כנציגים של המדע והאמנות הגרמנית, אנו מוחים בפני העולם התרבותי על השקרים והעלילות בהם אויבינו מבקשים להכתים את הכבוד הגרמני, במאבק הקשה על השרדות שנכפה עליה. המאורעות הזמו את השמועות השקריות על תבוסות גרמניות; ובעקבות זאת עיוותים ועלילות נכנסו לפעולה ביתר שאת. כמבשרי האמת אנו נושאים את קולנו כנגד אלו.
איננו יכולים להוציא את הנשק המורעל של השקר מידי אויבנו. כל שנוכל לעשות הוא להצהיר לכל העולם שאויבנו מעידים שקר נגדינו. אתם המכירים אותנו, שביחד איתנו הגנתם על האוצרות הקדושים ביותר של האדם, אנו קוראים לכם: תנו בנו אמון! האמינו שנמשיך במלחמה הזאת עד סופה כבני תרבות שמורשתם של גתה, בטהובן וקאנט יקר לנו כבתינו ומשפחתנו.
החותמים.
החותמים היו אנשי מדע ורוח מהשורה הראשונה בגרמניה, שכללו שנים עשר זוכי פרס נובל (תשעה לפני החתימה ושלושה לאחר החתימה) ובין השאר את:
אנרי קרטיה ברסון
ראשוני סיבובי
מספר ראשוני סיבובי הוא מספר ראשוני שאם מסובבים את ההצגה העשרונית שלו על ידי העברה של קבוצת ספרות מן הסוף להתחלה, מתקבל תמיד מספר ראשוני. התכונה תלויה בבסיס ההצגה, וייתכן שמספר יהיה ראשוני סיבובי בבסיס אחד ולא בבסיס אחר.
לדוגמה, המספר 1193 הוא ראשוני סיבובי, כיון שהוא ראשוני וגם 1931, 9311, ו-3119 הם מספרים ראשוניים.
המספרים מסוג זה הידועים כיום הם:
2, 3, 5, 7, 11, 13, 17, 37, 79, 113, 197, 199, 337, 1193, 3779, 11939, 19937, 193939, 199933, R19, R23, R317, R1031
Rn מבטא מספר שכל n ספרותיו הן 1 (לדוגמה R2=11).
לא ידועים יותר מספרים מסוג זה עד 1022.
כתכונה התלויה בשיטת הספירה, לא מיוחסת לה חשיבות מתמטית, והעיסוק בראשוני סיבובי הוא במסגרת העיסוק בשעשועי מתמטיקה.
מרוקו באירוויזיון
מרוקו נטלה חלק באירוויזיון בפעם הראשונה ועד כה היחידה, ב-1980 עם השיר "Bitaqat Hub" שביצעה הזמרת סמירה סעיד בשפה הערבית.
השתתפות.
רשות השידור המרוקאית, SNRT, הצטרפה לתחרות ב-1980, ובכך הפכה מרוקו למדינה האפריקאית הראשונה והמדינה הערבית הראשונה שמצטרפת לתחרות. כמו כן, הייתה מרוקו למדינה הראשונה אשר שלחה לתחרות שיר בערבית.
מרוקו שלחה לאירוויזיון את השיר "Bitaqat Hub" ("מכתב אהבה") אשר ביצעה סמירה סעיד, זמרת מפורסמת ומצליחה במדינה. השיר קיבל רק שבע נקודות באירוויזיון, כולן מאיטליה, והוא סיים במקום ה-18, מקום אחד בלבד לפני פינלנד שסיימה במקום האחרון.
הפרישה מהתחרות.
לאור המיקום הנמוך בו סיימה מרוקו את התחרות ב-1980, הודיעה רשות השידור המרוקאית כי בשל הצהרה מלכותית של המלך חסן השני, מרוקו תפרוש מהתחרות הבאה וכן משאר התחרויות בעתיד. הפרישה כנראה נבעה גם עקב העובדה כי ישראל נוטלת חלק בתחרות, שהוחרמה באותה תקופה על ידי מדינות ערב. ייתכן שהסיבה הנוספת לאי חזרתה של מרוקו, היא בשל תמיכת האירוויזיון בקהילת הלהט"ב, קהילה אשר מהווה לא חוקית ולא מקובלת במרוקו.
אפשרות חזרה לאירוויזיון בעתיד.
רשת שידור מתחרה ל-SNRT, רשת 2M TV, חשפה את כוונתה להצטרף לאיגוד השידור האירופי. 2M TV היא מקור של חופש דיבור ושבירת טאבו שקיימת במרוקו ואצל המהגרים המרוקאים ברחבי אירופה, והיא יכולה להעניק הזדמנות נוספת למרוקו ליטול חלק בתחרות. 2M TV נמצאת בתהליכי הצטרפות לאיגוד השידור האירופי, וכשתסיים את התהליכים תוכל לשקול הצטרפות לאירוויזיון.
בעקבות נרמול היחסים בין המדינות כחלק מהסכם ישראל–מרוקו שנחתם ב-2021 מעריצי האירווזיון מרחבי העולם קראו למרוקו לשוב לתחרות באירוויזיון 2022 אך רשות השידור המרוקאית טרם הצהירה דבר בעניין חזרה לתחרות.
קולין גילון
קולין גילון (4 בינואר 1909 - 10 באפריל 1961) היה משפטן ישראלי ופרקליט המדינה השלישי.
ביוגרפיה.
גילון נולד בשם קולין גלקמן (Colin Gluckmann) ביוהנסבורג שבדרום אפריקה. אביו היה עורך דין ואמו עמדה בראש קרן קיימת לישראל בדרום אפריקה. למד בבית ספר אנגלי, וסיים לימודי משפטים באוניברסיטת ויטווטרסראנד ביוהנסבורג, לצד פעילות בתנועה הציונית "הבונים". בשנת 1937 עלה לארץ ישראל, נישא ועבד בעריכת דין במשרד שניהל יחד עם אשתו בשם גלקמן את פרומקין.
בתקופת מלחמת העולם השנייה הצטרף לצבא הבריטי ויצא לשרת כקצין בבריגדה היהודית. במלחמת העצמאות שירת בצה"ל בדרגת רב-סרן, ובסוף המלחמה היה קצין קשר ישראלי ראשי לאו"ם. עם שחרורו חזר לעבוד לתקופה קצרה כעורך דין פרטי, אך עוד בשנת 1949 הצטרף לשירות המדינה והיה סגן פרקליט המדינה. בשנת 1953 מונה לראש הפרקליטות וכיהן בתפקיד עד מותו, בשנת 1961. במשפט של נאשמי טבח כפר קאסם הוא הופיע מטעם התביעה לצדו של התובע הצבאי הראשי, משה דוד. לצורך כך הוא גויס לצה"ל והוענקה לו דרגת סגן-אלוף.
נפטר מסרטן ריאות בגיל 52, ונקבר בבית הקברות סנהדריה לצד קברו של חותנו השופט פרומקין. הלווייתו התקיימה ביום בו נפתח משפט אייכמן, ולכן תחילת הישיבה השנייה – ישיבת אחר הצהריים – התחילה מאוחר על מנת שהשופטים יוכלו לקחת חלק בהלוויה.
חיים אישיים.
גילון היה נשוי לסעדה פרומקין, בתם של השופט גד פרומקין ושל חנה, בת אהרן אייזנברג, איש העלייה הראשונה וממקימי המושבה רחובות. סעדה גילון הייתה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
ילדיו הם השופט אלון גילון, יעל שילוח וכרמי גילון. השף קולין גילון, בנו של אלון נקרא על שמו.
מנשר ה-93
ארווין שמרון
ארווין שאול שִׁמְרוֹן (שיוביץ) (14 בינואר 1919 - 31 במאי 1978) היה עורך דין ישראלי ופרקליט המדינה השני.
ביוגרפיה.
שמרון נולד בווינה שבאוסטריה. עם הקמת המדינה שימש כסגן פרקליט המדינה, ובין השנים 1950–1953 עמד בראש הפרקליטות. בתקופה זו התנהל משפט הרצח בגן מאיר.
בשנת 1953 הקים משרד עורכי דין, שהתפתח למשרד שמרון, מלכו, פרסקי ושות', בראשו עמד עד לפטירתו.
בין המשפטים שניהל היו משפט לילהאמר באוסלו, הגן על מיכאל צור, על יהושע בן-ציון, והשתתף במשפט תל-גיבורים, ממשפטי השוחד הגדולים בישראל. משרדו היה הראשון בישראל שהתמחה בתחום האנרגיה. בין היתר, טיפל בליווי כמה מקידוחי הנפט והגז הראשונים שבוצעו בישראל, ליווה חקיקת נפט והסכמים בינלאומיים בתחום הנפט, לרבות בקשר עם שדות הנפט בסיני. שמרון אף עמד בראש ועדת חקירה למשק הגז.
בשנת 1976, עמד בראש ועדת שמרון, שהוקמה כדי לבחון הצעות לתכנון רחבת הכותל המערבי. הוועדה המליצה על אימוץ התוכנית של האדריכל משה ספדיה (שלבסוף לא יושמה בפועל).
בשנת 1977 מונה על ידי ממשלת ישראל לראש הוועדה לבירור נושא הפשיעה בישראל.
בשנת 1970 הצטרף עורך הדין יצחק מולכו למשרד ולאחר מותו של שמרון הוא הפך לשותף הבכיר. אחד משותפיו לדרך היו עו"ד אריה נוביק, שהקים משרד חדש לאחר מותו של שמרון.
ארווין שמרון נפטר מאוטם שריר הלב ב-31 במאי 1978, בגיל 59. הותיר אישה, רחל לבית טייטל (אחייניתו של נתן מיליקובסקי), בן ובת. הוא נקבר בהר המנוחות.
המשרד שהקים עבר לידי הנהלת חתנו עורך הדין יצחק מלכו. גם בנו, עורך הדין דוד שמרון, הוא שותף בכיר במשרד.
מסכה רפואית
מסכה רפואית (נקראת גם מסכה כירורגית או מסכת מנתחים או נשמית כירורגית או מסכת פה-אף) היא מסכה המשמשת מנתחים ואנשי רפואה אחרים בעת טיפול בחולים, ומיועדת ללכוד חיידקים ונגיפים הנפלטים מהפה ומהאף של הצוות הרפואי.
בריכוזי אוכלוסייה צפופים במזרח אסיה, נעשה לעיתים שימוש במסכות דומות, אך פשוטות וזולות יותר, גם מחוץ למתקני רפואה, וזאת על מנת למנוע הפצה של מחלות מידבקות כגון צינון. ביפן, חולים נוהגים לחבוש מסכות רפואיות במקומות ציבוריים, כדי למנוע הדבקת אחרים.
שימוש במסכות רפואיות היה נפוץ בסין, בהונג קונג, בווייטנאם ובטורונטו, קנדה בעת התפרצויות של מחלת הסארס, ביפן בעת מגפת שפעת העופות ב-2007, בארצות הברית ובמקסיקו סיטי בעת מגפת שפעת החזירים ב-2009, ובהדרגה בכל העולם בעת מגפת הקורונה החל מ-2019.
מסכות רפואיות מודרניות עשויות מנייר או מבד לא ארוג, ומיועדות לשימוש חד-פעמי.
יעילות.
מסכות רפואיות פשוטות מגנות על החובשים אותן מהתזות של נוזלי גוף על הפה והאף. הן גם מזכירות לעוטים אותן שלא לגעת בפה או באף עם ידיים שנגעו במשטח מזוהם, כדי לא להעביר נגיפים או חיידקים. הן יכולות גם להפחית את הפיזור של טיפות מידבקות (אשר מכילות נגיפים או חיידקים) שנוצרות בעת שיעול או עיטוש (ואף בעת דיבור ונשימה). המסכות הרפואיות לא מיועדות להגן על החובשים אותן משאיפה של חלקיקים כאלה. המסכה הרפואית תלכוד חלק מהחלקיקים, אבל היא הרבה פחות יעילה מאשר מסכת סינון אוויר, שמיועדת למטרה זו.
בפרסום בנוגע להתפרצות שפעת החזירים ב-2009, כתב המרכז לבקרת מחלות ומניעתן האמריקאי:
בתהליכי אישור נמצאות מסכות רב פעמיות מבד המכיל נחושת מחומצנת, שהורגת נגיפים ביעילות רבה יותר, כך לטענת המייצרים.
סוגים.
מסכה כירורגית.
מסכה זו עשויה מכמה שכבות בד, המתחברות מאחור באמצעות חוטים לקשירה, או גומיות המוצמדות לאוזניים.
מסכה N95.
מסכה בתקן N95, תקן המגדיר אותה כחוסמת 95% לפחות מהנגיפים.
מסכה N95 היא מסכת סינון אוויר שחובשים על הפנים, העומדת בתקן N95 לסינון אוויר של המנהל האמריקאי לבטיחות ולבריאות תעסוקתית (NIOSH). עמידה בתקן זה מעידה כי המסכה מסננת לפחות 95% מהחומר החלקיקי אשר באוויר, אך היא אינה עמידה לשמנים כמו מסכות העומדות בתקן P95. מסכה זו היא מסנן חלקיקים נפוץ, ומנגנון פעולת הסינון שלה מבוסס על מסנן אוויר מכני , מנגנון המגן מפני חומר חלקיקי אך לא מגז או אדים.
שימוש במסכה רפואית במגפת הקורונה.