גרבר זכתה בפרס "דוגמנית השנה" בטקס פרסי האופנה הבריטי לשנת 2018.
בשנת 2021 החלה לשחק בעונה העשירית של סדרת האנתולוגיה של ריאן מרפי "אימה אמריקאית". בנוסף, החלה לשחק בסדרה אחרת של מרפי "סיפורי אימה אמריקאים" , סדרת ספין-אוף ל"אימה אמריקאית",
יחסי מאוריטניה–ניז'ר
יחסי מאוריטניה–ניז'ר הם היחסים שבין הרפובליקה האסלאמית של מאוריטניה לרפובליקה של ניז'ר.
היסטוריה.
ב-10 באוגוסט 2013 חתמו ממשלות מאוריטניה וניז'ר על הסכם הגנה צבאית.
שרי החוץ של שתי המדינות שיבחו בצורה הדדית את שתי הממשלות על פעולותיהן נגד פעילי טרור בחבל הסאהל, ואמרו כי צריך לחזק את הקשר בין המדינות בשל המטרות המשותפות שלהן. שר החוץ של מאוריטניה הוסיף כי "מאוריטניה וניז'ר הן שתי מדינות המאוחדות על ידי מרקם חזק של יחסים היסטוריים, תרבותיים, סוציולוגיים, גאוגרפיים וביטחוניים".
נציגות דיפלומטית.
למאוריטניה יש קונסוליה כללית בניאמיי, בירת ניז'ר, אך לניז'ר אין נציגות דיפלומטית במאוריטניה, והיחסים בין שתי המדינות מצומצמים מאוד.
יחסי ניז'ר–מאוריטניה
יחסי מאוריציוס–קניה
יחסי מאוריציוס–קניה הם היחסים שבין רפובליקת מאוריציוס לרפובליקת קניה.
היסטוריה.
בספטמבר 2015, במהלך ביקור קצר בניירובי, נפגשה נשיאת מאוריציוס עם נשיא קניה אוהורו קניאטה.
יחסים כלכליים.
בשנת 2012 החלו שתי הממשלות לעבוד על הסכם מיסוי כפול. ההסכם אושרר על ידי הפרלמנט של קניה במאי 2014, ונכנס לתוקף ב-2015. ההסכם הגדיל את הקשרים העסקיים בין המדינות והקל על חברות ממאוריציוס לעבוד בקניה. באוקטובר 2014 טענו לוביסטים קנייתים כי המהלך יפגע במשרד האוצר הקנייתי, משום שהוא יקל על חברות גדולות להתחמק מתשלום מיסים.
שתי המדינות חתמו גם על הסכם לשיתוף מידע בנקאי בזמן אמת, דבר שמקל על רשויות המס בשתי המדינות.
קניה מייצאת למאוריציוס בעיקר בעלי חיים. בשנת 2011 קנתה מאוריציוס 9,000 ראשי-בקר מקניה, בשווי של כ-2.5 מיליון דולר.
יחסי קניה–מאוריציוס
רחים סטרלינג
ראחים סטרלינג
יחסי דרום אפריקה–מאוריציוס
יחסי דרום אפריקה–מאוריציוס הם היחסים בין רפובליקת דרום אפריקה לרפובליקת מאוריציוס.
היסטוריה.
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין שתי המדינות החלו ב-1994.
יחסים כלכליים.
דרום אפריקה היא משותפות הסחר הגדולות ביותר של מאוריציוס.
נציגות דיפלומטית.
כיוון ששתי המדינות חברות בחבר העמים הבריטי, המדינות מיוצגות זו בזו על ידי נציב עליון.
לדרום אפריקה יש נציב עליון הממוקם בפור לואי.
למאוריציוס יש נציב עליון הממוקם בפרטוריה. בזמן שלטון האפרטהייד הייתה בדרום אפריקה רק משלחת עסקית ממאוריציוס, שמוקמה ביוהנסבורג.
יחסי מאוריציוס–דרום אפריקה
יחסי מאוריציוס–רוסיה
יחסי מאוריציוס–רוסיה הם היחסים שבין רפובליקת מאוריציוס לפדרציה הרוסית.
היסטוריה.
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין שתי המדינות החלו ב-17 במרץ 1968.
נציגות דיפלומטית.
למאוריציוס יש שגרירות הממוקמת במוסקבה. השגרירות נפתחה בשנת 2003.
לרוסיה יש שגרירות הממוקמת במאוריציוס.
יחסי הרשות הפלסטינית–ישראל
יחסי הרשות הפלסטינית–ישראל הם היחסים המדיניים והכלכליים שבין ישראל לרשות הפלסטינית בהווה (ועם אש"ף לפני כן). בסוף שנות ה-80 ובתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 החלו להתקיים מפגשים בין ישראל ונציגי אש"ף, אשר בהמשך הובילו לתחילת תהליך השלום הישראלי-פלסטיני, שהגיע לשיאו בהסכמי אוסלו ב-1993, כאשר ישראל הכירה באש"ף כארגון המייצג את העם הפלסטיני. זמן קצר לאחר מכן נוסדה הרשות הפלסטינית, ובמהלך 6 השנים הבאות נוצרה רשת של קשרים כלכליים וביטחוניים עם ישראל. בשנת 2000 החריפו מאוד היחסים עם פרוץ האינתיפאדה השנייה, אשר היוותה הסלמה מהירה של הסכסוך הישראלי-פלסטיני. הפעילות הביטחונית, בשילוב בניית גדר ההפרדה ומותו של יאסר ערפאת בסוף 2004, הביאה לדעיכת גל פיגועי התאבדות בישראל וגל הטרור ביהודה ושומרון בסביבות 2005. המצב הפך מורכב במיוחד לאחר ההתנתקות ועימות חמאס-פת"ח ברצועת עזה בין פת"ח לחמאס שנערכו לאורך השנים 2006 ו-2007, והסתיימו בהשתלטות חמאס על רצועת עזה בשנת 2007. השתלטות חמאס הביאה לקרע מוחלט בין ישראל לפלג הפלסטיני ברצועת עזה, אשר הובילו לכך שאין שום יחסים בין ישראל לבין הפלג הפלסטיני ברצועת עזה, למעט משלוחים של אספקה הומניטארית לרצועת עזה, ומדי פעם משא ומתן עקיף, כפי שאירע במסגרת עסקת שליט.
רקע כללי.
כלכלה.
כלכלת ישראל היא כלכלה מודרנית ותחרותית. נכון ל-2015, התוצר לנפש בישראל עלה על 35 אלף דולרים, ושיעור האבטלה עמד על 5%. המחסור במשאבי טבע גרר השקעה ופיתוח של ענפים חדשים כמו ענף ההיי-טק שצומח בממדים גדולים, ענף המחשבים והטכנולוגיה, ענף הביוטכנולוגיה הצעיר ותחומים שונים שדורשים חשיבה מופשטת ולאו דווקא חומרי גלם. ישראל חברה ב-OECD וידועה גם כ"מדינת היזמות".
בשל סיבות היסטוריות הפלסטינים לא הצליחו לייצר מערכת כלכלית עצמאית לחלוטין. השקעות זרות ישירות ביהודה ושומרון וברצועת עזה כמעט ואינן קיימות. נכון ל-2019, ישראל מדורגת במקום 22 במדד הפיתוח האנושי של האו"ם מתוך 177 מדינות, בעוד שהרשות הפלסטינית מדורגת במקום ה-119. בנוסף לחקלאות, ההכנסה הכלכלית העיקרית של הפלסטינים מתבססת על סיוע כלכלי מהקהילה הבינלאומית ועל עבודה של פלסטינים בישראל או במקומות אחרים בעולם.
פוליטיקה.
היחסים הפוליטיים בין ישראל לפלסטינים מושרש בסכסוך הישראלי-פלסטיני. במוקד הסכסוך עומדת בין היתר הדרישה של הפלסטינים להקים מדינה ריבונית על חלק מהטריטוריה שנמצאת כיום בשליטה ישראלית. ארץ ישראל, בתקופה שלפני קום מדינת ישראל ב-1948, הייתה טריטוריה אשר הייתה מוקפת בנהר הירדן, מצרים, הים התיכון, סוריה ולבנון. המאבקים על הטריטוריה עלו עקב דעות מנוגדות לגבי מי יש תביעה תקפה על הקרקע. לפי האוכלוסייה היהודית התנ"ך קובע שארץ ישראל הובטחה ליהודים על ידי אלוהים, ורבים מקרב האוכלוסייה היהודית מאמינים שארץ ישראל המודרנית היא המשך ליישוב היהודי שהיה קיים באזור זה בעת העתיקה. מנגד מרבית האוכלוסייה הערבית-פלסטינית אינה מוכנה להכיר בטענתם על האוכלוסייה הישראלית-יהודית. מרבית האוכלוסייה הפלסטינית סבורה כי מכיוון שלפני 1948 האוכלוסייה הפלסטינית-ערבית היו הרוב באזור ארץ ישראל, אזור ארץ ישראל צריך להיות בריבונות פלסטינית. הקונפליקט המתמשך בין ישראל לפלסטינים על אי יכולתם להכיר בטענותיו של האחר על הטריטוריה הוביל לאורך השנים לגלי אלימות וחוסר יציבות באזור. במהלך שנות ה-70 נוצרו קשרים ראשונים בין אש"ף ותנועות שלום ישראליות, וכבר אז נוצר ביניהם קונצנזוס לא רשמי, שממשלת ישראל סירבה לקבל, כי פתרון לסכסוך יושג עם הקמתה של מדינה פלסטינית בשטחי הגדה המערבית ורצועת עזה, המהווים 22 אחוזים משטח ארץ ישראל המנדטורית לשעבר. ב-1988 הפכה עמדה זו לעמדה רשמית של אש"ף בעקבות החלטות ישיבת המל"פ באלג'יריה. ב-1993 הפכה עמדה זו לבסיס למשא ומתן שהחל בין ממשלת ישראל ואש"ף. ב-1994 הוקמה הרשות הפלסטינית, אך המשא ומתן איתה נקלע לקשיים, וחלק מהממשלות שקמו בישראל לאחר מכן התנערו מהאמונה בפתרון שתי המדינות וגיבשו עמדה הגורסת כי ניתן להביא לפתרון הסכסוך (או לפחות להחלשתו במידה ניכרת) באמצעות הקמת ישות פלסטינית מוחלשת שלא תכיל את כל שטחי הגדה והרצועה, בשעה שחלקים מהגדה יסופחו לישראל וימשיכו להוות שטח להרחבת התנחלויות. כתוצאה מהתחזקות המחנה המתנגד לפתרון שתי המדינות, התחזקה התמיכה בפתרון הגורס ישות פלסטינית מוחלשת.
הסכסוך הפוליטי בין ישראל לפלסטינים הוביל לאורך השנים לכך שארצות הברית ומדינות בולטות אחרות ניסו לקחת חלק ביישוב הסכסוך. עם זאת, פתרון לסכסוך עדיין לא נמצא.
המצב הנוכחי.
יחסים כלכליים.
לפני הסכסוך האחרון, רבים מהפלסטינים היו מובטלים, ובשל כך הכלכלה הפלסטינית הייתה מדשדשת. נכון ל-2014 המצב של הכלכלה הפלסטינית רק החמיר כאשר 1 מתוך 6 פלסטינים נותרו ללא עבודה. מנכ"ל הבנק העולמי בגדה המערבית ועזה, סטיין לאו יורגנסן, הצהיר כי "ללא פעולה מיידית מצד הרשות הפלסטינית, תורמים, וממשלת ישראל אשר תתמקד בהחייאת הכלכלה ושיפור האקלים העסקי, החזרה לאלימות שראינו בשנים האחרונות, תהווה סכנה ברורה ומיידית".
תיאום ביטחוני.
הסכמי אוסלו הקימו את מנגנוני התיאום הביטחוני בין ישראל לרשות הפלסטינית, והתאום המודיעיני החל רשמית בשנת 1996. לאחר מהומות מנהרת הכותל המנהיגות הפלסטינית חדלה באופן מעשי משיתוף פעולה ביטחוני עם ישראל, אך הוא חודש לאחר חתימת הסכם ואי. במהלך האינתיפאדה השנייה הוא נפסק לעיתים, והוא לא פעל ביעילות בשנים 2000 עד 2006. בשנים לאחר מכן התיאום הניב הישגים, והוא מהווה אינטרס חשוב לשני הצדדים, בעזרתו משמרים את השקט הביטחוני באזור יהודה ושומרון. סקירה ביטחונית של השב"כ שהובאה לפני הממשלה שיבחה את התיאום הביטחוני, ועל פי צה"ל גורמי מנגנוני הביטחון הפלסטיניים היו אחראים לכ–40 אחוזים מהמעצרים של חשודים בטרור ביהודה ושומרון בתחילת 2016. במאי 2020, בעקבות ההצהרה של ישראל על סיפוח חד-צדדי של שטחים, הרשות הפלסטינית ניתקה את היחסים הביטחוניים. באוגוסט 2020 הוקפאו תהליכי הסיפוח בעקבות ההסכם לנרמול היחסים בין ישראל לאיחוד האמירויות, ובנובמבר התיאום הביטחוני הושב.
משאבי מים.