ב-3 ביוני, במקביל לגיחות צילום שמטרתן הייתה בדיקת תוצאות ההפצצה, ביצע חיל האוויר סיורים אלימים במטרה להפגין נוכחות ולמנוע שיקום של האתרים הפגועים. בכל שעה לערך הוזנק זוג מטוסי סקייהוק לעבר האזור שהופצץ. המטוסים תקפו ברקטות מטרות מזדמנות. הזוג הראשון המריא בשעה 6:45 והאחרון ב-18:10. במהלך היום הזניקו המצרים לראשונה מטוסים לעבר החזית. בסך הכל הוזנקו ארבע רביעיות של מטוסים מצריים. אליהם הפנתה הבקרה האווירית הישראלית מטוסי מיראז'. בקרבות אוויר שנערכו ביום זה הופלו ארבעה מטוסי מיג 21 מצריים. שני המיגים הראשונים הופלו על ידי דרור חריש, השלישי על ידי רן פקר ורביעי על ידי איתמר נוינר.
גם בימים הבאים המשיך חיל האוויר לפטרל באזור המופצץ, לפגוע במטרות מזדמנות ולשבש את פעולות השיקום.
כוניה
כּוּנְיָה (בערבית كنية) הוא שם או כינוי מקובל בעולם הערבי והמוסלמי, שאדם מאמץ לעצמו במהלך חייו בנוסף לשמו המקורי. הכוניה מתייחסת בדרך כלל לשם הבן הבכור של האדם. מי שעדיין לא נולדו לו ילדים, מאמץ לעצמו כוניה על שם דמות היסטורית, או על שם אביו, או על שם תכונה או כינוי של אותו אדם. הכוניה נחשבת לסוג של אות כבוד, ויש אנשים שהכוניה שלהם מוכרת יותר מאשר שמם המקורי.
לגברים הכוניה מתחילה במילה אבו (أبو - אב בערבית), ולנשים במילה אום (أم - אם בערבית).
אולטרא-שורש
אולטרה שורש
אולטרא שורש
שורש ברינג
אולטרה-שורש
כל אל ערב
להקות חיל האוויר
מתחילת שנות ה-70 החלו להופיע להקות צבאיות שונות וצוותי הווי שונים בחיל האוויר. הבולטות שבהן הן להקת חיל האוויר, רביעיית הזמר של חיל האוויר, צוות הווי חיל האוויר וצוות בידור חיל האוויר.
צוות הווי חיל האוויר.
לאחר מלחמת ששת הימים החלו להופיע בצה"ל ובציבור האזרחי סימני אופוריה. הייתה דרישה לראות יותר להקות צבאיות שיבטאו את הניצחון הצבאי במערכה, ועל כן הוקמו באופן מיידי להקות וצוותי הווי כמעט לכל החילות שלא הפעילו עד כה גופי בידור צבאיים כולל חיל האוויר. ואכן בשנים 1967–1973 היו הלהקות הצבאיות בתקופת השיא שלהן.
בסוף שנת 1970 הוקם לראשונה צוות הווי בחיל האוויר שנקרא צוות ח"ן אוויר. הצוות הורכב מחיילות בלבד, ומפני שנאסר על חיילות אז להגיע למוצבים שבתעלה, צוות ההווי הופיע בעיקר במרכז. בהמשך הצוות הורחב, נוספו לו עוד חיילים, והוא הפך לצוות הווי חיל האוויר.
צוות זה העלה באותה השנה את התוכנית "שבר ענן". על הניצוח והעיבודים המוזיקליים הופקד המלחין יעקב הולנדר. בין חברי הצוות היו אילן וירצברג, דניאלה מיכאלי ועליזה אביב. התוכנית מנתה כמה שירים שהוקלטו על אריך נגן עם מספר רב של שירים שביטאו את ההווי בחיל האוויר, הבולטים בהם היו "הטובות לטייסים" (דידי מנוסי/צבי בורודו) ששרו בנות הלהקה ו"מתי הולכים הבחורים לישון" (רפי פרבמן/יעקב הולנדר).
צוות בידור חיל האוויר.
הצוות פורק, ובשנת 1973 הוחלט על הקמת גוף חדש בחיל, צוות בידור חיל האוויר שהעלה את התוכנית "מסביב לעולם בשמונים דקות". בתוכנית זו החלה הזמרת נתנאלה את הקריירה שלה. נתנאלה בלטה בתוכנית כסולנית לצד אילן וירצברג, עמי ויינברג, מתי סרי, דורין כספי, אבי וולף ועוד. את העיבודים ערך מתי כספי. הוא גם עסק בהדרכה המוזיקלית, וזאת במסגרת שירות המילואים שלו. כספי אף הלחין את רוב שירי התוכנית למילים של דן אלמגור. את הלהיט הגדול של התכנית "געגועים הביתה" שנתנאלה שרה סולו הלחין אילן וירצברג למילים של אלמגור. שירי התוכנית הוקלטו באותה שנה על תקליט אריך נגן.
"היה לי חבר היה לי אח".
באותה שנה לאחר ירידת התוכנית פרצה מלחמת יום כיפור ולצוות הגיע שיר חדש שנכתב על ידי יורם טהרלב ויאיר רוזנבלום: "היה לי חבר היה לי אח", ששרה סולו נתנאלה בעיבודו של רוזנבלום. השיר הפך ללהיט במהלך המלחמה והוקלט לאוסף שירי מלחמת יום כיפור. תקופת הזוהר הגדולה של הצוות הייתה דווקא בזמן מלחמת יום כיפור, לאחר הצלחת השיר שהפך לנכס צאן ברזל בזמר העברי.
להקת חיל האוויר.
הצוות פורק בסוף אותה שנה, וב-1974 הוקמה להקת חיל האוויר שהעלתה תוכנית מצליחה שנקראה "מוכרחים להמשיך לנגן". על הניצוח והעיבודים המוזיקליים הופקדו יאיר רוזנבלום ועמי גלעד. שם התוכנית היה כשם אחד השירים הבולטים, "מוכרחים להמשיך לנגן", (עודד פלדמן/יאיר רוזנבלום) בעקבות נאום שנשא מפקד חיל האוויר, בני פלד. שיר נוסף שנכתב על ידי יורם טהרלב ויאיר רוזנבלום) היה הלהיט "תמיד עולה המנגינה", וכמו כן השירים "שיר פשוט" ו"הבלדה על דדלוס ואיקרוס" לצד שישה שירים נוספים שכולם הוקלטו על תקליט אריך נגן שנשא את שם התוכנית. בין חברי ההרכב היו נתנאלה, דני בסן, רחל שיין ארגמן, שפי ישי, איריס שמי, עמי ויינברג, אמיר פרוהליך ודגנית קריב.
רביעיית חיל האוויר.
שנה לאחר מכן צומצמה פעילות הלהקה בחיל והוחלט להקים רביעיית בידור שנקראה "רביעיית הזמר של חיל האוויר" שהעלתה את תוכניתה "בוא אלינו ונשיר". הרביעייה מנתה את גילת אנקורי, ויקי תבור, דולי ענבר ורמי בריל, עם חמישה נגנים נוספים. השם השני של התוכנית היה "משירי מרדכי זעירא ועוד שירים יפים", ובוצעו בה שירים ידועים של המלחין מרדכי זעירא בהם "היו לילות", "לילה לילה", "מה אומרות עינייך", "על גבעות שיך אבריק", "שירת הנודד" ומחרוזת משירי זעירא, לצד שירים חדשים שהלחין מתי כספי שהמשיך במסגרת שירות המילואים שלו לעבוד עם הצוות כמעבד המוזיקלי. כספי הלחין ללהקה את השירים "אם תלך עכשיו" (נתן יונתן) ו"אנשי העלייה השנייה" (נתן אלתרמן) שהפכו ללהיטים, "בלדה למטוס זקן", "בוא אלינו ונשיר" ו"קשת בענן". סולנית ההרכב הייתה דולי ענבר. כל השירים הוקלטו על תקליט אריך נגן מצליח. באותה שנה הצוות פורק.
"בתוך".
בשנת 1977 הוקם שוב צוות הווי חיל האוויר. הצוות הקליט שיר אחד שהפך ללהיט, "בתוך" (יעל טבת/יאיר רוזנבלום) הזכור היטב מפסטיבל הזמר והפזמון של שנת 1977 אותו ביצעה סולו בעיבודו של רוזנבלום דפנה ארמוני שהגיעה מלהקת גייסות השריון שהתפרקה כשלצדה דני בסן, דויד ברוזה וטלי ברוזה.
הלהקות המתחדשות.
לאחר שנים רבות שלא הופיעו בחיל האוויר גופי בידור, הוקמה ב-1985 חבורת הזמר של חיל האוויר שהוציאה תקליטון, ובו הוקלטו ארבעה שירים לרדיו : "שרים לך מולדת", "כל מטוסינו שבו בשלום לבסיסם", "לראות אותך מלמעלה" ו"ציפורי הברזל". על הניצוח והעיבודים המוזיקליים הופקד סרן אבי פיינטוך.
בשנת 1986 הוקמה להקת חיל האוויר מחדש כצוות של חמש בנות וארבעה בנים. הלהיט שלה היה "ביום הטוב הזה" (עדנה פלג/חנן יובל) שהוקלט עבור השירותרום לצד שירים כמו "ציפורי לילה" ו"מנתק מגע".
שנה מאוחר יותר עלתה התוכנית "לא בשמיים" ששיריה הוקלטו לרדיו, בהם הלהיט "כנפיים" (קובי לוריא/קובי אושרת) לצד שירים כמו "לא בשמיים" ו"מלמעלה הכל רגוע".
בין חברי הלהקה באותן שנים היו ירדן בר-כוכבא, אורי כבירי (הידוע כפישנזון), חיים צינוביץ (השרוף) ואורי אמיר. בהמשך המשיכו לפעול בחיל האוויר גופי בידור, בהם להקה.
להקת חיל האוויר כיום.
כיום להקת חיל האוויר היא להקה גדולה המחולקת להרכבים מוזיקליים המופיעים בתחומי הצבא. פעילות הלהקה מרוכזת בבית חיל האוויר בהרצליה, היא מקליטה שירים מקוריים, מוציאה סינגלים לרדיו ומופיעה בתחומי הצבא.
רשת מלונות אסטרל
רשת מלונות אסטרל היא חברה פרטית שכוללת שבעה בתי מלון באילת.
הרשת נוסדה על ידי שני אנשי עסקים מאילת, אשר גבאי ובני זרח, בשנת 2003; ראשיתה כבר בשנת 1995, כאשר נבנה "מלון אסטרל נירוונה" המונה כ-80 חדרים. המלון השני שנרכש היה "אסטרל נירוונה קלאב" (2001, לשעבר "אסטרל קורל"), המונה 77 חדרים. המלון השלישי  "אסטרל מאריס" (לשעבר "גלי אילת", "אסטרל סי סייד"); נרכש ב-2003 ומונה 96 חדרים.
בשנת 2005 נרכש "מלון אסטרל ויליג'" (לשעבר "בקעת הירח"), הכולל 182 יחידות נופש. המלון החמישי של הרשת, "מלון אסטרל פאלמה" (לשעבר "מרינה קלאב", "אסטרל מרינה"), הפך לחלק מהרשת ב-2010 וכולל 152 סוויטות וחדרים לזוגות.
בשנת 2015 שופצו מלונות אסטרל מאריס ואסטרל פאלמה מהיסוד בהשקעה של עשרות מיליוני שקלים.
בסוף שנת 2018 נרכש מלון ARIA (יו סוויטס לשעבר) ועבר לניהול הרשת החל מ-2019.
הרשת מנוהלת על ידי בני זרח הממלא את תפקיד המנכ"ל, אשר גבאי אחראי על ייזום ופיתוח עסקי ואילת זרח משמשת כסמנכ"לית שיווק.
בשנת 2019/2018 זכו מלונות אסטרל פאלמה ואסטרל ויליג' במבחנים שונים בערוצי החדשות.
באוגוסט 2021 רכשה הרשת את מלון מלכת שבא באילת מידי יצחק תשובה.
פתרון באמצעות רדיקלים
פתרון באמצעות רדיקלים הוא פתרון כללי של משוואה פולינומית, שניתן להבעה כביצוע של מספר סופי של הפעולות: חיבור, חיסור, כפל, חילוק והוצאת שורש ממעלה טבעית על מקדמי המשוואה (וקבועים מן השדה).
למשל, פתרון המשוואה הריבועית formula_1 שהוא formula_2 הוא פתרון באמצעות רדיקלים.
פתרונות כלליים באמצעות רדיקלים למשוואה ממעלה ראשונה, משוואה ממעלה שלישית ומשוואה ממעלה רביעית ידועים גם הם. בשנת 1824 הוכיח נילס הנריק אבל כי אין פתרון כללי באמצעות רדיקלים למשוואה ממעלה חמישית ומעלה. שנים ספורות לאחר מכן מצא אווריסט גלואה אפיון מלא של כל המשוואות הפולינומיות שניתנות לפתרון באמצעות רדיקלים: אלו המשוואות שחבורת גלואה המתאימה להן היא חבורה פתירה. מחקרים אלו הולידו את תורת גלואה ואת תורת החבורות.
מקור השם פתרון באמצעות רדיקלים הוא מהמילה הלטינית Radix שפירושה שורש, המושג אומץ באנגלית (שורש באנגלית הוא root, אבל לפעמים לפעולת השורש ניתן לקרוא radical).
פתרון באמצעות רדיקלים ותורת גלואה.