כאשר שוקלים טיפולים שונים למחלת הסרטן, המסגרת בה מוצגות אפשרויות הטיפול השונות בפני המטופל יכולה להשפיע ולהטות את ההתמקדות מההישרדות לטווח קצר עד ארוך במסגור שלילי וחיובי, בהתאמה. כאשר מציגים בפני מטופל טיפולים אפשריים ומתארים לו אותם במונחים חיוביים, שליליים או נייטרליים, מבוגרים נוטים יותר להסכים לטיפול מסוים כאשר הוא מתואר באופן חיובי מאשר להסכים לאותו טיפול כאשר הוא מתואר באופן נייטרלי או שלילי. בנוסף, מסגור לעיתים קרובות יכול להוביל לחוסר עקביות בבחירה: כאשר משנים את תכונות התיאור לאחר שאדם כבר ביצע החלטה, יכול לגרום לאותו אדם לשנות את הבחירה הראשונית שעשה ולבחור באפשרות אחרת. כמו כן, אנשים מבוגרים נוטים לזכור טוב יותר פרטים שנמסרו להם בצורת הצהרה חיובית מאשר אלו שנמסרו בצורה שלילית. זה הודגם על ידי הצהרות של קשישים על בעיות בריאות שלהם.
מחקר.
עמוס טברסקי ודניאל כהנמן בחנו כיצד ניסוחים שונים השפיעו על תגובות משתתפים לבחירה במצב היפותטי של חיים ומוות בשנת 1981.
המשתתפים במחקר התבקשו לבחור בין שני טיפולים שונים עבור 600 איש שנפגעו ממחלה קטלנית:
טיפול מסוג א' צפוי היה לגרום לכ 400 מקרי מוות, בעוד שלטיפול מסוג ב' היה סיכוי של 33% שאיש לא ימות, אבל סיכון של 66% שכולם ימותו.
בחירה זו הוצגה במסגרת המחקר לנחקרים במסגור חיובי (כלומר: כמה אנשים יחיו) או במסגור שלילי (כלומר: כמה אנשים ימותו).
טיפול א' נבחר על ידי 72% מהנחקרים כאשר הוצג במסגור חיובי ("מציל חיים של 200 איש") ואילו כאשר הוצג במסגור שלילי ("400 אנשים ימותו") רק 22% מהנחקרים בחרו בו.
אפקט זה הופיע גם בהקשרים אחרים:
הפרה אקסטנסיונליות.
בלוגיקה, אקסטנסיונליות דורשת ש"שתי נוסחאות אשר יש להן את אותו ערך-אמת על הקצאות-האמת להיות חלופות הדדיות במשפט המכיל אחת מנוסחאות אלה" במילים פשוטות, אובייקטים שיש להם את אותן התכונות החיצוניות הם זהים. על פי עיקרון זה, החל בתהליכי קבלת החלטות, קבלת החלטה בפתרון בעיה לא צריכה להיות מושפעת מהדרך בה מתוארת הבעיה. לדוגמה, תיאורים שונים של אותה החלטה לא אמורים להביא להחלטות שונות, בשל עקרון ההרחבה. אם החלטות מתקבלות על בסיס נתוני-מידע לא רלוונטיים כפי שתואר, זה נקרא הפרת אקסטנסיונליות.
ביקורת.
מחקריהם של טברסקי וכהנמן זכו לביקורת מאוחרת יותר על כך שההבדלים בין האופציות בשני התרחישים מינוריים מידי.
מאחר שהתיאור של טיפול א' במסגרת החיובית אינו קובע במפורש כי 400 בני אדם ימותו, וגם תיאור הטיפול מסוג א' במסגרת השלילית לא קובע במפורש כי 200 בני אדם יחיו, ההסתברות שתוצאות אלו יתקבלו ב 100% היא רק מרומזת. משמעות זו היא ברורה רק אם ניתנו לנחקר שתי האפשרויות, בניגוד למצב זה בו הנחקרים שהשתתפו בניסוי קיבלו רק את אחת מהאפשרויות, החיובית או השלילית. במקרה שלהם, ניתן להניח שעם מסגור חיובי, על ידי בחירה בטיפול א', ההסתברות שיינצלו יותר מ 200 אנשים היא גדולה מאפס.
בהתאמה, אם תוצג לנחקרים רק אפשרות המסגור השלילי, ניתן להניח כי על ידי בחירה באפשרות א', ההסתברות ליותר מ -400 איש מתים גדולה מאפס. על פי הנחות אלו, אכן יהיה זה הגיוני שהמשיבים יבחרו באפשרות א' ולא באפשרות ב' כאשר יציגו להם את המסגור החיובי, ובאפשרות ב' כאשר יציגו להם את המסגור השלילי, מאחר ששתי המסגרות במקרה של טיפול א' אינן ניתנות להחלפה הדדית. במילים אחרות, את ההצהרה "200 איש יינצלו מתוך 600" אינה ניתנת להחלפה הדדית עם ההצהרה "400 איש מתוך 600 ימותו".
ארקטו
ארקטו (שם מדעי: Erketu; על שם אל מהמיתולוגיה המונגולית בשם "Erketu") הוא סוג דינוזאור זאורופוד אשר חי בתחילת הקרטיקון במונגוליה. הוא התגלה בחפירות ונחשב לזאורופוד בעל הצוואר הארוך ביותר ביחס לגודלו. בסוג היה מין יחיד, "Erketu ellisoni" שנקרא על שם האמן-הפלאונטולוג "מייק אליסון".
מאובני דינוזאור זה התגלו ב-2002 בידי משלחת חפירה במדבר גובי ותוארו ב-2006 בידי דניאל קספקה ומארק נורל. על פי מבנה עצמותיו, הוא השתייך לקבוצה הגדולה מקרונריה בה הטיטאנוזאורים הענקיים והברכיוזאוריים. דינוזאור זה היה בעל מבנה צוואר ארוך מאוד, 8 מטרים מתוך 16 לגוף כולו. עם זאת, עקב מחסור בחוליות זנב אי-אפשר לדעת על האורך היחסי של הצוואר במקביל לגוף. הצוואר הכיל 15–16 חוליות רחבות. משקלו הגיע ל-5 טונות בממוצע.
מקרונריה
מקרונריה (שם מדעי: Macronaria) היא קבוצה גדולה של דינוזאורים זאורופודים גדולים שחיו בין היורה העליון לסוף הקרטיקון לפני 174 עד 66 מיליון שנה והכילו את גדולי הדינוזאורים. הם ידועים בעיקר בזכות קבוצת הדינוזאורים הענקיים טיטאנוזאורים אשר התפתחו במהלך הקרטיקון. הם קשורים מעט לדמויי דיפלודוקיים שהיו ארוכי צוואר מהם.
רבים מהם כמו בני המשפחות אנטארקטוזאוריים, ברכיוזאוריים וסלטזאוריים היו ענקיים, לעיתים עד למשקל 100 טון ובעלי צוואר גבוה וארוך והם הותאמו לאכילת עלי עצים. מבנה ראשם היה דמוי-כיפה עם נחיריים גדולים ושיניים דמויי כפיות. ככל הנראה הם חיו שנים רבות בבגרותם.
זאוריפוסידון
אנריק מס
אנריק מס אי מירנדס (בקטלאנית: Enric Mas i Mirandes, נודע גם בשם הספרדי "אנריקה" (Enrique); 27 בספטמבר 1906 – 15 בפברואר 1975) היה כדורגלן קטלאני-ספרדי ששיחק בעמדת הבלם במהלך שנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20. נודע בשל תקופתו במדי ברצלונה.
קריירה.
מס החל את הקריירה שלו בקבוצה המקומית של עיירת הולדתו, פלפרוז'ל, שהייתה באותם ימים מהקבוצות הבכירות באזור קטלוניה. כבר בגיל 17 החל להשתתף במדי הקבוצה הבוגרת במשחקיה הרשמיים. ב-1926, כשהיה בן 19, חתם בשורות ברצלונה, מהקבוצות הבכירות בכדורגל בספרד. ב-24 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה במדי הקבוצה, במשחק ידידות נגד קבוצה מווינה, בירת אוסטריה. בברצלונה שיחק מס במשך 6 שנים. ב-1928 פגשה ברצלונה את ריאל סוסיאדד בגמר הגביע הספרדי. מכיוון שמשחק הגמר הסתיים בתיקו, נערך משחק חוזר. המשחק החוזר גם הוא הסתיים בתיקו, ולכן נערך משחק חוזר שני, בו ניצחה ברצלונה 3–1. מס פתח בכל שלושת משחקי הגמר. בהמשך השנה הוקמה לה ליגה, הליגה הספרדית בכדורגל, ומס היה חלק מהסגל של ברצלונה שזכה במהדורה הראשונה של אליפות ספרד. במקביל, סייע לקבוצה לזכות שש פעמים באליפות קטלוניה. ב-1933 חתם בשורות אספניול, היריבה העירונית של ברצלונה, בה שיחק במשך שנה, לפני שפרש ממשחק, בגיל 28, בשל פציעה חמורה בברכו.
מס נודע בזכות "הקפיצה האנגלית", קפיצה אקרובטית בה הניף את רגלו גבוה, מעל לראשו, על מנת להרחיק את כדור המשחק בעוצמה רבה יותר מאשר נגיחה טיפוסית.
כקטלאני, שיחק מס במדי נבחרת קטלוניה. עם הנבחרת השתתף בארבעה משחקי ידידות שערכה.
ויז'סנה פרקיק
ויז'סנה פרקיק (בגרמנית: Vijessna Ferkic; נולדה ב-18 באפריל 1987) היא שחקנית גרמנייה ממוצא קרואטי.
ביוגרפיה.
פרקיק נולדה וגדלה בעיירה על יד המבורג למשפחה ממוצא קרואטי, בגיל עשר היא התקבלה ללימודים בבית ספר יוקרתי למשחק בהמבורג.
בשנת 1999 שיחקה בפרק של הסדרה המשטרתית "Stahlnetz".
מ-1999 ועד 2002 שיחקה בסדרת הילדים "Die Pfefferkörner", אודות חבורת ילדים הפותרים ביחד תעלומות בעירם.
בשנת 2007 שיחקה בסרט הטלוויזיה "Ohne einander" המבוסס על רומן של הסופר מרטין וולסר.
ב-2008 גילמה את סופי, חברתו של הנער מיכאל ברג בסרט נער קריאה.
בשנת 2009 שיחקה בסרט "Phantomschmerz" לצד טיל שווייגר.
אנטוני מרסיאל
מיליארד (סרט)
מיליארד (ברוסית: Миллиард) הוא סרט פעולה קומי רוסי בבימויו של רומן פריגונוב בכיכובם של ולדימיר משקוב ואלכסנדרה בורטיץ'.
הסרט מומן על ידי קרן הקולנוע הרוסי ויצא לאקרנים ב-18 באפריל 2019.
עלילה.
הסרט מספר על הבנקאי המצליח מאטוויי, שנלחם במשך שנים ארוכות ביורשים הלא חוקיים ונאלץ לרשום את כל רכושו על שם שותפו לעסקים. אבל אחרי מותו, השותף מאבד הכל ועכשיו, כדי להחזיר את מה ששלו, הוא יצטרך להגיע אל הכספת של הבנק שלו במונטה קרלו, שם נמצאת קבלה שתוכל להוכיח כי העסק שייך לו.
מאטוויי נאלץ לפנות אל אלה שאותם הוא מנסה להרחיק מעצמו במשך שנים רבות - ילדיו הבוגרים. הם נולדו מאימהות שונות ואף אחד מהם לא הצליח בחיים ועכשיו "האב" מציע ליורשיו מיליארד דולר בתמורה לסיוע לשדוד את הבנק שבבעלותו, אלא שבדרך בני המשפחה שזרים לחלוטין זה לזה, יצטרכו להפוך למשפחה אמיתית.
קרור אחזקות
קרור אחזקות (באנגלית: Kerur Holdings) המוכרת בשם המקוצר "קרור" היא חברת החזקות ישראלית. ניירות הערך של החברה נסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב, וכלולים במדד תל אביב 125. מניות החברה נסחרו גם בלשכת החליפין לניירות ערך (שקדמה לבורסה לניירות ערך בתל אביב) החל מ-1935.
היסטוריה.