בפברואר 2017, לאחר 4 משחקים אולימפיים פרשה גלושקוב. לאחר הפרישה, מינתה עיריית ירושלים את גלושקוב למנהלת תחום קידום תשתיות צעירות בספורט ההישגי בירושלים.
צבי לביא
צבי לביא (1 בינואר 1937 - 9 באוגוסט 2018) היה עיתונאי ישראלי, אשר שימש ככתב, פרשן ובעל טור בעיתונים "מעריב" ו"גלובס" ובאתר החדשות "ynet".
ביוגרפיה.
לביא נולד בתל אביב. בוגר האוניברסיטה העברית בירושלים בהיסטוריה של המזרח התיכון בעת החדשה, מדעי המדינה, ולימודי תעודה בתוכנית שוורץ להכשרת מנהלים למרכזים קהילתיים.
בשנת 1953 החל לעבוד במערכת תל אביב של העיתון "זמנים" שיצא לאור בירושלים. ב-1954 החל את שירות החובה בצה"ל ככתב צבאי בדו-שבועון הצבאי לנוער "במחנה גדנ"ע". לקראת סוף שירותו סופח ליחידת דובר צה"ל, ככתב צבאי במבצע קדש. במלחמת ששת הימים ליווה ככתב במילואים את אוגדת פלד הצפונית.
ב-1957, לאחר שחרורו מצה"ל, החל לעבוד בעיתון "מעריב". במשך 35 שנה שימש במגוון תפקידי כתיבה ועריכה. בין תפקידיו: כתב באזורי הנגב והגליל, ובירושלים; אחראי על סיקור רשות השידור (במסגרת זו סיקר את הקמתה של הטלוויזיה הישראלית והיה מבקר הטלוויזיה הראשון של העיתון); כתב ופרשן פוליטי; כתב פרלמנטרי; ראש המשרד האירופי של העיתון בלונדון; עורך המקומון הירושלמי הראשון של מעריב; עורך המוסף השבועי "סופשבוע"; עורך המוסף היומי וכותב מאמרים ראשיים כסגן ראש מערכת החדשות.
בין השנים 1975–1977 יצא לחופשה מ"מעריב" וחזר לצה"ל כסגן קצין חינוך פיקודי של פיקוד המרכז. הוא פיתח תוכניות לטיפול בפרט במלחמה ושיטה לקידום לימודי העברית של חילי חובה והשתחרר בדרגת רב-סרן.
ב-1992 פרש מ"מעריב" ועבד תקופה קצרה כיועץ לענייני חוץ של שר הכלכלה והתכנון שמעון שטרית.
ב-1993 חזר לעיתונות ככתב פרלמנטרי ופוליטי ובעל טור בעיתון העסקים "גלובס" במשך 13 שנים.
ב-2006 התמנה לכתב ופרשן כלכלי בכנסת של אתר האינטרנט ynet.
במקביל לעבודתו במעריב, מילא מגוון תפקידים בכלי תקשורת נוספים: כתב ועורך ביומן החדשות ויומן השבוע ב"קול ישראל"; עורך בתוכנית חדשות שבועית לצעירים בערוץ הראשון; כתב "במחנה", עורך חדשות ותוכניות ומגיש תוכנית הבוקר "707" בגלי צה"ל, במסגרת שירות מילואים; עורך כתב עת של חיל המודיעין "חמנית"; ועורך כתב העת "הגיל החדש" – רבעון לענייני פרישה וזקנה.
לביא ערך במהלך הקריירה העיתונאית מספר מחקרים בהם: עלייתה ונפילתה של ועדת עורכי העיתונים היומיים; תמורות ברחוב הערבי בישראל; "פראבדה" כמודל לעיתונות היומית בברית המועצות; תולדות תנועות הפועלים בסוריה; ופעילות האיגודים המקצועיים בגדה המערבית 1948–1967.
לביא עסק גם בצילום. סדרת תצלומיו "אמן יוצר חלון" מוצגת דרך קבע בבית הספרים הלאומי בירושלים מול החלון האמנותי הענקי של מרדכי ארדון, לתיעוד יצירתו.
ב-1986 זכה בפרס השלטון המקומי לתכנון אורבני על המודל שפיתח בעבודה קהילתית מקבילה לעבודתו העיתונאית, בתכנון והקמה של המרכז הקהילתי בקריית עקרון. כמו כן זכה בציון לשבח במסגרת פרס "עמוס לב" לכתבות צבאיות, ובציון לשבח בתחרות צילומים ע"ש "קאפה-שים".
לביא נפטר ב-9 באוגוסט 2018. הותיר אחריו אישה ושני ילדים.
ספריו.
לביא חיבר ופרסם מספר ספרים בהם:
דניאל רוזן
דניאל רוזן (נולד ב-26 בינואר 1945) הוא מהנדס ישראלי, אלוף-משנה בצה"ל, בעל ציון לשבח במסגרת פרס ביטחון ישראל, מנכ"ל משרד התקשורת בשנים 1997–2001.
ביוגרפיה.
רוזן נולד באנגליה ועלה לארץ ישראל עם משפחתו בשנת 1947. בשנת 1962 הוסמך כאלקטרונאי במכללת בזק בירושלים, בשנת 1969 סיים לימודי תואר ראשון בהנדסת חשמל בפקולטה להנדסת חשמל בטכניון ובשנת 1984 לימודי תואר שני במינהל עסקים באוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת 1962, לאחר הסמכתו כאלקטרונאי, התגייס לצה"ל ומילא שורת תפקידים בחיל הקשר: טכנאי טלפרינטר ומנהל בית מלאכה לתחזוקת טלפרינטרים (1962–1965), קצין קשר במפקדת פיקוד הדרום (1969–1972), מפקד המפעל האלקטרוני המרכז במרכז שיקום ואחזקה לציוד קשר ואלקטרוניקה (1972–1974), ראש מדור תכנון ופיקוח במרכז השיקום והאחזקה (1974–1976), ראש מדור פיתוח בענף טכני במפקדת קצין קשר ואלקטרוניקה ראשי (1976–1977), ראש ענף טכני במפקדת קצין קשר ואלקטרוניקה ראשי (1977–1979) ובמקביל קצין הקשר של המשלחות למשא ומתן עם מצרים, מהנדס ראשי של פרויקט תקשורת מבצעית (1979–1981), ראש מחלקת תכנון ארוך טווח במפקדת קצין קשר ואלקטרוניקה ראשי (1981–1984) וראש מחלקת מערכות קשר במפקדת קצין קשר ואלקטרוניקה ראשי (1984–1986). בסיום תפקיד זה פרש מצה"ל, בדרגת אלוף-משנה. במהלך שנות עבודתו הוענקו לו פרס קפלן (1975) וציון לשבח במסגרת פרס ביטחון ישראל (1979).
לאחר פרישתו מצה"ל מונה לסמנכ"ל חברת הטלפוניה "בזק" וראש אגף ההנדסה והתכנון במסגרתה (1987–1991). לאחר מכן שימש סמנכ"ל לטכנולוגיות ופיתוח עסקי בתדיראן טלקום (1992–1995) ומנכ"ל בזק בינלאומי (1995–1997). בשנים 1997–2001 כיהן כמנכ"ל משרד התקשורת. בתקופת כהונתו החלה להתרחש בפועל הרחבת התחרות בתחום התקשורת, עם מתן הזיכיון לחברת סלולר נוספת, אישור תדרי דור שלישי וראשית השידורים בלוויין.
לצד פעילותו המקצועית מונה רוזן לשורת ועדות ציבוריות וממשלתיות בנושאי התמחותו: מחקר ופיתוח, הנדסת והפעלת מערכות תקשורת, ניהול הנדסי, ניהול כללי וייזום עסקים. בשנים 1992–1996 עמד בראשות הוועדה המרכזית לתקינת תקשוב ובראש ועדה לתקינת מוצרי ושירותי תקשורת במכון התקנים הישראלי. בשנת 2006 התמנה ליו"ר דירקטוריון "אופטיוויי" (OptiWay).
משנת 2002 עוסק דניאל רוזן בייעוץ בתחומי אסטרטגיה עסקית, תכנון עסקי, הנדסה ואסדרה למפעילי שירותים, חברות תעשייתיות, גורמים פיננסיים וממשלות, וכן בתכנון והקמת מֵיזמים הנדסיים גדולים ומתקדמים בתחום התקשורת, בחזית הטכנולוגיה, בישראל ומחוצה לה. הוא חבר מועצות מנהלים במספר חברות הזנק וחברות ציבוריות בישראל העוסקות בטכנולוגיות מתקדמות בתחום תקשורת ואלקטרוניקה, כולל בעלים ויו"ר מועצת המנהלים של חברת קיו־אר־פי בע"מ. בשנים האחרונות שימש, בין היתר, יו"ר מועצת המנהלים של תדיראן טלקום (תטל) 'שמ' (חברת טכנולוגיה בתחום תקשורת אחודה לעסקים, המפתחת ומשווקת מתג תוכנה Softswitch בקדמת הטכנולוגיה); יו"ר מועצת המנהלים של Tadiran Telecom Inc. (מכירה ושירותים של מערכות תקשורת עסקיות בארצות הברית); יו"ר מועצת המנהלים של Kunming Tadiran Telecom (מכירה ושירותים של מערכות תקשורת עסקיות בסין); יו"ר מועצת המנהלים של תדיראן טלקום 'שירותי תקשורת בישראל שמ' (מכירה ושירותים של מערכות תקשורת אחודה, מוקדי שירות ורשתות תקשורת נתונים בישראל); יו"ר מועצת המנהלים של פרי טלקום בע"מ (מפעיל סלולרי וירטואלי); יו"ר מועצת המנהלים של חברת אופטיווי בע"מ (חברת הזנק שעסקה במוצרים אופטיים לתקשורת סלולרית בתוך מבנים); יו"ר מועצת המנהלים של וריקום בע"מ (חברת הזנק שעסקה בתחום המסרים המאוחדים); חבר במועצת המנהלים של רפאל – מערכות לחימה מתקדמות בע"מ; חבר מועצת המנהלים של אינטרגמא חברה להשקעות בע"מ (חברת החזקות בורסאית). היה חבר בחבר הנאמנים של עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים (מכללה טכנולוגית להנדסה) מהקמתה בשנת 1999 עד שנת 2017; ובשנים 2012–2016 היה חבר בוועדה המייעצת של מוסד המחקר לתקשורת (CITI) באוניברסיטת קולומביה בניו־יורק.
משנת 2003 משמש רוזן יו"ר הוועדה המרכזית לתקינת טכנולוגיות מידע ותקשורת במכון התקנים הישראלי, הגוף המוביל את התקינה הטכנולוגית בישראל בתחומי מערכות המידע והתקשוב (כולל בנושאי תקשורת, מערכות מידע, מִרשתת, סייבר וביומטריה); משנת 2018 יו"ר הוועדה הטכנית לתקינת תאימות אלקטרומגנטית במכון התקנים הישראלי (הגוף האחראי לתקינה הטכנית בתחום זה); משנת 2017 חבר בוועדת התשתיות של איגוד האינטרנט הישראלי (ועדה ציבורית המובילה את האסטרטגיה של שירותי תשתית האינטרנט בישראל); בשנים 2013–2014 היה חבר בוועדה הציבורית לקביעת מקצועות ההגנה הקיברנטית (סייבר) בישראל. בשנת 2018 מונה על ידי השר איוב קרא ליו"ר ועדה מייעצת לשר התקשורת לבחינת שירותי דואר בתחום השמור. במטרה לחזק את התחרות בתחום הדואר. הוועדה נקראה ועדת רוזן על שמו.
רוזן הוא חובב רדיו פעיל, בעל אות הקריאה 4x1SK.
בשנת 2017 מונה ליו"ר ועדת המורשת של העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב.
בדיחת קרש
אילן גיל און
בד&quot;ץ שארית ישראל
בד"ץ שארית ישראל (לעיתים בקיצור: 'שארית') הוא בית דין וגוף כשרות פרטי ישראלי שהוקם בשנת 1988 ביוזמת הרב אלעזר מנחם מן שך.
רקע.
הבד"ץ הוקם בעקבות אי-הסכמה של מנהיגי הציבור החרדי-ליטאי, ובראשם הרב שך, למינוי של הרב משה יהודא ליב לנדא לתפקיד רב העיר בני ברק בשנת 1986, משרה שכללה באופן מסורתי את האחריות על הכשרות בחנויות המזון בתחום העיר. בתגובה למינוי הוקם בד"ץ שארית ישראל כגוף כשרות חלופי. לאחר פטירת הרב שך, נחשב הרב אלישיב לסמכות הרוחנית העליונה של הבד"ץ, שזכה לתמיכת חשובי הרבנים החרדים-ליטאיים.
הבד"ץ פעל תחילה במסגרת חברת שארית ישראל בע"מ, שבראשה עמד הרב יוסף ישראלזון, חתנו של הרב יוסף שלום אלישיב. היחידה לפירוקים של רשות המיסים הגישה בקשה לפירוק החברה, עקב חוב של כ־5 מיליון ש"ח למס הכנסה. הבד"ץ עבר לפעול תחת "חברת הכשרות המהודרת שארית ישראל (התשס"ד) בע"מ", ומס הכנסה ראה בפעולה זו הברחת נכסים שאינה חוקית. כמנכ"ל הבד"ץ שימשו בתקופות שונות יקותיאל דרשוביץ, עו"ד משה אלמליח, צבי רוט, ליפא ישראלזון, וכיום משמש בתפקיד גבריאל שרמן.
מערכת השחיטה.