כל הפעילויות הקשורות לענייני החוץ - נציגויות ארצות הברית בחו"ל, תוכניות עזרה למדינות זרות, תוכניות הגבה לפשע בינלאומי, תוכניות אימון חוץ של הצבא, השירותים שהמחלקה מספקת, ועוד - כולם מתוקצבים מתוך התקציב לענייני חוץ, שמייצג קצת פחות מ-1% מכלל התקציב הפדרלי או, במילים אחרות, כ-12 סנט ליום לכל אזרח אמריקאי. כמוצהר במחלקת המדינה, תכליתה כוללת:
מדיניות החוץ של ארצות הברית - תפישות יסוד.
מדיניות החוץ של ארצות הברית מתנהלת בהתאם לאבני יסוד של תפישות העולם במדיניות החוץ, האינטרס הלאומי וסוגי ממשלים שונים בארצות הברית.
בבחינת האינטרס הלאומי האמריקאי, ניתן לציין שלוש רמות. הראשונה מדינות ואזורים בהם ארצות הברית תצא למלחמה, אפילו מלחמת עולם כדי לשמור על האינטרסים שלה, כאשר בקטגוריה זו נכללים: חצי הכדור המערבי (יבשת אמריקה), אירופה המערבית ומזרח אסיה. בחצי הכדור המערבי ארצות הברית היא הסמכות הבלעדית בנושא הפעלת כוח וענייני הגנה, בעוד שבאירופה ובאסיה היא נהגה להיוועץ בבעלות בריתה. הרמה השנייה מתייחסת לאזורים בהם התערבות צבאית אמריקאית היא אופציונלית, אך לא אוטומטית ומורכבת ממדינות בעלות חשיבות אסטרטגית לארצות הברית, או בעלות אוצרות טבע רבים, החשובים לארצות הברית ובעלות בריתה, כגון המזרח התיכון. ברמה השלישית של האינטרסים הלאומיים, סדר העדיפויות שונה מאוד, כשהסיכוי להתערבות צבאית אמריקאית באזורים אלו קטן מאוד, מאחר שהם מורכבים ממדינות שאינן מספיק חיוניות לביטחון הלאומי האמריקאי, כדי להצדיק צעד לוחמני. אופי ההתמודדות עם האירוע על כל היבטיו, תלוי גם בפרמטרים הגאוגרפיים והרלוונטיים לאינטרס הלאומי האמריקאי.
ניתן להגדיר מדיניות חוץ, כמטרותיה החיצוניות של ארצות הברית, אשר לצורך השגתן מוכנה ארצות הברית להקריב ממשאביה השונים. הגדרה זו מאפשרת להבדיל בין פוליטיקה ריאלית, לשאיפות הצהרתיות כגון השגת דמוקרטיה גלובאלית. דהיינו, אם אין ניצול של משאבי ארצות הברית, כלכליים, צבאיים ואחרים, לא ניתן להגדיר זאת כמדיניות חוץ. ניתן להגדיר תהליך של מדיניות חוץ, כרשימת צעדים אותם מתכננים נושאי המשרות בקרב הזרוע המבצעת והאינטלקטואלית, כדי לגבש את יעדי מדיניות החוץ האמריקאית והאמצעים ליישמה. לדוגמה, בשנת 1947 הצהיר הנשיא טרומן בקונגרס על "דוקטרינת טרומן", כאשר המטרות שהוצבו על ידי הזרוע המבצעת היו, מניעת ההתפשטות הסובייטית על ידי גידורה באזורים בהם אין סכנה לארצות הברית. כך, בתחילה הועבר סיוע כלכלי לטורקיה ויוון ולאחר מכן יושמה תוכנית מרשל, כאשר צעדים אלו נבחנים תקופתית ולאורך זמן.
מדיניות הביטחון הלאומי, כוללת את מכלול הפעולות מחוץ לארצות הברית ובתוך ארצות הברית, המיועדות להגנת שלמותה ועצמאותה, דהיינו הגנה מפני אויבים פוטנציאליים מבית ומחוץ. הצעדים כוללים: איסוף מודיעין, אספקת נשק למדינות ידידותיות ועוד. אף על פי שבתחום זה משרד ההגנה הוא דומיננטי, הרי שגם למשרד החוץ וסוכנויות נוספות, תפקיד מרכזי.
מדיניות החוץ של ארצות הברית, מתבססת על תפישות עולם בסיסיות (פרדיגמות), אשר פותחו ועודכנו לאורך ההיסטוריה. תפישות עולם אלו נחלקות לשתי דוקטרינות עיקריות: התערבות, אי התערבות, כשכל דור של אליטות משנה את הדוקטרינות בהתאם לאירועים מכוננים, שעבר הדור הקודם. כך, המתקפה על פרל הארבור סיימה את תקופת אי ההתערבות והוליכה למדיניות התערבות אגרסיבית, עד למלחמת וייטנאם, שם החלה התנועה ההפוכה. מקובל לבחון תפישת עולם במדיניות חוץ, ככזו שיש לה מחזור חיים: לידה, גדילה ומוות. הלידה מתחילה בביקורת על התפישה הקודמת, ממשיכה בניעות חלק גדול מהאליטות לכוון תפישה חדשה ועוברת מ"ילדות לבגרות", עקב אירוע מכונן אשר ממית את התפישה הישנה. פרל הארבור, מלחמת וייטנאם, קריסת מגדלי התאומים ומלחמת עיראק היו אירועים מכוננים, אשר גרמו לשינוי בתפישת העולם של הממשל בארצות הברית.
בהתמודדות עם אירועים גלובליים, ניתן לציין שלושה ענפי מדיניות חוץ, שננקטו על ידי ממשלים שונים בארצות הברית:
הגישה הטהורה – Pure Realism: קובעת שהעולם קוטבי וכל שינוי במאזן הכוחות מסוכן. מאחר שארצות הברית מחפשת יציבות עליה לשמר את הסטאטוס קוו. כל הפרה של הסטאטוס קוו מסוכנת לביטחון ארצות הברית ויש להגיב עליה. זוהי מדיניות מונוליתית שהופעלה כנגד הקומוניזם, או הטרור הגלובאלי ועיקר חסרונה הוא בכך שהיא מדיניות מגיבה והיריב בוחר את המגרש בו נוח לו לשחק. ממשלי אייזנהאואר ובוש הבן הן דוגמאות לגישה זו.
הגישה הריאליסטית המתונה - Moderate Realism: קובעת כי יש רמות שונות של סיכונים ולא כל ניסיון לשינוי הסטאטוס קוו מסכן את ארצות הברית. ממשלי הנשיא לינדון ג'ונסון ובוש האב מהווים דוגמה לגישת ביניים זו.
גישת הריאליסט המקומי - Local Realism: קובעת שכל משבר עומד בפני עצמו, יש איומים רבים על ארצות הברית, צריך לבחון כל אחד בנפרד והתגובה שונה, גמישה ורלוונטית לבעיה. ממשלו של ג'ון קנדי, ממשל ניקסון השני, ממשלם של ג'ימי קרטר, ביל קלינטון וברק אובמה הן דוגמאות לגישה זו. בנוסף, כדי לקבוע את הענף הרלוונטי לכל ממשל יש להתייחס למדיניות המעשית של ארצות הברית ולא למדיניות ההצהרתית.
יורוס
יורוס (יוונית: Ευρος) הוא אל הרוח הדרום-מזרחית, או, על פי גרסאות אחרות, המזרחית במיתולוגיה היוונית, בנם של הטיטנית אאוס, אלת השחר, ואיאולוס, אל הרוחות ואחיהם של בוריאס (אל הרוח הצפונית), זפירוס (אל הרוח המערבית) ונוטוס (אל הרוח הדרומית). פעמים רבות תואר אל זה מחזיק כד הפוך, שממנו נשפכים מים.
לפי האמונה היוונית, יורוס הביא בכנפיו עמו רוח חזקה וסערות שאיימו על שלום הימאים וכיוון שכך הוא לא היה נערץ כמו אחיו זפירוס, מבשר האביב ומחיה התבואה, אך גם לא מטיל אימה כמו שני אחיו בוריאס ונוטוס, שמרוחותיהם חששו מאוד היוונים הקדמונים.
באמונה היוונית יורוס היה מושא אהבתו של נרקיסוס אך יורוס דחה אותו ופגע בו בדחייתו. הנימפה מדוזה מאוד אהבה את נרקיסוס וכאבה על פגיעותו של נרקיסוס ובכך "נתנה לו ברכה" לא להיפגע יותר מאהבה והפכה את רגשותיו לאבן ואהבה עצמית כלפי עצמו בלבד. האלה נמסיס ניסתה לתקן את האבל שנגרם לנרקיסוס וגרמה ליורוס להתאהב נואשות בנרקיסוס . היא נעזרה באלה אובסה וביקשה ממנה שיורוס יהיה נואש לאהבתו של נרקיסוס. אך זה היה מאוחר מדי, מדוזה לקחה את נרקיסוס תחת חסותה וגרמה לו להיות חסר רגש חיצוני לסביבה. במיתולוגיה הרומית אובססיה נקראת על שם האלה אובסה
במיתולוגיה הרומית מקבילו של יורוס הוא וולטורנוס.
מיסטר טי
מיסטר טי (באנגלית: Mr. T; נולד כלורנס טוּרוֹ ב־21 במאי 1952) הוא שחקן אמריקאי ומתאבק מקצועי לשעבר, המוכר בזכות תפקידיו כבי. איי בראקוס ב"צוות לעניין" והמתאגרף קלאבר לאנג מ"רוקי 3".
ביוגרפיה.
הוא נולד וגדל בדרום שיקגו יחד עם 4 אחיות ו-7 אחים, שיחק פוטבול בתיכון ולמד אמנויות לחימה. זכה במלגת ספורט מטעם אוניברסיטת "פריירי ויו" בטקסס ממנה סולק לאחר שנת לימודים אחת והשלים את לימודיו בשתי מכללות קטנות בשיקגו. לאחר סיום לימודיו שירת מיסטר טי כשוטר צבאי בצבא ארצות הברית וניסה להתקבל לקבוצת הפוטבול גרין ביי פאקרס אך קריירת הפוטבול שלו נקטעה עקב פציעה בברך.
התחלת דרכו בהוליווד הייתה כשומר ראש לכוכבים כמו דיאנה רוס ומייקל ג'קסון והוא אימץ לעצמו הופעה מפחידה שהבולט בה הייתה תספורת ייחודית אותה ראה בתמונה של לוחם מנדינקה אפריקאי בנשיונל ג'יאוגרפיק וכן תכשיטי זהב רבים אותם אהב לענוד. בשנת 1982 כיכב מיסטר טי בתפקיד קלאבר לאנג בסרט רוקי 3 תפקיד שבעקבותיו הגיע לסדרה "צוות לעניין" בה כיכב 5 עונות בתור B.A (לורנס) באראקוס (ראשי תיבות של: Bad Attitude - על שום יחסו הרע לקצינים), מהנדס צבאי בריון של יחידת קומנדו מובחרת.
בשנת 1985 התאבק מיסטר טי ב-WWF ואף היה בן זוגו של האלק הוגאן בקרב הצמדים שסיים את הרסלמניה הראשונה. בשנים שלאחר מכן שיחק מיסטר טי במספר סרטים וסדרות, ביניהם "צמד לעניין".
בשנת 1987, קנה מיסטר טי אחוזה מיוערת בשטח נרחב של שבעה אקר בפרוור הצפוני של שיקגו הקרוי לייק פורסט. למחאת השכנים והעיתונאים, מיסטר טי כרת את החורש הטבעי הנרחב שבאחוזתו, בעצמו, בעזרת מסור שרשרת. הוא סיפר לעיתונאים שהוא "אלרגי לעצים". בעקבות פעולתו זו, חוקק חוק עזר עירוני ביישוב המצריך קבלת רישיון לגדיעת עצים גבוהים בשטח פרטי.
בשנת 1995, הוא אובחן כחולה במחלת הסרטן, שהטיפול בה רושש אותו מרוב כספו (עד שאפילו נאלץ למכור את תכשיטיו הרבים) אך הוא החלים ונהיה נוצרי אדוק. כיום מתגורר מיסטר טי בקליפורניה.
בשנת 2001 שיחק בסרט הפארודיה "קטע מהסרטים".
משפט קליט.
המשפט הקליט המזוהה ביותר של מיסטר T הוא I Pity the Fool (בתרגום חופשי לעברית: אני מרחם על השוטה). משפט זה לקוח מן התסריט של הסרט רוקי 3.
שינן
שתנה
שיננות
שִׁינָּנוּת הוא מקצוע פרא-רפואי בתחום רפואת שיניים העוסק בהיגיינת הפה ובטיפול מונע.
מקצוע השיננות שונה ונפרד מזה של אלו העוסקים בסיוע לרופא שיניים. בדרך-כלל חל איסור על הסייעים לבוא במגע של ממש עם הפה של המטופל, למעט לשם פעולות פשוטות, כגון שאיבת רוק. בסמכותם של השיננית או השינן, לעומת זאת, לבצע פעולות רפואיות בפה של המטופלים. סייעת או סייע לרופא שיניים עובדים בהכרח בצמוד אליו, ואילו שיננים מבצעים מטלתם בנפרד, לפני או אחרי טיפול השיניים.
באנגלית נקרא המקצוע Dental hygienist, בתרגום חופשי: "מטפל היגייני של השיניים".
העוסקים בשיננות מבצעים פעולות טיפול ראשוני ברפואת שיניים, ביניהם:
בישראל.