בספטמבר 2009 מונה אחמד וחידי, ממתכנני הפיגוע, לשר ההגנה של איראן. ב-1 ביוני 2011 הורתה בוליביה לוואחידי לעזוב באופן מיידי את שטחה, לבקשת שכנתה ארגנטינה, לאחר שהוזמן באופן רשמי למדינה.
ביולי 2011 הודיעה איראן כי היא מוכנה לשתף פעולה עם ארגנטינה בחקירת הפיגוע. בתגובה אמר התובע הארגנטינאי: "אם האיראנים והממשלה שלהם מוכנים לשתף פעולה ישנה רק דרך אחת - הסגרת כל החשודים והפסקת מתן הצהרות ריקות שלא תורמות כלום".
במרץ 2012 הודיעו גורמים משפטיים בארגנטינה כי הנשיא קרלוס מנם שכיהן בתקופת הפיגוע ובכירים נוספים יועמדו לדין בשל חלקם בטיוח הפיגוע.
ב-2013 ניסתה נשיאת ארגנטינה כריסטינה קירשנר להקים ועדה "לחקר האמת" במשותף עם איראן, אך בית המשפט מנע זאת. בינואר 2015 האשים התובע שמונה לחקור את הפרשה, אלברטו ניסמן, את קירשנר בניסיון לטייח את החקירה כדי לשפר את היחסים עם איראן. לטענתו פעלה קירשנר כדי להסיר את צווי המעצר נגד האיראנים החשודים במעורבות בפרשה, בתמורה להקלות בייבוא נפט מאיראן. ב-18 בינואר נמצא ניסמן מת כשהוא ירוי בראשו בביתו שבבואנוס איירס, שעות לפני שהיה אמור להעיד על הפרשה בפני הקונגרס.
לאחר מותו של ניסמן מונה השופט דניאל רַפֶקַאס, מומחה לזכויות אדם, לחוקר בתיק.
בתחילת אוגוסט 2016 הסכים בית משפט בארגנטינה לחדש את בדיקת חומר החקירה שהכין ניסמן נגד קירשנר.
במרץ 2018 נודע שנשיאת ארגנטינה לשעבר, כריסטינה פרננדז דה קירשנר, תעמוד למשפט באשמת טיוח חקירת מעורבות בכירים איראנים. ביום השנה ה-25 לפיגוע הכריז נשיא ארגנטינה מאוריסיו מאקרי על החזבאללה כארגון טרור.
הפיגוע במטוס הפנמי.
ב-19 ביולי 1994, יום למחרת הפיגוע בבניין הקהילה, התרסק מטוס פנמי. טיסה 901 של חברת התעופה "אלאס צ'יריקנס", ובה 21 נוסעים ואנשי צוות, שהמריאה מהעיר קולון לפנמה סיטי התפוצצה באוויר. בפיגוע נהרגו כל 21 הנוסעים, בהם 12 יהודים. דו"ח של ממשלת פנמה קבע שמחבל מחמאס, עלי ג'מאל, שבדק את סידורי הביטחון של הטיסה, העלה איתו מזוודת נפץ למטוס וביצע בו פיגוע התאבדות. נשיא פנמה, חואן קרלוס ורלה קרא ב-2018 לפתוח מחדש את תיק החקירה.
קולג' דרטמות
תורת האישיות
קרון אסטוני
קְרוֹן אסטוני (באסטונית: Eesti kroon) היה ההילך החוקי של אסטוניה. על פי תקן ISO 4217 סימונו הוא EEK. הקרון האסטוני היה בשימוש בשנים 1928–1940, לאחר כיבוש אסטוניה על ידי ברית המועצות שונה המטבע לרובל. לאחר חידוש העצמאות, ביוני 1992 חזר גם השימוש במטבע, וזה שימש את המדינה עד להצטרפותה לגוש האירו ב-1 בינואר 2011. במשך תקופת מעבר בת כשבועיים, עד ה-14 בינואר 2011, נעשה שימוש במטבע בנוסף לאירו, ולאחר מכן חדל להוות הילך חוקי במדינה. שער המטבע הרשמי נקבע על אירו אחד ל-15.6466 קרונות אסטוניות.
מד טי.וי
מד טי.וי (באנגלית: Mad TV) הייתה תוכנית מערכונים קומית זוכה בשישה פרסי אמי ששודרה במוצאי שבת ברשת פוקס האמריקאית בין השנים 1995–2009.
התוכנית מבוססת על עיתון הסאטירה מד מגזין ומכילה מערכונים ופרודיות בסגנון התוכנית "סאטרדיי נייט לייב". כמו כן, התוכנית מכילה קטעי מעבר המבוססים על קטעי קומיקס מתוך MAD Magazine - כגון - Spy vs. Spy, והפינה של דון מרטין.
בניגוד לתוכניות כגון סטרדיי נייט לייב, המחקות אנשים לרוב בצורת ראיונות פיקטיביים עימם, החיקויים ב-MADtv מופיעים לרוב בתור פארודיות כגון חיקויי שחקנים בפארודיות על תוכניותיהם וסרטיהם, חיקויי זמרים באמצעות פארודיות על שיריהם וכדומה.
עם השנים עברו בצוות התוכנית שחקנים כגון ניקול סאליבן, פאבלו פרנסיסקו, מייקל מקדונלד, וויל סאסו, מו קולינס ואלכס בורסטיין, שחלקם הצליחו רבות לאחר עזיבת התוכנית ובעקבות החשיפה בתוכנית השתתפו בתוכניות מצליחות אחרות.
בישראל, שודרה בערוץ ביפ.
הגנים הבוטניים האוניברסיטאיים בירושלים
הגנים הבוטניים האוניברסיטאיים בירושלים הם שני גנים בוטנים אוניברסיטאיים הסמוכים לשני הקמפוסים העיקריים של האוניברסיטה העברית בירושלים. האחד נמצא בחלקו הצפון מזרחי של קמפוס הר הצופים והשני סמוך לשכונת ניות, בחלקו הדרום מזרחי של קמפוס אדמונד ספרא (גבעת רם). שני הגנים שייכים לאוניברסיטה העברית, אולם הגן שבגבעת רם מנוהל על ידי חברה חיצונית.
הגן הבוטני בהר הצופים.
הגן היה גולת הכותרת של עבודתו המדעית והחינוכית של הבוטנאי אלכסנדר איג. הוא ביסס את הגן על הצומח של ארץ ישראל לפי בתי גידול והקים עם תלמידיו ועמיתיו (מיכאל זהרי ונעמי פיינברון), דיונות זעירות, גדת נחל, חורש ים תיכוני זעיר וכדומה, בהם שתלו צמחים מקומיים. הוא ליקט צמחים לגן גם בסוריה, טורקיה, עיראק ולבנון, ממנה הביא שתילי 350 ארזים. בהמשך טיפלו בגן בוטנאים כטוביה קושניר וקלרה חן.
הגן המשיך לפעול גם לאורך 19 השנים שבהן היה הר הצופים מובלעת בשליטה ישראלית בתוך שטח ירדני. עם זאת, בגן נחפרו תעלות קשר והוטמנו בו מוקשים. מצב הגן הלך והתדרדר עד שבשנת 1980 הוחלט לשקמו. בשנת 1988 נחנך הגן מחדש ומאז הוא מהווה מרכז חינוכי ומדעי כמו גם פינת מרגוע בקמפוס.
בחלקו הדרומי של הגן הבוטני שבהר הצופים מצויה מערת ניקנור, בה קבורים מנחם אוסישקין ויהודה לייב פינסקר.
לאחר בידוד של הר הצופים מישראל בשנת 1948 הוחלט ליצור "גן בוטני חדש" בקמפוס האוניברסיטה בגבעת רם במערב ירושלים. הגן הבוטני החדש נפתח בשנת 1954 זמן קצר לאחר הקמת הקמפוס בגבעת רם.
הגן הבוטני בגבעת רם.
הגן הבוטני בגבעת רם נוסד בשנת 1954, אולם השטח עליו נבנה הגן היה שטח מרכזי וחשוב בקמפוס גבעת רם ולכן בשנת 1962 הועתק הגן משטח זה אל המקום בו הוא נמצא כיום, בשוליים המזרחיים של הקמפוס. השטחים הפתוחים שבגן מחולקים על פי היבשות האופייניות לצמחים שגדלים בהם.
פיתוח הגן במקומו החדש החל ב-1962, אך הוא נשלם ונפתח רשמית לציבור רק בשנת 1985. העיכוב בפיתוח הגן נגרם בשל הרעת המצב הכלכלי במדינה ובשל העובדה שהאוניברסיטה העדיפה לתקצב את שיקום קמפוס האוניברסיטה בהר הצופים והחזרת מרבית הפקולטות אליו.
בשנת 1975 קמה "אגודת ידידי הגנים הבוטניים" שריכזה את מאמצי פיתוח הגן. שנה לאחר הקמת האגודה נבנתה בגן חממה טרופית. בתחילת שנות ה-90 נבנה בדרום הגן אגם מלאכותי ולצדו הוקמו מרכז מבקרים ומסעדה (שתוכננו על ידי אדריכל נחום מלצר). בסוף שנות ה-90 הושכר המקום לחברה שמפעילה אותו וזו גידרה את הגן והחלה לגבות תשלום על המעבר בו. חממת גידול פרפרים פעלה בגן מספר שנים, בעשור הראשון של המאה ה-21 ועתה משמש המתחם לגידול צמחים מושכי פרפרים. בגן פועלת "רכבת הפרחים" המסיעה מבקרים ברחבי הגן. בשנת 2013 נסגרו החממה הטרופית ואזורים מסוימים בגן, לצורך בניית חממה גדולה ומודרנית והקמת "שביל התגליות", בו יוכלו ילדים לחוות ולהתנסות בתחומים בוטניים וסביבתיים מגוונים.
בגן מועברים קורסים בגינון ובהכרת צמחי הבר והנוי המקובלים בארץ ישראל ובשכנותיה, הדרכות ופעילויות שונות לילדים, חלקם במסגרת החווה ללימוד מדעי החקלאות והסביבה - ירושלים,
המהווה חלק מהגן.
הגנים הבוטניים בירושלים
הגן הבוטני בירושלים
הגן הבוטני בהר הצופים
הגן הבוטני בגבעת רם
הגן הבוטני האוניברסיטאי בירושלים
אדמונד י' ספרא
רדובאן קאראג'יץ'
רדובאן קאראדג'יץ' (בסרבית: Радован Караџић; נולד ב-19 ביוני 1945) הוא פוליטיקאי ומשורר סרבי מבוסניה, יליד מונטנגרו, פסיכיאטר במקצועו, שעמד בראש הקהילה הסרבית בבוסניה והרצגובינה בשנים שלאחר פירוק יוגוסלביה. הוא כיהן בשנים 1992–1996 כנשיא הראשון של רפובליקה סרפסקה, הרפובליקה של הסרבים הבוסנים שהוקמה בעקבות הכרזת העצמאות של בוסניה והרצגובינה. הוא הורשע בכך שביצע פשעי מלחמה, הכוללים הוראה על טיהור אתני כנגד הבוסנים המוסלמים, במהלך מלחמת בוסניה.
ילדותו וצעירותו.
קאראג'יץ' נולד ב-1945 בכפר פטניצה (ליד העיר שאווניק) במונטנגרו, אז רפובליקה חברה בפדרציה של יוגוסלביה. אביו ווּקו קאראג'יץ' היה צאצא למשפחה הסרבית הוותיקה דרובניאצי; בימי מלחמת העולם השנייה הוא היה חבר בצבא הצ'טניקים שבחסות ממשלת יוגוסלביה בגולה ואחרי העלייה לשלטון של המשטר הקומוניסטי של טיטו הושלך לבתי סוהר למשך שנים רבות.
בנו רדובאן בילה את ילדותו בעיר ניקשיץ' במונטנגרו, לא רחוק מן הגבול עם בוסניה. בשנת 1960 התיישב בסרייבו, בירת בוסניה והרצגובינה ונרשם בהמשך ללימודי רפואה באוניברסיטה המקומית. ביוני 1968 כסטודנט נאם נאומים לאומנים סרבים בפקולטה לפילוסופיה בסרייבו. סיים את לימודי הרפואה ב-19 ביולי 1971 והתמחה בפסיכיאטריה. הוא השתלם בטיפול בנוירוזות ובדיכאון בבית החולים נסטווד בדנמרק ואחר כך בשנים 1974–1975 באוניברסיטת קולומביה בניו יורק.
פעילות כרופא ומשורר, והסתבכותו הפלילית.
בשובו לבוסניה במרץ 1977 עבד במרכז לחינוך מבוגרים על שם דורו דאקוביץ' בסרייבו. בשנים 1979–1983 עבד בשירות הפסיכיאטרי של בית החולים הממלכתי קושבו של סרייבו.
קאראג'יץ' עסק באותה תקופה גם בכתיבת שירה והושפע על ידי הסופר הלאומן הסרבי דובריצה צ'וסיץ', לימים הנשיא הראשון של הרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה, שעודד אותו להיכנס לפוליטיקה. זמן מה הוא התקרב לתנועה הירוקה ביוגוסלביה, ואז שמעו אותו אומר "בולשביזם הוא רע, אך הלאומנות היא גרועה מזה".
בשנת 1983 התחיל לעבוד בבית חולים בווזדובאץ, אחד הפרברים של בלגרד, אז בירת יוגוסלביה. כמו כן בשנים 1983–1984 כיהן כ"פסיכולוג" של מועדון הכדורגל "הכוכב האדום" בלגרד.