בסצנה שאחרי הכתוביות, מנהל סוכנות S.H.I.E.L.D ניק פיורי נפגש עם ד"ר סלביג ומציג בפניו את קוביית הכוח המסתורית, ומבקש ממנו ללמוד לרתום אותה לבניית נשק. ד"ר סלביג מסרב באומרו כי היא מכילה כוח בלתי נודע, כשלפתע קולו הבלתי נראה של לוקי משכנע אותו להסכים.
אליפות הפוטבול ליג
מקרא מפרש
פיבר ריי
פיבר ריי (Fever Ray) הוא שם הבמה של הזמרת השוודית קארין דרייר אנדרסון (נולדה ב-7 באפריל 1975 בדרום סטוקהולם), שידועה גם כחצי הנשי של הצמד האלקטרוני "The Knife". אלבום הבכורה של פיבר ריי יצא ב-2009, התאפיין בסאונד אלקטרוני אפל ואקספרימנטלי וזכה לביקורות משבחות.
מתוך האלבום יצאו שישה סינגלים, כשהבולטים בהם הם "When I grow up" ו-"Seven". ב-2010 הוציאה את הסינגל "Mercy Street", גרסת כיסוי לשיר בשם זה של הזמר הבריטי פיטר גבריאל. ב-2011 יצא הסינגל "The Wolf", ששימש כשיר הנושא בסרט האימה "ירח אדום".
הצבעה חשאית
הצבעה חשאית היא הצבעה שבה לא ידועה בחירתו של כל אחד מהמצביעים. חשאיות ההצבעה באה להבטיח כי המצביע בוחר בדעתו האמיתית, ומונעת ניסיונות להשפיע על המצביע באיומים או שוחד.
הצבעה כזו נערכת בדרך כלל באמצעות הכנסת פתקי הצבעה, הנספרים לאחר תום מועד ההצבעה. ישנן גם שיטות הצבעה אחרות, כגון הצבעה ממוחשבת שמשתמשת במחשבים. הצבעה חשאית קיימת עוד מתקופת יוון העתיקה, שבה נערכו הצבעות חשאיות במספר מקרים, כדוגמת אוסטרקיזם.
בצרפת סעיף 31 בחוקה של 1795 קבע ש"הבחירות צריכות להתקיים בהצבעה חשאית". כך גם בחוקה של 1848: המצביעים יכלו לכתוב את שם המועמד המועדף עליהם בפתק הצבעה שאותו קיפלו כדי למנוע מאחרים לדעת את הצבעתם. נפוליאון השלישי ניסה לבטל את ההצבעה החשאית במסגרת משאל עם שהתקיים ב-1851 וקבע שעל המצביעים לכתוב "בעד"/"נגד" לצד שמותיהם ברשימות ההצבעה, אולם בעקבות התנגדות עזה לכך ביטל זאת ואיפשר הצבעה חשאית.
בבריטניה הצבעה חשאית הייתה אחת משש דרישותיה של תנועת הצ'רטיזם, תנועה לרפורמה פוליטית וחברתית שפעלה בבריטניה באמצע המאה ה-19. הפרלמנט הבריטי סירב לדון בדרישות התנועה, אולם לורד מקאולי מהמפלגה הוויגית בנאומו ב-1842 אף על פי שדחה את שש הדרישות כמכלול, הודה כי הצבעה חשאית היא אחת משתי דרישות שבהן הוא תומך. ההצבעה החשאית הונהגה לבסוף ב-1872, במסגרת חקיקה שיזם ראש הממשלה ויליאם גלאדסטון. כיום נהוג בבריטניה שלכל מצביע ולכל פתק הצבעה יש מספור, כך שבאופן תאורטי ההצבעה אינה חשאית, אולם רק בהחלטת בית משפט מיוחד ניתן לחשוף את המצביע.
כורי הזהב ביוריקה, ויקטוריה שבאוסטרליה הושפעו מרעיונות תנועת הצ'רטיזם וב-1854 פרצו במרד תוך שהם מאמצים את רעיון ההצבעה החשאית. הצבעה חשאית אומצה לראשונה בטסמניה ב-1856. ב-1856 הוחלט במסגרת חקיקה על הצבעה חשאית בוויקטוריה, וכך גם בדרום אוסטרליה.
בארצות הברית רוב המדינות עברו להצבעה חשאית לאחר הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1884, אולם קנטקי אימצה את ההצבעה החשאית רק ב-1891.
בישראל בהתאם ל, נהוגה הצבעה חשאית בבחירות, הבוחר אינו חייב להצהיר על הצבעתו, ולשום רשות ממלכתית אין רשות לשאול אותו על כך. ההצבעה עצמה נעשית מאחורי פרגוד, ופתק ההצבעה מושם בתוך מעטפה אטומה. פתק או מעטפה שיש עליהם סימן מזהה כלשהו נפסלים ואינם נספרים.
גם ההצבעות בכנסת לבחירת נשיא המדינה ומבקר המדינה הן הצבעות חשאיות.
מונולוג פנימי
עמוס בועזסון
עמוס בועזסון (נולד ב-1967) הוא ויולן, מנצח, מעבד ומלחין ישראלי המשמש כוויולן הראשי של התזמורת הסימפונית ירושלים.
לימודים.
בועזסון נולד בירושלים ולמד באקדמיה למוזיקה ע"ש רובין אצל פרופ' דוד חן. אחרי המשך לימודים אצל חיים טאוב נסע לארצות הברית ולמד לתואר מוסמך באוניברסיטת אינדיאנה, אצל עתר ארד.
קריירה.
בועזסון מופיע ברחבי העולם כסולן וכשותף בהרכבים קאמריים. הוא מרבה לנגן מוזיקה ישראלית, השתתף בפסטיבלי מוזיקה בישראל ומקליט לקול המוסיקה. משנת 2003 הוא נגן ראשון בקבוצת הוויולות בתזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית וכן ניגן בסינפונייטה הישראלית באר שבע, בקאמרטה הישראלית ירושלים ובתזמורת הפילהרמונית הישראלית. עמוס בועזסון מנגן מוזיקה מתקופת הבארוק בביצוע אותנטי.
עמוס בועזסון השלים לימודי תואר שני בניצוח כתלמידו לניצוח של המאסטרו מנדי רודן בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה שבאוניברסיטת תל אביב. כמו כן השתלם אצל המנצחים יואב תלמי, ג'יזל בן דור ואי-אן שו.
עמוס בועזסון שימש בעבר כמנצח בית בסינפונייטה הישראלית באר שבע ומשנת 2009 ועד שנת 2012 שימש כמנצח ומנהל מוזיקלי של תזמורת "חובבי המוזיקה ירושלים".
בועזסון מלמד נגינה בכינור ובויולה ונגינת מוזיקה קאמרית בקונסרבטוריון "הסדנה" בירושלים וב"מוזיקון" במבשרת ציון. בין תלמידיו בונת הכינורות יעל רוזנבלום.
עמוס בועזסון עוסק גם בהלחנה. יצירותיו הן:
בר פדא
רבי יהודה בר פדא (מוזכר בתלמוד כבר פדא) היה אמורא שחי בדור השני לאמוראי ארץ ישראל, חבירו של רבי יוחנן.
רבי יהודה בר פדא, המוזכר במדרש כ"יהודה בר פדייה", היה בן אחותו של בר קפרא. הוא היה מראשוני האמוראים, ובתלמוד נזכר שאילפא שהיה זקן יותר מרבי יוחנן דן עמו בהלכה.
Friday (שיר של רבקה בלאק)
Friday הוא הסינגל הראשון של הזמרת האמריקאית רבקה בלאק. השיר נכתב והופק על ידי קלרינס גא'י ופטריק וילסון, השיר מבוצע על ידי רבקה בלאק ופטריק וילסון. השיר יצא ב-10 בפברואר 2011 ואז עלה לראשונה ב-iTunes ב-14 במרץ 2011 על ידי חברת התקליטים ARK Music Factory כסינגל הבכורה של בלאק.
קליפ השיר זכה ליותר מ-150 מיליון צפיות ב-YouTube, כאשר 86 אחוזים מן המדרגים סימנו שאינם אוהבים את השיר, בנוסף הועלו לאינטרנט פרודיות רבות של השיר. השיר קיבל ביקורות לועגות רבות, וכונה כ"שיר הכי גרוע".
רקע.
בסוף שנת 2010 סיפר לקוח של ARK Music Factory לבלאק בת השלוש עשרה על חברת התקליטים. אמה של בלאק, גאורגינה, שילמה לחברה 4,000 דולר עבור שיר שביתה תוכל להקליט. בלאק בחרה את השיר Friday ואמרה ש"השירים האחרים מדברים על אהבה של מבוגרים, אני עוד לא חוויותיי את זה. אני מרגישה כאילו זה השיר שמתאים בשבילי". פטריק וילסון, כותב השיר ומבצע אותו עם בלאק מספר "כתבתי את השיר ביום חמישי בלילה, כתבתי הרבה שירים כל הלילה וזו הייתה סוג של התרגשות שכבר יום שישי".
רמיקס.
רמיקס לשיר בהשתתפות 3!oh3, ביג פרידיה ודוריאן אלקטרה, לכבוד 10 שנים לשחרור השיר המקורי יצאה לאור ב-10 בפברואר 2021.
רב הושעיא
שינוי מזג אוויר
שינוי מזג אוויר (Weather modification) הוא תהליך המשנה באופן מקומי מזג אוויר או מתמרן אספקטים סביבתים מסוימים ומטרתו הסופית היא לשנות מזג אוויר מקומי. התהליך המודרני שמשמש בין היתר לזריעת עננים ומניעת סופות הפך עם השנים לעניינן של ממשלות וגופי צבא בעולם כולו. המונח המתייחס לשינוי אקלים, אשר עוסק בהיקף אזורי או עולמי, הוא הנדסת אקלים .
התמרון הבולט והמדווח ביותר התרחש באולימפיאדת בייג'ינג (2008).
זריעת עננים.
תהליך זריעת עננים הוא תהליך שכיח ברוב המדינות המערביות בעולם. התהליך מעודד משקעים באמצעות זריעת חלקיקים בגובה מסוים. החלקיקים לרוב נוצרים מתרכובת כסף ויוד. יעילות התהליך לא הוכחה וכמו כן נטען שהתהליך בטוח לסביבה. מספר פרויקטים עסקו בכך מסביב לעולם: מבצע פופאי של ארצות הברית בווייטנאם, פרויקט קומולוס בבריטניה וניסויי ישראל.
התהליך מעורר מתנגדים רבים בעולם המכנים את תוצר הזריעה בשם כמטרייל. בהקשר זה ישנו בלבול בין מספר מטרות-זריעת עננים מיועדת להורדת גשם, בעוד שהמונח "כמטרייל" בעיקר מתייחס לשימוש לכאורה בחומרים שמטרתם המשוערת היא להחזיר את קרינת השמש מכדור הארץ והסברים חלופיים אחרים.
מניעת סופות.
תעוד לפרויקטים ראשונים למניעת סופות נרשם בשנת 1958 ובין השנים 1962 ל-1983. שני הפרויקטים נערכו על ידי ממשלת ארצות הברית ומטרתם הייתה לווסת את עונת הציקלונים על ידי הטסת מטוסים אל עין הסופה.
פרויקטים מאוחרים כללו יצירת שכבת שמן על פני הים. התהליך בחן אידוי.
מאוחר יותר, חברת Dyn-O-Mat הציעה פיתוח חדיש. החברה הציעה להזריק את רכיב ה Dyn-O-Gel (מסוגל לספח פי 1,500 ממשקלו) לעין הסופה. יעילותו בספיחת אדי הסופה. השיטה נמדדה ונמצאה כלא יעילה.
יחידת ההנחתה הקדמית
יחידת הנחתה קדמית (בראשי תיבות: יה"ק, יחידה 5700) היא יחידה לאִפְשׁוּר נחיתה בשטח לכלי טיס של חיל האוויר. היא נחשבת לאחת מהיחידות הטקטיות המיוחדות של חיל האוויר. מפקדה הוא קצין בדרגת רב-סרן. החל מינואר 2022 היחידה כפופה לכנף כוחות האוויר המיוחדים של חיל האוויר, כנף 7. בסיס האם שלה הוא נבטים.
יעוד היחידה הוא לאתר ולהפעיל שדות תעופה קדמיים ומנחתים ברי שימוש לכלי טיס, אשר אינם שדות קבע של חיל האוויר.
התפקיד מתבצע על ידי "מנחית סער קדמי" והוא כולל איתור מנחתים, בחינת התאמתם למשימה, סימונם והפעלתם. המאתר מהווה את הסמכות המקצועית המאשרת את הנחיתה במקום. העבודה מתבצעת עם מטוסי התובלה "קרנף" ו"שמשון" וכלי טיס שונים ומחייבת ידע בתקשורת ופיקוח טיסה ויכולות חי"ר, ניווט וניוד.
פעולת היחידה דומה לפעילות צוות בקרת קרב בחיל האוויר של ארצות הברית.
היסטוריה.