חיסרון מרכזי במכ"ם הקודם של מערכת הברק נחשף במסגרת תחקיר אירוע פגיעת טיל חוף-ים באח"י חנית. מפקד חיל הים במלחמת לבנון השנייה, האלוף דוד בן בעש"ט טען כי שתי ספינות טילים שהיו בסמוך לאח"י חנית זיהו במערכות שלהן בשוגג את הטיל כמטוס חיל האוויר, ולכן לא מן הנמנע שגם אם כל מערכות ההגנה בספינת אח"י חנית היו פועלות הפגיעה הייתה מתרחשת. למיזם החדש של ברק-8 שולב דור חדש של מכ"ם חיפוש והנחיה מתקדם ורב תכליתי תוצרת אלתא מערכות, חברה-בת של התעשייה האווירית. שמו של המכ"ם בחיל הים הוא "אדיר" או "ברק אדיר", ושמו המסחרי, MF-STAR (ראשי תיבות של Multi Function Surveillance And Threat Alert Radar - מכ"ם התראה רב תכליתי למעקב וזיהוי איומים).
המכ"ם הדיגיטלי החדש, מכ"ם דופלר-דופק מסוג מערך מופע, משלב בתוכו מספר טכנולוגיות מתקדמות כגון אמצעים נגד לוחמה אלקטרונית לגילוי מטרות מהירות בעלי שטח חתך מכ"ם נמוך, ומסוגל לייצר מספר רב של אלומות הסורקות בו זמנית אזורים נבחרים. יכולות אלו מאפשרות למכ"ם לבצע כמה משימות במקביל, כמו גילוי וסיווג מטרות ימיות ויבשתיות, מעקב אחר מאות מטרות והנחיית נשק להגנה ותקיפה. המערכת מתוכננת להתמודד עם מצב של ריבוי מטרות אויב בו זמנית כגון מתקפת רווייה. המכ"ם אמור לספק תמונת מצב באיכות גבוהה ובקצב רענון גבוה בכל תנאי מזג האוויר בסביבה הימית. הודות לשימוש בסיבים אופטיים הופחת משמעותית משקלן של האנטנות ואפשר התקנת המכ"ם השוקל כ-7 טונות על ספינות טילים של חיל הים מסוג סער 5. חיל הים בחר במכ"ם שהוא נגזרת של MF-STAR שפותחה על ידי אלתא מערכות להתקנה על ספינות מלחמה קטנות יותר כגון סער 4.5 ושמו ALPHA או ELM - 2258. בגרסה הימית של המכ"ם ישנן 4 אנטנות המכסות 360 מעלות, ואילו בגרסת הקרקע יש אנטנה מסתובבת אחת.
שליטה ובקרה.
מרכז שליטה ובקרה (שו"ב) מיוצר על ידי מפעל מבת טילים של התעשייה האווירית, מבנהו קטן יחסית, 1.3 טון, וניתן להחליפו במהרה אם נפגע בקרב. בגרסה היבשתית, לכל יחידת בקרה ניתן לחבר עד 6 יחידות משגרי טילים כאשר כל יחידת משגרים מכילה 8 טילים מיירטים ועשויה להיות מרוחקת מיחידת הבקרה עשרות ק"מ. בגרסה הימית הקודמת כל ספינה או סוללה פעלה ועמדה בפני עצמה, ואילו בגרסה המתקדמת מערכת הבקרה והשליטה מקבלת נתונים ממערכות המכ"ם של הספינות השונות, ומשלבת ביניהם כדי ליצור תמונת קרב ואיומים משותפת. ניתן לקשר את מערכות הספינות ולנהל אותן יחד כך שפעולות זיהוי האיום הפקודה לירי והירי עצמו יכולות להתבצע כל אחת מספינה שונה בשרשרת, ומעטפת ההגנה יכולה לחול על ספינה בודדת או על ספינות צי שלם הנעות בתוך מרחב מעטפת ההגנה. לטענת התעשייה האווירית וחיל הים אופן שיתוף הפעולה המערכתי מהווה פריצת דרך עולמית במערך השליטה ובקרה.
ניסויים ופיתוח.
במהלך הפיתוח הוצבו בישראל כמה עשרות מדענים הודים מטעם DRDO, הפיתוח התעכב בכ-4 שנים בשל קשיים טכניים בהם נתקלו ההודים בפיתוח מנוע הטיל.
במאי 2010, הטיל ברק-2 נורה בהצלחה נגד מטרה אלקטרונית ופגע במטרה שהוגדרה לו. הניסוי השני של הטיל בוצע בהודו מאוחר יותר באותה שנה.
ניסוי נוסף שבוצע בהודו ב-2013 ככל הנראה כשל.
ב-12 באוקטובר 2014 הותר לפרסום כי בוצע ניסוי מוצלח למערכת היבשתית נגד טיל המדמה בתכונותיו את היאחונט הרוסי. הטיל שוגר מהיבשה אל הים התיכון ויורט בהצלחה כאשר כלל רכיבי המערכת תפקדו כמצופה. ניסוי נוסף נעשה ב-10 בנובמבר באותה שנה, אף הוא בהצלחה.
ב-2 בספטמבר 2015 ביצע חיל הים הישראלי תרגיל לסיכול ניסיון השתלטות מחבלים מהים על אסדת גז אשר במהלכו בוצע ניסוי מוצלח של מערכת ברק 8 שהותקנה על אחת מספינות הטילים של חיל הים. המכ"ם זיהה טיל שדימה טיל אויב ששוגר מהחוף לכיוון מטרת אסדת גז מדומה, ובמקביל שוגרו לעברו טילי היירוט ברק מסיפון הסטי"ל, והפילו את טיל האויב בעודו באוויר.
ב-26 בנובמבר 2015 בוצע ניסוי יירוט מבצעי ראשון למערכת הימית שהוכתר בהצלחה, במהלכו המערכת זיהתה מטוס ללא טייס שדימה מטרת אויב ויירטה אותו באמצעות שיגור טיל מיירט מספינת חיל הים אח"י להב. במסגרת הניסוי מערכת יבשתית שהוצבה (שו"ב ומכ"ם) זיהתה אף היא את המטרה וחישבה את מסלול הפגיעה בה ללא שיגור טיל מיירט.
ב-30 בדצמבר 2015 הודיעה הודו כי ביצעה בהצלחה ניסוי בו שוגרה הגרסה היבשתית של הברק מהספינה INS Kalkota.
ב-30 ביוני 2016 בוצעו לראשונה שני ניסויים מוצלחים בגרסה היבשתית של ברק 8, בהודו. במסגרת הניסוי המערכת יירטה בהצלחה מטוס ללא טייס שדימה מטרה.
ב-20 בספטמבר 2016 בוצע ניסוי במזרח הודו כאשר השיגור בוצע ממשגר ימי. במהלך הניסוי פונו תושבי 7 כפרים באזור ונאסרה יציאת דייגים לים מטעמי בטיחות. הניסוי הוגדר על ידי בכירים מהודו כמוצלח.
ב-25 במרץ 2017 במסגרת בדיקת כשירות מבצעית כללית של הצי המערבי ההודי, בוצע ניסוי במהלכו טיל שיוט חי בגובה נמוך ובמהירות גבוהה נורה לעבר מטרה, כאשר מערכת ברק 8 על נושאת מטוסים הודית זיהתה האיום ושיגרה מיירט שהשמיד את הטיל המאיים במעופו.
ב-17 במאי 2017 בוצע ניסוי חי על ידי חיל הים ההודי בכלל המערכת שהותקנה על משחתת קולקטה, כאשר מטרת הניסוי ליירט טיל מטרה מתמרן במהירות גבוהה בתחום הטווח המקסימלי של המערכת. דווח כי טיל המטרה יורט בהצלחה בדיוק רב כאשר שייט בגובה נמוך. חיל הים ההודי הכריז כי הניסוי הוכיח את היכולות המבצעיות של מערכת ההגנה ברק 8 ושבוע לאחר מכן נחתם חוזה לרכישת מערכת ברק 8 בהיקף ב-630 מיליון דולר עבור חיל הים ההודי.
ב-23 בנובמבר 2020 נערך ניסוי של מערכת יבשתית כאשר היא הצליחה ליירט כלי טיס בלתי מאויש מסוג באנשי.
ב-22 במרץ 2021 דווח על השלמת סדרת ניסויים מוצלחת של גרסת ברק ER, המסוגל ליירט איומים בטווח של 150 ק"מ.
משתמשים.
כבר בשנת 2011, טרם הבשלת המערכת למבצעית, התעשייה האווירית לישראל מכרה את מערכות ההגנה של ברק-8 ב-2 מיליארד דולר שאותם אמורה לספק בשנת 2015, ובשנת 2016 הגיע היקף מכירות המערכת לכ-3 מיליארד דולר, ובזכות עסקאות ברק 8 ישראל נכנסה לעשירייה הפותחת במכירות הביטחוניות בעולם בשנה זו. התעשייה האווירית פרסמה כי המערכת נמכרה למספר מדינות מלבד ישראל והודו, אולם סירבה לנקוב בשמן.
YesVOD
סברה (עזה)
א-סברה (בערבית: الصبرة), היא שכונה במרכז העיר עזה. היא הוקמה בתקופת המנדט הבריטי. היא נמצאת מדרום מערב לרחוב המרכזי של עזה, רחוב עומאר אל-מוכתאר. שכונת סברה, הנחשבת כעניה יחסית, גובלת בצפון מערב בשכונה המבוססת, רימאל. ממערב לה נמצאת שכונת תל אל-הווא. מדרום, שכונת זייתון וממזרח, שכונותיה העתיקות של עזה: א-דראג' והעיר העתיקה של עזה.
רחוב מרכזי בשכונה הוא רחוב ג'מאל עבד אל-נאצר (מכונה גם רחוב תלאתין) המקביל לרחוב עומאר אל-מוחתאר.
שכונת סברה הייתה משכנו של השיח' אחמד יאסין, מייסד תנועת החמאס, והמסגד בו נהג להתפלל, מסגד "אל-מוג'מע אל-איסלאמי", נמצא גם הוא בשכונה.בעקבות כך, נחשבה השכונה כאחד ממעוזי החמאס בעזה.
משוואות תנועה
משוואות תנועה הן תיאור מתמטי להתנהגות של מערכות פיזיקליות המציגות את התנועה כתלות בזמן. כלומר, משוואות התנועה מתארות את אופי המערכת הפיזיקלית כאוסף של פונקציות מתמטיות בעזרת משתנים דינמיים: בדרך כלל על פי מתן קואורדינטות מדויקות במרחב ובזמן, ולעיתים אף משתנים נוספים, כדוגמת תנע או כוח. לרוב, נהוג לסמן את המיקומים בקואורדינטות כלליות, ולסמנן במשתנה כלשהו. במכניקה הקלאסית, הפונקציות מוגדרות במרחב האוקלידי, ובתורת היחסות מופיעות בתור מרחבים עקומים. אם הדינמיקה של מערכת ידועה, המשוואות הן למעשה משוואות דיפרנציאליות המתארות את התנועה והדינמיקה במערכת.
דינמיקה וקינמטיקה.
ישנן שתי צורות לתיאור תנועה: דינמיקה וקינמטיקה. דינמיקה היא כללית, כיוון שהמומנטים, הכוחות והאנרגיה במערכת נלקחים בחשבון. לעיתים המונח דינמיקה מתייחס למשוואות הדיפרנציליות שהמערכת מתייחסת אליהן (כמו החוק השני של ניוטון או משוואות אוילר), ולעיתים אחרות מתייחס המונח לפתרונות של המשוואות הללו.
קינמטיקה, בהיותה פשוטה בהרבה, כוללת רק משתני מיקום וזמן. במקרים של תאוצה קבועה, משוואות התנועה הפשוטות הללו מכונות בדרך כלל למשוואות "SUVAT", שפרוש שמן הוא:
מכאן, שמשוואות התנועה הן למעשה קבוצה תחת הערך תנועה. סוגי התנועה העיקריים הם סיבובים, פניות, תנודות, או כל שילוב של אלה. מבחינה היסטורית, משוואות תנועה התפתחו מהמכניקה הקלאסית והורחבו למכניקה שמיימית, על מנת לתאר את התנועה של אובייקטים כבדים. לאחר מכן, הן הופיעו באלקטרודינמיקה, לשם תיאור התנועה של גופים טעונים בשדות מגנטים וחשמליים. עם התקדמות תורת היחסות הכללית, המשוואות הקלאסיות של התנועה השתנו. בכל המקרים הללו המשוואות הדפרנציאליות תוארו על ידי קואורדינטות של מקום וזמן, שהושפעו מכוחות או שינויי אנרגיה.
המשוואות של מכניקת הקוונטים יכולות גם להיחשב כמשוואות תנועה, כיוון שהן משוואות דפרנציאליות של תנועת גלים, ומתארות איך תורת הקוונטים היא הגיונית כאשר משתמשים בקואורדינטות המיקום והזמן. קיימת השוואה בין משוואות התנועה לתחומים נוספים בפיזיקה, גלים למשל.
אופן השימוש במשוואות.
משוואות התנועה בדרך כלל כוללות:
המשוואה הדפרנציאלית היא בדרך כלל תיאור כללי של הנחה, ולעיתים מותאמת באופן ספציפי למצב מסוים. הפתרון, אם כן, מתאר בדיוק כיצד המערכת תתנהג בכל הפעמים שלאחר המצב ההתחלתי, בהתאם לתנאים המוגדרים.
מכניקה ניוטונית.