הפונקציה plot משמשת ליצירת גרף משני וקטורים x ו־y. הקוד:
x = 0:pi/100:2*pi;
y = sin(x);
plot(x,y)
יוצר את הגרף הבא של פונקציית הסינוס:
גרפיקה תלת ממדית יכולה להיווצר על ידי שימוש בפונקציות "surf", "plot3" או "mesh", למשל הקוד:
[X,Y] = meshgrid(-8:.5:8);
R = sqrt(X.^2 + Y.^2)+eps;
Z = sin(R)./R;
surf(X,Y,Z)
יוצר תצוגה תלת ממדית של הפעלת הפונקציה sinc על הרדיוס:
את הגרפים ניתן לעצב או באמצעות הקלדת קוד לתוך התוכנית או במסך הפקודות, או באמצעות ממשק משתמש גרפי בחלון המציג את הגרף. את הגרף ניתן לשמור במספר פורמטים, בהם PNG, ולהשתמש בהם בתוכנות אחרות או להוסיפם למאמרים ומסמכים שונים.
מגבלות.
ב־MATLAB אין מערכת מרחבי שם, כמו זו הנמצאת בשפות מודרניות כ־Java ו־פייתון, כך שניתן לנקוב בשמן המלא (למשל java.lang.system.out.println). ב־MATLAB, כל הפונקציות הן מטווח השמות הגלובלי, וסדר הקדימות של פונקציות עם אותו שם נקבעות על פי סדר הגדרתן ועל פי כללים שונים. כתוצאה מכך, שני משתמשים יכולים לקבל תוצאות שונות עבור אותו קוד אם נתיב החיפוש הוא שונה.
הרבה פונקציות הן בעלת התנהגות שונה עם מטריצה ווקטור ומאחר שווקטורים הם מטריצה של שורה או עמוד, עובדה זאת יכולה לגרום לתוצאות בלתי צפויות. לדוגמה, הפונקציה (sum(A כאשר A היא מטריצה נותן וקטור שורה המכיל את הסכום של כל עמודה ב־A, לעומת זאת (sum(v כאשר v הוא וקטור עמודה או שורה מחזירה את הסכום של רכיביו; משום כך המתכנת צריך להיזהר אם המטריצה יכולה להתנוון מערך חד ממדי. בזמן ש־sum והרבה פונקציות דומות יכולות לקבל ארגומנט הקובע את הכיוון, אחרות, כמו plot לא יכולות, ונדרשות בדיקות נוספות.
אף על פי שטיפוסים אחרים זמינים, ברירת המחדל היא מטריצה של נקודה צפה בדיוק כפול. טיפוס מערך זה לא כולל דרך להצמיד תכונות כגון יחידות או קצב דגימה. אף על פי שסימן זמן הוסף ב־R14SP3 עם אובייקט time series, קצב דגימה עדיין לא נתמך ומאפיינים כאלו חייבים להיות מנוהלים דרך מבנים או פונקציות שירות.
שבע בן בכרי
שֶׁבַע בֶּן בִּכְרִי, דמות מקראית, איש משבט בנימין שמרד בדוד המלך, וקרא להינתק ממלכותו בעקבות הבאת דוד לירושלים על ידי אנשי שבט יהודה.
כינויו "בן בכרי" - רומז אולי לייחוסו לבכר, בנו של בנימין.
בעקבות מרידתו, שלח דוד את עמשא בן יתר בראש צבא שבט יהודה, אך זה התמהמה במשימתו, ולכן נדרש דוד לקרוא את אבישי בן צרויה למשימה זו. בגבעון פגש בהם שר הצבא יואב בן צרויה, והוביל את הכוח אל מבצרו של שבע באבל בית מעכה, שם צרו על העיר. כדי להימנע מהרס העיר, אישה חכמה אחת שכנעה את יושביה להרוג את שבע ולהשליך את ראשו מעבר לחומה. התושבים שוכנעו וביצעו את הנדרש ובכך הומת שבע והוסר המצור.
ירק
יְרָקוֹת הוא מונח מתחום הקולינריה והתזונה המתאר מספר סוגים של צמחים אכילים.
ירקות משמשים למגוון מאכלים נרחב, בין אם הם נאכלים טריים כמו בסלט ירקות ובין אם הם עוברים תהליך מסוים של אידוי, בישול, טיגון או אפיה. למשל קיימים מרקי ירקות, ירקות מוקפצים, ירקות אפויים בתנור ועוד.
בשל העובדה שהירקות גדלים באופן מבוקר, לעיתים תוך ריסוס מפני מזיקים, נהוג לשטוף היטב את הירקות (לפחות את אלו שאוכלים עם הקליפה) לפני השימוש בהם.
הגדרת ירקות לעומת פירות.
במשמעות הקולינרית של המושגים, מבחינים בין ירקות ופירות על פי הטעם. על פי רוב, פירות הם בעלי טעם מתוק או חמוץ, וירקות הם בעלי טעם מר, חריף, או חסרי טעם. במובן זה, ישנם ירקות שהם פירות מבחינה בוטנית.
יש המתייחסים למונח כשם כולל לקבוצת גידולים חקלאיים חד שנתיים ברובם שמשמשים כמרכיבי מזון מרכזיים בשימוש טרי, מבושל או מעובד בעיבוד תעשייתי.
ההפרדה בין קטגורית הירקות לקטגורית הפירות מלאכותית ונובעת בעיקר מאופן השימוש, מה שגדל בגן הירק ומשמש לעיקר הארוחה הוא ירק ומי שמשמש כמנה אחרונה ולארוחות ביניים הוא הפרי.
מבחינה בוטנית, ההבחנה בין ירקות ופירות שונה ומתייחסת לחלק הנאכל - פרי הוא תוצר הפריה שמכיל זרעים ואילו ירק אינו כזה. לפיכך, קיימים כמה זני ירקות אשר לפי הבוטניקה הם למעשה פירות, בזמן שהכלל מגדיר אותן כירקות, כמו למשל עגבנייה ופלפל (גמבה).
בוטניקה.
מבחינה בוטנית החלקים האכילים בירקות, הם לעיתים החלקים הנקראים פרי. לדוגמה, פלפל, עגבנייה ומלפפון. לעיתים החלקים האכילים בירקות, הם חלקים אחרים של הצמח:
ירקות בתזונה.
ירקות הם לרוב דלים בקלוריות, שומן ונתרן, נעדרים בכולסטרול ומכילים סיבים תזונתיים, ויטמינים כגון ויטמין C, ויטמין K, פרו-ויטמין A וחומצה פולית ומינרלים כגון אשלגן, ברזל וסידן. נמצא שתזונה עשירה בירקות ופירות מועילה למניעת מחלות לב, שבצים, יתר לחץ דם, סוגים מסוימים של סרטן ובעיות בדרכי העיכול ובעיניים, וגם מובילה לשיפור ברמות הסוכר בדם.
בנוסף, לעיסת מזונות קשים ופריכים כגון פירות בזמן הילדות, לפני שבקעו השיניים הקבועות ומאוחר יותר שיני הבינה, וכאשר עצמות הלסת עדיין צומחות, דרושה להפתחות תקינה של הלסת, ובכך מונעת בקיעה לא נכונה של השיניים, המובילה לשיניים עקומות ולשיני בינה שלא בקעו נכונה.
גידול ירקות.
גידול ירקות הוא ענף בחקלאות העוסק בגידול ירקות למטרות צריכה של בני האדם. גידול ירקות קלאסי נעשה על גבי חלקת אדמה, בה נשתלים הירקות בשורות או במקבצים.
בעבר נועד גידול הירקות בעיקר לצריכתם של תושבי החווה החקלאית שלה השתייכה הקרקע; כל חווה גידלה מגוון סוגים של ירקות, והירקות שנותרו נועדו למכירה בעיירות הסמוכות. ביישובים וקהילות גדולים יכלו התושבים להתמחות בייצור ירקות מסוימים, ובשל המרחק הקצר משוקי הירקות יכול היה כל חקלאי להעביר את הירקות למכירה בעודם טריים.
ירקן.
ירקן הוא אדם העוסק במכירה קמעונאית של ירקות ופירות. ירקן עובד בחנות העוסקת אך ורק במכירת ירקות ופירות, או במחלקה העוסקת בכך במסגרת חנות מזון מקיפה יותר, כגון סופרמרקט. בשוק נמצאים פעמים רבות דוכנים רבים של ירקנים, מהם המוכרים מגוון רחב של ירקות ופירות, ומהם המתמחים בסוג מסוים (כגון פרי הדר או אבטיח).
רכישת מקצוע זה נעשית בדרך כלל בשיטה של הכשרה תוך כדי עבודה.
בישראל.
ישראל מובילה את טבלת צריכת הירקות והפירות בעולם, עם 193 ק"ג ירקות ופירות בממוצע לנפש בשנה. לשם השוואה, באירופה הממוצע עומד על 118 ק"ג ובארצות הברית 123 ק"ג.
גידול ירקות הוא אחד מענפי החקלאות המובילים בישראל, כשהירקות משמשים לאספקת ירקות איכות לשוק המקומי וכן מהווים מרכיב מרכזי ביצוא החקלאי הטרי של ישראל. במהלך השנים גדל יצוא הירקות האורגניים שהגיע לכלל 15 אחוזים מכלל יצוא הירקות מישראל.
ירקות גדלים בכל חלקי הארץ מהערבה בדרום עד עמק החולה והגולן בצפון. ירקות גדלים בשטח הפתוח לשיווק טרי ולתעשייה ובתי צמיחה מסוגים שונים. בנוסף, לאור הביקוש לירקות עונתיים בכל עונות השנה ולירקות שלא מגודלים בארץ, ולאור מחירים גבוהים של ירקות תוצרת ישראל, קיים גם ייבוא של ירקות לישראל ממדינות שונות בעולם. ביולי 2019, החל משרד החקלאות לפעול לפתיחת מכסות ייבוא ירקות ופירות לישראל תוך פטור ממכס על מנת להתמודד עם המחסור בשוק. צעד זה ספג ביקורת רבה מכיוון החקלאים הישראליים שראו בכך חיזוק של סיטונאי ירקות גדולים על חשבונם. באוקטובר 2019, נודע כי עיקר העגבניות שבהן נעשה שימוש בצה"ל מגיע מטורקיה.
Matlab
הומאז'
אדם (עיר)
אָדָם היא עיר מקראית באזור בקעת הירדן. לפי השערות החוקרים, מיקומה מדרום לשפך נחל יבוק, כ־30 ק"מ מצפון ליריחו, סמוך לאזור בירדן הקרוי תל א-דאמיה, המצוי כקילומטר אחד ממזרח לגשר אדם. באזור זה נמצאו חרסים ושרידים מתקופת כיבוש הארץ, מהתקופה הרומית וכן מהתקופה הביזנטית.
העיר נזכרה לראשונה במקרא כמקום הסמוך למעברות הירדן נקודת החצייה, שבה חצו שבטי ישראל את נהר הירדן בכניסתם לראשונה לארץ ישראל. לדעת גוטיין מזמור ע"ח בתהילים מזכיר עיר זו ולא בן אדם כדמות אלמונית : וַיִּטֹּשׁ, מִשְׁכַּן שִׁלוֹ; אֹהֶל, שִׁכֵּן בָּאָדָם. באזור זה, בין צרתן לסוכות, נאמר כי שלמה יצק את כלי הנחושת שנדרשו לבית המקדש. העיר אדם נזכרת ברשימת שישק בשם אדמה. נראה כי עושר העבר במתכות הנרמז גם משימושיו של שלמה, הוא כנראה הסיבה לכך ששישק הראשון סטה מנתיב כיבושיו בישראל ופנה לכבוש גם את אזור זה.
כמו כן משערים כי בסביבת עיר זו נלכדו שניים משרי מדין על ידי בני שבט אפרים, שיישוביו בצפון-מזרח נחלתו היו קרובים לעיר זו, בעת מנוסתם מכוחותיו של גדעון בן יואש.
בזיקה ליישוב הזה ולעובדה הנזכרת במקרא כי המלך שלמה יצק שם כלי נחושת למקדש הציע הארכאולוג רוני רייך כי מילים "נחשת אדם" הנזכרים בכתובת יהואש, אינן מכוונות לנחושת מאדום, או לנחושת אדומה, אלא למקום הזה.
גשר אדם נקרא על שם יישוב זה.
מחווה
רחל כצנלסון-שזר
רחל כצנלסון-שזר (ט"ו בחשוון תרמ"ו, 24 באוקטובר 1885, בוברויסק, פלך מינסק, האימפריה הרוסית – 11 באוגוסט 1975, ד' באלול תשל"ה, ירושלים) הייתה אשת ציבור ישראלית. נמנתה עם מייסדות מועצת הפועלות ופעלה לקידום הנשים בישוב. רעייתו של נשיא מדינת ישראל זלמן שזר.
ביוגרפיה.