בשנת 1946 גרמניה הפיצה לעולם את חוקי נירנברג. משפטים אלו שינו את ההתייחסויות האתיות למחקרים והובילו לשינויי חקיקה. בעקבות כך, הוחל ייצוג מועט מאוד של נשים במחקרים קליניים. מעמד הנשים במחקר נפגע עוד יותר בשנת 1977 כאשר בתגובה לטרגדיות, ארגון המזון והתרופות האמריקני (FDA) אסר על ילדות להשתתף בניסויים בשלב קליני מוקדם. בפועל איסור זה הוחל באופן נרחב כדי להדיר את כל הנשים מהמחקרים. נשים שהיו בגיל הפוריות, נחשבו כאובייקטים שאינם מתאימים למחקר בשל רמתן ההורמונאלית המשתנה במהלך המחזור החודשי. עם זאת, מחקרים הראו הבדלים ביולוגיים משמעותיים בין המינים בשיעורי הרגישות, התסמינים והתגובה לטיפול בתחומים בריאותיים רבים, כולל מחלות לב וכמה מקרי סרטן. אי-הכללות אלה מהוות איום על יישום רפואה מבוססת ראיות על נשים, ומתפשרות על טיפול המוצע לנשים וגברים כאחד.
ההתמקדות הגוברת בזכויות נשים בארצות הברית בשנות השמונים של המאה העשרים, מיקדה את תשומת הלב בעובדה כי תרופות רבות המיועדות לנשים מעולם לא נבדקו בקרב נשים בעלות פוטנציאל לידה, וכי קיים מיעוט יחסי של מחקר בסיסי בנושא נשים בריאות. בתגובה לכך הקימו המכונים הלאומיים לבריאות (NIH) את משרד המחקר לבריאות האישה (ORWH) בשנת 1990 במטרה להתמודד עם בעיות אי-השוויון הללו. בשנת 1993 המכון הלאומי לבריאות ביטל באופן רשמי את המדיניות האמריקנית ודרש לכלול נשים בניסויים קליניים שלב III. הדבר הביא לגידול במספר הנשים שגויסו למחקרים. השלב הבא היה המימון הספציפי של מחקרי אפידמיולוגיה רחבי היקף וניסויים קליניים שהתרכזו בבריאות האישה כמו יוזמת בריאות הנשים (1991), המחקר הגדול ביותר למניעת מחלות שנערך בארצות הברית. תפקידו היה לחקור את הגורמים העיקריים לתמותה, מוגבלות ושבריריות בקרב נשים מבוגרות. למרות ההתקדמות הנראית לעין הזו, נשים נותרו חסרות ייצוג. בשנת 2006 נשים היוו פחות מ־25% מהניסויים הקליניים שפורסמו בשנת 2004, מחקר מעקב שנערך על ידי אותם כותבים חמש שנים מאוחר יותר מצא מעט עדויות לשיפור. מחקר אחר מצא שבמחקרים הקליניים של מחלות לב יש ייצוג רק של 10-47% הנשים למרות השכיחות של מחלות לב אצל נשים.
אחד האתגרים בהערכת ההתקדמות בתחום זה הוא מספר המחקרים הקליניים שאינם מדווחים על מין ספציפי הנבדקים, או חסרי יכולת סטטיסטית לאתר הבדלים מגדריים. כתוצאה מכך, מספר סוכנויות מימון וכתבי עת מדעיים מבקשים מהחוקרים להתייחס במפורש לנושאי מין ומגדר במחקרם.
נושא נוסף הקשור לעניין הוא שילובן של נשים בהיריון במחקרים קליניים. מכיוון שנשים בהריון עלולות לחלות גם הן במחלות שונות, יש צורך במידע על התגובה והיעילות של התערבויות ותרופות במהלך ההיריון . אך סוגיות אתיות בנוגע לעובר ולנזקים העלולים להיגרם לו כתוצאה מהמחקרים, הופכות את זה למורכב יותר. הטיה מגדרית זו מתקזזת בחלקה על ידי התחלת מחקרי אפידמיולוגיה רחבי היקף בקרב נשים.
יעדים ואתגרים.
על מנת לפעול לשיפור בריאות הנשים, יש להתמקד במחקר ולהרחיב את הידע הקיים בתחום. הנושאים שיש לחקור כוללים מחלות ייחודיות לנשים, מחלות שנפוצות וחמורות יותר בקרב נשים ומחלות המשותפות לשני המינים אך עם גורמי סיכון שונים לנשים ולגברים. יש לאפשר ולהחיל התייחסות למגדר במחקרים הרפואיים, ולנתח את השפעתו אל מול גורמים אחרים. גרונובסקי ושינדלר מציעים כי מחקרים המפורסמים בכתבי עת מדעיים יתעדו את השפעת המגדר על ניסויים קליניים שבוצעו על בעלי חיים בעת דיווח התוצאות, וכן סוכנויות מימון למחקרים יתבעו הצדקה לכל אי שוויון מגדרי העולה בעבודת המחקר במסגרת הצעות המענק שלהן. הם גם קוראים לארגוני בריאות לעודד נשים להירשם למחקר קליני. במקביל לזאת, חלה התקדמות מבחינת מחקרים רחבי היקף כמו ה- WHI, ובשנת 2006 הוקמה חברה למחקר בריאות האישה וההבדלים בין המינים.
הרפואה הקלינית צריכה ליישם את המידע הקיים כבר ממחקרים שנערכו בעבר בנושא השפעת המגדר על התחלואה, וההבדלים בין נשים וגברים באופן הופעת המחלה. עד שייושמו את ממצאי המחקרים בפרקטיקה הקלינית, תהליך שעלול לקחת תקופה ארוכה, טרם נקבעו ערכי מעבדה בסיסיים עבור האוכלוסייה הנשית באופן ספציפי, וכן קריטריונים ממוצעים "נורמליים" של צמיחה והתפתחות. יש לקחת בחשבון את ההבדלים בין המינים במטבוליזם של התרופות ובמשקל הגוף גם כשקובעים מינון תרופות.
הזמינות של שירותי בריאות והגישה של נשים אליהם היא בעיה גלובלית הקשורה לנשים רבות. במדינות מפותחות, נשים ממעמד סוציו-אקונומי נמוך שאינן מבוטחות במערכת הבריאות, עשויות להימנע מביקורים שגרתיים במרפאה ומביצוע בדיקות ומעקבי היריון. הבעיה מחמירה כיוון שנשים מתחת לקו העוני נתונות בסיכון מוגבר להיריון בלתי רצוי, לידה לא מתוכננת והפלה יזומה. מעבר למחסום הכלכלי, נשים עניות סובלות יותר מחינוך לקוי, קשיי תחבורה, עבודה תובענית וקושי בגידול הילדים, המונעים מהן לגשת לקבלת טיפול רפואי הולם לצרכיהן. בעיות אלו חמורות אף יותר במדינות מתפתחות. במדינות אלו, פחות מ-50% מכלל הלידות מתבצעות בליווי והשגחה רפואית, מה שגורם לשיעורי תמותת אמהות גבוהים- 1:1000 לידות חי. מחסור בשירותי רפואה, אנשי מקצוע, ומשאבים חיוניים כגון תרופות, מובילים לשיעורי תחלואה גבוהה בקרב נשים ואמהות, ולמצבי חולי שניתן למנוע- כגון פיסטולה הריונית, מחלות מין מדבקות וסרטן בצוואר הרחם.
אתגרים אלה נכללים ביעדי משרד המחקר לבריאות האישה בארצות הברית, הפועל גם על מנת לקדם נשים לפיתוח קריירות בביו -רפואה. משרד המחקר לבריאות האישה בארצות הברית (ה- ORWH) סבור כי אחת הדרכים הטובות ביותר לקדם את המחקר בבריאות האישה היא להרחיב את מעגל הנשים העוסקות במחקר בתחום הבריאות, וכן לאפשר לנשים להגיע למקומות השפעה משמעותיים במנהיגות ובממשל, במרכזים להשכלה גבוהה ובמגזר הפרטי . יעד זה מכיר בתקרת הזכוכית שעומדת בפני נשים בפיתוח קריירה במחקר ובמדע ובהשגת משאבים כספיים. הקרן הלאומית למדע בארצות הברית קובעת כי נשים משיגות רק כמחצית מתארי הדוקטורנטים בתחום המדע וההנדסה, ממלאות רק 21% ממשרות פרופסור במשרה מלאה במדע ומשתתפות בכ -5% תוכניות ההנדסה, תוך שהן מרוויחות רק 82% מהתגמול שעמיתיהם הגברים מרוויחים במשרות מקבילות. באירופה נתונים אלה אף נמוכים יותר.
קונראד השלישי
קונראד השלישי (בפולנית: Konrad III Rudy; 1447 – 28 באוקטובר 1503) היה בן שושלת פיאסט ובין אחרוני דוכסי מזוביה.
ביוגרפיה.
לאחר שאביו נפטר בספטמבר 1454 קונראד ביחד עם אחיו הצעירים קיבל לשליטתו שטחי מזוביה. הם היו תחת השגחה של בישוף מפלוצק ואימם ברברה מקייב. בתחילת 1462 כאשר קרובי משפחה נפטרו ללא צאצאים שטחים בשליטת האחים הורחבו. בשנת 1471 הוכרז שאחים הגיעו לגיל בגרוט וקיבלו לשליטתם חלקים שונים במזוביה. קונראד הג'ינג'י קיבל לשליטתו מספר יישובים. בשנת 1474 הוא קיבל שליטה על וישוגרוד ובשנת 1484 את העיר זקרוצ'ים. בשנת 1488 קונראד הג'ינג'י קיבל את רוז'אן ובשנת 1489 הוא קיבל מאחיו הצערי את ורשה תמורת וישגרוד.
בשנת 1495 אחיו הצעיר יאנוש נפטר וקונראד הג'ינג'י נישה לקבל את הירושה. אונם מלך יאן הראשון אולברכט, מלך פולין כבש את השטח. הדבר גרם להתמרמרות וקונראד השלישי ניסה להתקרב למסדר הטבטוני ואף רוסיה הצארית אך ללא הצלחה יתרה. המאבק המתמשך עם מלך פולין על השליטה בשטחי מזוביה הביא לכך שכל אציל פולני שהיו לו בעיות עם קונראד השלישי תוך זמן קצר קיבל תמיכה מהמלך.
הוא נפטר בשנת 1503 באושייצק ושטחי הדוכסות הועברו לילדיו הצעירים. כאשר הם נפטרו בשנת 1524 ו-1526 כל שטחי מזוביה סופחו לממלכת פולין.
טון מרטי
טון מרטי (באנגלית: ToonMarty) היא סדרת הנפשה קנדית לילדים מסוגת קומדיה והרפתקאות, אשר בוימה על ידי שון סקוט והופקה על ידי Sardine Productions, הידועה בהפקת הסדרה "הדג שלי שטן".
הסדרה שודרה לראשונה בקנדה בערוץ Teletoon החל מה-1 במאי 2017 עד ה-25 במאי באותה שנה. בישראל, כאשר חלק מפרקי הסדרה שודרו בה לראשונה, הסדרה שודרה לראשונה בדיבוב לעברית בערוץ ניקלודיאון ב-9 באפריל 2017, והסתיימה באותה שנה. לסדרה הופקה עונה אחת בעלת 40 פרקים באורך 11 דקות.
תקציר העלילה.
הסדרה עוסקת במרטי, פסל שהתעורר לחיים לאחר שפגע בו ברק, אשר בכל יום עובר הרפתקה מצחיקה ומשוגעת יחד עם חבריו.
מדבבים בעברית.
הסדרה בדיבוב העברי בוימה על ידי תומר שביט, והופקה על ידי ענבר שטגר עזרא.
דלקת קיבה ניוונית
דלקת קיבה אטרופית (גם: דלקת קיבה ניוונית, באנגלית: Atrophic gastritis) היא תהליך של דלקת כרונית ברירית הקיבה בבטן. דלקת זו, מובילה לאובדן של תאי בלוטות הקיבה ולהחלפתם בסופו של דבר ברקמות סיביות, וברקמות מעיים.
השלכות.
דלקת זו יכולה להוביל לפגיעה בהפרשת הקיבה של חומרים חיוניים כמו חומצה הידרוכלורית, פפסין וחומרים חשובים אחרים, דבר אשר מוביל לבעיות עיכול. הנפוצים ביותר הם חוסר בוויטמין B12, אשר גורם לאנמיה מגלובלסטית, וחוסר ספיגת ברזל אשר מובילה לאנמיה של מחסור בברזל.דלקת זו יכולה להיווצר מזיהום מתמשך עם הליקובקטר פילורי, או שהיא יכולה להיות מחלה אוטואימונית. לאלו הסובלים מהמחלה כמחלה אוטואימונית, יש סיכוי גבוה לפתח קרצינומה בקיבה, מחלת השימוטו ואכילוהידריה.
סימנים וסימפטומים.