בקיץ 2007 מונה למאמן קבוצת אוניברסיטת מישיגן, ונשאר בתפקיד זה במשך 12 עונות עד שנת 2019. הודות ליכולת טובה של השחקנים טריי ברק, ניק סטאוסקאס, טים הארדוויי וגלן רובינסון, העפילה מישיגן בעונת 2012/2013 לגמר אליפות המכללות, לראשונה מאז 1992, אך הפסידה במשחק הגמר מול אוניברסיטת לואיוויל בתוצאה 76–82. בעונת 2017/2018 שחזרה מישיגן הישג זה כאשר הפסידה במשחק הגמר מול אוניברסיטת וילאנובה בתוצאה 62–79.
ליגת ה-NBA (2019–2020).
לקראת עונת מונה ביליין למאמן קליבלנד קאבלירס מליגת ה-NBA, כמחליפו של לארי דרו. כבר 54 משחקים, בהם רשמה קבוצתו מאזן שלילי 14–40, התפטר ביליין מתפקידו והוחלף על ידי עוזרו ג'יי. בי. ביקרסטאף.
ג'ון ביילין
חינוך על-יסודי
חינוך על-יסודי או השכלה תיכונית (באנגלית: Secondary education) היא מסגרת חינוכית לבני נוער שמתחילה לרוב מגיל 12 עד 14 (משתנה ממדינה למדינה) לאחר שהאדם מסיים את מסגרת החינוך היסודי או חטיבת הביניים. מוסדות המציעים חינוך על-יסודי הם בתי ספר תיכוניים. לרוב, לאחר מסגרת החינוך העל-יסודית עובר האדם למוסד להשכלה גבוהה, מתחיל השכלה מקצועית או מתחיל תעסוקה כולשהי.
לרוב מסגרת החינוך העל-יסודית מהווה את השלב האחרון במסגרות חינוך החובה. עם זאת, במדינות רבות, החינוך העל-יסודי אינה מסגרת חובה.
בישראל.
בישראל תקופת החינוך העל-יסודי נמשכת מכיתה י' עד כיתה י"ב, תקופה זו ידועה גם בשם חטיבה עליונה. שכבת גיל נוספת קרויה "חטיבת ביניים" והיא מתייחסת לכיתות ז'-ט'.
בסיום התיכון, התלמידים שעמדו בדרישות הלימודיות להצלחה בבחינות השונות, מקבלים דיפלומה המעידה על סיום בהצלחה של הלימודים בבית ספר תיכון. דיפלומה זו מכונה בישראל תעודת בגרות והיא מונפקת מטעם משרד החינוך של ישראל למי שעמד בהצלחה בבחינות הבגרות.
בשנת הלימודים תשע"ט היו בישראל 1,674 מוסדות חינוך על יסודיים במערכת החינוך העברית, מהם 1,564 חטיבות עליונות. סך התלמידים בחינוך העל יסודי העברי באותה שנה היה 550,536, מהם 337,217 בחטיבה העליונה.
הגורם האחראי על החינוך העל יסודי בישראל הוא אגף חינוך על יסודי של משרד החינוך, הפועל בתוך המנהל הפדגוגי. אגף זה פועל בשיתוף עם אגפים אחרים במשרד החינוך. בין היתר האגף פועל להטמעת רפורמת ישראל עולה כיתה בבתי הספר, להגדלת אחוזי הזכאות לתעודת הבגרות ולמתן מענה למגוון צורכים כגון מחוננים, תלמידים עם מוגבלות ועוד.
למערכת החינוך העל יסודית הישראלית מספר יעדים מרכזיים, בהם קידום הישגי התלמידים במקצועות כגון שפת אם, מתמטיקה ואנגלית, עידוד רכישה של מיומנויות טכנולוגיות ויכולות חדשנות, טיפוח מעורבות תלמידים בתחום החברתי, חיזוק ערכים ציוניים ודמוקרטיים ועוד.
תהילים קכ&quot;א
תהילים קכ"א הוא המזמור ה-121 בספר תהילים. הוא פותח במילים: שִׁיר לַמַּעֲלוֹת אֶשָּׂא עֵינַי אֶל הֶהָרִים מֵאַיִן יָבֹא עֶזְרִי. נחשב כמזמור של זעקה ותחינה, והוא נאמר בעת צרה. המזמור הוא חלק מחמישה עשר שירי המעלות המופיעים בתהילים, והיחיד ביניהם שפותח במילים שִׁיר לַמַּעֲלוֹת. מזמור זה הוא מזמור תפילה שנשמע מפי עולי הרגל לירושלים. יש הטוענים כי מזמור זה הוא שירו של לוחם לפני צאתו לקרב, וחש סכנה לקראת המלחמה הקרובה.
מבנה המזמור ותוכנו.
מבנה וצורה.
המזמור מורכב משני חלקים (א'-ד', ה'-ח'), כאשר כל אחד מהם מונה ארבעה פסוקים ו-27 מילים. החלקים דומים גם בצורתם, הפסוקים הראשון, השלישי והרביעי שבכל חלק מונים שבע מילים כל אחד והפסוק השני מונה שש מילים.
בזק טוען כי מבנהו המיוחד של המזמור הכולל מאפיינים גאומטריים שונים ומספרי אותיות מיוחדים, מעידים על חשיבותו והסגולה שהוא מהווה עבור קהל השומעים.
בחלק הראשון מתקיים שיח בין שני דוברים או שירת משורר ותגובת מקהלה. אין בהירות ביחס לזהות הדוברים במזמור. פסוקים א'-ב', נאמרים על ידי המתפלל בה הוא שואל שאלה רטורית: " מֵאַיִן, יָבֹא עֶזְרִי." בשאלה זו יש פנייה בה הדובר פונה אל ההרים ובצידה תשובה אשר ידועה לשואל: "עֶזְרִי, מֵעִם יְהוָה - עֹשֵׂה, שָׁמַיִם וָאָרֶץ." בפסוקים ד'-ח', הדובר השני מעודד את הדובר הראשון כי ה' ישמור עליו בעת צרה.
החלק הראשון.
פתיחת המזמור מתאר באופן דרמטי ונרגש תמונה של אדם השרוי במצוקה גדולה. אדם שנמצא בסיטואציה שהוא כמעט ונואש מלהינצל ממנה. דבר זה בא לידי ביטוי כבר בשאלת המשורר הפותחת את המזמור כולו - . התמונה בפסוק זה מתארת מצב של צרה קונקרטית בה נמצא מחבר המזמור, אולם בהתאם לאופיו של ספר תהילים כולו, המזמור מעוצב כך שהוא משמש כסמל למצבי תעוקה הנדמים כחסרי מוצא ופוגשים את האדם לאורך חייו.
אולם, לאחר תהייתו הנואשת של המשורר, הוא מעודד עצמו ואומר: . העידוד העצמי מסגיר את תפיסתו האמונית של המשורר וחושף את מקור ביטחונו - אלוהים.
לאחר דברים אלו, אומרת המקהלה או הדובר השני, מעין תפילה לביטחונו של המשורר בגוף שלישי - . כלומר, בקשה מה' שישמור על רגליו של המשורר שלא ימעד ויגן עליו.
המשורר ששומע את דברי המקהלה מתעודד ומחזק עצמו באופן דומה - . בכך גם מזדהה המשורר כחלק מעם ישראל ומזהה את האל אליו הוא פונה בתור אלוהי ישראל.
בפסוק זה טמון הרעיון כי ה' תמיד לצידו של עם ישראל, פוקח עיניו ושומר על עמו. שם ה' מופיע חמש פעמים במזמור מעיד כי "שׁוֹמֵר יִשְׂרָאֵל" מוסב משומרי ישראל הלוחמים אל ה' המגן על עמו מן השמיים.
החלק השני.
חלקו השני של המזמור הוא דברי המקהלה בלבד. נדמה כי המקהלה נדבקה מהמשורר באמונתו והיא מחזיקה בעקבותיו באמונה עזה.
הפסוק מדגים תופעה המוכרת גם מהתרבות המסופוטמית בה מסמל הצל של המלך (שמתואר כמטריה לצידו) את ההגנה שהוא מעניק לנאמניו.
היו שייחסו את הפסוק: "יוֹמָם הַשֶּׁמֶשׁ לֹא יַכֶּכָּה וְיָרֵחַ בַּלָּיְלָה" למחלת ירח, אך פירוש זה אינו עולה בקנה אחד עם זיקת המזמור. ניתן לשער כי הסכנה אותה מתאר המזמור, קשורה לכל סכנה שאורבת לנוסעים בלילה. סכנות אלה האורבות בלילה משתקפות אף תהילים צ"א, ה- ו' במילים: "ה לֹא-תִירָא, מִפַּחַד לָיְלָה; מֵחֵץ, יָעוּף יוֹמָם. ו מִדֶּבֶר, בָּאֹפֶל יַהֲלֹךְ; מִקֶּטֶב, יָשׁוּד צָהֳרָיִם."
אמצעים אמנותיים במזמור.
אליטרציה.
ארבע המילים הראשונות לאחר הכותרת נפתחות בצליל דומה - "אֶשָּׂא עֵינַי אֶל הֶהָרִים".
שימוש במילים כפולות צליל.
משורר המזמור נוטה להשתמש במילים בעלות צלילים כפולים ודומים - יומם, השמש, יככה, לילה.
המזמור בליטורגיה.
מזמור קכ"א אינו נכלל בחלקי התפילה המשותפים לכל עדות ישראל. אמירתו תלויה במנהגים שונים, אך אמירתו נהוגה בהזדמנויות שונות ומרובות:
נראה שהטעם לחלק מן המנהגים הללו קשור למוטיב 'השמירה' הבולט במזמור זה. הטעם למנהג אמירת המזמור בקידוש לבנה כנראה קשור לפסוק "יוֹמָם הַשֶּׁמֶשׁ לֹא יַכֶּכָּה, וְיָרֵחַ בַּלָּיְלָה".
בנוסף לכך המזמור רווח במיוחד כמזמור לתפילה בעת צרה שאינהחלק מן הליטורגיה הקבועה.
מוטיבים מן המזמור נלקחו לשמש כמטבעות לשון בתוך התפילה. בברכת השכיבנו קבעו מסדרי התפילה את המשפט "ושמור צאתנו ובואנו מעתה ועד עולם" המושתת על הפסוק בפרק "ה' ישמור צאתך ובואך מעתה ועד עולם". כמו כן, בברכה שאחרי קריאת שמע של ערבית תוקן המשפט "המדריכנו על במות אויבנו ולא נתן למוט רגלינו" המבוסס על הפסוק "אל יתן למוט רגלך". בפיוט חי ה' וברוך צורי מופיע המשפט - "אֶל הֶהָרִים אֶשָּׂא עֵינַי
כְּהִלֵּל וְלֹא כְשַׁמַּאי" המבוסס על הפסוק הראשון בפרק.
המזמור בדתות אחרות.
הפסוק "הִנֵּה לֹא יָנוּם וְלֹא יִישָׁן שׁוֹמֵר יִשְׂרָאֵל." מן המזמור נקלט בסורת אאל עמראן במילים: "אללה לא אלה אלא הו אלחי אלקיום".
המזמור בתרבות.
המזמור זכה ללחנים מסורתיים רבים לפי עדות ישראל.
תחילת הפרק הולחנה על ידי ר' שלמה קרליבך שהיה מלהיטיו הראשונים. לחנו הושר בידי מבצעים רבים כמו עוזי חיטמן ואחרים. גרסה של לחן זה משולבת בטקסט באנגלית של הפסוקים בוצעה על ידי בתו - נשמה קרליבך
למזמור כתב יוסף קרדונר לחן והוא זכה לביצועים של מיטב זמרי ארצנו ביניהם, עומר אדם, נינט טייב, מוש בן ארי, להקת שלוה ואחרים.
ישנם גם שירים מודרניים שמבוססים על המזמור כמו השיר "ארים ראשי" שנכתב על ידי שי גבסו.
משוררים רבים כתבו שירים בהשראת המזמור. י.צ. רימון כתב את השיר 'אשא עיני'. לאה גולדברג כתבה את 'אשא עיני אל ההרים' גם הוא בהשראת הפסוק ממזמור זה. שלמה וינר כתב את 'אשא עיני אל ההרים' וחיים גורי בחר במילים שונות: 'נושא עיני אל ההרים' המתכתבות עם הפסוק "אשא עיני", לכותרת שירו.
מנור סלומון
דור ז'אן
קו 3 של הרכבת התחתית של ניו יורק
קו 3 או בשמו המלא קו מהיר ברודוויי–השדרה השביעית (באנגלית: Broadway–Seventh Avenue Exspres) הוא קו רכבת תחתית באגף A של הרכבת התחתית של ניו יורק. סמל המסלול של הקו הוא בצבע אדום והוא אחד מארבעת הקווים שמרכיבים את אגף IRT במערכת הרכבת התחתית. הקו נקרא "קו מהיר" שכן הוא מדלג על תחנות רבות במנהטן ומשלים את השירות של שאר הקווים בברוקלין וברובע הברונקס, שם הוא עוצר ברוב התחנות.
היסטוריה.
ב-23 בנובמבר 1904 נפתח הקו לראשונה בין רחוב 96 לרחוב 145 בניו יורק. וב-1 ביולי 1918 הושלמה בניית המסילה מתחת לרחוב ברודוויי והשדרה השביעית. החל משנת 1934, הורחב משמעותית שירות הקו וחלק מהרכבות החלו לדלג בשעות העומס על חלק מהתחנות.
ב-13 במאי 1968 הורחבה המסילה עד למסוף הרכבות החדש שהושלם באותו הזמן. מאוחר יותר באותה שנה, ב-15 בדצמבר, הובא שירות הסעות כל הלילה בין רחוב 148 לרחוב 135 בפעם הראשונה מאז 1955.