התגורר בשכונת רחביה בירושלים. אחיו הם שמואל מוהליבר והארכיטקט שלמה מוהליבר. בתו של שמואל היא מיה מוהליבר, שהייתה סמנכ"לית משרד הבריאות.
נפטר בשנת 1996, בגיל 92, ונקבר בהר המנוחות.
עמותת &quot;ילדים ישראלים&quot;
עמותת ילדים ישראלים הוקמה בשנת 2009 על ידי פעילות ישראליות ומהגרות עבודה, במטרה להיאבק כנגד גירושם של ילדים שנולדו למהגרי עבודה בישראל, ולמען הקניית מעמד אזרחי עבורם. העשייה הציבורית החשובה של העמותה תרמה לשינוי עמדות ומדיניות ציבורית, כולל אימוץ החלטת ממשלה בעניין מתן מעמד לילדים ולבני משפחותיהם, ולפיתוח הדיון הציבורי בזכויות האדם של ילדי מהגרי עבודה בישראל ומשפחותיהם. העמותה פורקה מרצון במאי 2015.
הקמת העמותה והמאבק נגד גירוש ילדים שנולדו למהגרי עבודה בישראל.
בתחילת המאה ה-21 התגוררו בדרום תל אביב מהגרי עבודה ממדינות אסיה ומערב אפריקה. קהילת מהגרי העבודה הייתה מורכבת מקהילות שונות ומגוונות, אשר חלקן היו מאורגנות ומלוכדות, ומרבית חבריהן היו משכילים ודוברי אנגלית, ומכורח חייהם כשוהים חסרי מעמד עסקו בעבודות כפיים (מאיר וסלואן, 2016). בשנת 2002 המדינה החלה לפעול להרחקת השוהים חסרי המעמד שבגבולותיה, באמצעות משטרת ההגירה, אך בחרה בשלב הזה שלא להרחיק ילדים ואת אמותיהן. מדיניות זו הובילה לכך שהאוכלוסייה שנותרה בישראל הורכבה ברובה מאימהות חד הוריות, אשר איבדו הרבה מגורמי התמיכה שלהן (מסיל"ה, 2010).
ב-2008 החליטה ממשלת ישראל על הקמת "רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול", בין היתר הוחלט לפרק את משטרת ההגירה ולהעביר את הסמכות לטיפול בשוהים בלתי חוקיים לפקחי רשות האוכלוסין וההגירה בשם "יחידת עו"ז". יחידת עוז החלה לפעול ב-1.7.2009, כאשר תחילת גירוש משפחות המהגרים היה אמור להתחיל חודש לאחר מכן. בתגובה החל מאבק ציבורי נרחב של פעילות ופעילים חברתיים. מי שהפכה למזוהה עם המאבק ולהובילו הייתה רותם אילן. בעקבות פנייה של העמותה בנושא לנשיא המדינה, שמעון פרס זכרונו לברכה, פנה במכתב פומבי לראש הממשלה, בנימין נתניהו, וביקש כי יעצור את גירוש הילדים. שרים וחברי כנסת נוספים, ביניהם שר החינוך, גדעון סער, פעלו אף הם נגד גירוש המשפחות. בתגובה ראש הממשלה הודיע כי הגירוש ידחה.
בשנת 2009 ההתארגנות האזרחית נרשמה כעמותת "ילדים ישראלים" במטרה לקדם את הדרישה להסדרת מעמדם של ילדים אלו. בוועד המנהל של העמותה כיהנו בין היתר השחקנית גילה אלמגור, אשת החינוך תמי גורדון ואנשי התקשורת אורלי וילנאי וגיא מרוז. המאבק כלל הפגנות של עשרות אלפי תומכים, גיוס תמיכה של אנשי ציבור, תקשורת רבה ועבודה קהילתית תמיכתית עם המשפחות עצמן. בעקבות פעילות העמותה באוגוסט 2010 התקבלה החלטת ממשלה 2183 להענקת מעמד תושבות לילדי מהגרים והוריהם. החלטת הממשלה חלה על ילדים שהיו רשומים ללימודים לכיתה א' בשנת הלימודים שהחלה בחודש ספטמבר 2010, או שסיימו את לימודיהם בשנת הלימודים שקדמה להחלטה. בנוסף הותנתה קבלת המעמד בכך שהילד דובר עברית; שוהה בישראל לפחות חמש שנים ברצף ונולד בה או נכנס אליה בטרם מלאו לו 13 שנים; ושהוריו נכנסו לישראל באשרה וברישיון מסוגים מסוימים. כ-700 משפחות עמדו בקריטריונים שנקבעו בהחלטת הממשלה והגישו בקשות לקבלת מעמד.
עמותת "ילדים ישראלים" המשיכה ללוות את המשפחות בהליך קבלת המעמד, כולל הגשת מאות עררים עבור משפחות שבקשתן נדחתה. בפברואר 2014 שר הפנים, גדעון סער אישר 221 משפחות שטרם קיבלו תשובה בעניינן ושהארגון פעל להסדרת מעמדן. עד שנת 2014 אילן שימשה כמנכ"לית הארגון "ילדים ישראלים". ב-2014 עמותת ילדים ישראלים התמזגה עם האגודה לזכויות האזרח בישראל על מנת להרחיב את פעילות הארגון לתמיכה בילדים נוספים שזכויותיהם נפגעות.
העמותה פורקה מרצון במאי 2015.
פורד פרוב
פורד פרוב (באנגלית: Ford Probe) היא מכונית ספורט בתצורת קופה המוגדרת מכונית קומפקטית, מתוצרת יצרנית הרכב פורד אשר יוצרה בין השנים 1988–1997 (משנת מודל 1989) בארצות הברית.
רונאר אלכס רונארסון
רונאר אלכס רונארסון (באיסלנדית: Rúnar Alex Rúnarsson; נולד ב-18 בפברואר 1995) הוא כדורגלן איסלנדי, המשחק בעמדת השוער באלניהספור ובנבחרת איסלנד. אביו הוא רונאר קריסטינסון , סגן מלך ההופעות של נבחרת איסלנד.
קריירה.
עד עונת 2012 שיחק רונארסון בקבוצת הנוער של קיי. אר. רייקיאוויק, ובעונת 2012/2013 שיחק שלושה משחקים בקבוצה הבוגרת.
בתום העונה עבר לנורשלן מליגת העל הדנית. הוא שיחק בתחילה בקבוצת הנוער של המועדון, ולאחר מכן קודם לקבוצה הבוגרת, במדיה הופיע ב-60 משחקי ליגה.
ביוני 2018 חתם על חוזה לארבע עונות בדיז'ון מהליגה 1.
בספטמבר 2020 חתם על חוזה לארבע עונות בארסנל מהפרמייר ליג. ב-2 בפברואר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בהפסד קבוצתו 1–2 לוולברהמפטון וונדררס.
ב-31 באוגוסט 2021 הושאל לעונה אחת ללוון מליגת העל הבלגית, עם אופציה לרכישה בתום העונה.
ב-15 באוגוסט 2022 הושאל לאנטליהספור לעונה אחת.
קריירת נבחרות.
לאחר ששיחק בנבחרות הנוער של נבחרת איסלנד, רונארסון זומן לראשונה לנבחרת הבוגרת במסגרת משחקי גביע סין 2017.
הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-9 בנובמבר 2017, במשחק ידידות נגד .
הוא היה חלק מסגל הנבחרת במשחקי מונדיאל 2018.
התאגדות אוניברסיטאות האוקיינוס השקט
התאגדות אוניברסיטאות האוקיינוס השקט (באנגלית: The Association of Pacific Rim Universities; בראשי תיבות: APRU) היא אגודה שיתופית של 60 אוניברסיטאות מחקר מובילות ב־19 כלכלות סביב האוקיינוס השקט. האיגוד הוקם בשנת 1997, ומטפח שיתוף פעולה בין אוניברסיטאות, חוקרים וקובעי מדיניות התורמים לקידום כלכלי, מדעי ותרבותי סביב האוקיינוס השקט. האיגוד ממוקם באוניברסיטת הונג קונג במדע וטכנולוגיה.
כרשת של אוניברסיטאות מובילות המקשרות בין אמריקה, אסיה ואוסטרליה, איגוד אוניברסיטאות האוקיינוס השקט הוא קול הידע והחדשנות עבור אזור אסיה-פסיפיק. הרשת מפגישה מנהיגים, חוקרים ומקבלי החלטות מדיניות כדי להחליף רעיונות ולשתף פעולה בפתרונות אפקטיביים לאתגרי המאה ה -21. הרשת מעצימה יכולות חינוך ומחקר קולקטיבי של השותפים לתהליך המדיניות הציבורית הבינלאומית. תחומי המחקר העיקריים כוללים; סכנות טבע והפחתת סיכוני אסון, נשים בהנהגה, הזדקנות אוכלוסייה, בריאות עולמית, ערים ברי קיימא, בינה מלאכותית ועתיד העבודה, האוקיינוס השקט וניידות עבודה.
הרשת הוקמה בלוס אנג'לס בשנת 1997 על ידי נשיאי אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, קלטק ואוניברסיטת דרום קליפורניה. לרשת יש כעת חברות עם נשיאי 60 האוניברסיטאות המובילות למחקר מרחבי האוקיינוס השקט וזה כולל 200,000 סגל אקדמי, שני מיליון סטודנטים ומעל ל־280 חתני פרס נובל. בהתחשב בשילוב הכלכלי המהיר של האזור והיווצרות הפורום לשיתוף פעולה כלכלי אסיה - האוקיינוס השקט (APEC), חזון הנשיאים המייסדים היה לכונן ברית ראשונה של אוניברסיטאות מחקר כגוף מייעץ לארגונים בינלאומיים, ממשלות ועסקים בנושא פיתוח מדע וחדשנות וכן בנושא ההתפתחות הרחבה יותר של ההשכלה הגבוהה. החזון כולל כיום מיקוד ידע חדש באתגרים הגלובליים המשפיעים על האזור. בנוסף לארגונים שהם שותפי הידע של האגודה וחבריה, השותפים מארגנים אירועים וכנסים, מפרסמים דוחות, פרסומים, ומאמרי מדיניות ומחקר הנגישים באתר הרשמי.
רשימת האוניברסיטאות.
שותפי ההתאגדות נכון לשנת 2022;
יהושע גורדון (הסוכנות היהודית)
יהושע גורדון (28 במאי 1889 – 16 באוקטובר 1941) היה פעיל ציוני בארצות הברית ולאחר מכן בארץ ישראל. בתקופת המרד הערבי הגדול היה מנהל מחלקת הביטחון במחלקה המדינית של הסוכנות היהודית. הוא יזם את הקמתה ופעל לארגונה ולמיסודה של משטרת היישובים העבריים, ותואר כאבי מפעל הנוטרות.
ביוגרפיה.
גורדון נולד בקובנה שבליטא, בנו של אליעזר גורדון, סוחר ואיש תנועת המוסר. הוא למד לימודים תורניים, ולאחר מכן סיים את הגימנסיה בסנקט פטרבורג.
גורדון הצטרף, כנער, למפלגה הסוציאל-רבולוציונרית. בעקבות מהפכת 1905 נאסר לשלושה חודשים. אחרי שחרורו עזב את רוסיה ולמד משפטים בגרמניה, באוניברסיטאות ברלין, מינכן והיידלברג. כמו כן השתלם בספרות, אמנות, מוזיקה ותיאטרון. שיחק בהתנדבות בתיאטרון של מכס ריינהרדט.
באותה תקופה הצטרף לתנועה הציונית. היה יושב-ראש איגוד הסטודנטים היהודיים יוצאי מזרח אירופה בגרמניה. בשנת 1911 היה נשיא הקונגרס של הסטודנטים היהודים בציריך.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה יצא לארצות הברית, למד באוניברסיטת קולומביה בניו יורק, והוסמך במדעי הרוח. בארצות הברית הרחיב את פעילותו הציונית. היה חבר "פועלי ציון", חבר הוועד הפועל של "אגודת פועלים עברית לאומית" ("אידישער נאציונאל ארבייטער פארבאנד"). בשנת 1917 התמנה לנשיאו. כמו כן היה חבר ועדת הארגון של הקונגרס היהודי האמריקאי. באותה שנה היה מנהל המשרד הניו-יורקי לארגון הגדוד העברי. השתתף ביסוד מגן דוד אדום בניו יורק והיה יושב הראש שלו.
גורדון השתתף ביסודם של השבועון "העברי" והירחון "התורן". כן השתתף בעריכת העיתון הספרותי היידי "ליטעראטור און לעבן". ארגן וערך הצגות תיאטרון ביידיש.
בשנת 1919 הגיע גורדון לארץ ישראל כחייל בגדוד 39 של קלעי המלך ושירת בו בדרגת סרג'נט. אחרי פירוק הגדודים נשאר בארץ ישראל ועבד בהנהלה הציונית כמנהל לשכת העלייה ביפו ותל אביב, ובהמשך, בשנים 1923–1926, כסגן מנהל מחלקת העלייה.