הירש מצביע על כך שמדרגיות של טובין קובעת את ערכם, לא פחות מאשר תכונותיהם הפנימיות, כמו מהירות המכונית או מידותיו של בית הקוטג'. למכונית עצמה ישנו ערך בשוק (מחיר נקוב), אולם ההנאה מן השימוש בה מושפעת מכמות המכוניות שיש בידי אחרים, וטיבן היחסי לעומת ביצועיה של המכונית שבידי. כך, גם אם יש בידי מכונית חדשה ומפוארת, כל עוד אני עומד בפקקים שהם תוצאה מכך שלאחרים יש מכוניות משל עצמם, ערכה של המכונית עבורי תלוי פחות במפרט הטכני שלה.
דוגמה טובה נוספת היא ציורים של אמנים שהלכו לעולמם, שערכם נקבע פחות לפי מידת האסתטיות שלהם, ויותר לפי נדירותם. בעשורים שלאחר מלחמת העולם השנייה, מחיריהם של ציורים שכאלה עלו בשיעור שנתי של כמעט 10% יותר מאשר מדד עלות-המחייה האמריקני. ייצוג תרבותי לכך קיים בשיר "סיפורו של או.ג'יי", בו מציין הראפר ג'יי-זי את נסיקת הערך המהירה של יצירות אמנות אותן קנה.
חינוך כטובין מדרגיים.
בעשורים האחרונים מתקיים בעולם ובישראל דיון כולל על החינוך כטובין מדרגיים, בין היתר דרך המימד המשפטי והתאורטי של החינוך. תמי הראל בן שחר, מן החוקרות הבולטות בתחום, דנה ביחסיותו של החינוך באופן הבאːלמשל, אם שני מועמדים מתחרים על עבודה מסוימת, המועמד החלש יעדיף שיהיו באמתחתו פחות הישגים חינוכיים, ובלבד שהישגיו לא יהיו נחותים מאלה של יריבו. הישגים גבוהים יותר באופן מוחלט לא יועילו למועמד אם למתחרה יש הישגים גבוהים עוד יותר. באשר למספיקנות, בחלק מן המקרים של טובין מדרגיים החיסרון הנגרם לאדם כתוצאה מאי־השוויון (במיוחד כאשר אי־השוויון גדול) הוא חמור עד כדי כך שיש באי־השוויון כשלעצמו, ללא קשר לכמות המוחלטת של המשאב, כדי להוריד את האדם אל מתחת לרף המספיקנות. כך, למשל, ייתכן שלגבי בית־עסק מסוים עצם העובדה שלמתחרה יש מוניטין טוב בהרבה משלו די בה לגרום לו לפשיטת־רגל, גם אם המוניטין שלו עצמו אינו פגום כלל וכלל. בן שחר ממשיכה ומסבירה כיצד יחסיותו המובהקת של החינוך יכולה לשמש הצדקה להשוואה כלפי מטה בחינוךːחינוך הוא טובין מדרגי. ערכו האינסטרומנטלי של חינוך כאמצעי להשגת דברים אחרים בחיים — כגון גישה להשכלה גבוהה, לתעסוקה רווחית ולמעמד חברתי — נקבע במידה רבה באופן יחסי. כאשר צעירה מתחרה על מקום עבודה, ערכו של החינוך שרכשה אינו נמדד רק באופן אובייקטיבי, אלא גם באופן יחסי לזה של המועמדות האחרות. כאשר למתחרה יש חינוך "טוב יותר," ערך החינוך של המועמדת יורד. בחברה שבה רוב האנשים רכשו חינוך יסודי בלבד, לאדם עם תעודת־בגרות תהיה גישה לכל עמדות הכוח בחברה. מאידך גיסא, כאשר לרבים מהצעירים יש השכלה אוניברסיטאית, תעודת־הבגרות שווה הרבה פחות, ואינה מקנה הזדמנויות רבות למי שמחזיק בה. במובן זה, "חינוך טוב" הוא מושג יחסי באופן מובהק בשל העובדה שערכם של טובין מדרגיים נקבע באופן יחסי, יתרון של אדם אחד ביחס לטובין מדרגיים מוביל לפגיעה בלתי־נמנעת במצבו של האחר. כאשר תלמיד אחד רוכש חינוך טוב מזה שרכש חברו, ניתן לראותו כמי שעקף את חברו בתור, וחינוכו של האחרון שווה כעת פחות. בהתאמה, כאשר מונעים מתלמיד רכישת יתרון, משפרים את מצבו היחסי של חברו. מכאן שההתנגדות הפילוסופית להשוואה כלפי מטה אינה חלה על טובין מדרגיים: בטובין מדרגיים מניעת יתרון לעולם תשפר את מצבו של החלש, שכן מצבו היחסי ישתפר, גם אם הכמות המוחלטת של הטובין לא תגדל. מכיוון שבטובין מדרגיים מה שחשוב הוא מצבו היחסי של הפרט, ולא מצבו המוחלט, מניעת יתרון מהחזק תהא תמיד טובה לחלש.
הטענה של "חינוך כטובין מדרגיים" עמדה בבסיס עתירה לביטול "תשלומי הורים" עבור תגבור והעשרה לילדיהם, בדרישה ל"השוואה כלפי מטה". השופט יצחק עמית שלל בפסק דינו טענה זו, והסביר כי היא לא מתאימה לעידן הגלובלי של המאה ה-21:
בשונה מהסברו של עמית, הסביר הכלכלן הא-ג'וּן צ'אנג, מומחה לכלכלת פיתוח מאוניברסיטת קיימברידג', מדוע השקעה מואצת בהגדלת ההשכלה עשויה להסתכם לא בצמיחה כלכלית, אלא באינפלציית תארים חסרי ערך:"לא רק החינוך הבסיסי, אלא גם ההשכלה הגבוהה, כבר אינם משנים הרבה בקביעת מידת שגשוגה של אומה. (...) עלינו לשקול מחדש ברצינות את תפקידו של החינוך בכלכלה שלנו. המדינות העשירות למשל, סובלות מאובססיה כלפי השכלה גבוהה, ויש לרסן אותה. האובססיה הזו הביאה לאינפלציית תארים לא בריאה ובעקבות זאת להשקעת-יתר בממדי ענק בהשכלה הגבוהה במדינות רבות. (...) אל לאותן מדינות להשלות את עצמנן ולהאמין כי תהיה לכך השפעה משמעותית על הפריון".צ'אנג הסביר כי אין עדות רבה לכך ששיפור ברמת ההשכלה במדינות שונות, הוביל לשגשוג כלכלי במונחי צמיחה ותל"ג לנפש, ולכן שלל את גישתו של עמית, שכרך בין הזכות למצוינות בחינוך, ובין עמידה בתחרות בעולם של כלכלה גלובאלית. הוא נתן כדוגמה את שווייץ, אשר הצליחה לשמור על רמות פריון לאומי מהגבוהות בעולם, יחד עם שיעורי רישום נמוכים ביותר לאוניברסיטאות (כ-10-15 אחוזים); את ארצות הברית, שתלמידי כיתות ד' שלה פיגרו ב-2007 במבחן ה-TIMSS הבינלאומי אחר מקביליהם מקזחסטן, לטביה, רוסיה וליטא - מדינות שארצות הברית נמצאת הרחק מעליהן במדדים של תוצר לאומי לנפש; את נורווגיה, שתלמידי כיתות ח' שלה פיגרו מאחורי מקביליהם בליטא, צ'כיה, סלובניה, ארמניה וסרביה, בתוצאות מבחני הפיז"ה, אבל הם גדלים לתוך מציאות שמדינתם מצויה בצמרת ההכנסה העולמית לנפש; ואף את ישראל, שזוכה להישגי מחקר ופיתוח בינלאומיים, אך תלמידיה מפגרים מאחורי נורווגיה ובולגריה במבחנים בינלאומיים.
בישראל עצמה, הראה מחקר מ-2016 של נחום בלס ממכון טאוב, כי חרף מגמת השיפור ברמת ההשכלה מאז שנות ה-70 של המאה שעברה, התרחב הפער בשיעורי הפריון לעובד לעומת כלכלות ה-G8 - עדות נוספת לכך ששיעורי ההשכלה בישראל אינם גורם מכריע בשיעורי הפריון שלה, כי אם דווקא גורמים אחרים אותם מציין בלס: "מיעוט ההשקעות, ההסדרים המוסדיים, והמדיניות הכלכלית והחברתית הנהוגה בישראל, הם הגורמים שהשפיעו חזק יותר על פריון העבודה."
פנאתינייקוס (כדורגל)
פנאתינייקוס (כדורסל)
זאלה קרלי וגשפר שנטל
יחסי ישראל–הפלסטינים
הריגת פיל
גברת אולימפיה
מדאם ת'נרדייה
S&amp;M
עילית אזולאי
עילית אזולאי (נולדה ב-1972) היא אמנית וצלמת ישראלית.
ביוגרפיה.
עילית אזולאי נולדה בשנת 1972 וגדלה בחולון. משפחתה, יוצאת מרוקו, עסקה בהקלטה והפצת תקליטים בשם "האחים אזולאי". חיה ופועלת בתל אביב-יפו.
צילומיה של עילית אזולאי משלבים בין צילום ישיר לעיבוד תמונה ממוחשב. יצירתה המוקדמת עסקה בתיעוד של אובייקטים, פעמים רבות תוך שימוש ברקע אחיד. החל ממחצית שנות ה-2000 החלה אזולאי לתעד סביבות, דרכן היא עוסקת באופני הבנייה של זיכרון והנצחה. תיעוד זה מלווה בתחקיר על המקום ועל דימויים חזותיים שאותן איתרה אזולאי במקום. אלו מתועדים בתצלומי מיקרו, אשר מעובדים ומורכזים המחשב מחדש לכדי קולאז' דיגיטלי גדול ממדים. טכניקה זו מנסה לבטל את "הרגע המכריע", מושג הלקוח מן ההיסטוריה של הצילום התיעודי ואשר שם במרכזו את נקודת המבט של האמן.
ב- 2022 נבחרה לייצג את ישראל בביאנלה של ונציה
במברי
רכס אונום
רכס אונום (באנגלית: Onnum Ridge) הוא רכס הרים, מצפון מזרח לקרחון מקרו ברכס בריטניה שבאנטארקטיקה.
הרכס ממוקם 6 קילומטרים דרומית לפסגת דריק.
היסטוריה.
מקור השם.
שמו של הרכס ניתן לו על ידי משלחת החקר הגאולוגית של אוניברסיטת ואיקטו בוואיקטו שבניו זילנד שחקרה את האזור בעונת המחקר 1979–1978 בראשותו של מייקל סלבי.
השם ניתן בדומה לאתרים רבים אחרים ברכס בריטניה, קשור לבריטניה. אונום (Onnum) הייתה מצודה רומית בחומת אדריאנוס באזור האלטון בנורת'מברלנד של ימינו.
פסגת דריק
פסגת דריק או פסגת דרק (באנגלית: Derrick Peak) הוא פסגה נישאת שאינה מכוסה קרח, מצידו דרומי של קרחון הת'רטון ברכס בריטניה שבאנטארקטיקה.
גובהה של הפסגה 2,070 מטרים מעל פני הים.
הפסגה נמצאת 6 קילומטרים מערבית לקצה הצפוני של רכס ג'ונסטון.
היסטוריה.
מקור השם.
שמה של הפסגה ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הפסגה נקראת על שם רוברט או. דריק, משירות מזג האוויר הלאומי של ארצות הברית, אשר שימש כעוזר לנציג תוכנית המחקר האנטארקטית של ארצות הברית בכרייסטצ'רץ' שבניו זילנד מ-1960 עד פטירתו בשנת 1966.
לקריאה נוספת.
• Gunter Faure, Teresa M. Mensing, The Transantarctic Mountains: Rocks, Ice, Meteorites and Water, P 664
• Kevin Righter, 35 Seasons of U.S. Antarctic Meteorites (1976-2010): A Pictorial Guide To The Collection, PP 13, 15, 79
מקור (ספר מאת דן בראון)
מקור הוא רומן מתח ומסתורין משנת 2017 מאת הסופר האמריקאי דן בראון המהווה את הכרך החמישי בסדרת ספרי "רוברט לנגדון", לאחר הכרך הרביעי התופת. הספר יצא ב -3 באוקטובר 2017 על ידי הוצאת "דאבל דיי". עלילת הספר מתרחשת בעיקר בספרד אך כוללת מספר קטעים בדובאי ובבודפשט.
עלילה.