כוחות גרמניה הנאצית נכנסו לוואוור בספטמבר 1939 והוטלו על היהודים מגבלות שונות. בדצמבר אירע בוואוור אחד ממעשי הטבח הראשונים שביצעו הכובשים הגרמנים באוכלוסייה הפולנית הכבושה. בטבח זה נרצחו 107 אזרחים, רובם הגדול פולנים ומיעוטם יהודים, בתגובה להריגת שני חיילים גרמנים.
ב-1940 הוקם גטו ליהודי ואוור, ככל הנראה בכפר קטן בתחומי הרשות המקומית על גדת הוויסלה ורוכזו בו כ-2,000 יהודים מהסביבה בצפיפות ובתנאי תברואה גרועים. במרס 1942 חוסל הגטו ו-950 יושביו גורשו לגטו ורשה.
שלה (פירושונים)
ערש הציוויליזציה
המונח ערש הציוויליזציה (באנגלית: Cradle of civilization) מתייחס למקומות שבהם החלה התפתחות הציוויליזציה האנושית. התפיסה הנפוצה כיום היא, שלא היה מקום אחד שהוא ערש הציוויליזציה האנושית, אלא היו כמה תרבויות שהתפתחו במקביל באופן עצמאי, כאשר האזורים בהם התפתחו לראשונה ציוויליזציות היו אזור הסהר הפורה (במצרים העתיקה, הלבנט, ובמסופוטמיה), הודו העתיקה וסין הקדומה. מידת ההשפעה ההדדית של התרבויות הקדומות הללו זו על זו שנוי במחלוקת. כמו כן, התפיסה המקובלת כיום היא שהתרבויות הפרה-קולומביאניות של מסו-אמריקה, בעיקר אלו אשר נמצא באזור בו נמצאת כיום מקסיקו, ואלו שנמצאו באזור בו נמצאת כיום פרו, התפתחו באופן מבודד ועצמאי מהציוויליזציות של אירואפרסיה.
ההיסטוריונים נוהגים להגדיר קיומן של ציוויליזציות על פי קריטריונים שונים, כגון שימוש בכתב, וקיומן של ערים, מעמדות חברתיים, חקלאות, בעלי חיים, מבני ציבור, מטלורגיה, וארכיטקטורה מונומנטלית.
העדויות הקדומות ביותר ליישובים קבע נמצאו באזור הלבנט ומתוארכים לסביבות תחילת המאה ה-12 לפנה"ס.
מיקום אחד או מיקומים מרובים.
בעוד שבתחילה הסברה המקובלת הייתה שהציווליזציה האנושית התפתחה במקור באזור הסהר הפורה והתפשטה משם באופן הדרגתי ברחבי העולם, התאוריה המקובלת כיום היא שמספר ציוויליזציות התפתחו במקביל ובאופן עצמאי במספר מקומות בשתי ההמיספרות.
התאוריה המקובלת היא שהיו חמישה אזורים בהם התפתחה הציוויליזציה האנושית באופן עצמאי:
ערש הציוויליזציה המערבית.
התפיסה המקובלת כיום היא שיוון הקלאסית היא הציוויליזציה הקדומה ביותר שהיוותה את הבסיס לתרבות המערבית המודרנית, ובפרט לדמוקרטיה, האמנות, התיאטרון, הפילוסופיה והמדע של התרבות המערבית המודרנית. מסיבה זו היא מכונה "ערש התרבות המערבית". יחד עם יוון, רומא מתוארת גם כן לעיתים כערש התרבות המערבית בשל התפקיד שהיה לרומא בעיצוב הפוליטיקה, הרפובליקניזם, המשפט, האדריכלות, הלוחמה והאימוץ של הנצרות בקרב התרבות המערבית המודרנית.
שלה (עיר)
שַלַה (בסלובקית: Šaľa; בהונגרית: Vágsellye, וַאגְשֵיֵיה; בגרמנית: Schelle, שֶלֶה) היא עיר בדרום מערב סלובקיה.
גאוגרפיה.
העיר נמצאת על שפלת הדנובה, על שתי גדות נהר ואה, כ-65 ק"מ מברטיסלאבה ו-30 ק"מ מנובה זמקי. לעיר יש רובע נוסף, וצ'ה (Veča), על הגדה השמאלית של הנהר, וכן השכונות הטמן (Hetméň) וקיליץ' (Kilič). העיר שוכנת באזור אקלים חמים.
היסטוריה.
היישוב נזכר לראשונה ב-1002 במסמך של המנזר פאנונהאלמה (Pannonhalma). בשנת 1536 קודם היישוב למעמד של עיר שוק. הוא נשלט על ידי העות'מאנים בין 1663 ו-1686 כחלק מהאיילט העות'מאני אויוואר (Uyvar). בשנת 1850 נבנה קו מסילת רכבת בין וינה לבודפשט דרך שלה, ופיתוחה של העיר הואץ. אחרי 1918 השתייכה העיר לצ'כוסלובקיה. בעקבות בוררות וינה הראשונה בנובמבר 1938 חזרה שלה לשלטון הונגריה. ב-1945 חזרה שלה לצ'כוסלובקיה. משנת 1993 היא בשטח סלובקיה העצמאית.
הקהילה היהודית.
היהודים הראשונים הגיעו לשלה באמצע המאה ה-19 מווצ'ה, שהייתה אז עיירה עצמאית, והם היו כפופים לרבנות של וצ'ה. הקהילה התפתחה באופן משמעותי בעשורים שלאחר מכן, ובעקבות הקרע ביהדות הונגריה הצטרפה לפלג האורתודוקסי.
ב-1941 היו בשלה כ-440 יהודים, כעשירית מאוכלוסיית העיר. בתקופה זו גירשה הונגריה משלה צפונה, אל מעבר לגבול סלובקיה, משפחות יהודיות שלא הוכיחו אזרחות הונגרית. גברים יהודים בשלה גויסו לעבודת כפייה במסגרת צבא הונגריה והוצבו באוקראינה. ב-1942 החל גירוש יהודי סלובקיה. עשרות פליטים הגיעו לשלה ושם סייעה להם הקהילה היהודית. בשלה הוקם גטו במאי 1944. נכלאו בו כ-850 יהודים, משלה ומסביבתה. ביוני גורשו יושבי הגטו לאושוויץ בשני שילוחים.
כמה עשרות ניצולים חזרו לשלה לאחר המלחמה והקימו קהילה קטנה מחדש, שבשנות ה-60 של המאה ה-20 הצטמצמה לכדי 26 נפשות.
דמוגרפיה.
על פי מפקד 2011, בעיר היו 23,554 תושבים. 69% מהתושבים היו סלובקים, 12% הונגרים ו-19% אחרים. על פי מפקד 2001, היו בעיר 24,564 תושבים. 79.72% מהתושבים היו סלובקים, 17.88% הונגרים, 0.48% צ'כים ו-0.40% צוענים. ההרכב הדתי היה 66.63% קתולים, 23.62% אנשים ללא זיקה דתית ו-4% לותרנים.
כלכלה.
כלכלת העיר מבוססת בעיקר על התעשייה הכימית, על מפעל דוסלו (Duslo) במזרח העיר. מגזרים כלכליים אחרים כוללים תעשיית טקסטיל ובנייה.
אוטוסן ווטלינה
אוטוסן ווטלינה (בפולנית: Autosan Wetlina) הוא מיניבוס מתוצרת יצרנית האוטובוסים Autosan אשר יוצר בין השנים 2008–2013 בפולין.
חיפוש לעומק איטרטיבי מעמיק
חיפוש לעומק איטרטיבי מעמיק (באנגלית: Iterative deepening depth-first search) הוא אלגוריתם חיפוש בגרף שנועד לאפשר חיפוש לרוחב בדומה לאלגוריתם חיפוש לרוחב, אך ללא דרישות הזיכרון הגבוהות שלו, על ידי שימוש חוזר במתודולוגיית אלגוריתם חיפוש לעומק לעומק גדל והולך בכל איטרציה.
חיפוש לעומק וחיפוש לרוחב.
חיפוש לעומק.
חיפוש לעומק הוא אלגוריתם המתחיל את החיפוש משורש בגרף ומתקדם לאורך הגרף עד אשר הוא נתקע, לאחר מכן הוא חוזר על עקבותיו עד שהוא יכול לבחור להתקדם לצומת אליו טרם הגיע. אחד מיתרונותיו הוא בכך שסיבוכיות הזיכרון בו הוא משתמש ליניארית ביחס לעומק המסלול אותו הוא בודק באותו שלב, כי הוא רק נדרש לזכור איך הגיע לכל צומת ואילו בנים של כל צומת סרק כבר. חסרונותיו הם שאף אם קיים פתרון במרחק קטן יותר מהקדקוד, אם האלגוריתם לא פנה לכיוונו בהתחלה יכול לעבור הרבה זמן אם העץ מאוד עמוק עד שהוא יימצא, ואף לא לעצור אם העומק אינסופי. כמו כן המסלול הראשון אותו מוצא האלגוריתם לעבר פתרון לא מובטח שהוא המסלול הקצר ביותר אל פתרון.
חיפוש לרוחב.
האלגוריתם סורק בצורה שיטתית את העץ רמה אחרי רמה עד למציאת פתרון, וזאת על ידי הכנסת כל הבנים של כל צומת שנסרק לתור, ועל ידי כך צמתים מרמה כלשהי יסרקו לאחר שהצמתים מהדרגה שלפניה נסרקו. יתרונותיו של אלגוריתם זה הם שהאלגוריתם ימצא את המסלול הקצר ביותר אל הפתרון, בסיבוכיות זמן אופטימלית. אחד מחסרונותיו הם שסיבוכיות המקום של התור היא כמספר הצמתים שבעומק הנוכחי, שהיא אקספוננציאלית ביחס לעומק (בהנחה שיש בממוצע יותר מבן אחד לכל צומת).
אלגוריתם חיפוש לעומק איטרטיבי מעמיק.
האלגוריתם עובד באיטרציות בכל איטרציה i מריצים את אלגוריתם חיפוש לעומק שיסרוק את כל העץ עד לעומק i, אם הפתרון נמצא הוא יחזיר אותו, אם לא נשארה עוד רמה לפתח הוא יחזיר שאין פתרון, אחרת הוא עובר לאיטרציה i+1.
האלגוריתם מבטיח שאם הפתרון בעומק המינימלי נמצא בעומק k הוא יימצא באיטרציה k מאחר שעד לאיטרציה זו האלגוריתם לא סורק בעומקים k ומעלה ובעומק k הצומת עם הפתרון תיסרק ותוחזר. סיבוכיות הזיכרון באיטרציה i ליניארית ב-i כי מריצים חיפוש לעומק עד עומק i. סיבוכיות הזמן פולינומית בכמות הצמתים עד עומק k.
אלגוריתם A* איטרטיבי מעמיק.
בדומה לאלגוריתם חיפוש לרוחב, קיים אלגוריתם A* מקביל בעל תור עדיפויות כדי לפתור בעיות חיפוש בגרף ממושקל, שגם בו קיימת בעיה של זיכרון. כדי לפתור בעיה זו משתמשים באלגוריתם חיפוש לעומק איטרטיבי מעמיק כשהעומק המוגדר בכל איטרציה הוא העומק הכי נמוך של בן שפותח שהיה עמוק יותר מהעומק 'המותר' באיטרציה הקודמת.
Iterative deepening depth-first search
לויד בראון
מייג'ור גנרל לויד דוידסון בראון (באנגלית: Lloyd Davidson Brown; 28 ביולי 1892 – 17 בפברואר 1950) היה קצין בכיר בצבא ארצות הברית, שפיקד על הדיוויזיה ה-28 במלחמת העולם השנייה.
ביוגרפיה.
לויד בראון נולד בשרון, ג'ורג'יה ב-28 ביולי 1892. הוא סיים את לימודיו באקדמיה של אוגוסטה, האקדמיה של מחוז ריצ'מונד בשנת 1908, ובאוניברסיטת ג'ורג'יה ב-1912. הוא היה חבר באחוות דלתא, תטא ופי בטא קפא, ולאחר לימודיו הועסק כמדריך באקדמיה הצבאית בג'ורג'יה.
בשמת 1917, באותה שנה שארצות הברית נכנסה למלחמת העולם הראשונה, קיבל בראון את דרגת קצונה בצבא ארצות הברית כלוטננט משנה, והוקצה לרגימנט הרגלים ה-26. במהלך המלחמה הוא שירת בחזית המערבית כמפקד פלוגה 'G', גדוד 2, רגימנט הרגלים ה-61, הדיוויזיה ה-5 של חיל המשלוח האמריקאי (AEF).
לאחר המלחמה הוא מילא כמה תפקידי ייעוץ ומטה ברגימנט הרגלים ה-45 בפיליפינים, ולאחר מכן ברגימנט הרגלים ה-131 בשיקגו, ואף סיים בהצלחה כמה קורסים במכללות הצבאיות. בתחילת מלחמת העולם השנייה שירת בראון במטה משרד המלחמה, ולאחר מכן שימש עוזר הרמטכ"ל בפעולות הדרכה במטה כוחות היבשה. במהלך תפקידו הוא הואשם בעידוד החלפת קציני המשמר הלאומי בקציני הצבא הסדיר, על ידי הערכת ביצועים שלישית על קציני המשמר הלאומי.
בשנת 1942 הוא מונה לעוזר מפקד הדיוויזיה ה-102 בדרגה זמנית של בריגדיר גנרל.