מעקב במהלך סריקה (TWS – TRACK WHILE SCAN) הוא מוד של פעולת מכ"ם שבו המכ"ם מפנה חלק מההספק שלו לרכישת (מעקב אחר) מטרה או מטרות בעוד שחלק אחר מההספק שלו מופנה לסריקת המרחב, שלא כמו מוד המעקב הישיר, שבו המכ"ם מפנה את כל ההספק שלו למעקב ממוקד אחר המטרות הנרכשות. במוד זה למכ"ם יש יכולת לרכוש מטרות נוספות בנוסף לאלו שכבר נרכשו כמו גם לספק ראייה כוללת טובה יותר של המרחב האווירי ולהשיג מודעות טובה יותר למצב.
מכ"מים בעלי יכולת מעקב במהלך סריקה הפכו לאפשריים טכנולוגית עם הבשלתן של שתי טכנולוגיות: מכ"ם מערך מופע ואמצעי זיכרון מחשב. שלא כמו במוד המעקב הישיר, מכ"מי מעקב במהלך סריקה צריכים לפתור בעיה נוספת של הבחנה עבור כל אתרעה האם מדובר במטרה חדשה או במטרה שכבר נעקבת. ההבחנה הזאת והמעקב החישובי מתבצעת באמצעות אלגוריתמים מתוחכמים המתבססים על ההיסטוריה של כל מטרה לצורך חיזוי תנועת המטרה (עקב מגבלת הרזולוציה הזוויתית של המכ"ם יש תמיד שגיאה בכל "מדידה" של מיקום המטרה, על כן מחשב המערכת נדרש כל העת לבצע תהליך מתמיד של רגרסיה לא ליניארית כדי לאכן במדויק את מקור החזרי המכ"ם).
אופן פעולה.
במכ"מי עקיבה במהלך סריקה האותות החשמליים הנוצרים במקלט כתוצאה מאותות המכ"ם נשלחים אל המחשב במקום אל תצוגת האוסצילוסקופ. המחשב פותח "קובץ מעקב" (track file) לכל מטרה שנתוני המיקום שלה שנתקבלו על ידי הסריקה זוהו כאינם תואמים נתוני מיקום חזויים של מטרות שכבר נעקבות ונפתחו להן קובצי מעקב על ידי המחשב. הקובץ מכיל את נתון המיקום ההתחלתי של המטרה ומעתה והלאה מעודכן מסריקה לסריקה. מרגע שמטרה נכנסת למעקב היא עוברת שלושה שלבים : "שער" רכישה (Acquisition Gate), שער מעקב (Track Gate), ושער גילוי פנייה (Turn Detection Gate).
תפקיד שלב שער הרכישה הוא "דקלרטיבי"; אחרי שמטרה זוהתה כמטרה חדשה ונתוני המיקום שלה (מרחק, אזימוט, הגבהה) נשמרו בקובץ המעקב החדש, המחשב צריך אמצעי "לזכור" שהמטרה כבר זוהתה בעבר ברגע שהאלומה הסורקת מגיעה לאותו אזור שוב. לכן מערכת המכ"ם מייצרת אלומה (בפקודת המחשב) רחבה לכיוון אזור המטרה החדשה. אם המטרה נמצאת בתוך גבולות שער הרכישה, אזי המחשב מסוגל לקשר בין המטרה לקובץ החדש, המטרה "נרכשת", המחשב מאתחל מעקב, ונתוני המיקום של הסריקה השנייה נשמרים בקובץ. מהירות המטרה מחושבת על בסיס שני המיקומים וזמן הסריקה, והמעקב נכנס לשלב הבא. בשלב שער המעקב המחשב מייצר אלומה צרה יותר שממוקמת במיקום הצפוי של המטרה על בסיס התנועה שהייתה לה בשתי הסריקות הקודמות. בסריקה הבאה אם המטרה נמצאת שוב בתוך שער המעקב המחשב מייצר שער מעקב חדש שוב על בסיס ההיסטוריה של המטרה. כך נוצרת אלומה העוקבת אחרי המטרה באופן רציף כמעט. במקרה של מטרה מאיצה המאיצה קווית או מבצעת תמרון, אם המטרה אינה נמצאת בתוך שער המעקב המחשב מייצר שער גדול יותר - "שער גילוי פנייה" (Turn Detection Gate). ממדי שער גילוי הפנייה נקבעים על ידי המחשב בהתאם לתאוצות מקסימליות אופייניות של מטרות. כך ממשיך המעקב אחרי המטרה גם כאשר היא מאיצה. לאחר מכן המחשב חוזר לייצר שערי מעקב וכך הלאה.
כאן טמון היתרון הגדול של מכ"מי מערך המופע. היכולת של המכ"ם לייצר מספר אלומות בכיוונים שונים ובעלי רוחב זוויתי שונה בו זמנית מאפשרת לו לעקוב אחרי מספר מטרות סימולטנית ולהשיג הבנה טובה יותר של המצב האווירי המתהווה. מהירות סריקת המרחב הגבוהה מאפשרת למכ"ם להשיג קצב עדכון נתונים גבוה ההכרחי למעקב אחרי כמה מטרות. כך למשל, מכ"ם ה-AN/AWG-9 של מטוס ה-F-14 יכל לעקוב אחרי 24 מטרות בו זמנית. האלגוריתמיקה העומדת בבסיס המעקב אחרי המטרות מאפשרת מעקב כמעט רציף אחרי המטרה ובכך מאפשרת לטילים "להינעל" על מטרה (המוארת על ידי אלומת המכ"ם).
יהונתן דותן
יהונתן (ג'וני) דותן (דולינסקי) (13 באוקטובר 1926 - 3 ביולי 2014) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, שירת כמפקד פיקוד הנח"ל וראש מינהל הסגל.
ביוגרפיה.
דותן נולד בקיבוץ גניגר, בילדותו גדל בקיבוץ שריד, בירושלים ומ-1933 במושב גבעת ח"ן. ב-1943 התגייס לפלמ"ח במסגרת הכשרה מגויסת של המחנות העולים, שירת בפלוגה ו' בגדוד השני שהוצבה בקיבוץ דפנה ולאחר מכן בקיבוץ תל יוסף. ב-1944 עבר קורס מ"כים ושירת כמפקד כיתה בעין חרוד ובתל עמל. ב-1945 עבר קורס מפקדי מחלקות במהלכו השתתף בפריצת מחנה עתלית, שירת כמפקד מחלקה בגניגר, והשתתף בפיצוץ גשר א-זיב, במהלך הפעולה נהרגו 14 מחבריו, בהם מפקד הכוח נחמיה שיין, ודותן נטל את הפיקוד על הכוח שנסוג לחניתה והסתתר במערה סמוכה. ב-1947 מונה למפקד פלוגה ו', ובאפריל 1948 מונה למפקד פלוגה בחטיבת הנגב ומפקד בית אשל ונבטים, נפצע באורח קשה במהלך ההפגזות על בית אשל במצור על הנגב. בספטמבר מונה לסגן מפקד הגדוד השמיני של החטיבה. במהלך מלחמת העצמאות השתתף במבצע יואב, במבצע חורב ובמבצע עובדה. במאי 1949 מונה לסגן מפקד הגדוד התשיעי ובאוגוסט 1949 למפקדו. השתחרר משירות הקבע במרץ 1950 ובמהלך שירות המילואים עבר קורס מפקדי גדודים.
בסוף 1951 חזר לשירות סדיר ומונה לקצין אג"ם של פיקוד הדרום, לאחר מכן שירת כסגן מפקד מחוז 3 (העמק), השתתף כחניך במחזור הראשון של בית הספר לפיקוד ומטה וב-1955 מונה לסגן מפקד חטיבת גולני. לאחר מכן שירת כמדריך בפו"ם ובמהלך מלחמת סיני שירת כסגן מפקד חטיבה 10. בתפקידיו הבאים שירת כמדריך ראשי בפו"ם, מפקד מחלקת האימונים במחלקת ההדרכה ומפקד מחלקת ארגון ותכנים באגף המטה הכללי. יצא ללימודים בבית ספר גבוה למלחמה בפריז, בפברואר 1964 מונה למפקד פיקוד הנח"ל וב-1966 לראש מינהל הסגל תפקיד בו שירת עד 1970. השתחרר משירות הקבע ב-1973.
לאחר שירותו הצבאי כיהן כסמנכ"ל בנק הפועלים עד 1975, מנכ"ל קרן הפנסיה מקפת עד 1986 וחבר הנהלת בנק הפועלים עד 1991.
חיים אישיים.
היה נשוי לצפרירה ואב לשלושה.
יהונתן דולינסקי
מבצע ערבית
מבצע ערבית היה פשיטה של צה"ל שנערכה בליל 9 - 10 באפריל 1981 על בסיסי מחבלים בלבנון, במטרה לפגוע במחבלים ולהרוס תשתיות טרור.
רקע.
בשנת 1981 התגבשה בצה"ל התפיסה כי הכרחי לשוב ולבצע פעולות יזומות בשטח לבנון על מנת להביא שקט ליישובי הצפון בפרט ולתושבי ישראל בכלל. הרמטכ"ל, רפאל איתן, הורה לאלוף פיקוד הצפון, אביגדור בן-גל, להיערך לביצוע פשיטה כנגד יעדי מחבלים ברמת א-נבטיה מעבר לנהר הליטני. הפעולה הוטלה על כוחות מחטיבת הצנחנים, עליה פיקד אל"ם יורם יאיר. בשל מספר רב של יעדים והצורך לקיים פיקוד ושליטה טובים בכוחות.
על צוות-קרב בפיקוד המח"ט, יאיר, הוטל לתקוף את היעדים הצפוניים:
על צוות-קרב בפיקוד הסמח"ט, שאול מופז, אשר כלל 38 לוחמים הוטל לתקוף את היעדים הדרומיים:
במקביל הוטל על כוח סיירת גולני, בפיקוד גוני הרניק, להציב מארב בעיקול הציר המוביל מהכפר חבוש ) לנהר זהרני, כ-1.5 קילומטרים מערבית לכפר דיר-א-זהרני. מטרת המארב הייתה לפגוע ברכבים אשר שימשו את מחבלי אש"ף. הכוח מנה 32 לוחמים אשר נועדו להציב שלושה מארבים בקרבת הציר.
מהלך המבצע.
כוח סיירת גולני, בפיקוד הרניק, הוטס ליעדיו והיה ערוך במארב לרכבי המחבלים. לאחר כ-20 דקות הגיעו שני רכבי מחבלים. הכוח פתח עליהם באש והרג את יושביהם. לאחר מכן התפנה הכוח במסוקים לשטח ישראל.
כוח חטיבת הצנחנים הוטס במסוקי "יסעור" ונחת במרוחק מן היעד על מנת שלא להתגלות. לאחר צעידה בציר הררי תלול וקשה הגיעו הכוחות לפאתי היעדים. או אז התברר כי אחד הלוחמים נעדר. משדווח הדבר לרמטכ"ל, הורה הלה, כי משימת הכוח היחידה היא לאתר את הלוחם החסר. בעוד עיקר הכוח נערך בהחבא לתקיפה, גובש כוח שיצא למצוא את הלוחם. רק לאחר שנמצא הלוחם כעבור זמן קצר אושר לכוחות להמשיך במשימת הפשיטה. צוות-הקרב מגדוד 890 תקף את יעדיו. בקרב שהתפתח נהרג אחד הלוחמים, .
הכוח בפיקוד שאול מופז, סגן מפקד חטיבת הצנחנים, פרס חסימות לבידוד אזור הפעולה וכן פשט על מספר יעדים שנתגלו כשוממים, משום שהמחבלים נמלטו מהם זמן קצר קודם לכן. צוות-הקרב מגדוד 202, בפיקוד עופר בן צבי, הגיע ליעדיו מבלי שנתגלה. הכוח הרס בונקר, בית אשר שימש את המחבלים ופוצץ בית נוסף שבו שהו שני מחבלים והרגם. כוח סיירת מטכ"ל, בפיקוד יעלון, תקף את אוהלי המחבלים, אולם יעד זה התברר כריק מאדם. הכוחות פונו מן השטח לישראל באמצעות מסוקים, וזאת על אף שהיה מצוי תחת הפגזה ארטילרית כל העת.
תוצאות המבצע.
כוחות צה"ל הרגו מספר מחבלים, הרסו מספר בתים והשמידו שני טנקים, קני ארטילריה, ג'יפים שעליהם מקלעים כבדים ומצבורי תחמושת. לכוחות צה"ל היו הרוג ומספר פצועים.
אבי יעקובי
יער קהילתי
יער קהילתי (גם: "יער עירוני") הוא אזור יחסית מצומצם של חורש טבעי או מיוער, אשר נמצא בסמוך לשטח בנוי, ושתושביו מעורבים באופן פעיל בטיפוחו ולעיתים אף בתכנונו.
היסטוריה.
המינוח "יער קהילתי" החל להופיע בשנות ה-70 של המאה ה-20, והתופעה צברה תאוצה באופן מתמשך עד היום, במקומות רבים בעולם.
יערות קהילתיים בישראל.
בעוד שהחוק בישראל מתייחס ליערות במסגרת "פקודת היערות (1936)", לא קיימת התייחסות מסודרת ליערות קהילתיים. מתן מעמד רשמי של יער קהילתי ניתן כיום על ידי הקרן הקיימת לישראל, בשיתוף המועצה המקומית והתושבים של אותו אזור.
יערות קהילתיים מוכרים.
ישנם מספר יערות קהילתיים אשר מוכרים על ידי קק"ל והמועצה המקומית של אותו אזור:
המצור על בסטון