No End to Snowdrops, Philippa Bernard. Shepheard-Walwyn (Publishers) Ltd, 2009,
Mother of all bombs
נבחרת גביע דייוויס של מקסיקו
נבחרת גביע דייוויס של מקסיקו היא נבחרת טניס הגברים הלאומית של מקסיקו שיחקה בעבר בבית העליון של גביע דייוויס.
הנבחרת הופיע לראשונה בשנת 1924. במהלך התקופה היא שיחקה 174 משחקים וניצחה ב-84.
הישגים.
צ'יוטה
צ'יוטה (שם מדעי: "Sechium edule" כינויים נוספים: שׁוּ שׁוּ,כּרִיסְטוֹפִין, יֶרֶק אַגָּס, מְלָפְפוֹן קוֹצִים ועוד) הוא סוג צמח ממשפחת הדלועיים. משפחה זו כוללת צמחי גן מוכרים כגון קישוא, מלון, מלפפון ואחרים. מקורו של הצ'יוטה הוא במסו-אמריקה, וכיום מגדלים אותו בכל רחבי העולם. גידול הצ'יוטה מתבצע בעיקר במדינות ברזיל, קוסטה ריקה, אבחזיה וגאורגיה המייצאות את היבולים לאירופה, וכן בווראקוס המייצאת את הצ'יוטה לארצות הברית.
כמעט כל חלקי הצמח ראויים למאכל.
רוב אוכלי הצ'יוטה, מכירים את פירות הצמח, הנצרכים לרוב לאחר בישול קצר, כמו דלעת וקישוא. אך למעשה גם שאר חלקי הצמח: שורש, גזע, גבעולים, עלים וזרעים ראויים למאכל. חלקי הצמח הרכים משמשים כמרכיב בסלטים שונים, בעוד החלקים הקשים מתבשלים כמו ירקות שורש.
השם.
מקור השם הוא בשפה האצטקית. ומשמעותו דלעת קוצים. באנגלית מכונה לפעמים הפרי ירק אגס (vegetable-pear), בגלל צורתו המזכירה אגס, ובגרמנית שטאכלגורקה - מלפפון קוצים.
טקסונומיה.
הצמחה תועד לראשונה בבוטניקה המודרנית בעבודתו של פטריק בראון בשנת 1756 "Civil and Natural History of Jamaica".
אולוף שוורץ כלל אותו בשנת 1800 בשמו הנוכחי "Sechium".
אלישע בר-מאיר
אלישע בר-מאיר (נולד ב-20 בדצמבר 1946) הוא רופא ישראלי, מומחה ברדיולוגיה, פרופסור חבר קליני בפקולטה לרפואה של הטכניון, מנהל מחלקת רדיולוגיה בדימוס במרכז הרפואי בני ציון, מייסד ומנהל רפואי של חברת מ.א.ר וחברת מור-מאר לאבחון רפואי.
ביוגרפיה.
נולד בירושלים למרתא וצבי בר-מאיר, התחנך בגימנסיה העברית בירושלים, במגמה המזרחנית. שירת בצה"ל ביחידת האיסוף המרכזית.
החל ללמוד רפואה בבולוניה, איטליה וסיים את לימודי הרפואה באוניברסיטת תל אביב. התמחה במחלקה הרדיולוגית במרכז הרפואי סורוקה בבאר שבע. לאחר מכן השתלם בתחום הטומוגרפיה הממוחשבת (CT) בבית החולים הכללי ביוהנסבורג, דרום אפריקה.
בשנים 1980–1981 שימש מנהל תחום נוירו-רדיולוגיה במרכז הרפואי תל אביב (איכילוב), ולאחר מכן כמנהל יחידת CT בסורוקה.
בשנים 1990–2013 כיהן בר-מאיר כמנהל מחלקת רדיולוגיה במרכז הרפואי בני ציון בחיפה, ועסק רבות בהוראת רדיולוגיה לסטודנטים לרפואה ובהכשרת מתמחים ברדיולוגיה.
כמו כן עסק במחקר ופרסם למעלה מ-100 מאמרים בספרות הרפואית הבינלאומית, ובשנת 2007 קודם לפרופסור חבר קליני בפקולטה לרפואה של הטכניון. התחומים העיקריים שבהם התמחה הם קולונוסקופיה וירטואלית, צנתור לב וירטואלי, אבחון מוקדם של שבץ מוחי בטכניקת זילוח (perfusion) ואבחון מחלות דרכי המרה והלבלב בטכניקת MRCP – Magnetic Resonance Cholangiopancreatography. זכה מספר פעמים בתואר מרצה מצטיין בפקולטה לרפואה.
בין השנים 1996–2011 ארגן כנס שנתי, "מרתון MRI" להוראת יישומי CT ו-MRI מתקדמים לקלינאים ורדיולוגים, בהשתתפות מרצים מישראל ומחו"ל.
בשנת 1983 הקים יחד עם שותפים את מ.א.ר. (מרכזים לאבחון רפואי), חברה לאספקת שירותי דימות למוסדות הרפואה הציבורית. החברה החלה את פעילותה בבית חולים אלישע בחיפה. כיום החברה מפעילה שירותי דימות ואבחון רפואי ב-30 סניפים ברחבי הארץ. בשנת 1992 חברת מ.א.ר. הקימה בשותפות עם מכון מור את חברת מור-מאר המפעילה 8 סורקי MRI (תהודה מגנטית) ניידים ונייחים ב-15 אתרים בישראל.
אלישע בר-מאיר נשוי לאתי לבית פרוכט, אב לשני ילדים, מתגורר בחיפה.
פעילות אמנותית.
בר-מאיר עוסק בצילום אמנותי ואף הציג מספר תערוכות צילום. תערוכה שלו, "אבחנה דקה - 24 שעות בחיי בית חולים" מוצגת כתערוכת קבע בפקולטה לרפואה של הטכניון. בשנת 2013 ערך בר-מאיר תערוכה בגלריה רוני מירון ברמת השרון, ובשנת 2014 השתתף בתערוכת צילום בגלריה במעלות.
תערוכת קבע של עבודותיו מוצגת במכון מ.א.ר. בקניון קסטרא בחיפה.
אלישע בר-מאיר כתב מספר סיפורים. בשנת 2009 זכה סיפור קצר מפרי עטו בפרס עידוד היצירה ע"ש עופר לידר. כמו כן כתב ביקורות ספרים במוסף "ספרים" ו"גלריה" בעיתון הארץ.
נבחרת גביע דייוויס של דנמרק
נבחרת גביע דייוויס של דנמרק היא נבחרת טניס הגברים הלאומית של דנמרק שיחקה בעבר בבית העליון של גביע דייוויס.
הנבחרת הופיע לראשונה בשנת 1921. במהלך התקופה היא שיחקה 188 משחקים וניצחה ב-90. הנבחרת שיחקה בבית העליון בשנים 1988-1988 ו-1993–1996
הישגים.
אפסילון בפרסאוס
ε בפרסאוס הוא הכוכב הרביעי בבהירותו בקבוצת הכוכבים פרסאוס עם בהירות נראית מדרגה 2.89. למעשה מדובר במערכת מרובת כוכבים במרחק של כ-640 שנות אור ממערכת השמש.
מאפיינים.
ε בפרסאוס נראה בטלסקופ ככוכב כפול ששני מרכיביו נמצאים במרחק זוויתי של כ-9 שניות קשת זה מזה. ממרחק של כ-640 שנות אור מרחק זוויתי זה שקול למרחק פיזי של לפחות 1,800 יחידות אסטרונומיות וזמן ההקפה של השניים הוא לפחות 16,000 שנים. הכוכב הבהיר מבין השניים, ε בפרסאוס A, הוא ככל הנראה בעצמו מערכת בת שניים או שלושה כוכבים. במרחק זוויתי של כ-80 שניות קשת מ-ε בפרסאוס A נמצא כוכב עמום נוסף עם בהירות מדרגה 14, אך ככל הנראה הוא לא קשור למערכת ורק במקרה נמצא על אותו קו ראייה.
ε בפרסאוס A.
ε בפרסאוס A הוא ענק כחול מסוג ספקטרלי B1.5 III (לפעמים מסווג גם כתת-ענק כחול), מסתו כ-13.5 מסות שמש ורדיוסו כ-7 רדיוסי שמש. טמפרטורת פניו היא למעלה מ-27,000 קלווין והוא קורן בעוצמה של פי 2,300 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך בשל הטמפרטורה הגבוהה כמעט כל קרינתו היא בתחום העל-סגול, כך שעוצמת ההארה הכוללת שלו היא יותר מפי 70,000 מעוצמת ההארה של השמש. עוצמת ההארה של ε בפרסאוס A משתנה בכעשירית של דרגת בהירות במחזוריות של 3 שעות, 50 דקות ו-50 שניות והוא מסווג כמשתנה β בקפאוס. בדומה לכוכבים מסוגו, ε בפרסאוס A מסתובב על צירו במהירות גבוהה של לפחות 130 קילומטר בשנייה והוא משלים הקפה על צירו ביומיים, 5 שעות ו-47 דקות.
מדידות של מהירותו הרדיאלית מראות שינויים עם מחזוריות של 14 ימים, שעה ו-40 דקות, מה שמצביע על קיומו של בן זוג עמום וקרוב מאוד, שמקיף את ε בפרסאוס A במסלול אליפטי למדי, כך שהמרחק ביניהם משתנה בין 30 רדיוסי שמש ו-90 רדיוסי שמש (0.14 - 0.42 יחידה אסטרונומית). לא ניתן לצפות בבן הזוג ישירות, אך ניתן להעריך שמסתו היא בין 0.85 מסת שמש ל-1.77 מסות שמש ורדיוסו בין רדיוס שמש ל-1.8 רדיוסי שמש. בהנחה שגילו זהה לגילו של בן הזוג, אז מדובר בכוכב הסדרה הראשית, אך סוגו הספקטרלי נע בין K ל-A ולא ניתן לזיהוי. תצפיות לאורך זמן מראות שינויים מחזוריים נוספים בעלי זמן מחזור ארוך בהרבה. הסבר אפשרי לכך הוא כוכב שלישי עם מסה של בין 2.3 מסות שמש ל-5.3 מסות שמש שמקיף את בני הזוג הצמודים במרחק של לפחות 13 יחידות אסטרונומיות ובמחזוריות של 26 שנים. כוכב עם מסה כזאת צפוי להיות כוכב הסדרה הראשית מסוג A או B עם עוצמת הארה מספקת כדי להבחין בספקטרום הקרינה שלו בנפרד מהספקטרום של הכוכב הראשי, אבל התצפיות לא העלו תוצאות מתאימות. לא ידוע מה הסיבה לכך שלא ניתן להבחין בכוכב זה, ייתכן שהמסלול הוא אליפטי והציר הראשי קרוב לקו הראייה כך שהמרחק הזוויתי בינו ובין הכוכב הראשי קטן מאוד ולא מאפשר להבחין ביניהם, ייתכן שהוא גוף עמום בהרבה ולא כוכב הסדרה הראשית וייתכן שהיותו של הכוכב הראשי כוכב משתנה פוגעת בדיוק של המדידות ולמעשה מדובר בשני כוכבים בלבד.
ε בפרסאוס B.
ε בפרסאוס B הוא כוכב הסדרה הראשית לבן מסוג ספקטרלי A2 V, תכונותיו לא ידועות, אך לכוכבים מסוגו יש מסה סביב 2.2 מסות שמש ורדיוס של כ-1.8 רדיוסי שמש. טמפרטורת פניו היא סביב 8,800 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 2.5 מעוצמת ההארה של השמש, כך שתרומתו לעוצמת ההארה הכוללת של המערכת זניחה. בהירותו היא מדרגה 10.3 בלבד כך שנחוץ טלסקופ כדי להבחין בו.
סינוור
סינוור הוא התחושה הוויזואלית הנוצרת כאשר קיימים בשדה הראייה עצמים בוהקים. תחושה זו עשויה להתבטא בחוסר נוחות ואף באובדן יכולת חלקי או מלא להבחין בפרטים. סינוור חוסר נוחות מתבטא בתחושת צורך להעתיק את המבט ממקור האור בנוסף לאובדן היכולת להבחין בפרטים. סינוור אובדן יכולת מפריע להבחין בפרטים מבלי לגרום חוסר נוחות. דוגמה למצב כזה היא פעולה של נהיגה ברכב לכיוון מערב בעת שקיעת השמש.
עצמת הסינוור מושפעת מההפרש בעצמת האור, מהזווית בין העצם המסנוור למוקד המבט, ומרמת ההסתגלות הנדרשת מהעין לתאורה.
הגורמים לסינוור.
סינוור יכול להגרם כתוצאה ממקור אור ישיר בתחום שדה הראייה (מלאכותי או טבעי) או כתוצאה מהחזר אור ממשטחים. על פי רוב, הגורם העיקרי לסינוור הוא ההפרש בין עצמת האור המוקרנת מהעצם המסנוור לעומת הסביבה והעצם בו ממוקד המבט, אך ייתכן גם סינוור גם כאשר עצמת התאורה אחידה ובלבד שמדובר בעצמה גבוהה מאוד (למשל אזור מושלג המחזיר אור שמש מלא).
גורם אפשרי נוסף לסינוור הוא מעבר מאזור חשוך מאוד לאזור מואר מאוד (למשל יציאה מחניון חשוך ישירות לאור יום).
המנגנון הפיזיולוגי של הסינוור.
מקור הסינוור נמצא מחוץ לעין. בעת התרחשות סינוור יכולים לקרות אחד או יותר מהתהליכים הבאים:
סינוור של מכשירים אופטיים.