אוניברסיטת הספרייה הוקמה בשנת 1668 והיא אחת הספריות העתיקות ביותר בשוודיה. מאז 1698 היא מקבלת עותקים להפקדה משפטית של כל דברי הדפוס בארץ. כיום מקבלות שש ספריות שוודיות עותקים להפקדה, אך רק לונד והספרייה המלכותית בסטוקהולם נדרשות לשמור הכל עבור הדורות הבאים. דפוס שוודי מהווה חצי מהאוספים אשר נשמרים ב-170,000 מטרים של מדפים (2006). הספרייה משרתת 620,000 השאלות בשנה ומעסיקה צוות של 200 איש במשרה מלאה. לספריה 33 סניפים ובהם 2,600 שולחנות קריאה. הבניין הראשי הנוכחי בהלגונבאקן נפתח בשנת 1907. מן המאה ה-15 ועד אז היא שכנה בבניין "ליברייט" (Liberiet), קרוב לקתדרלה של העיר. כיום משמש המבנה כבית קפה.
בית חולים.
חינוך ומחקר במדעי הרפואה מופעלים בשיתוף פעולה עם בית החולים האוניברסיטאי סקונה, הממוקם הן בלונד והן במאלמה. החינוך הרפואי מתקיים במרכז הביו-רפואי ליד בית החולים בלונד. סיעוד וריפוי בעיסוק נלמדים במרכז למדעי הבריאות בקרבת מקום. האוניברסיטה מפעילה גם את מרכז המחקר הקליני במאלמה ובו מעבדות מיוחדות רבות.
פקולטות.
באוניברסיטה שמונה פקולטות:
מרכזי מחקר.
באוניברסיטה יותר מ-20 מכונים ומרכזי מחקר
בקמפוס הלווין שבמאלמה הסמוכה נמצאות "שלוש האקדמיות": לאמנות, מוזיקה ותיאטרון.
מחקר וחדשנות.
אוניברסיטת לונד ידועה כאחת מאוניברסיטאות המחקר הגדולות בסקנדינביה. היא מדורגת בין הראשונות באיחוד האירופי במספר המאמרים שהתקבלו לפרסום בכתבי עת מדעיים. היא אחת המובילות בקבלת מענקי מחקר בשוודיה בעיקר מגופים בעלי מימון ממשלתי. האיחוד האירופי הוא המממן החיצוני השני בגודלו של האוניברסיטה. האוניברסיטה פעילה בתחומי מחקר בינלאומיים כגון ננוטכנולוגיה, שינויי אקלים וביולוגיה של תאי גזע.
אחד החידושים המפורסמים ביותר המבוססים על מחקר מאוניברסיטת לונד הוא אולטרסאונד אבחוני שהיא כיום שיטת בדיקה שגרתית בבתי חולים ברחבי העולם. דוגמאות נוספות לחידושים חלוציים הן הכליה המלאכותית המיוצרת על ידי החברה הרב-לאומית גמברו, וטכנולוגיית בלוטות', המאפשרת תקשורת אלחוטית על פני מרחקים קצרים. רשימת החידושים כוללת:
דירוג בעולם.
אוניברסיטת לונד מדורגת בדרך כלל בין 100 הראשונות בעולם על ידי סוכנויות הדירוג המשפיעות ביותר. היא דורגה במקום ה-60 בדירוג QS של אוניברסיטאות בעולם לשנת 2014/15 ובמקום ה-90 בדירוג אוניברסיטאות בעולם של Times Higher Education בשנת 2015. בדירוג אוניברסיטת ליידן לשנת 2017 היא הגיעה למקום ה-84.
עם זאת, ב-2019 דורגה אוניברסיטת לונד בקטגוריה 101–150 בדירוג האקדמי של האוניברסיטאות בעולם על ידי אוניברסיטת ג'יאו טונג שאנגחאי.
חיי חברה.
חיי הסטודנטים בלונד מבוססים על שלושה ארגונים מרכזיים: אומות הסטודנטים, החברה האקדמית (AF) ואגודות הסטודנטים. עד 1 ביולי 2010, נדרשו הסטודנטים להירשם לאחד מאלה כדי לקבל ציונים, אך חובה זו בוטלה וההרשמה היום וולונטרית.
אומות הסטודנטים.
האומות בלונד (שוודית: Nation) הן תופעה חברתית עתיקת יומין. מקור המנהג בימי הביניים המאוחרים באוניברסיטת הסורבון בפריז בה התארגנו הסטודנטים לפי מוצאם (צרפתים, נורמנים, פיקרדים וכו'). תופעה זו התפשטה במאות הבאות באירופה אך כיום היא נותרה בשוודיה ופינלנד. בתחילה הן שימשו לציון מקום המגורים של הסטודנטים שחולקו לפי מוצאם הגאוגרפי. האומה הוותיקה ביותר נקראת "אוסטגוטה" (Östgöta Nation) על שם חבל הארץ השוודי אסטרייטלנד (Östergötland). היא נוסדה בשנת 1668, שנתיים אחר הקמת האוניברסיטה. רישומי כל הפגישות של האומה מ-1681 ועד היום נשמרו.
הסטודנטים יכולים להשתייך כיום לכל אומה כרצונם, אף על פי שהשם עדיין מצביע על השיוך הגאוגרפי המקורי. היום האומות מציעות מספר מצומצם של מקומות מגורים ועיקר פעילותן היא חברתית. הן נבדלות זו מזו בפעילויות שהן מציעות בתחומי הספורט, האומנויות והמסיבות.
לכל אומה יש כל שבוע ארוחת ערב חגיגית אחת לפחות עם 3 מנות וערב נוסף של בילוי בפאב ולאחריו במועדון לילה. הנשפים השנתיים שהן עורכות שונים מאלה של איגודי הסטודנטים. הידוע בהם הוא הנשף של אומת גטבורג הנקרא נשף GA על שם גוסטב השני אדולף, מלך שוודיה.
החברה האקדמית.
בשנת 1830, הקים פרופ קרל אדולף אגרד את "החברה האקדמית" (Akademiska Föreninge), המכונה בדרך כלל "AF", במטרה "לפתח ולטפח את החיים האקדמיים" על ידי קיבוץ סטודנטים מכל המחלקות וכל האומות תחת ארגון אחד. הנסיך אוסקר, אז שר החינוך של שוודיה, תרם 2,000 קרונות לייסוד החברה. הבנייה של "מבצר AF" (AF-borgen) החלה ב-1848 והוא ממוקם מול בניין האוניברסיטה הראשי בלונדגורד (Lundagård). AF הוא מרכז חיי הסטודנטים בלונד עד היום ובו תחנת רדיו, להקות תיאטרון וספקס. הוא מארגן את הקרנבל של לונד אחת לארבע שנים. קרן המגורים של AF (AF Bostäder) מנוהלת באופן עצמאי ומתחזקת מעל 5,700 יחידות מגורים לסטודנטים בעיר.
איגודי סטודנטים.
איגודי הסטודנטים מייצגים את התלמידים בגופים מקבלי ההחלטות של האוניברסיטה ובמועצות השונות בנוגע לזכויותיהם, אפשרויות הדיור והקריירה. יש תשע אגודות סטודנטים, אחת לכל פקולטה ואיגוד נוסף לדוקטורנטים. האיגודים משולבים בהתאחדות איגודי הסטודנטים של אוניברסיטת לונד (LUS). לאגודה שני נציגים במשרה מלאה, המגיעים לפגישות שבועיות עם הגופים האוניברסיטאיים השונים. אגודת הסטודנטים מפעילה שירותים כגון מוסד להלוואות, מעונות יום ואתר אינטרנט עם מידע למגורים. היא גם מפרסמת את הירחון Lundagård.
גיס 441
גיס 441 הייתה מפקדת שדה בדרג המבצעי של צה״ל, שהייתה כפופה לפיקוד הדרום, ונועדה לשמש כגוף לפיקוד ושליטה בתווך שבין הפיקוד המרחבי והאוגדות הלוחמות. בראש הגיס עמד קצין בדרגת אלוף. מפקד הגיס האחרון היה האלוף יצחק בריק.
הקמתו ופעילותו של גיס 441.
בעקבות מלחמת יום הכיפורים, עלה הצורך בצה"ל להקים מפקדות שדה בכירות שימשו כגוף לפיקוד ולשליטה בתווך שבין הפיקוד המרחבי לבין והאוגדות, וזאת בעיקר על מנת להביא לסנרגיה בהפעלת הכוח במבצעים דוגמת צליחה והבקעה, בהם פועלות במרחב מספר אוגדות. בנוסף, הגידול בהיקף המסגרות של כוחות האויב בחזיתות השונות, מורכבות המכשולים הקרקעיים ועוצמת האש הצפויה בזירות הלחימה חייבו אף הם הקמת מפקדת ביניים שכזו.
בנובמבר 1974 הוכרז על הקמת שתי מפקדות של "כוח משימה על-אוגדתי" הכפופות מנהלתית לפיקודים המרחביים צפון ודרום, המשימות של מפקדות אלה היו: לעסוק בתכנון מבצעי של כוח משימה על-אוגדתי בגזרת הפיקוד המרחבי; ולפקד במלחמה על כוח משימה על-אוגדתי למשימות מוגדרות בגזרת הפיקוד המרחבי.
מבין הגייסות שהוקמו בצה"ל, גיס 441 בפיקודו של האלוף אריאל שרון היה הראשון שהוקם ותורגל. איומים צפויים בחזית סיני אל מול הצבא המצרי שהשתקם והתעצם אחרי מלחמת יום הכיפורים, חייבו מתן מענה.
המפקדה המצומצמת, שאמצה את השם גיס רק בפברואר 1975, כללה את מפקד הגיס, סגנו, ראש המטה ובצדם מספר קציני מטה בסדיר ובמילואים ובהם קצין אג"ם, קצין מודיעין, קצין הנדסה, קצין קשר, קצין סיוע ארטילרי, קצין תיאום אוויר, קצין נ"מ, קצין שלישות וקציני אגף האפסנאות (כיום אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה) ובהם תחזוקה, חימוש ורפואה. ארבע שנים לאחר הקמתו של הגיס נבחן שוב המבנה והארגון שלו והוחלט לבנותו כמפקדה גדולה יותר שתוכל לפקוד על אוגדות, על חטיבות עצמאיות ועל גופים מסייעים שיוקצו בהתאם לצרכים המשימה. כמו כן ועל מנת לאפשר פיקוד ושליטה בסדר הכוחות הגדול של הגיס הוחלט להקים למפקדה גדוד קשר גייסי. עם זאת, נותרו תפקידיה של מפקדת הגיס בלחימה כשהיו, דהיינו לתכנן ולפקד במאמץ מרוכז על כוח משימה על-אוגדתי.
בצד התכנונים שליוו את פינוי סיני בעקבות הסכם השלום עם מצרים, פקדה מפקדת הגיס באפריל 1982 על פינויו של חבל ימית. מפקד הגיס באותה עת היה האלוף דן שומרון שהחליף בתפקידו את האלוף אברהם רותם. בפועל פקד על הפינוי הרמ"ט תת-אלוף עודד טירה. במלחמת לבנון הראשונה תוכנן שהגיס ישמש כעתודה המטכ"לית וככזו השתלבה בתוכניות של פיקוד הצפון. לאחר המלחמה התמנה האלוף אמיר דרורי למפקד הגיס במקביל לתפקידו כמפקד המפח"ש (כיום זרוע היבשה).
הדילמות בדבר מיקומו של הגיס כדרג ביניים מלא בין הפיקוד המרחבי לבין האוגדות, המשיכו להוות מוקד לוויכוח בצה"ל. בפועל גדלה מפקדת הגיס להיקפים של מאות אנשים. בצד התכנונים האופרטיביים בגזרות השונות המשיכה מפקדת הגיס להכין תרגילים ולשמש מעטה לתרגילי האוגדות במרחב פיקוד הדרום כמו גם במרחבי הפיקודים האחרים. מפקדת הגיס הקפידה לשמור על כשירותה המבצעית בסדרה של תרגילי גיוס וכוננות ותרגילי פריסה ודילוגים שאפינו את השגרה וחזרו על עצמם מדי מספר חודשים.
תחת פיקודם של האלופים בסדיר ובמילואים עמנואל סקל, עוזי דיין ויצחק בריק המשיך הגיס לתכנן ולתרגל לחימה בגזרות השונות. לשיאה הגיעה הפעילות בשנים 1990–1991 במהלך מלחמת המפרץ בשל חשש מהתפתחויות בחזית המזרחית. תחת פיקודו של האלוף עוזי דיין פיקד הגיס על סדרת תרגילים שנועדו לבחון תפיסת הפעלה מתקדמת של הכוחות. לראשונה הוכנסו אז גם מחשבים לצורכי תכנון ושליטה גם בדרג השדה.
בעקבות השינויים בסדרי העדיפות ובסדרי הכוח של צה"ל בשנת 2004 פורקה מפקדת הגיס ואנשיה השתלבו במפקדות אחרות ובעיקר באלו של הגייסות האחרים בצה"ל.
תשובה מאהבה
העימותים בגבול ישראל-רצועת עזה (2018-2019)
אטופוסיד