מאז הקמתה מפעילה התאחדות הצופים בכל כמה שנים את קורס תג היער, הקורס משלב בין כל תנועות וארגוני הצופים בישראל מתקיים ב"חוות הצופים" ומיועד למבוגרים התופסים תפקידי מפתח (שכירים ומתנדבים). קורס תג היער קיים ברוב התאחדויות הצופים בעולם ונחשב לקורס היוקרתי והחשוב ביותר כיום בתנועת הצופים העולמית.
קורס תג הצופיות הישראלי.
בשנת 2005 התקיים בפעם הראשונה קורס נוסף של ההתאחדות, קורס תג הצופיות הישראלי. הקורס דומה בתכניו לקורס תג היער אך מיועד לצעירים בגילאי 17 מכל ההתאחדות. הקורס מתקיים פעם בשנה. הקורס נקרא לזכרו של אריה כרוך, ממקימי תנועת הצופים בישראל. יוזמי הקורס היו חברי שנת שירות בגרעין המרכז הארצי לצופיות, כאשר אילן זילכה, ראש צופי ישראל באותה שנה, אימץ את הרעיון וקידם אותו. מאז, מתקיים הקורס מדי שנה, כאשר הוא מתפתח וגדל, עם מבנה הנשאר קבוע - כ-60% משתתפים יהודים ו-40% משתתפים ערבים ודרוזים. צוות הקורס בנוי מ-50% יהודים ו-50% ערבים ודרוזים.
קורס תג הים.
החל משנת 2008 מפעילה התאחדות הצופים את קורס "תג הים" ע"ש יהודה ברקאי. זהו קורס ייחודי לבכירי התאחדות הצופים, בוגרי קורס תג היער, המשלב חוויה ימית וחברתית יחד עם לימודים מעשיים ותאורטיים המקנים התמצאות כללית בים. הקורס כולל מפגשים רבים במהלך השנה ושיאו הוא מפגש של ארבעה ימים רצופים בבית הספר לקציני ים בעכו. מספר המשתתפים בכל קורס הוא 50 חניכים.
מטרות הקורס:
קורס תג הצופיות הימי.
בעקבות פנייתם של הצעירים בוגרי קורס תג הצופיות לפתיחת קורס דומה לקורס תג הים המיועד למבוגרים, הקימה ההתאחדות את קורס "תג הים" לצעירים, הקורס מתקיים במספר מוקדים: באזור הצפון – הפעילות מתמקדת בחיפה ובאזור המרכז והדרום – הפעילות מתמקדת בנמל יפו.
אות יקיר הצופים.
אות יקיר הצופים הוא פרויקט של התאחדות הצופים והצופות בישראל להצדעה, הכרה והוקרה בבוגרי תנועת הצופים לדורותיה. האות מוענק לבוגרים בודדים של תנועת הצופים, חברי כל הארגונים, בגין הישגים אישיים הראויים להערכה מיוחדת, שעשייתם ותרומתם לחברה ולמדינה, מזוהה יותר מכל עם ערכי הצופיות עליה גדלו והתחנכו ולאחר שנמצאו ראויים לקבלת האות על ידי וועדה ציבורית שהוקמה לצורך בחירתם.
פרויקט "יקיר צופי ישראל" הושק לראשונה בשלהי שנת 2009.
קשרים בינלאומיים.
ג'מבורי הצופים העולמי.
התאחדות הצופים והצופות בישראל היא האחראית הרשמית על הוצאת משלחות מטעם מדינת ישראל למחנה הג'מבורי העולמי של תנועת הצופים המתקיים מדי ארבע שנים. בשנים האחרונות כל מדינה אשר מארחת את אירוע הג'מבורי מקיימת גם אירוע "קדם-ג'מבורי" כשנתיים לפני האירוע הגדול, כהכנה לג'מבורי העולמי, וגם אליו ההתאחדות בוחרת לעיתים לשלוח משלחת ארצית. כל משלחת למחנה ג'מבורי עולמי כוללת נציגים מכלל ארגוני הצופים בישראל, ערבים, יהודים ודרוזים.
ועידת הצופים העולמית והאירופאית.
מידי 3 שנים מתקיימת ועידת הצופים העולמית, אליה מגיעים נציגים בכירים מכלל ארגוני הצופים בעולם. הנציב הבינלאומי של התאחדות הצופים והצופות בישראל אחראי לארגן משלחת ממדינת ישראל לאירוע. בוועידה זו מתקיימות בחירות לוועד הצופים העולמי, נערכות הצבעות בנושאים שונים והחלטות בנוגע לקבלת מדינות חדשות לארגון הצופים העולמי. ועידת הצופים העולמית האחרונה התקיימה בסלובניה.
מאז הצטרפותם של צופי ישראל לאזור אירופה של תנועת הצופים העולמית, משתתפים נציגי ההתאחדות גם בוועידת הצופים האירופאית המתקיימת אף היא מידי 3 שנים ובה מתקיימות בחירות לוועדת הצופים האירופאית, נערכות הצבעות בנושאים שונים ונקבעת האסטרטגיה של צופי אירופה ל-3 השנים הבאות. בשנת 2013 התמודד מועמד מטעם צופי ישראל בבחירות לוועדה האירופאית אך לא זכה.
שותפות ישראל-גרמניה.
להתאחדות שיתוף פעולה הדוק עם תנועת הצופים בגרמניה, ובמיוחד עם ארגון הצופים והצופות הפרוטסטנטים בגרמניה (VCP-Verband Christlicher Pfadfinderinnen und Pfadfinder) הגרמני, הכולל חילופי משלחות ומפגשים בינלאומיים.
איגוד ארגוני הצופים בדרום-מזרח אירופה.
באוקטובר 2015 הצטרפה התאחדות הצופים והצופות בישראל כחברה באיגוד ארגוני הצופים בדרום-מזרח אירופה, תת-אזור בארגון הצופים האירופאי. כחלק משותפות זו, נציגי ההתאחדות לוקחים חלק באירועים שונים המתקיימים במדינות הבלקן ושאר המדינות בדרום-מזרח אירופה, וההתאחדות משתפת פעולה לקידום פרויקטים שונים יחד עם המדינות השכנות.
יום המחשבה הבינלאומי.
התאחדות הצופים והצופות בישראל מציינת מדי שנה ב-22 בפברואר את יום המחשבה הבינלאומי. יום זה נחגג בתנועת הצופים בכל העולם, לעיתים בשם "יום המייסד" אך לרוב בשם "יום המחשבה" ובשיתוף עם אגודת המדריכות והצופות העולמית. ההתאחדות מעבירה לארגוני הצופים בישראל מידע והצעות לפעילות בנושא המרכזי של יום המחשבה.
משפחת אהרנסון
משפחת אהרנסון (בלועזית: Aaronsohn) היא משפחה יהודית ידועה בתולדות היישוב. בני המשפחה עלו לארץ ישראל מבקאו שברומניה בשנת 1882, עם תחילת העלייה הראשונה, ונמנו עם מייסדי המושבה זכרון יעקב. רבים מבני המשפחה נמנו עם מקימי ארגון המחתרת "ניל"י" ומנהיגיו, ולכן שמה של המשפחה נקשר תדיר לארגון זה.
בני המשפחה שעלו ארצה היו האב אפרים-פישל אהרנסון, האם מלכה והילדים אהרן וצבי (הירש). בארץ נולדו שמואל (סם), אלכסנדר (אלכס), שרה ורבקה. שתי בנות, ויטיה וליבה, מתו בלידתן בשנת 1888, ככל הנראה מקדחת הביצות. בנוסף, הגיעו לארץ בשנת 1882 גם קלמן משה אהרנסון, אחיו הצעיר של אפרים-פישל, ואחותו שרה אהרנסון (לימים שוורץ), שהתיישבו בזכרון יעקב והקימו בה משפחות.
אפרים-פישל היה איכר, מחלוצי הכורמים, שהקים משק בזכרון יעקב. לפי כמה מקורות היה אפרים-פישל הראשון ממתיישבי זכרון יעקב שהפסיק לקבל את תמיכת הברון רוטשילד, פילנתרופ היישוב. הבן הבכור אהרן, נחשב איש אשכולות - אגרונום, מדען, סייר, יזם ופוליטיקאי. הוא נמנה עם הבולטים בקרב בני הדור הראשון שגדל בארץ, אשר נקראו אז "האתרוגים" (כינוי שהפך לאחר שנים ל"צברים"). אהרן זכה לפרסום עולמי בעקבות גילויו את 'אם החיטה' בשנת 1906. במהלך מלחמת העולם הראשונה הקים והנהיג את המחתרת "ניל"י", שבה פעלו גם אחותו שרה אהרנסון, אבשלום פיינברג, יוסף לישנסקי ואחרים.
תוך כדי פעולות המחתרת ולאחר חשיפתה, בין השנים 1919-1915, עברו אחדים מחברי המשפחה עינויים, כמו אפרים-פישל, שרה, צבי וחברי ניל"י נוספים; שרה התאבדה בעקבות תפיסתה ועינויה בידי העותמאנים, ולאחר שגילתה כי הגיעה הוראה להוציאה להורג. אהרן נעלם עם מטוסו מעל תעלת למאנש בין בריטניה וצרפת.
האם מלכה נפטרה בשנת 1912 והאב אפרים-פישל - בשנת 1939. הבן צבי נפטר בשנת 1929, אלכס בשנת 1942, ושמואל בשנת 1950. האחרונה מדור "האתרוגים" והצעירה מבני משפחת אהרנסון, רבקה, נפטרה בשנת 1981.
בביתם של אפרים-פישל ומלכה בזכרון יעקב, הוא "בית אהרנסון", הוקם מוזיאון לתולדות המשפחה ומחתרת ניל"י. על בני המשפחה ועל ניל"י נכתבו ספרים ומאמרים, ורחובות רבים ברחבי הארץ נקראו על-שם אהרן אהרנסון ועל-שם שרה אהרנסון, שני בני המשפחה הידועים ביותר. כל צאצאיהם של צבי ושל שמואל, היחידים מבני אהרנסון שהקימו משפחות משלהם, חיים ופועלים בארץ.
לקריאה נוספת.
פרסומים שנכתבו על ידי בני המשפחה:
פרסומים שנכתבו על אודות המשפחה בידי צאצאיה:
קסרס
קָסֶרֶס (ספרדית Cáceres) היא עיר במערב ספרד, בקהילה האוטונומית אקסטרמדורה. היא עיר הבירה של הפרובינציה הקרויה על שמה. בקסרס יש כ-88,000 תושבים, ועוד 15,000 סטודנטים הלומדים באוניברסיטת אקסטרמדורה בעיר.
היסטוריה.
ראשיתה של קסרס בעיר הרומאית נורבה קייסרינה (Norba Caesarina) שהוקמה במקום במאה הראשונה לפנה"ס על הדרך המרכזית שכונתה מאוחר יותר דרך הכסף (Vía de la Plata). הויזיגותים הרסו את העיר במאה החמישית, והיא נבנתה מחדש רק במאה ה-9 בידי המוסלמים, שניצלו את מיקומה האסטרטגי כדי להקים בה בסיס צבאי מול הממלכות הנוצריות של צפון ספרד. במאה ה-13 בוצרה בחומה, אך זו לא יכלה לכוחותיו של אלפונסו התשיעי מלך לאון, שכבשוה ב-23 באפריל 1229. תאריך זה הוא יומו של גאורגיוס הקדוש (San Jorge בספרד), ומאז נחשב הקדוש לפטרונה של העיר.
אתרים.
בשנות השלטון הספרדי בדרום אמריקה הופנו כספים רבים לבניית העיר. מרכזה המשופע במונומנטים לא השתנה הרבה מאז המאה ה-18.
העיר העתיקה של קסרס קיבלה ב-1986 מאונסק"ו מעמד של אתר מורשת עולמית.
אולימפיאדת בייג'ין (2008)
לויתן
לוויתן
ארבעת פרשי האפוקליפסה
ארבעת פרשי יום הדין או ארבעת פרשי האפוקליפסה הם דמויות המופיעות בספר חזון יוחנן של הברית החדשה, המתאר את מאורעות אחרית הימים.
פרק ו' של הספר מתייחס לארבעה פרשים על פי צבע סוסם, ומפרש אותם כ: "מלחמה", "רעב", "מגפה" (או כיבוש), ו"מוות", כאשר ניתן שם מפורש רק לאחרון מביניהם - מוות.
המקור התנ"כי.
המוטיב של ראיית ארבעה רוכבי סוסים המהווים שליחי האל, מבוסס ככל הנראה על נבואותיו של זכריה:
פרק ו' בספר חזון יוחנן.
פסוקים 1–8 בפרק ו' של ספר חזון יוחנן מתארים את אחרית הימים:
פרשנות.
הסוס הלבן.
ישנן מספר פרשנויות למהות פרש זה. פרשנות אחת גורסת כי הפרש מסמל כיבוש ארצות: צבעו הלבן של הסוס מסמל ניצחון, והכתר מסמל את השלטון - הפרס הניתן למנצח במלחמה ולכובש הארצות. פרשנות אחרת היא שהקשת היא סמל לאויב התרבות היוונית (הספר נכתב במקורו ביוונית) - האימפריה הפרתית, אשר צבאה התפרסם בכוחות הקָּשתים שלו. בנוסף לכך, יש המפרשים כי פרש זה מסמל את האנטיכרייסט. לעיתים מפורש הפרש כפרש המביא מגפה. פרשנות זו ניתן למצוא בעיקר בתרבות פופולרית.