ביחס לאדם ששהה בסוכה ברציפות מסעודה לסעודה התעוררה מחלוקת בין האחרונים האם יברך שוב 'לישב בסוכה' לפני הסעודה השנייה. לדעת הב"ח והט"ז יברך שוב, כי מן הסתם התכוון לפטור בברכתו את שהותו בסוכה רק עד הסעודה הבאה. ולדעת הלבוש, השל"ה, המגן אברהם שולחן ערוך הרב ומשנה ברורה לא יברך, כי לא הסיח דעתו מהסוכה. וכך נוהגים להלכה על פי הכלל ספק ברכות להקל.
מעבר לסוכה אחרת באמצע הסעודה.
גם במקרה שאדם עובר מסוכתו לסוכת אדם אחר באמצע סעודתו ישנה מחלוקת אם עליו לברך 'לישב בסוכה' כשממשיך הסעודה אצל חברו. דעת המגן אברהם ושולחן ערוך הרב היא שמעבר מסוכה לסוכה מצריך ברכה חדשה בסוכה אליה עבר, גם אם תכנן את המעבר מראש. ולדעת הט"ז והלבושי שרד אם כשברך 'לישב בסוכה' בסוכה הראשונה חשב לעבור באמצע הסעודה לסוכה אחרת, לא יברך בה 'לישב בסוכה'. דעת המשנה ברורה שמחמת שהדבר שנוי במחלוקת, מספק לא יברך.
אכילה בסוכה
מצוות אכילה בסוכה היא אחד ממרכיבי מצוות הישיבה בסוכה הנלמדת מהפסוק: בַּסֻּכֹּת תֵּשְׁבוּ שִׁבְעַת יָמִים. בשונה מהמרכיב השני של מצוות הסוכה, חובת השינה בסוכה, הכוללת כל סוג של שינה - שנת קבע ושנת ארעי כאחד, חובת האכילה בסוכה כוללת רק אכילת קבע ולא אכילת ארעי.
מעבר למצווה הכללית לאכול בשבעת ימי חג הסוכות בסוכה, למדו חכמים מדרשת הפסוקים שישנה חובה מהתורה לאכול כזית לחם בסוכה בלילה הראשון של חג הסוכות, כדוגמת מצוות אכילת כזית מצה בליל הסדר.
מקור המצווה.
מצוות הישיבה בסוכה מופיעה בפרשת אמור שבספר ויקרא: , למדו חכמים מהמילה 'תשבו' שמצוות הישיבה בסוכה משמעותה מגורים בסוכה כדרך שאדם יושב בביתו בכל השנה, ואחד הדברים העיקריים שאדם עושה בביתו הוא אכילה: .
מצוות אכילה בלילה הראשון של סוכות.
מלבד החיוב שישנו כל ימי החג לאכול רק בסוכה, בשעה שרוצה לאכול. למדו חז"ל שישנו חיוב נוסף לאכול לחם בלילה הראשון של סוכות.
חז"ל בתלמוד למדו חיוב זה בגזרה שווה ממצוות אכילת מצה בלילה הראשון של חג הפסח:
הראשונים נחלקו אם שיעור הלחם שיש לאכול הוא כזית, בדומה לרוב שיעורי האכילה ולמצוות מצה, או יותר מכביצה, שהוא השיעור של אכילת קבע המחייבת בסוכה. להלכה, פסקו הטור והשולחן ערוך שדי באכילת כזית, אך המשנה ברורה כותב כי ראוי למי שיש לו לחם להחמיר ולאכול יותר מכביצה.
הגדרת אכילת קבע וארעי.
מאפה מחמשת מיני דגן.
מכיוון שגם בשאר ימות השנה, לעיתים רגיל אדם לאכול אכילת עראי גם בדרכים וכדומה, למדו חכמים שכוונת הפסוק היא לחייב את האדם לאכול את סעודות הקבע שלו בסוכה. עם זאת, אכילת ארעי מותרת גם מחוץ לסוכה: , אלא שבהגדרת "אכילת ארעי" לעומת "אכילת קבע" נחלקו האמוראים במסכת סוכה. לדעת רב יוסף, אכילת ארעי (של מאפה העשוי מחמשת מיני דגן) היא: , ולדעת אביי, השיעור הוא ". מפרש רש"י את דברי אביי, שהתלמיד . ובפירושו על הגמרא פירש רש"י ש"מלא פיו" הכוונה לביצה (ללא קליפתה): .
כשיטת רש"י, הסובר שמאפה שנפחו שווה לנפח ביצה או קטן ממנה, מותר לאוכלו גם מחוץ לסוכה, כתבו מספר ראשונים, בהם: בעלי התוספות, הרא"ש והר"ן. לעומתם, דעת הרמב"ם ורי"ץ גיאת היא שגם מעט יותר מכביצה פטור מסוכה, ורק כאשר הנפח גדול משמעותית מביצה צריך לאוכלו בסוכה.
למעשה, בשולחן ערוך נפסק כדעת המחמירים, שכל מאפה מעל נפח ביצה יש לאוכלו בסוכה: .
פירות ושאר מאכלים.
מאכלים שאינם ממיני הדגן, כגון פירות וירקות, בשר, קטניות ושאר המאכלים, אין אכילתם נחשבת לאכילת קבע, ומותר לאוכלם מחוץ לסוכה. אמנם כאשר אדם קובע סעודה על מאכלים שאינם מדגן, נחלקו הראשונים האם החלטת האדם לקבוע סעודתו עליהם מחשיבה את אכילתם לאכילת קבע.
תבשיל מחמשת מיני דגן.
לגבי תבשיל העשוי מחמשת מיני דגן (שברכתו 'מזונות') קיימת מחלוקת האם האוכל ממנו כשיעור נפח ביצה חייב לאוכלו בסוכה. לדעת הרא"ש והטור, וכך פסק השולחן ערוך, רק כאשר אוכל ממנו שיעור של קביעת סעודה (ארוחה) חובה לאוכלו בסוכה. אך אם טועם ממנו בלא כוונה לשבוע, אף אם זה יותר מכביצה - אין חובה לאוכלו בסוכה. מאידך, לדעת המגן אברהם ושולחן ערוך הרב, גם תבשיל העשוי מדגן, האוכל כביצה ממנו חייב לאוכלו בסוכה, כדין מאפה דגן. וכך פסקו מספר אחרונים.
משקאות.
ככלל, משקאות מותר לשתות מחוץ לסוכה ללא הגבלה. כפי הנלמד מהמשנה במסכת סוכה ב, ד: . והכוונה שכל שתייה נחשבת לארעי ומותרת מחוץ לסוכה. אולם לגבי שתיית משקאות חריפים, שיש לה יותר חשיבות משתייה רגילה, נחלקו הפוסקים אם שתייתם בדרך קביעות (בחבורה) נחשבת ל'אכילת קבע': לדעת האור זרוע, וכך פסק המגן אברהם, וחשש לדעתו המשנה ברורה, כל התאספות לשתיית משקה חריף בחבורה נחשבת ל'קבע' ואסורה מחוץ לסוכה. ולדעת הריטב"א אמנם משקה חריף מותר לשתות מחוץ לסוכה, אך יין, מפני חשיבותו, אין לשתות ממנו אפילו רביעית מחוץ לסוכה. ודעת הרא"ש שהואיל ואין שבעים ממשקאות חריפים, כולל יין, אין חובה לשתותם דווקא בסוכה. וכמותו נקטו השולחן ערוך והרמ"א.
ההידור באכילת ארעי בסוכה.
על אף שאכילת ארעי מותרת מחוץ לסוכה, המשנה במסכת סוכה מביאה מעשה של רבן יוחנן בן זכאי, ומעשה נוסף של רבן גמליאל, שהחמירו על עצמם לאכול ולשתות אכילת ארעי בסוכה: . והגמרא שם בארה שהמשנה הביאה מעשים אלו כדי ללמד ש.
הידור זה הובא להלכה בשולחן ערוך: .
יחסי איטליה–קרואטיה
בין איטליה לבין קרואטיה מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים, ואף שיתוף פעולה בנושאים שונים. כמו כן השתיים חברות באיחוד האירופי ובנאט"ו.
היסטוריה.
במהלך המאה ה-13 כבשה הרפובליקה של ונציה את אזור דלמטיה, ושלטה בו עד לשנת 1797. במהלך מלחמת העולם הראשונה לחמו הקרואטים כחלק מהצבא האוסטרו-הונגרי נגד איטליה, ובמהלך מלחמת העולם השנייה לחמה איטליה בממלכת יוגוסלביה, אולם לאחר הקמת המדינה העצמאית של קרואטיה, היו שתי המדינות חלק ממדינות הציר, ושיתפו פעולה עם גרמניה הנאצית. כיום שת המדינות חברות באיחוד האירופי ובנאט"ו, ומשתפות פעולה ביניהם במגוון תחומים.
יחסים דיפלומטיים.
היחסים בין המדינות כוננו ב-17 בינואר 1992. קרואטיה מחזיקה באיטליה שגרירות ברומא ו-3 קונסוליות בבארי, מילאנו, ג'נובה, פאדובה, פירנצה וטריאסטה, ואילו איטליה מחזיקה בקרואטיה שגרירות בזאגרב וקונסוליות בבויה, פולה, רייקה, ספליט ואומאג.
אוכלוסייה.
ישנם כ-19,500 אנשים ממוצא איטלקי החיים בקרואטיה, ומאידך, יש בסביבות 6,000 קרואטים באיטליה. כמו כן, ישנם כ -21,000 עובדים קרואטים באיטליה.
שיתוף פעולה כלכלי.
איטליה היא השותפה החשובה ביותר בסחר החוץ הקרואטי, וקרואטיה מייצאת אליה כ-14% מכלל התוצרת השנתית הכוללת שלה.
ב-1 בינואר 2008 נכנס לתוקף הכרזת קרואטיה על הקמת אזור השימור האקולוגי ודייג בים האדריאטי, אולם איטליה התנגדה לכך, משום שנגד הסכם שהיה לה לגבי כך עם סלובניה. במקביל, איטליה, מבלי להפר את ההסכם, הכריזה על אזור משלה כאזור כלכלי ימי ודייג.
דוד נחמייאש
יחסי אירלנד–בולגריה
יחסי אירלנד–בולגריה הם היחסים הדיפלומטיים שבין הרפובליקה של אירלנד לבין הרפובליקה הבולגרית.
סקירה כללית.
היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו ביולי 1990. הנציגות האירית הראשונה שהוקמה בבולגריה נפתחה ב-2003, אך זו הייתה נציגות ארעית שהייתה מסונפת לארגון האיחוד האירופי. בשנת 2004 אירלנד חזרה להיות מיוצגת בבולגריה באמצעות השגרירות שלה באתונה, יוון. שגרירות אירלנד בסופיה נפתחה באופן קבוע בשנת 2005.
בעוד אירלנד ובולגריה ממוקמות בצדדים ובגושים הנגדיים של אירופה, יש קווים משותפים רבים בין שתי המדינות. האהבה לאומנות, מוזיקה וריקודים מסורתיים נמצאת בתרבות של שתי המדינות. הרבה רקדנים, מחזאים ומוזיקאים איריים עובדים בבולגריה. חלק גדול מהספרים הנכתבים באירית מתורגם לבולגרית.
בולגריה ואירלנד הן חברות פעילות ומחויבות של האיחוד האירופי, המספק את המסגרת עבור רוב ענייני היחסים בין שתי המדינות.
דורן גודווין
דורן גודווין (באנגלית: Doran Godwin; נולדה ב-1 בינואר 1950) היא שחקנית בריטית.
ביוגרפיה.
גודווין מוכרת בעיקר מהופעותיה בתפקיד אריקה בייליס בסדרה הבלשית הפופולרית "Shoestring" ובדמות פיליפה ייטס בסדרת הדרמה-קומית לצדו של פיטר בולס. ב-1972 שיחקה גודווין בתפקיד הראשי בדמות אמה וודהאוס במיני-סדרה "אמה", עיבוד של ה-BBC לרומן באותו שם מאת ג'יין אוסטן. היא הרבתה להופיע בתיאטרון.
דוראן גודווין
המפלגה הדמוקרטית-נוצרית באיטליה
אלפא רומיאו 1750/2000 ברלינה
אלפא רומיאו 1750/2000 ברלינה (באיטלקית: Alfa Romeo 1750/2000 Berlina) היא מכונית סלון בעלת 4 דלתות, אשר נבנתה והורכבה על ידי חברת אלפא רומיאו האיטלקית, בין השנים 1968–1977, בגרסת 1,750 סמ"ק, ובגרסת 2,000 סמ"ק (מיוני 1971).
אלפא רומיאו 1750/2000 ברלינה.
משמעות המילה "ברלינה" באיטלקית היא סדאן.
אלפא רומיאו 2000 ברלינה עלתה בהשקתה באיטליה ביוני 1971, 2,348,000 לירטות איטלקיות.
תאוצת דגם ה-1750 סמ"ק מ-0-100 קמ"ש היא 10.2 שניות
תאוצת דגם ה-2000 סמ"ק מ-0-100 קמ"ש היא 8.75 שניות
ל-2 הדגמים הורכבו צמיגים במידות 165 SR 14.
סך הכל יוצרו 191,972 יחידות.
אבאביל
אבאביל (טיל)
אַבַּאבִּיל (באורדו: أبابيل, אנגלית: Ababeel) הוא טיל קרקע-קרקע בליסטי לטווח בינוני שפותח על ידי פקיסטן, עם טווח מרבי של כ-2,200 ק"מ. הטיל יכול לשאת ראשי נפץ קונבנציונליים או גרעיניים, ומקובל להניח שהוא בעל יכולות MIRV (ריבוי ראשי קרב), והראשון בכך בארסנל של פקיסטן.
מרכז המודיעין אוויר-חלל הלאומי של חיל-האוויר האמריקאי העריך כי עד יוני 2017, עדיין לא היו פרוסים טילים מסוג זה בשירות מבצעי.
התרסקות מסוק הצ'ינוק בסקוטלנד