המשרד להגנת המדינה (בפולנית: Urząd Ochrony Państwa) הייתה סוכנות הביון של פולין בשנים 1990–2002, כאשר היא פוצלה לבסוף לשתי סוכנויות חדשות.
הקמה.
ה-UOP נוסד ב-6 באפריל 1990, כמחלקה של משרד הפנים. קשישטוף קוזלובסקי שימש כראש הראשון של ה-UOP בשנים 1990-1992.
בשנת 1996 הפך UOP לסוכנות ממשלתית נפרדת בפיקוח ראש הממשלה, האחראית על הערכת מודיעין, מודיעין נגדי וביטחון אלקטרוני ממשלתי, כולל ציתות לטלפונים.
סיבות להיווצרות.
ה-UOP החליף את שירות הביטחון (Służba Bezpieczeństwa ,SB), שבתקופה הקומוניסטית היה חלק ממשרד הפנים של הרפובליקה העממית של פולין והיה אחראי למודיעין נגדי, שתפקידו כלל גם את דיכוי האופוזיציה לממשלה לפני 1989.
פיצול הסוכנות.
ביוני 2002 פוצלה הסוכנות לשתי ישויות נפרדות: הסוכנות לביטחון פנים, העוסקת בביטחון הפנים של המדינה, וסוכנות הביון, העוסקת במודיעין זר.
לורי דייווידסון
לורי דייווידסון (באנגלית: Laurie Davidson; נולד בשנת 1992) הוא שחקן בריטי, הידוע בשל גילום דמותו הצעירה של ויליאם שייקספיר בסדרת הדרמה "ויל" וגילום דמותו של מר מיסטופליס בעיבוד הקולנועי למחזמר "קאטס" מאת אנדרו לויד וובר.
שנותיו המוקדמות.
דייווידסון נולד בשכונת דוליץ' שבדרום לונדון, והוא בוגר שנת 2016 של האקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון (LAMDA).
קריירה.
לאחר שהגיע ל-"LAMDA", דייווידסון השתתף בסרט "השחף של אנטון צ'כוב", שם הבחין בו סוכנו לראשונה. לפני ליהוקו לסדרה "ויל"; דייווידסון שיחק בעיקר על הבמה והשתתף בתפקיד קטן בסרט "האקדמיה לערפדים". דייווידסון גם לוהק לסרט הדרמה של ה-BBC, "דיאנה ואני", כעיתונאי שנכח בזמן מותה של הנסיכה דיאנה.
מנהל הליהוק לסרט "המועדפת" הציע לדייווידסון להיבחן ל"ויל", והוא עבר מספר אודישנים לתפקיד הראשי, בדיוק לאחר חופשת חג המולד של שנתו האחרונה ב-"LAMDA". במקביל, דייווידסון התעתד לשחק את טוביה החולב בהפקה של האקדמיה ל"כנר על הגג" וכאשר נודע לו בינואר 2016 שהוא לוהק ל"ויל", הוא עזב את ההפקה על מנת לצלם את צילומי הפיילוט לסדרה.
על מנת להתכונן לתפיסה המודרנית שלו על דמותו של שייקספיר, דייווידסון לא התמקד בעיבודים מודרניים של שייקספיר, כמו הסרט "שייקספיר מאוהב", אך הוא השתמש בסרטים "היישר מקומפטון" ו-"8 מייל" כמקורות השראה, בעצתו של הבמאי שחר קפור. דייווידסון הסתמך גם על יצירותיו המיוחסות של שייקספיר על מנת ללמוד עליו. רשת "TNT" הזמינה את הסדרה במאי 2016, דוידסון סיים את לימודיו ב-LAMDA ביולי 2016 והסדרה עלתה לשידור לראשונה ב-10 ביולי 2017.
בשנת 2019, דייווידסון השתתף בסרטים "השקרן הטוב" ו"קאטס"; עיבוד קולנועי למחזמר באותו השם מאת אנדרו לויד וובר.
התוכנית הלאומית למדדי איכות ברפואת הקהילה בישראל
התוכנית הלאומית למדדי איכות לרפואת הקהילה בישראל פועלת בשיתוף עם ארבע קופות החולים, על מנת להעריך את איכות הטיפול הרפואי בקהילה, שינויים החלים בו לאורך השנים, ופערים באיכות הטיפול בין קבוצות אוכלוסייה שונות. קהל היעד למידע זה הוא קובעי המדיניות והציבור.
התוכנית כוללת מדדים בתשעה תחומים קליניים מרכזיים ברפואת הקהילה: קידום בריאות הציבור (עישון, השמנה, ותת-משקל), סיקור לסרטן (המעי הגס, השד, וצוואר הרחם), בריאות ילדים ובני נוער (המוגלובין בפעוטות, השמנה ותת-משקל בילדים), בריאות מבוגרים בני 65 ומעלה (חיסונים, תת-משקל, ושימוש בתרופות ממשפחת הבנזודיאזפינים), מחלות נשימתיות (טיפול באסתמה ובדיקת תפקודי ריאות במחלת ריאות חסימתית כרונית (COPD), מניעת מחלות לב וכל דם (מדידת לחץ דם ואיזון כולסטרול), סוכרת (איזון סוכרת, מניעת סיבוכי המחלה - בדיקות עיניים ותפקודי כליות, ומעקב אחר תחלואה נלווית- השמנה, כולסטרול ולחץ דם), היקף השימוש בתרופות אנטיביוטיות, ובריאות הנפש (רצף טיפולי לאחר שחרור מאשפוז פסיכיאטרי, ותחלואה מטבולית באנשים המתמודדים עם מחלת נפש קשה).
היסטוריה.
ראשיתה של התוכנית בשנת 2000 כפרויקט מחקר של צוות חוקרים מאוניברסיטת בן-גוריון ובמימון המכון הלאומי לחקר שירותי הבריאות ומדיניות הבריאות. הפרויקט זכה לשיתוף פעולה של ארבע קופות-החולים, משרד הבריאות וההסתדרות הרפואית והאיגודים המקצועיים שלה.
לאור הצלחתו בגיבוש מערכת מדדי איכות לרפואת הקהילה, אומץ הפרויקט על ידי משרד הבריאות והפך בשנת 2004 לתוכנית לאומית קבועה שפועלת בהובלת המכון הלאומי ובמימונה של מועצת הבריאות.
במאי 2010 התחלפה מינהלת התוכנית, והביצוע הופקד בידי צוות מביה”ס לבריאות הציבור של האוניברסיטה העברית בירושלים והדסה.
מטרות התוכנית.
מטרת התוכנית היא לקיים מדידה מתמשכת ודינמית של איכות שירותי המניעה, האבחון, הריפוי והשיקום הניתנים בקהילה, ובתוך כך לספק מידע לקובעי המדיניות ולציבור בנושא איכות הטיפול הרפואי הניתן על ידי קופות החולים. כל זאת, במטרה לשפר ולהיטיב את השירות הרפואי הניתן לתושבי ישראל.
להגשמת יעד זה, התוכנית מפרסמת מדי שנה את תוצאות מדדי האיכות לטיפול הרפואי הניתן בקהילה ברמה הארצית. מעקב זה מאפשר הערכה של איכות הטיפול לאורך השנים, וכן זיהוי מוקדים הדורשים התערבות ושיפור. זאת הן בתחום מערכות המידע ואיסוף הנתונים, והן בתחום שירותי הבריאות. הערכת איכות הטיפול בישראל מתבצעת גם באמצעות השוואות בינלאומיות.
מדדי התוכנית נבחרים בקפידה, תוך התבססות על הניסיון והספרות הבינלאומיים, תוך התייעצות עם צוותי מומחים קליניים, ובקונצנזוס בין נציגי קופות החולים. חישובם עובר תהליכי בקרה פנימיים וחיצוניים קפדניים.
שיטות.
מקור הנתונים.
הנתונים המוצגים מבוססים על מידע המצוי בידי ארבע קופות החולים הפועלות בישראל. קופות החולים מעבירות את הנתונים למינהלת התוכנית, במסגרת השתתפותן הפעילה הוולונטרית בתוכנית מדדי האיכות. הנתונים שהועברו מהקופות למנהלת הם אגרגטיביים, ולפיכך אנונימיים לחלוטין ואינם כוללים פרטים מזהים כלשהם. העברת הנתונים בצורה זו מאפשרת שמירה קפדנית על עיקרון החיסיון הרפואי.
איסוף המידע מתבסס על מאגרי הנתונים הממוחשבים של קופות החולים ומאפשר בחינה וניטור של המדדים השונים על פי קבוצת גיל, מין ומצב חברתי-כלכלי.
אוכלוסייה.
התוכנית מבוססת על נתוני כלל אוכלוסיית המבוטחים בארבע קופות החולים, שהם כלל התושבים במדינת ישראל, למעט חיילים ואסירים. כמו כן, לא נכללים מבוטחים אשר לא השלימו בשנת המדד שנת חברות מלאה באותה קופה, לרבות מי שנפטרו או נולדו במהלך השנה, אלה שעברו בין הקופות באותה שנה, וכן מבוטחים השוהים מחוץ לישראל מעל שנתיים.
משתנים.
עבור כלל המדדים, הנתונים מוצגים לכלל האוכלוסייה הרלוונטית על פי שנה, מין, גיל ומצב חברתי-כלכלי.
מצב חברתי-כלכלי נקבע על סמך האשכול אליו משויך האזור הסטטיסטי של כתובת המגורים. לאחר מפקדי אוכלוסין, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (למ"ס) מחלקת את אזורי המגורים לאזורים גאוגרפים סטטיסטים (אג"סים) המקבלים ציון כלכלי-חברתי (אשכולות בעלי ציון בטווח 1–20). חברת פוינטס מיפוי עסקי מטייבת חלוקה זו ומעדכנת את הציון הכלכלי-חברתי, וזאת באמצעות הוספת מידע ממקורות שונים ומשלימה את שיוכם של כלל אזורי המגורים לאג"סים (גם עבור אזורי מגורים אשר טרם סווגו על ידי הלמ"ס, בפרט שכונות מגורים חדשות), ומקבצת את 20 האשכולות ל-10 קבוצות (כך שכל שני אשכולות עוקבים מהווים קבוצה).
כל ארבע קופות החולים בישראל כוללות את נתוני חברת פוינטס ברשומותיהם. המידע אודות משתנה זה מועבר לתוכנית (בסולם של 1–10) כחלק מהמידע האגרגטיבי עבור כל מדד ומדד.
איכות הנתונים.
שיעורי המדדים המוצגים בתוכנית מבוססים על נתוני כלל האוכלוסייה ולא על מדגם, ולפיכך הנתונים אינם כרוכים בטעות דגימה. אולם, ייתכנו מקורות אחרים לטעויות בנתונים. שיטת הפקת הנתונים שנבנתה, הכוללת מערך מבדקים מקיף ותיקוף הממצאים תוך כדי שימוש במקורות מידע שונים, הומלצה בדו"ח שיצא על ידי ה-AHRQ . גישה זו נועדה להקטין את הטעויות השונות, ובכלל זה את השונות בין הקופות ביחס לתיעוד וקידוד מאפייני המבוטחים, והביאה בוודאי להקטנת הטעויות, אך לא העלימה אותן לחלוטין. לפיכך, ראוי להתייחס בזהירות לשינויים קלים בנתונים בין קבוצות או בין שנים שונות.
תחומי מדידה.
קידום בריאות.
ארגון הבריאות העולמי מגדיר "קידום בריאות" כתהליך שנועד לאפשר לאנשים להגביר את השליטה על הבריאות שלהם ועל גורמי ההשפעה על הבריאות, וכך לשפר את בריאותם. במסגרת התוכנית הלאומית למדדי איכות לרפואת הקהילה בישראל נמדדים תחת תחום זה שני נושאים:
סיקור לסרטן.
תחום זה כולל מדדים העוסקים בסיקור מוקדם לסרטן השד, לסרטן המעי הגס, ולסרטן צוואר הרחם. מדובר במחלות ממאירות הנושאות נטל גבוה של תחלואה ותמותה. ביצוע של סיקור מוקדם למחלות אלו באוכלוסייה מפחית את התמותה מהן.
מה הופך מחלות אלו מתאימות לסיקור?
בנוסף, בדיקות הסיקור כלולות בסל הבריאות עבור כלל האוכלוסייה (למעט קולונוסקופיה, שכלולה בסל רק בתנאים מסוימים).
ילדים ובני נוער.
במסגרת התוכנית נמדדים שני נושאים הקשורים בבריאות ילדים ובני נוער באוכלוסייה הכללית:
מדדים נוספים במסגרת התוכנית עוסקים בטיפול בילדים הסובלים מאסתמה (תחת התחום "מחלות נשימתיות") ובילדים עם סוכרת מסוג 1 (תחת תחום "סוכרת").
מבוגרים בני 65 ומעלה.
בגיל המבוגר קיימת שכיחות גבוהה של מחלות כרוניות וסיכון מוגבר לתחלואה חריפה, ובהתאם שימוש מוגבר בתרופות ובשירותי בריאות בכלל. במסגרת התוכנית נמדדים מספר תחומים המכוונים לגיל המבוגר:
מחלות נשימתיות.