בשנת 2000 הגיעה המקהלה להופעה בישראל. הם הופיעו בגוש קטיף ובחיפה, והצטלמו במקומות שונים בירושלים. בעקבות הופעה זו יצא האלבום לצפייה "מיאמי בירושלים". בסוף 2001 יצא האלבום "בדרך התורה We Will Prevail". בשנת 2002 התקיים בניו יורק מופע מיוחד לרגל 25 שנה למקהלה. השתתפו בו בוגרי המקהלה כזמרים, כמו יעקב שוואקי, שלומי דאקס, עופי נט ונחום סטארק. בשנת 2003 נוצר שיתוף פעולה אומנותי בין המקהלה לבין הזמר הישראלי דדי גראוכר. הזמר והמקהלה הופיעו יחד במופע שנקרא "כל ישראל ערבים זה לזה", ובו שיר בעברית ובאנגלית המסמל את האחדות בין היהודים בישראל ובתפוצות.
בשנת 2005 יצא "רווח", האלבום המצליח ביותר של המקהלה. מרבית שירי האלבום היו ללהיטים וכ-15,000 עותקים נמכרו תוך שלושה שבועות - הישג חסר תקדים בעולם המוזיקה החסידית. האלבום היה פרי עבודתם של ישראל לאם, משה מונה רוזנבלום ומשה לאופר. המוזיקה ומקהלת הגברים הוקלטו בישראל, באולפנים של קן ברג'ס ובהשתתפות הגיטריסט אבי סינגולדה. באותה שנה, כמדי שנה, נערך מופע בפסח בניו יורק.
בשנת 2006 הגיעו ביגון ושמונה מילדי המקהלה להופעה בישראל, אחרי 5 שנים שלא עזבה המקהלה את ארצות הברית עקב פיגועי 11 בספטמבר והמצב הביטחוני בישראל. הם הופיעו בעצרת של חב"ד, בהיכל הספורט יד אליהו בהשתתפות כ-10,000 צופים. שיר שהולחן על ידי ביגון, במיוחד לערב זה, "משיח", היה ללהיט ויצא כאלבום, שנה לאחר מכן. שבועות ספורים לאחר המופע יצא האלבום "רווח" לצפייה, והוא כלל את המופע של שנת 2005/תשס"ה ואת המופע בישראל, וכמו כן, לראשונה, את המסע של המקהלה ל"עיר הולדתה", מיאמי, וההופעה שם.
בשנת 2007 יצאו שני אלבומים חדשים. הראשון - "משיח", ובו 4 שירים חדשים ושאר השירים היו ביצועים מחודשים לשירים ותיקים. האלבום כלל גם שירים ששרו במופעים זמרים אחרים - אוהד מושקוביץ, מיכאל שניצלר ודוד גבאי. האלבום השני - "מיאמי מסביב למדורה" (Around The Campfire) הוא אלבום א-קפלה ראשון של המקהלה, שבו נוספו לשירה גם אפקטים קוליים שונים מהמדורה.
בקיץ 2007 הגיעה המקהלה לישראל, גם הפעם בהרכב מצומצם. ביקור זה לווה בדיון ער במגזר החרדי למופעים "מעורבים" (הימצאות של גברים ונשים בנפרד, אך באותו אולם, כפי שנהוג בארצות הברית). ההופעות התקיימו, בבנייני האומה בירושלים, ובהיכל התרבות בתל אביב, בהשתתפות כ-3000 איש בכל מופע. הזמר מרדכי בן-דוד שהיה אמור להופיע עם המקהלה ביטל את הופעתו.
לקראת חנוכה 2009 יצא האלבום 'יבוא' (באותה שנה יצא גם DVD של מופע שנערך בברוקלין קולג' בסוכות אותה שנה). ב-2010 יצא אלבומם "התעוררות" (The Miami Solo Album) שבאופן חריג לא כלל טקסטים מקוריים אלא גרסאות של שירים ידועים, בביצוע סולנים מהלהקה.
אלבומם הבא, "מי לה' אלי", יצא בקיץ 2011.
בקיץ 2012 לרגל 'סיום הש"ס' העולמי; הופק קליפ מיוחד למקהלה שנקרא "when the siyum calls" -"כשהסיום קורא". הקליפ צבר מאות אלפי צפיות ביוטיוב. בנוסף, יצא לאור דיסק שכלל שירים נוסטלגיים באנגלית של מיאמי שקשורים לתורה, שיר הנושא ושיר סולו "מודים" שהושר על ידי דוד פרלמן.
בקיץ 2014 ערכה המקהלה סיבוב הופעות באירופה ובישראל ביחד עם הזמר בני פרידמן לרגל 36 שנה לפרחי מיאמי ולרגל צאת האלבום החדש UT UT. ההופעות נחלו הצלחה רבה, אך בעקבות מבצע 'צוק איתן' בוטלו שתי הופעות. ההופעה בירושלים התקיימה.
בחנוכה 2016, יצא לאור DVD חדש "מיאמי בשמחה רבה" שכלל הופעות של המקהלה, מקהלת האלומני, מיאמי 5, קליפ מיוחד של 'מקהלת האחדות' ועוד שיר שהם ביצעו. בנוסף, פורסמו קטעי סרט באורך 40 דקות של מאחורי הקלעים של סבב ההופעות של המקהלה באנטוורפן, לונדון, פריז, ישראל ומקסיקו בשנת תשע"ד.
בפסח 2016, התקיים קונצרט בניו יורק ב "ברוקלין קולג'", בו הופיעו 100 ילדים ממקהלת "the choir of unity" (מקהלת האחדות) מקהלת פרחי מיאמי. הלהקות התאחדו בשיר הסיום 'UT UT'.
בקיץ 2018 יצא האלבום 'לעולם ועד', שבו לראשונה משולבת מוזיקה אלקטרונית. זמן קצר לאחר מכן פורסמה גרסת 'קליפ' ללהיט של האלבום 'אשמח'.
סעפת
סעפת (באנגלית: Impetigo; לפי האקדמיה ללשון העברית: גַּלֶּדֶת) היא מחלת עור מדבקת ונפוצה הנגרמת עקב זיהום, ומתבטאת בהופעת שלפוחיות מוגלתיות או פצעונים/חבורות שיטחיים על הפנים (בעיקר באזור האף והפה) ובידיים.
שם המחלה נגזר מהמילה הלטינית impetere, שפירושה להתקיף. המחלה נודעת גם כ"פצעי בית ספר" (school sores).
סוגי המחלה.
המחלה מתחלקת לשני סוגים:
בתחילה מופיעים פצעים אדומים ומגרדים במקבץ או פריחה על העור. אחר כך מופיעות שלפוחיות שמתמלאות בנוזל צהבהב והאזור הנגוע הולך ומתרחב במידה ולא ניתן טיפול מתאים.
גורמים וקבוצות סיכון.
הסעפת נפוצה בעיקר אצל פעוטות בגילאים 2-6 ובעיקר בחודשי הקיץ. אנשים העוסקים בספורט הכולל מגע קרוב כמו רוגבי, פוטבול והיאבקות אולימפית/מקצוענית מועדים אף הם ללקות בה, ללא קשר לגילם. בדרך כלל היא מתפתחת אחרי פציעת/מחלת עור קודמת כמו אקזמה, עקיצות ואלרגיה לסבון או איפור.
הידבקות מתאפשרת בעקבות מגע ישיר או עקיף בפצע (למשל מגע עם בגדים שלבש החולה). גרוד הפצע יגרום בדרך כלל להרחבתו.
אי-טיפול במחלה עלול לגרום לצלקות באזור ובמקרים קיצוניים לאי-ספיקת כליות עקב התפשטות הזיהום.
טיפול ומניעה.
מתן טיפול מתאים יכול להקל על הסימפטומים ולהביא להחלמה מלאה במידה וניתן בזמן.
אם האזור הנגוע קטן, הרופא יכול לרשום משחה אנטיביוטית. אם האזור הנגוע גדול יותר, יש צורך בטיפול אנטיביוטי הניתן בכדורים או נוזל. השיפור צפוי להתרחש תוך מספר ימים.
יש לשמור על היגיינה ולהשתמש בסבון מחטא מדי יום. כדי למנוע הדבקה של אזורים נוספים בגוף, מומלץ לחבוש את האזור בפד גאזה.
יש להשתמש במגבות נפרדות משל שאר דיירי הבית כדי למנוע הדבקה.
אמצעי מניעה כוללים היגיינה אישית: ניקיון יומי עם סבון, מקלחת וקציצת ציפורניים.
פירוג
פירוג או פירוגה (בצרפתית: Pirogue) הוא כלי שיט צר וארוך, המיוצר מגזע עץ אחד.
את הפירוג/ה מייצרים על ידי כריתת גזע עץ, ללא ענפים ושורשים, יצירת חלל על ידי הוצאת החלק הפנימי של הגזע (לרוב בעזרת אש) ועיצוב חיצוני מתאים.
הפירוג היה מכלי השיט המוקדמים ביותר בשימוש האדם והשימוש בו נמשך עד ימינו בפולינזיה, בדרום-מזרח אסיה, באפריקה ובאזורים מסוימים באמריקה.
הקאנו היה במקורו פירוגה.
פירוגה
קורט ולאנדר
קורט וולנדר הוא דמות ספרותית, פרי יצירתו של הסופר השוודי הנינג מנקל. קורט הוא בלש בדרגת מפקח במשטרה השוודית, בעיר איסטד, 56 ק"מ מדרום-מזרח למאלמה.
וולנדר, המתקרב לשנות החמישים, היה בעבר נשוי למונה, אך זו עזבה, ובסדרת הספרים הוא מתואר כגרוש, אב לילדתו לינדה (שניסתה בגיל 15 להתאבד) ובן לאב בעל מצבי רוח, שהיה צייר. הוא מהורהר, קדורני, ובעל אינטואיציות חזקות החולפות לעיתים מבלי שיגיעו לתודעתו. גם הוא, כאביו, בעל מצבי רוח ונטייה להתרגז. הוא מנהל את צוותו בצורה שיתופית, מקשיב לבלשיו אך גם מתחמק מהם ופונה לדרכים משלו. בצעירותו הוא כמעט נהרג כששיכור שנחקר ניסה לדקור אותו בסכין קצבים.
וולנדר מתואר כחובב אופרה, ונוהג להאזין בנסיעה לזמרת האופרה מריה סלאס ולעיתים נוסע להופעותיה בקופנהגן, דנמרק. בספרים מתוארת לעיתים מערכת היחסים שלו עם התובעת אנט ברולין ועם אישה מריגה, לטביה בשם בייבה לייפה, אותה פגש במהלך חקירת רצח. במהלך הספרים ולקראת סופם הוא מאובחן כחולה סוכרת ואלצהיימר.
ספרים בכיכובו של קורט וולנדר.
שניים מן הספרים, "רוצחים ללא פנים" ו"הסחת דעת" תורגמו לעברית. בשנת 2002 פורסם הספר "לפני הכפור" (Innan frosten) שבו וולנדר הוא דמות משנית בעוד בתו לינדה מהווה דמות ראשית. בשנת 2007 פורסם ספר ההמשך, Kinesen "הסיני".
אזכור במדיות אחרות.
קולנוע וטלוויזיה.
מרבית הספרים זכו לגרסה מוסרטת; השחקן השוודי Rolf Lassgård גילם את קורט וולנדר בתשעה סרטי טלוויזיה בשנים 1994–2007.
משנת 2005 עד 2006 יצאו 13 פרקים של סדרת טלוויזיה בכיכובו של כריסטר הנריקסון כקורט וולנדר. הפרק הראשון "לפני הכפור" יצא כסרט קולנוע. חברת ההפקות Yellow Bird הצהירה במרץ 2008 כי תוציא 13 פרקים נוספים בסדרת סרטי וולנדר בכיכובו של הנריקסון. הסרטים שוחררו החל מינואר 2009.
רשת BBC הבריטית הפיקה בשיתוף פעולה עם השוודים מיני-סדרת טלוויזיה בת שלוש עונות המתפרסות על פני תשעה פרקים, בכיכובו של השחקן האנגלי קנת בראנה כקורט וולנדר המיוסר. בישראל הוקרנו שישה פרקים. העונה הראשונה צולמה בשוודיה בקיץ 2008, ושודרה בסוף אותה שנה. עונה שנייה שודרה בינואר 2010. העונה השלישית, שצולמה בשוודיה ובלטביה בקיץ 2011, שודרה ביולי 2012. העונה הרביעית והאחרונה כללה שלושה פרקים בלבד. הצילומים החלו באוקטובר 2014 ונערכו במקביל בדנמרק ובשוודיה; העונה שודרה במאי 2016.
בשנת 2020 עלתה לשידור בנטפליקס הסדרה "ולאנדר הצעיר", המציגה את סיפור הרקע של הדמות.
בית אגוזה
גרשם קורט פרייער
גרשֹם קורט פרייער (בגרמנית: Kurt Gerschom Freyer; 25 במאי 1885, דַרְקֶמֶן, הקיסרות הגרמנית – 24 במאי 1973, כפר סאלד, ישראל) היה חוקר אמנות ופילוסופיה שעסק ביישום התאוריה המרקסיסטית בתולדות האמנות ובפילוסופיה ההומניסטית.
חייו.