למידה לאורך החיים (באנגלית: Lifelong learning) או למידה מתמדת היא למידה המתרחשת בכל שלבי החיים (מהלידה ועד המוות), ובכל הקשרי החיים (מוסדות השכלה, מקום העבודה, הבית והקהילה). למידה לאורך החיים מתייחסת לכל הפעילויות שאנשים עושים במהלך חייהם כדי לקדם את הידע, המיומנויות והכישורים שלהם בתחום מסוים, מתוך מוטיבציה אישית, חברתית או תעסוקתית. למידה לאורך החיים כוללת גם למידה פורמלית וגם למידה בלתי־פורמלית. משרד החינוך מגדיר למידה לאורך החיים כ"כל פעילויות הלמידה המתבצעות במשך החיים, ותוצאתן היא שיפור הידע, הידעה הפרקטי (know-how), מיומנויות, כשירויות ו/או כישורים, מסיבות אישיות, חברתיות ו/או מקצועיות."
המושג למידה לאורך החיים קיבל משמעויות אחרות בתקופות שונות. בשנות ה־70 המושג נקשר לתפיסה ההומניסטית ולרעיונות של דמוקרטיה וחופש. בשנות ה־90 הדגש עבר לאספקטים כלכליים, כאשר הלמידה לאורך החיים נתפסה ככלי להאצת צמיחה כלכלית, לייצור עבודות ולהגברת תחרותיות בכלכלה המבוססת על ידע. במאה ה־21, המושג למידה לאורך החיים קיבל משמעויות נוספות של הכללה' לכידות חברתית ורווחה נפשית.
מבוגרים רבים עוסקים בלמידה לצורך העשרה חברתית וצמיחה אישית, כמו גם כדי להישאר מעודכנים ולהיות פעילים כאזרחים בתוך הקהילה.
פיתוח יכולת למידה לאורך החיים.
המאפיינים והמיומנויות שצריך לפתח הלומד לאורך החיים. למידה רפלקטיבית וחשיבה ביקורתית יכולות לעזור ללומד לסמוך על עצמו בלמידה כיצד ללמוד, ובכך להשתפר בניהול, ארגון ושליטה בתהליך הלמידה שלהם.(קאנדי, 1990). סייפ (1995) חקר באופן ניסיוני מורים "פתוחים" ומצא שהם מעריכים הכוונה עצמית, שיתוף פעולה, רפלקציה ואתגר, לקיחת סיכון בלימוד שלהם נראה אצלם הזדמנות, ולא איום. דאנלוב וגראבינגר (2003) הוכיחו על מנת להכין התלמידים בהשכלה הגבוהה להיות לומדים לאורך החיים, חייבים לפתח יכולת ההכוונה העצמית, מודעות מטא-קוגניטיבית ונטייה ללמידה (מרים, קפארילה ובאומגרטנר2007)
היבטים כלכליים.
אחת המטרות של הלמידה לאורך החיים היא רכישת מיומנויות אשר יאפשרו ללומד לעבוד באופן יעיל יותר ולעמוד בתחרות של הכלכלה הגלובלית. הכלכלה הגלובלית המשתנה באופן תדיר מעלה את הצורך הגובר והולך בהכשרה מקצועית במסגרת מקומות העבודה. בפן המקצועי, למידה לאורך החיים כוללת רצף של פעילויות לימוד והכשרה הכוללות הכשרה למקצוע חדש Reskilling ושדרוג ידע ומיומנויות Upskilling. בשנת 2020, משרד מבקר המדינה העריך כי 600,000 עובדים ועובדות בישראל מועסקים במשרות בסיכון גבוה להיעלמות, ועלולים להיפלט משוק העבודה תוך מספר שנים. 2.1 מיליון עובדים נוספים נמצאים בסיכון בינוני. מקצועות בסיכון גבוה להיעלמות כוללים נהגים, מנופאים, עובדי חשובת, עובדי טלמרקטינג, סוכני נסיעות, פקידי מזכירות, חלק מעובדי הייצור ועובדי מלונאות. 38% מהעובדים בסיכון גבוה רצוי להשתתף בתוכנית למידה לאורך החיים, אך בחרו שלא לעשות זאת משיקולי עלות. יחסית למדינות ה־OECD, ישראל משקיעה מעט בהכשרות מקצועיות כשיעור מהתמ"ג (0.07% לעומת 0.11%).
למידה לאורך החיים מוכרת על ידי מכללות ואוניברסיטאות מסורתיים כתקפה בנוסף להשגת התואר. גם תהליכי למידה אשר מתרחשים בחלקים או לפי קטגוריות עניין יכולים להיות בעלי ערך לאינדיבידואל והקהילה. האפקט הכלכלי של מוסדות חינוך בכל הרמות ימשיך להיות משמעותי בעתיד כאשר קורסי למידה פורמליים יתקיימו ונושאים מבוססי עניין יהיו מבוקשים. המוסדות מייצרים אזרחים משכילים שקונים סחורה ושירותים בקהילה ומוסדות החינוך וסגל העובדים מייצרים פעילות כלכלית במהלך הפעולות והפעילות המוסדית. בדומה למוסדות הבריאות, מוסדות החינוך נמצאים בין המעסיקים המובילים בערים רבות בעולם. בין אם מדובר בבית ספר בנוי או מקוון יש אפקט כלכלי כלל עולמי ללמידה, כולל למידה לאורך החיים, לכל קבוצות הגיל. הלומדים לאורך החיים, כוללים אנשים בעלי תעודות אקדמאיות או מקצועיות הנוטים למצוא עבודה עם שכר גבוהה, ומשאירים רשמים כספיים, תרבותיים ויוזמות על הקהילות לפי אשת החינוך קסנדרה ב. וייט.
אהרן כהן (ראש ישיבה)
הרב אהרן כהן (י' בניסן ה'תרס"ד, 26 במרץ 1904 - י"ח בסיון תשכ"א, 2 ביוני 1961) היה ראש ישיבת חברון.
קורות חייו.
נולד בעיירה גרינבארג הממוקמת בפאתי העיר קובנא לחיה שרה והרב אברהם מרדכי כהן, בנו של הרב יוסף כהן רב העיירה גרינבארג, חסיד קוידינוב שהיה מלמד בחדר של העיירה. בילדותו למד אצל אביו ולאחר מכן עבר ללמוד בישיבת לומז'ה לצד הרב מרדכי שמואל קרול והרב דב מאיר רובמן. בהיותו כבן חמש עשרה עבר ללמוד בישיבת כנסת ישראל שהייתה אז בקרמנצ'ונג ולאחר מכן עבר עמה לסלבודקה שם למד בחברותא עם הרב אפרים זאב גרבוז ויחדיו השלימו את לימוד כל מסכתות הש"ס. נודע בקרב רבני הישיבה ותלמידיה כגדול בתורה וכונה בפיהם "העילוי רבי אהרצ'יק קובנער" (העילוי רבי אהרן מקובנה).
בשנת תרפ"ד עלה לארץ ישראל יחד עם בני ישיבת סלובודקה שהשתכנה בחברון. בי"ד בסיון תרפ"ט נישא לצילה, בתו של הרב משה מרדכי אפשטיין.
בשנת תשי"ד היה פעיל בייסוד בית היתומות בית לפליטות בירושלים, ואף מינה את אשתו צילה להיות 'נשיאת ועדת נשים למען בית לפליטות' ועסקה בגיוס תרומות לצורך רכישת בנין עבור בית היתומות.
בשנת תרצ"ד, לאחר פטירת חותנו, החל למסור שיעורים בישיבת חברון וכעבור זמן התמנה לאחד מראשי הישיבה.
נפטר בי"ח בסיון תשכ"א לאחר מחלה.
משפט ההרחבה של קרתאודורי
ג'סלין גונזלס
ג'סלין גונזלס (באנגלית: Jaslene Gonzalez; נולדה ב-29 במאי 1986) היא דוגמנית ומנחת טלוויזיה פוארטו ריקנית-אמריקאית, זוכת העונה השמינית של הטופ מודל הבאה.
ביוגרפיה.
גונזלס נולדה בפוארטו ריקו, וגדלה בהומבולדט, שיקגו. למדה בבית ספר לבנות.
דגמנה גם לפני השתתפותה בטופ מודל הבאה, כשיוצגה על ידי הסוכנות "Avant Garde". בראיון שהעניק ל-CW גילתה כי דגמנה בעבר בתצוגות אופנה עבור מעצבי אופנה מקומיים בשיקגו, כמו מישל גומז ואלכסיס ארקט, וכן הופיעה במגזינים "Extra" ו-"La Nota".
בריאיון למגזין "Seventeen" סיפרה כי הייתה חלק ממערכת יחסים פוגענית והרסנית, שתמה זמן קצר לפני צילומי העונה השביעית של "טופ מודל הבאה".
הטופ מודל הבאה.
בשנת 2006 גונזלס ניסתה להתקבל לעונה השביעית של הטופ מודל הבאה, אך נפסלה בשלב חצי הגמר של בחינות הקבלה. היא הבטיחה לשופטים שתשוב לבחינות של העונה הבאה. נחישותה מצאה חן בעיני מפיקי התוכנית שהאמינו כי קיים בה פוטנציאל, ובעונה השמינית היא עברה את מבחני הקבלה ונעשתה למתמודדת בתחרות. במהלך עונה זו תמונותיה נבחרות כטובות ביותר ארבע פעמים, והיא זכתה במשימה אחת. כמו כן היא הייתה המתמודדת השנייה והזוכה הראשונה שמעולם לא הייתה מועמדת להדחה. בגמר העונה זכתה בתואר "הטופ מודל הבאה", כשהיא הזוכה השנייה מאילינוי, אחרי אדריאן קורי.
קריירה.
צילומים.
גונזלס דגמנה עבור "ניו יורק פוסט", "Us Weekly" ו-"In Touch Weekly", וכן הייתה עליה כתבה בת שישה עמודים ב-"VIBE Vixen", וכתבת אופנה בת שנים עשר עמודים ב-"ZooZoom". נבחרה לאחת מ"הלטיניות של השנה" ב-"Latina", הייתה עליה כתבה בת 9 עמודים ב-"Colures" והיא הופיעה במגזין "Trace". כמו כן הופיעה על שערי מגזינים רבים, שבהם "Latina", "Imagén", "Hombre", "Degrees 6", "FN", "ZooZoom", "Seventeen", "Urban Latino", "Bleu", "Vanidades", "Scene", "JamRock", "Nuovo" "Splendor" ו-"Time Out". בנוסף דגמנה לקטלוג האופנה "Metrostyle". דגמנה עבור חברת האופנה "Lot29" בקמפיינים של עונות סתיו-חורף 2007-08 ואביב-קיץ 2008. הופיעה עד היום בארבעה שלטי חוצות, בכיכר טיימס. הופיעה במגזינים "Living Proof", ו-"American Salon", ולאחרונה הצטלמה לקמפיין עבור "Marianne". בנוסף הצטלמה לקמפיין אופנה של המעצב סזאר גאלינדו, עבור קולקציית אביב 2008. לקחה חלק בקמפיין "Heart On My Sleeve" מאת אוברי אודאיי. דגמנה עבור אתרי הבגדים "COACD", fashionista.com ו-"Women's Wear Daily". לאחרונה הופיעה בקמפיינים הארציים של החברות גרנייה נוטריסה ו-"Southpole". כמו כן דגמנה עבור "Kett Cosmetics", והופיעה בקולקציית סתיו-חורף 2009 של "Recession Denim". בהודו דגמנה עבור המגזינים "מארי קלייר" (יוני 2012), "New Woman" ו"גרציה".
עבודות מסלול.
גונזלס דגמנה עבור חימנה ולירו וג'יימס דה קולון בשבוע האופנה הלטיני שבשיקגו. בנוסף דגמנה עבור אשלי פייג' בשבוע האופנה של מרסדס בנז, וכן עבור ארמני.
פ. ג'. פטרסון
פרסיבל נואל ג'יימס פטרסון (באנגלית: Percival Noel James Patterson; נולד ב-10 באפריל 1935) היה ראש ממשלת ג'מייקה (ושר ההגנה) וראש מפלגת העם הלאומית בין 1992 ל-2006. כיהן כחבר הפרלמנט בין השנים 1970-1980 ו-1989-2006. פטרסון הוא דמות מובילה בקידום, פיתוח וחיזוק הקהילה הקריבית, יצירת בית המשפט הקריבי והשוק המשותף של האיים הקריבים
תולדות חייו.
נולד בהנובר (ג'מייקה), למד באוניברסיטת איי הודו המערבית ובלונדון סקול אוף אקונומיקס. לאחר סיום לימודי משפטים השלים את הכשרתו כעורך דין בלונדון במידל טמפל. בכל המסגרות הללו היה מעורב בקהילת מנהיגים צעירים מהאזור הקריבי, עמם המשיך בשיתופי פעולה בהמשך דרכו. החל מ-1969 היה פטרסון ליד ימינו של מנהיג מפלגתו, מייקל מנלי שמינה אותו, בגיל 33 בלבד לסגנו ולחבר הסנאט. ב-1970 נבחר פטרסון לחבר הפרלמנט. בשנת 1972 עמד בראש מטה הבחירות שהוביל את המפלגה לניצחונה הראשון מאז עצמאות ג'מייקה. תחת ממשלי מנלי כיהן כשר התעשייה, התיירות, החוץ וסחר חוץ, הפיתוח והאוצר.