דוגמה לכך ניתן למצוא בחידוש המופיע בסדרה (שבת, כרך ג, סימן ד) שגם אחרי שאדם קיים את מצוות "זכור את יום השבת לקדשו", בכך שהזכיר את השבת בתפילתו, הוא ממשיך לקיים מצווה דאורייתא בכך שמקדש על היין בביתו. בכך עונה הרב טל על שאלה שהתקשו בה פוסקים רבים, כיצד הבעל מקדש בביתו ומוציא ידי חובה את אשתו, אם היא חייבת בקידוש מדאורייתא והוא חייב בקידוש רק מדרבנן (לאחר שקיים את המצווה מהתורה בעת אמירת 'ויכולו' בתפילה). דוגמה נוספת ניתן למצוא בהתייחסות לשאלה האם יוצאים ידי חובת הדלקת נר שבת בתאורת החשמל. המחבר מחפש ומוצא ראיות בדברי הגמרא לכך שנר חשמלי אינו נחשב נר.
בספרו הרב טל עוסק לעיתים בבירור מעמיק של המציאות שעליה נאמרו דברי הגמרא והפוסקים. דוגמה לכך ניתן לראות בהתייחסותו לשאלת הגדרת זמן צאת הכוכבים. על פי הכתוב בטל חיים (שבת, כרך ג'), הזמן המתואר בתלמוד כצאת הכוכבים הוא השלב בו השמים מחשיכים, דבר המתרחש כחמישים דקות לאחר שקיעת החמה, זאת בשונה מהפסיקה הרווחת שזמן צאת הכוכבים הוא כעשרים דקות לאחר השקיעה, או כשבעים ושתיים דקות לאחר השקיעה (לשיטת רבינו תם). עם זאת, למעשה אין הוא קובע את זאת להלכה, משום שהתיאור של החשכת השמים לא נפסק להלכה, ופוסק שזמן צאת הכוכבים דומה למקובל, כ־22 דקות לאחר שקיעת החמה.
בסדרה מנותחת גם שאלת כשרות הג'לטין באמצעות בירור התהליך הכימי שמתרחש בייצורו. דעתו של הרב טל היא שעל אף השינויים המבניים בחומר שממנו מופק הג'לטין, אין לראות את הג'לטין כחומר חדש משום שהרכיבים היסודיים שלו לא השתנו מן המבנה המקורי שלהם. זאת בניגוד לדעות אחרות בהלכה המתירות את הג'לטין מאחר שרואים בו חומר חדש ללא קשר לבעלי החיים מהם הופק.
לעיתים מוצגים פתרונות לשאלות תלמודיות-הלכתיות דרך הבחנה לשונית בין משמעויות שונות לאותה מילה. לדוגמה, לדעת הרב טל המונח "כחילת העיניים" מתייחס לתהליך שלם ולא רק לנתינת הכחול בתוך העין, והתהליך הזה כולל את הכנת החומר הניתן בעין, הכרוכה בפעולת מירוח שאסורה מן התורה בשבת, ובכך מיישב את תמיהת הפרשנים, מדוע הרמב"ם התיר לעשות זאת בשבת רק על ידי גוי.
הרב טל מייחס חשיבות לשימוש בכתבי יד ובדפוסים מדויקים של הספרים הנלמדים, כחלק מהניסיון להבין את דברי הגמרא והפוסקים וליישב קשיים העולים מדבריהם, וכן בספרי קדמונים שנדפסו לאחרונה, כגון תוספות ר"י הזקן ותלמידו, קיצור הסמ"ג ועוד.
אף סדר הדורות והשתלשלות מקורות קדומים תופס מקום חשוב בספרי טל חיים, ופעמים רבות מתעכב הרב טל על הבדלים בין לשון הראשונים המקורית ובין האופן בו צוטטו דבריהם בדורות מאוחרים יותר. לדוגמה, בסוגיית קידוש במקום סעודה, הוא מבחין בין מה שכתב מהרי"ל שיש צורך להתחיל את הסעודה מיד אחרי הקידוש ובין מה שכתב הרמ"א בשמו שניתן לשהות "זמן גדול" בין הקידוש לסעודה, ותולה את ההבדל בכך שהרמ"א לא ראה את דברי מהרי"ל במקורם אלא בהעתקה מקוצרת.
היחס לרמב"ם.
כמעט בכל סימן מספרי טל חיים, ישנה התמקדות בשיטת הרמב"ם וביחס בינה ובין סוגיית הגמרא. הרב טל מציע הסברים חדשים לדברי הרמב"ם, אם נוכח לדעת שאין בהסברים הקיימים מענה לקשיים הקיימים בדבריו. כמו כן, הוא מרבה להשתמש בספרי הרמב"ם ובית מדרשו כדי לבאר על פיהם את שיטת הרמב"ם בספרו משנה תורה.
דוגמה לכך ניתן למצוא בהתייחסותו לשאלת הגדרתו של שדה לעניין רשויות שבת. הרב טל מסתמך על דברי רבי אברהם בן רמב"ם, ומבחין בין עניינים התלויים בסברה, בהם אין הכרח שהבנתו של ר' אברהם בדברי אביו היא הנכונה, ובין עדויות שלו על גרסת הגמרא שעמדה לפני אביו. לאור ההבחנה הזו, הרב טל מקבל את הקביעה ששדה אינו רשות הרבים, כל עוד לא מתהלכים בו אנשים באופן חופשי.
גם בפירוש המשנה לרמב"ם עושה הרב טל שימוש, ומבאר על פיו את דברי הרמב"ם בספר משנה תורה. דוגמה לכך ניתן למצוא בקביעתו שמדברי הרמב"ם בפירוש המשנה עולה שלא היה צורך להגעיל בכל יום את כלי בית המקדש שבושל בהם קורבן, בניגוד להבנת שאר הראשונים בסוגיה, קביעה שעליה ביסס הרב טל את הסברו להלכות שכתב הרמב"ם במשנה תורה. הרב טל מדייק מלשון הרמב"ם בפירוש המשנה, שנכתב על ידו בערבית, שהשטיפה שנעשתה במקדש נועדה להסיר את הלכלוך החיצוני שנדבק בכלי ולא את הלכלוך שנספג בכלי.
ספרי השיחות"טל חיים - תהילים".
בסדרה זו יצאו חמישה כרכים.
בשנת תש"ע יצא לאור ספר טל חיים - שיחות לימים נוראים. הספר מכיל רעיונות בענייני התשובה והימים הנוראים, וכן הדרכות מעשיות על דרכי תשובה ותפילה בימים אלו. הספר מחולק לארבעה שערים, העוסקים ביסודות התשובה, מעשה התשובה, ראש השנה ויום כיפור. בספר מושם דגש על היחס שבין העבודה הפרטית של האדם ובין העבודה הכללית של עם ישראל, הן בחזרה בתשובה והן בעבודת ראש השנה ויום כיפור, שנלמדת בספר מנוסח התפילה ומתיאור עבודת הכהן הגדול ביום הכיפורים. הספר נכתב ונערך על ידי הרב שמחה פרידמן, ר"מ בישיבת תורת החיים, מתוך סיכומי שיחות שמסר הרב טל. בשנת תשע"ב יצא הספר גם במהדורה אנגלית.
בשנת תשע"ה יצאו לאור שני כרכים נוספים: שיחות לחג הפסח, ובו ארבע עשרה שיחות בענייני חג הפסח, אהבת ה', שיר השירים וגאולה. וכן שיחות בספר תהילים (מזמורים א' - י"ד). בשנת תשע"ו יצא לאור כרך שיחות לימי הפורים, ובו שש עשרה שיחות בענייני מגילת אסתר, עמלק, הסתר הפנים בגלות ועבודת השמחה בחודש אדר ובפורים.
בשנת תשפ"א יצא לאור כרך נוסף בסדרת תהילים (מזמורים ט"ו-כא).
בשנת תשפ"ב יצא הכרך השלישי בסדרת תהילים (מזמורים כב-לא)
Generals
יוסי זוהר
הוועדה לשירותים ציבוריים
ארני דאנקן
ארני דאנקן (באנגלית: Arne Duncan; נולד ב-6 בנובמבר 1964) הוא איש חינוך אמריקאי, שכיהן כמזכיר החינוך בממשלו של נשיא ארצות הברית ברק אובמה בין השנים 2009–2016.
ביוגרפיה.
דאנקן נולד וגדל בשיקגו שבאילינוי למשפחה בעלת שורשים אירופיים. אביו היה פרופסור לפסיכולוגיה ואמו הקימה וניהלה מרכז יום לילדים, שבו שהו בעיקר ילדים אפריקאים אמריקאים. דאנקן בילה חלק ניכר מימי נעוריו במרכז היום כשהוא מסייע לילדים ומשחק עמם.
דאנקן למד באוניברסיטת שיקגו, ולאחר מכן באוניברסיטת הרווארד, שם הוענק לו תואר ראשון בסוציולוגיה ב-1987. במהלך לימודיו שיחק כדורסל והיה קפטן משותף של נבחרת הכדורסל במוסד. בשנים 1987–1991 שיחק כשחקן מקצועי, בעיקר באוסטרליה.
חברו מילדות של דאנקן, בנקאי ההשקעות ג'ון רוג'רס, מינה אותו ב-1991 למנהל תוכנית לתמיכה בילדים הלומדים באחד מבתי הספר הציבוריים החלשים ביותר בשיקגו. הוא שימש בתפקיד זה עד 1999. כאשר נסגר אותו בית ספר הביאו דאנקן ורוג'רס לפתיחתו מחדש במתכונת חצי עצמאית.
ב-1999 מונה דאנקן לסגן ראש מטה מערכת בתי הספר הציבוריים של שיקגו, וב-2001 הוא קודם להיות מנהל מערכת זו. הוא שימש בתפקיד עד 2008. על תפקודו שם נשמעו הערכות חיוביות אך גם הערכות שאינן כאלה.
לאחר בחירתו לנשיא ב-2008 בחר ברק אובמה, איש שיקגו, בדאנקן לתפקיד מזכיר החינוך בממשלו. הסנאט של ארצות הברית אישר את מינויו בחודש ינואר 2009. באוקטובר 2015 הודיע דאנקן כי יסיים את תפקידו בתום אותה שנה.
ב-2012 הצהיר דאנקן כי הוא תומך בנישואים חד-מיניים.
לדאנקן ואשתו, אותה הכיר באוסטרליה, שני ילדים. בעת כהונתו כמזכיר החינוך התגוררה המשפחה בארלינגטון שבווירג'יניה וילדיו למדו בבתי ספר ציבוריים שם.
הספרייה הלאומית המרכזית של רומא
הספרייה הלאומית המרכזית של רומא (באיטלקית: Biblioteca Nazionale Centrale di Rom, תעתיק: ביבליוטקה נציונלה סנטרלה די רומא) היא אחת מתוך שלושת הספריות לאומיות של איטליה, ביחד עם הספריות הלאומיות בפירנצה ונאפולי. הספרייה הוקמה ברומא בתאריך 14 במרץ 1876, ועברה אל בניין חדש בשנת 1975 במלאת 100 שנה להקמתה. משימתה של הספרייה היא לאסוף, לתעד, ולשמר את כל הפרסומים באיטליה, כולל פרסומים בשפה האיטלקית במדינות אחרות או אלה הקשורות אל איטליה ולהפוך אותם לזמינות לציבור. אוספי הספרייה כוללים כיום למעלה מ-7 מיליון כותרי דפוס, 2000 אינקונבלות, 8,000 כתבי יד, 10,000 ציורים, 20,000 מפות, ו-1,342,154 חוברות.
בספריה ממוקם המכון המרכזי לקטלוג אחיד (ICCU).
At Home
At Home (בתרגום חופשי: בבית) הוא האלבום השישי של אבישי כהן, שיצא באפריל 2005 בהוצאת Razdaz Recordz בארצות הברית.
הפקה.
At Home כולל 11 יצירות אינסטרומנטליות שהולחנו על ידי כהן. הסגנון, כמו באלבומיו הקודמים של כהן, הוא היתוך של ג'אז עם סוגות נוספות. ניתן לזהות ב-At Home רכיבים ממוזיקה מזרח-תיכונית, מערב-אפריקאית, פאנק ועוד. בדומה ללחנים של כהן בדרך כלל במהלך קריירת הסולו שלו, גם כאן משקל עיקרי בהלחנה מושם על מורכבויות הקצב, וכולל שימוש באמצעים כמו משקלים מורכבים ופוליריתמיקה.
בבסיס ההרכב המבצע באלבום עומדת שלישיית ג'אז (ה"טְרִיוֹ") בהרכב בס-פסנתר-תופים, המלווה לעיתים בנגנים נוספים, בעיקר בכלי נשיפה. זהו האלבום הראשון של כהן שמציג את הרכב הטריו בהובלתו, Avishai Cohen Trio, והוא מסמל את תחילת המעבר ברפרטואר של כהן מההתבססות על הרכב שישייה כמו ברב אלבומיו הקודמים להרכב מצומצם יותר של שלישייה. מעבר דומה עשה כהן במסגרת נגינתו בהרכבים בהובלת צ'יק קוריאה: ב-1996 ניגן כהן לצד קוריאה בהרכב השישייה Origin, כאשר ב-2001 צמצם קוריאה את ההרכב לשלישייה שנקראה The Chick Corea New Trio, שבה לצד קוריאה על פסנתר, ניגן כהן על קונטרבס עם המתופף ג'ף בלרד שמתארח באלבום (ברצועה Gershon Beat, היחידה שבה לא מנגן הטריו).