ברוס אליוט מריאנוף (באנגלית: Bruce Eliot Maryanoff, נולד ב-26 בפברואר 1947 בפילדלפיה) הוא כימאי יהודי- אמריקאי בתחום הכימיה האורגנית והרפואה. הוא המציא יחד עם ג'וזף גדוקי את התכשיר טופירמאט, החשוב בטיפול באפילפסיה ובמניעת מיגרנה.
ביוגרפיה.
ברוס מראנוף נולד בפילדלפיה בשנת 1947. כבר בגיל 8 בנה לעצמו מעבדה בבית.
מריאנוף סיים בשנת 1969 תואר ראשון בכימיה וב-1972 דוקטורט בכימיה אורגנית באוניברסיטת דקסל בהנחייתו של פרופ' רוברט הצ'ינס.
בשנים 1972–1974 עשה פוסט-דוקטורט במחלקה לכימיה של אוניברסיטת פרינסטון אצל פרופ' קורט מינסלו.
בשנת 1974 הצטרף מריאנוף למעבדות חברת מקניל הקשורה לתאגיד ג'ונסון את ג'ונסון והתקדם עד לעמדה המדעית הבכירה ביותר בחברה.
בשנת 2010 הוא פרש ממחלקת המחקר ופיתוח של חברת ג'ונסון את ג'ונסון והתחיל לעבוד במכון ברוך בלומברג בדוילסטאון שבפנסילבניה, ובמכון המחקר סקריפס בלה ג'ולה שבקליפורניה.
הוא מכהן כעורך משנה בכתב העת המדעי ACS Medicinal Chemistry Letters.
מריאנוף גילה יחד עם ז'וזף גדוקי את הטופירמאט, תרופה נגזרת סולפמאט של סוכר הפירות - ד-פרוקטוז, שהפכה לתכשיר יעיל באפילפסיה ובמיגרנה. המכירות השנתיות של תרופה זו מגיעות ל-2 מיליארד דולר ויותר. הטופירמאט הוא מרכיב בכמוסה Qsymia נגד השמנת יתר, לצד פנטרמין.
בהמשך פיתח מריאנוף עשרות חומרים מתוכם כ-13 בעלי פוטנציאל לשימוש רפואי.
תרם תרומה חשובה להבנת הסטראו-כימיה למנגנון תגובת ויטיג.
בהמשך עסק בחקר השפעתם של ננוליפידים -דמויי HDL (ליפופרוטאינים בעלי צפיפות גבוהה) במניעת אתרוסקלרוזיס, תרומתם של פפטידים ציקליים כמודולטורים של המיקרוביום במערכת העיכול במניעת אתרוסלקרוזיס ויישום פעילותם של מעכבי HDAC (היסטון דה-אצטילז) כמודולטורים של דרכים אפיגנטיות - למשל בתחום ציסטיק פיברוזיס, הדלדול השרירי השדרתי SMA (אטרופיה שרירית ספינלית)
מריאנוף פרסם 280 פרסומים מדעיים, עורך מספר ספרים וכותב מאמרים.
ברשותו גם 101 פטנטים בארצות הברית.
חייו הפרטיים.
מריאנוף נשוי משנת 1971 לד"ר סינתיה מריאנוף (לבית מילבסקי, ילידת 1949). גם היא כימאית אורגנית ופרופסור במכון ברוך בלומברג.
הם מתגוררים כיום בניו הופ, פנסילבניה.
תחביביו כוללים בישול, גינון, עיצוב אדריכלי, סידור פרחים ומוזיקה. בנוסף יש לו אוסף מובחר של צפרדעי קרמיקה.
כחובבי קפה מושבעים, הקימו בני הזוג מריאנוף את חברת Absolute Palate המייצרת קפה המופק מ"חגורת הקפה קונה" שבהוואי.
הלכה כסתם משנה
הלכה כסתם משנה הוא כלל בפסיקת הלכה בספרות היהודית רבנית, הקובע כי כאשר קיימת משנה המציגה פסק הלכה ללא ציון שם אומרה, יש לפסוק את הנאמר בה כהלכה למעשה.
הכלל וגדרו.
את כלל זה אמר רבי יוחנן: הלכה כסתם משנה. והראשונים כתבו שסתם משנה הוא מה שלא נפלה עליו מחלוקת, או שקיבלוהו רבים מפי רבים עד משה. ומכל מקום הלכה כסתם אפילו כשתנאים חולקים בדבר, לפי שרבי מסדר המשנה שנאם סתם, כדי שיהיו נראים כשנויים מפי הרבים.
יש אמוראים שחולקים וסוברים שרבי יוחנן לא אמר לכלל זה. ויש מפרשים שהמחלוקת היא אם מצינו לפעמים שאין הלכה כסתם משנה. והלכה, כדברי הסוברים שהלכה כסתם משנה.
אינה מפורשת.
היו הדברים יוצאים מדיוק המשנה, יש מהאחרונים סוברים שאף הם בכלל הלכה כסתם משנה; ויש סוברים שדווקא בדברים המפורשים הלכה סתם משנה.
כשלא היה אפשר לומר בשם אומרו.
אין סתם משנה לעניין זה אלא כשהתנא היה יכול להזכיר שזו דברי פלוני, אבל אם לא היה יכול להזכיר, מפני שייתכן שהמשנה סוברת כמותו בעיקר הדין בלבד, ולא באותו פרט המוזכר שם, אין זו בגדר סתם.
נשנית באגב.
והיה והמשנה שנויה אגב הלכה אחרת, ואין עיקר מקומה כאן, אין היא בכלל סתם משנה.
כשנשנית באופן שהוא לדברי הכל.
כשהמשנה סתמה דין שהוא לדברי הכל, ולדעת תנא אחד דין זה ייתכן אף באופן אחר, נחלקו ראשונים אם הוא סתם משנה שלא כאותו תנא, או שהמשנה לא רצתה להיכנס כאן למחלוקת ותפסה הדין שהוא לדברי הכל.
בין כמה דוגמאות.
כשסתם משנה אומרת כמה דוגמאות לדין אחד, ואחת מהן היא רק לדעת תנא אחד, אין הלכה כסתם משנה זו, כיוון שאין המשנה באה להשמיענו אלא שאותו דין ייתכן לכל אחד מהתנאים כפי מה שהוא סובר.
משניות סותרות.
בשני סתמי משניות, הסותרות זו את זו, נאמרו כמה כללים איך לפסוק ההלכה, והם: