בחודש פברואר 2009, הודיעה טוי אנימציה כי היא תתחיל לשדר גרסה חדשה של דרגון בול Z כחלק חגיגות ה -20 של הסדרה. שידור הבכורה של הסדרה ביפן היה בערוץ Fuji TV ב-5 באפריל 2009, תחת הכותרת 'דרגון בול קאי'. הסיומת קאי (改 「か い」) בתרגום חופשי לעברית פירושה "מעודכן" או "שונה" ומשקף את השיפורים והתיקונים של סדרה ביחס לזו המקורית. [2 הסדרה החדשה כללה שידור באיכות גבוהה יותר, בנוסף לשירי פתיחה וסיום מעודכנים, מוזיקה חדשה, ו גרסאות מחודשות של קטעי מוזיקה מקוריים. כל התוספות וכל הקטעים שהיו בדרגון בול Z ולא היו קיימים במאנגה (ה"פילרים") הוסרו על מנת שהעלילה תהיה דומה יותר לזו של המאנגה. מאוחר יותר הסביר טורשימה את מקורותיה של קאי; חברת הצעצועים בנדאי התקשה להגדיל את המכירות של פריטי הסדרה ושאלה האם ניתן ליצור סדרת המשך לדרגון בול Z, אבל טוריאמה סירב ליצור סיפור חדש. משהבין כי הוספו סצינות לסדרה כדי שלא להגדיל את המרחק בין הסדרה לבין המאנגה על מנת שלא לפגוע בקצב הסדרה, חשב טורישימה שבאמצעות חיתוך של אותם קטעים כך נאמן בנאמנות המאנגה. הוא אמר שהביקורות על דרגון בול קאי הייתה חיובית. בעקבות שידור הסדרה הוציאה בנדאי משחק קלפים.
חלקה הראשון של הסדרה הסתיים בשידורה של סאגת האנרואידים, לעומת הסדרה המקורית שכלה גם את מאג'ין בו. במקור דרגון בול קאי תוכנן לכלול 98 פרקים, עם זאת, בשל רעידת האדמה והצונמי בסנדאי, יפן, הפרק האחרון של דרגון בול קאי לא שודר והסדרה הסתיימה בפרק 97 ב -27 במרץ 2011. פרק 98 שוחרר ישירות ביפן ב-2 באוגוסט 2011.
החלק השני של הסדרה, שמכסה את עלילת סאגת מאג'ין בו ומונה 61 פרקים, שודר ביפן בין אפריל 2014 ליוני 2015. בסך הכל, מונה דרגון בול קאי 159 פרקים ביפן ו-167 פרקים מחוץ ליפן, לעומת 291 ב-Z.
מוזיקה.
מלחין השירים של דרגון בול Z היה שונסוקה קיקוצ'י. שיר הפתיחה של 199 הפרקים הראשונים הוא "Cha-La Head-Cha-La" בביצוע Hironobu Kageyama. שיר הפתיחה השני ששימש עד סוף הסדרה הוא "We Gotta Power" שבוצע גם הוא על ידי Kageyama.
שיר הסיום עבור 199 פרקים הראשונים הוא "Detekoi Tobikiri Zenkai Power!", בביצועה של מאנה. שיר הסיום השני הוא "Bokutachi wa Tenshi Datta"(ביפנית:僕達は天使だった, ובתרגום חופשי לעברית "היינו מלאכים") ושודר עד סוף הסדרה. השיר בוצע על ידי Kageyama.
שיר הנושא של דרגון בול קאי הולחן על ידי קנג'י ימאמוטו(Kenji Yamamoto). שיר נושא הפתיחה, "Dragon Soul", ושיר הסיום הראשון "Yeah! Break! Care! Break!" ששימש ל -54 הפרקים הראשונים, מבוצעים על ידי טאקאיושי טנימוטו (Takayoshi Tanimoto).
השיר סיום השני, המשמש מפרקים 55–98, הוא "Kokoro no Hane" (心 の 羽 根, "כנפיים של הלב") בביצוע להקת AKB48.
ב -9 במרץ 2011 הודיעה טוי, כי בשל בעיות של זכויות יוצרים בשיר הנושא שהולחן על ידי ימאמוטו, תוחלף המוזיקה לפרקים הנותרים ולשידורים חוזרים של פרקים קודמים. מאוחר יותר דווח כי פרט לפרקי הפתיחה והסגירה של הסדרה, היצירה של ימאמוטו תוחלף בשירים של Shunsuke Kikuchi מ- דרגון בול Z.
קלטות ומדיה נוספות.
מדינת המוצא.
ביפן, דרגון בול Z לא זכתה לשחרור וידאו ביתי עד 2003, שבע שנים לאחר סיום הסדרה.
צעצועים ואביזרי הסדרה.
מרצ'נדייז של דרגון בול Z נחשב כהצלחה גדולה אף לפני שידור הסדרה באמריקה שהוביל לחשיפה נרחבת לסדרה, עם יותר מ -3 מיליארד דולר במכירות בשנים 1996–2000. בשנת 1996, המותג דרגון בול Z הרוויח כ-2.95 מיליארד דולר במכירת הסחורות ברחבי העולם. נכון לינואר 2012, מוצרים של דרגון בול Z הרוויחו 5 מיליארד דולר במכירות מרצ'נדייז ברחבי העולם.
קלצ'ניקוב
אם-16
זאב בילסקי
זאב בִּיֶּלְסקי (נולד ב-13 במרץ 1949) הוא ראש עיריית רעננה לשעבר, כיהן בעבר כחבר כנסת מטעם מפלגת קדימה, יושב ראש הנהלת הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית העולמית, וכראש מטה הדיור הלאומי.
ביוגרפיה.
בילסקי נולד וגדל בירושלים בשם "בנימין זאב בילסקי". למד בבית הספר התיכון ליד האוניברסיטה, אך בכיתה י"א סולק מבית הספר בשל בעיות משמעת. בשנת 1967 התגייס לצה"ל ושירת בחטיבת הצנחנים. ב-1970 השתחרר מהצבא בדרגת סגן (את שירות המילואים סיים בדרגת רב-סרן).
ב-1973 סיים תואר ראשון בכלכלה באוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנים 1977 עד 1980 שימש כשליח הסוכנות היהודית ביוהנסבורג ובמהלך השליחות, קודם למנהל מחלקת העלייה בדרום אפריקה.
בשנת 1982 עבר להתגורר עם משפחתו בעיר רעננה. בראשית שנות ה-80 של המאה ה-20 גם הקים, עם שותף, מפעל מתכת בראשון לציון.
בשנות ה-80 היה בילסקי בין מקימי "הפורום הישראלי", שמטרתו הייתה לקיים קשר ישיר בין הדור הצעיר של יהדות התפוצות לבין הדור הצעיר בישראל בתחומי החינוך ובמישור הכלכלי. הוא כיהן כיו"ר הפורום בשנים 1986–1988.
ראש עיריית רעננה.
בשנת 1989 נבחר לראשונה (מתוך ארבע פעמים ברציפות) לראשות עיריית רעננה. פעמיים ברשימה מטעם הליכוד (1989 ו-1993), ופעמיים נוספות ברשימה עצמאית (1998 ו-2003) (ברוב של 78 אחוז מהקולות).
במהלך כהונתו יזם בילסקי פיתוח מודל של שיטור קהילתי, הקים את מכללת רעננה (1994), תכנן וחנך את פארק רעננה כשבתוכו אגם האמפיתיאטרון ופארק נגיש ומשולב לכל הילדים (רגילים ועם צרכים מיוחדים). בנוסף יזם את בנייתה של קריית הייטק בעיר והביא חברות כמו "אמדוקס", "נייס" ו"קומברס" לקבוע את משכנן ברעננה.
בשנת 2000 זכתה עיריית רעננה בראשותו באות "אביר איכות השלטון" מטעם התנועה למען איכות השלטון בישראל.
בילסקי נחשב בעיני רבים לאחראי הישיר לאיכות החיים הגבוהה בעיר ובמשך ארבע שנות כספים רצופות (2004-2001) סיימה עיריית רעננה בעודף תקציבי מצטבר. בשנת 2015 הוענק לבילסקי אות אומ"ץ על מינהל ציבורי תקין.
בשנת 2002 הוביל את איחוד קבוצות הכדורסל מכבי רעננה ובני הרצליה לקבוצה אחת חדשה - בני השרון.
במקביל לראשות העירייה, מילא בילסקי תפקידים נוספים: בין השנים 1989–1993 (תקופת גלי העלייה הגדולים מחבר העמים) שימש כיו"ר ועדת הקליטה במרכז השלטון המקומי, בין השנים 1994–1996 היה יו"ר ארצי של אגודת "אל סם" ובין השנים 1996–1999 שימש כממלא-מקום יו"ר מרכז השלטון המקומי בישראל. כמו כן היה חבר המועצה לשידורי כבלים ושידורי לוויין.
יושב ראש הסוכנות היהודית.
בשנת 2005, במהלך הקדנציה הרביעית שלו כראש עיריית רעננה, נענה בילסקי לפנייתו של ראש הממשלה אריאל שרון (אותו הכיר לראשונה ב-1977, כשהצטרף לתנועתו החדשה "שלומציון"), התפטר מראשות העירייה ונבחר פה אחד (נתן שרנסקי הסיר את מועמדותו) על ידי הוועד הפועל הציוני לתפקיד יו"ר הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית.
ב-10 ביולי 2006, שבועיים לאחר חטיפת גלעד שליט, ארגנו הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית בראשותו של בילסקי הפגנות המוניות ברחבי העולם בקריאה לשחרר את החייל החטוף. כעבור יומיים בלבד פרצה מלחמת לבנון השנייה, במהלכה עמדה הסוכנות היהודית בראש מערך הסיוע לישובי הצפון המופגזים. תרומות שנאמדו בכ-200 מיליון שקלים גויסו למען תושבי הצפון, על ידי הסוכנות היהודית, מקהילות יהודיות בחו"ל. בין היתר, נערך מבצע לקליטתם של 12,000 ילדים מישובי הצפון בקייטנות ברחבי הארץ.
בספטמבר אותה שנה עמד בילסקי בראש משלחת שיצאה לצרפת במטרה להביא את עצמות שני ילדיו של בנימין זאב הרצל, מבצע שכינה "סגירת מעגל ציוני". ב-2007 גינה את דבריו של אברהם בורג, יו"ר הסוכנות היהודית לשעבר, שהמליץ לתושבי ישראל להצטייד בדרכונים זרים. באותה שנה הוענק לו תואר יקיר העיר רעננה.
בשנת 2008 חנך בהר הרצל את פרויקט "מחזון להגשמה", בשיתוף עם משרד החינוך והקרן הקיימת לישראל, וכן את פרויקט "פותחים עתיד" לקידום נוער בירושלים.
בתוקף תפקידו כיושב ראש הסוכנות הזהיר בילסקי כי "היהודים באוקראינה וברוסיה חיים תחת מצב של התנכלות בלתי פוסקת" וכי "מעל העם היהודי מרחפת סכנה מוחשית של התבוללות".
בסוף 2008 יצא לחופשה מתפקידו, הצטרף למפלגת "קדימה" והתמודד בבחירות המקדימות במפלגה, בהן הגיע למקום ה-15.
בשנת 2009 התפטר מתפקידיו בסוכנות ובהסתדרות הציונית ובבחירות לכנסת השמונה עשרה נבחר כחבר הכנסת מטעם "קדימה".
חבר הכנסת.
במהלך כהונתו בכנסת היה בילסקי חבר בוועדת הפנים והגנת הסביבה ובוועדת החוץ והביטחון, שימש כיושב ראש ועדת המשנה לבחינת מוכנות העורף. בין השדולות הרבות בהן היה חבר, הוא שימש יושב-ראש בשדולות הבאות: השדולה למען ניצולי השואה, השדולה למען השלטון המקומי, שדולת האיכות והמצוינות בכנסת והשדולה למען שימוש נבון ברשת האינטרנט.
כחבר הכנסת פעל בילסקי במגוון נושאים: הוא יזם הצעות חוק למען ניצולי שואה, המאבק בתאונות הדרכים, קידום הפשרת קרקעות לזוגות צעירים, חיוב התקנת דודי שמש, סגירת נתיבי תחבורה לטובת רוכבי אופניים, התרה לרוכבי קטנועים להשתמש בנתיבי תחבורה ציבוריים והגבלת מחירי החניונים בבתי החולים.
בילסקי תמך בפתיחת חניון ספרא בשבת ובשנת 2010 היה ממובילי המאבק נגד הצעת "חוק היורדים" של מפלגת ישראל ביתנו, לפיה יוכלו אזרחים ישראלים השוהים בחו"ל להשתתף בבחירות ולהצביע.
בנוסף לתפקידיו האחרים, משמש בילסקי כיושב-ראש תוכנית "אות הנוער הישראלי" - חלק מתוכנית בינלאומית שמקורה באנגליה, שמטרתה לעודד נוער לפעילות עשייה חיובית בשעות הפנאי ובכך לתרום להעצמה אישית, חברתית וקהילתית של בני הנוער.
חקיקה.
בילסקי יזם, בין היתר, את חקיקתם של חוקים אלה:
כהונה שנייה כראש עיריית רעננה.