פרויקט ירושלים מיועד לתלמידי שכבת י"א. מר יאיר ארזי, מורה של"ח המלווה את הפרויקט כבר מאמצע שנות ה-80 מסביר: "הפרויקט המיוחד הזה הוא ללא ספק פרויקט הדגל של בית הספר אשל הנשיא, מעבר לחוויה העוצמתית שחווים התלמידים אנחנו שואפים (ומצליחים) לרתום אותם לכל תהליך התכנון של הפרויקט, עם השנים נבנו מספר תחומי עניין ודעת בין שמונה ל-12 קבוצות כאשר לכל קבוצה מונו מנחים- מורים מלווים (לאו דווקא לפי תחומי הדעת של המורים, כך שיכלת למצוא מורה לספורט מלווה את קבוצת התקשורת), את המפגש הראשון עם התלמידים התחלנו בשלב של כ-3, 4 חודשים טרם היציאה ובו בנינו שלד ראשוני, חשוב לי לציין כי הדבר היפה בכל העניין הוא שהתלמידים הם אלה שמעורבים, הם בונים את המסלול, הם בוחנים את האפשרויות של דמויות המפתח עמן כדאי להיפגש, הם מאוד מעורבים, לקראת מועד היציאה מתקיימים מפגשים נוספים, צוות בית הספר מאוד מלווה את התלמידים ושותף מלא לתהליך המקדים."
משך הפרויקט הוא שלושה ימים במהלכם פועלים התלמידים בקבוצות עניין וחוקרים את הנושא שבחרו דרך סיורים ומפגשים עם אנשי רוח, תרבות, אמנות ופוליטיקה. בשנים האחרונות תחומי העניין בהם עוסקים התלמידים הם: פוליטיקה ותקשורת, דתות, אמנות, תיאטרון, רפואה/ מדע, ספורט, קולנוע, צילום, רוח ירושלים, נוער בירושלים, קולינריה, נשים ומגדר, עבר הווה עתי, סיורים וניווטים אריות ויערות- טבע ובעלי חיים בירושלים.
הפרויקט נוחל הצלחה רבה וזוכה לשבחים רבים הן מצד התלמידים והן מצד צוות המורים.
נסיעה חינוכית עם המדריך אלידע בר-שאול.
פרויקט ייחודי זה בא לחבר את תלמידי שכבה ט' לסיפורים מאחורי שמות חללי צה"ל הטמונים בחלקה הצבאית אשר בהר הרצל בירושלים. את הפרויקט אשר מתקיים מזה עשור מלווה אלידע בר-שאול. הפרויקט זוכה להצלחה רבה ובעקבותיו נולד מיזם ההנצחה בו "משפחת אשל הנשיא" מנציחה את חללי מלחמות ישראל ונפגעי פעולות האיבה בוגרי בית הספר. את מיזם ההנצחה מפעילים תלמידי שכבה ט'.
פרויקט מלכישוע.
פרויקט מלכישוע החל בשנת 2000 ובמסגרתו נפגשים תלמידי בית הספר עם קהילת הנוער ב"מלכישוע".
הפרויקט נולד ביוזמתה של עמותת יק"א – החברה היהודית להתיישבות שמלווה את הפרויקט לכל אורך השנים.
במסגרת הפרויקט 15 תלמידות משכבת י"א נפגשת עם קבוצת נערות הנמצאות בשלבים מתקדמים של השיקום, בקהילת הנוער במלכישוע.
שלב ראשון: תלמידות אשל הנשיא מתארחות בקהילה במלכישוע במשך שבוע, בחופשת הקיץ.
במהלך הביקור עוברות הבנות סדנאות משותפות, לומדות על הקהילה ויוצאות לפעילויות משותפות מחוץ למלכישוע.
שיאים רבים צפויים בפרויקט וביניהם: טיול שטח משותף, תרומה משותפת לחברה (לדוגמה : ניקוי נחלים, התנדבות באק"ים), הפקת ערב כישרונות צעירים לקהילה במלכישוע ועוד..
שלב שני: מתקיים במהלך שנת הלימודים באשל-הנשיא. נערות מלכישוע מבקרות באשל הנשיא. במהלך מפגש זה נכנסות חברות הפרויקט לשכבת י"ב ומעבירות מסר נגד שימוש בסמים.
שלב שלישי: מתקיים בשבוע מניעת סמים ארצי. תלמידות י"ב, חברות הפרויקט, נכנסות לשכבות ט-י"א ומעבירות מסר נגד שימוש סמים,
הייד פארק.
מתחם המאפשר "חופש ביטוי" הכולל הפנינג ססגוני, תלמידי בית הספר לומדים על פרקטיקות נאום והעברת טיעון והתוצאה היא יום הכולל חגיגה דמוקרטית ובה מגוון דעות פרי יצירתם של התלמידים והצוות החינוכי
לילה מתו"ק.
יומיים בהם תלמידי מגמת התקשורת - קולנוע נשארים לישון לילה בבית הספר ועוברים סדנאות של אנשי מקצוע מתעשיית הקולנוע והטלוויזיה.
לילה לבן.
יומיים בהם תלמידי מגמת הרדיו נשארים לישון לילה בבית הספר ועוברים סדנאות על ידי אנשים מתחום הרדיו.
התנדבות בכפר.
החל משנת 2006 מתנדבים בפנימייה במסגרת שנת שירות.
עבודת שנת השירות היא בפעולות כלל כפריות ושכבתיות כאחד.
פעמי תש&quot;ז
פַעֲמֵי תַּשַ"ז הוא מושב בנגב הצפוני סמוך לנתיבות והוא חלק ממועצה אזורית מרחבים. המושב הוקם ביום כ"א סיון תשי"ג, 4 ביוני שנת 1953 על ידי עולי יהדות כורדיסטן מאיראן. שם המושב נקרא על שם יישובי 11 הנקודות שהוקמו במוצאי יום הכיפורים בשנת התש"ז (1946). תושבי המושב חלקם מסורתיים, חלקם דתיים, חלקם חילוניים, וחלקם חרדים.
שטחו של המושב כ- 1,500 דונם, רוב התושבים עוסקים בעבודות חוץ שונות.
כיום מתגוררים במושב למעלה מ-530 תושבים.
במושב רפתות, בתי אריזה, חממות, מטעי פרי הדר, מטעי זיתים, לולים, מפעל לגידול פטריות, צימרים כפריים, מכולת, וסטודיו לקרמיקה.
במושב קיימים מבני דת פעילים, בהם בית כנסת, בית מדרש, ומקווה טהרה.
פדויים
פְּדוּיִים הוא מושב חקלאי דתי, הממוקם בצפון הנגב ליד העיר אופקים והוא חלק ממועצה אזורית מרחבים. שמו לקוח מפסוק בספר ישעיהו: .
היסטוריה.
המושב הוקם על ידי עולים מתימן בשנת 1950.
שטח המושב כולל כ-4,000 דונם, ובהם שטחים חקלאיים רבים (בעיקר רפתות). במושב פועל גן ילדים. ילדי המושב מתחנכים בבתי הספר האזוריים: מבועים, מרחבים או ב"הדסים" שבתפרח. תלמידי התיכון לומדים בבית הגדי ובאחד המוסדות הדתיים שבאזור. יושב ראש הוועד הוא סעדיה עומסי.
גאיוס סאלוסטיוס קריספוס
גאיוס סאלוסטיוס קריספוס (בלטינית: Gaius Sallustius Crispus; 86 לפנה"ס - 35 לפנה"ס) היה מדינאי והיסטוריון רומאי. ידוע בעיקר בשל חיבורו על קשר קאטילינה ועל מלחמת יוגורתא.
חייו.
סאלוסטיוס נולד למשפחה ממוצא פלבאי, בעיר אמיטרנום. בשנת 52 לפנה"ס כיהן כטריבון. בתקופת כהונתו היה ממתנגדי קיקרו. בשנת 50 לפנה"ס הודח מהסנאט בשל האשמות של ביזוי המעמד בהתנהגות הוללת ונהנתנית. יש חוקרים הסבורים שהסיבה האמיתית להדחתו הייתה היותו פופולרי.
במהלך מלחמת האזרחים הרומית צידד ביוליוס קיסר, וכתגמול מונה למושל הפרובינקיה של אפריקה. סאלוסטיוס התעשר כתוצאה מכהונה זו, כנראה בשל עושק תושבי הפרובינקיה. עם חזרתו לרומא בנה לעצמו סאלוסטיוס אחוזה מפוארת, שאליה פרש מהחיים הפוליטיים והחל לכתוב היסטוריה.
סאלוסטיוס נחשב לאחד מגדולי ההיסטוריונים הרומים, שהשפיע בין השאר על היסטוריונים אחרים כגון טקיטוס. חיבוריו שנשתמרו הם: "קשר קטילינה" (Coniuratio Catilinae), "מלחמת יוגורתא" (Bellum Jugurthinum) וקטעים מ"דברי הימים" (Historiae).
סאלוסטיוס
הוק (סרט)
הוק (באנגלית: Hook) הוא סרט קולנוע משנת 1991 בבימויו של סטיבן ספילברג ובכיכובם של רובין ויליאמס, דסטין הופמן וג'וליה רוברטס. הסרט מבוסס על ספר (מאותה שנה) של טרי ברוקס.
הספר לא תורגם לעברית, והוא מזכיר את הספר המקורי של ג'יימס מתיו ברי, כולל פיראט בשם נודלר שחוזר לעלילה.
תקציר העלילה.
זהו מעין סרט המשך לעלילות "פיטר פן". בסרט זה פיטר פן (רובין ויליאמס) מחליט לעזוב את "ארץ לעולם לא" אחרי שהתאהב במוירה, נכדתה של וונדי. הוא מתבגר, נישא לה, מוליד שני ילדים ונהיה עורך דין אנוכי וחסר חוש הומור. מצב זה משתנה לאחר שקפטן הוק (דסטין הופמן) חוטף את ילדיו, בזמן שהם נמצאים בלונדון בטקס פתיחת בית היתומים הנערך לכבודה של וונדי הזקנה. בעזרת טינקר בל (ג'וליה רוברטס) ו"הילדים האבודים", פיטר נזכר מיהו ומציל את ילדיו.
משחקים.
יצאו שלושה משחקים המבוססים על סרט זה:
אשבול (מושב)
אֶשְׁבּוֹל הוא מושב הממוקם בצפון הנגב ליד הערים נתיבות ורהט והוא חלק ממועצה אזורית מרחבים. המושב הוקם בשנת 1955 סמוך לחווה חקלאית של חברת "אשבול", שהוקמה שנה קודם לכן, והוסיפה להתקיים עוד כמה שנים. המושב שימר את שם החברה בשמו. היישוב נקרא בתחילה "שובל ג'", ואוכלס על ידי עולים יוצאי כורדיסטן (מעיראק ופרס), ששהו זמן מה במעברת הדר רמתיים. כיום גרים במושב דתיים לאומיים וחילונים. הוא משתייך לתנועת המושבים. משמעותו של שם היישוב הוא "שיבולת תירס".
תעסוקה.
כשליש מחברי המושב מתפרנסים מחקלאות – לול מטילות אחד, דיר עזים אחד, 5 חממות, כ-15 פרדסים ומספר משקי פלחה. שאר החברים מתפרנסים מעבודות חוץ שונות.
מוסדות חינוך.
תינוקות ופעוטון עד גיל 3 – במבועים, גן מגיל שלוש ועד סיום גן חובה – באשבול, בית ספר יסודי - במבועים, בית ספר תיכון בקריית החינוך מרחבים.
מוסדות ציבור.
במושב יש מועדון ילדים ונוער, בית עם, בית כנסת, מקווה, מגרש כדורגל ומגרש כדורסל.
בתכנון מועדון למבוגרים. תנועת נוער - האיחוד החקלאי.
הרחבה.
ביישוב הולכת ומוקמת שכונת הרחבה בשם "מעלה מבועים". הפרויקט כולו כולל 120 מגרשים.
סלוסטיוס
פטיש (מושב)
פַּטִּישׁ הוא מושב בצפון הנגב ממערב לעיר אופקים והוא שייך למועצה אזורית מרחבים. המושב הוקם ב-3 במרץ 1950 והוא קרוי על שם חורבת פטיש הסמוכה.
היסטוריה.
הקמה וקשיים ראשונים.
"תחילה הובאו למקום עולים ממצרים שעזבו ימים ספורים בלבד מבלי שאיש מנע זאת לאחר שהבינו שהחיים בנגב הצחיח לא נועדו עבורם. אחריהם הובאו עולים מתוניס שהלכו בדרכם של קודמיהם, והיו גרעינים מארצות אחרות שגם הם לא נקלטו, עד שגמלה ההחלטה ליישב במקום זה עולים מכורדיסטן".
על העלייה עצמה סיפר חביב שרבף:
כל עוד לא עסקו אנשי פטיש בחקלאות, הועסקו בעבודות הכשרת הקרקע, שסופקו להם על ידי קק"ל. מדי בוקר הייתה מגיעה ליישוב משאית ומסיעה עשרות גברים לרוחמה. עם שקיעת החמה הוחזרו העובדים לכפר. לעיתים היה הנהג מסתפק בהורדתם בשולי "כביש הרעב" והיה עליהם ללכת מרחק רב ברגל עד המושב.
שכרם של העובדים מפטיש קוזז לטובת בניית בתים ביישוב. הבתים נבנו בחמישה רחובות שכל אחד מהם הכיל 24 בלוקונים. המיקום הגאוגרפי של הבתים קבע את ערכם, והמבוקשים ביותר היו ב"רחוב הראשי". על רקע זה פרצה מריבה בין התושבים שנדמה הייתה שתביא לקרע הראשון ביישוב, אך ברגע האחרון הוחלט לערוך הגרלה בין כל המתיישבים, וכך נרגעו הרוחות.