החברה הוקמה בשנת 2011 על ידי המפיק מיכאיל ורובל והבמאי אלכסנדר אנדריושצ'נקו ומאז הקמתה הפיקה חמישה סרטים שוברי קופות ברוסיה והיא נוטה לשתף פעולה עם הבמאי פיודור בונדרצ'וק וחברת ההפקות שלו Art Pictures Studio ועם חברת CTC Media, כאשר חברת ההפצה Sony Pictures Releasing אחראית על הפצת הסרטים.
בשנת 2017 החברה חנכה יחד עם National Media Group בית ספר לקולנוע וטלוויזיה בשם "אינדוסטריה" ("תעשייה"). בשנת 2018 החברה פתחה מחלקת פרסום. לחברה גם מחלקה מפותחת לאפקטים חזותיים ואפקטים מיוחדים.
בינואר 2018, CTC Media רכשה 25% ממניות אולפן הקולנוע.
ג'ונגל (סרט, 2012)
ג'ונגל (ברוסית: Джу́нгли) הוא סרט קומדיה רוסי מאת אלכסנדר וויטינסקי שיצא לאקרנים ב-29 בנובמבר 2012 בכיכובם של הזמרת ורה ברז'נייבה והקומיקאי סרגיי סבטלאקוב.
סרגיי ומרינה חווים משבר ביחסים. כדי להשלים הם יוצאים למסע אקזוטי. המריבות מובילות לכך שהם מוצאים עצמם על אי לא מיושב שאבד באוקיינוס אבל המריבות ביניהם נמשכות. במקום להילחם ביחד להישרדות, סרגיי ומרינה ממשיכים למיין את הדברים שהם שונאים אחד בשנייה, עוברים בהדרגה לאיבה אמיתית. עד מהרה מסתבר שהאי מאוכלס בשבט של ילידים רעבים.
הסרט הכניס 370,752,130 אל מול תקציב הפקה של 280 מיליון רובל וזכה לביקורות מעורבות. הסרט הופץ גם באוקראינה וזכה להצלחה מסחרית. חברת Lizard Cinema Trade הייתה אחראית על הפצת DVD והבלו-ריי.
הסרט היה מועמד לפרס ז'ורז' לשנת 2013 בקטגוריות הפעולה הרוסית הטובה ביותר והקומדיה הרוסית הטובה ביותר.
עלילה.
האדריכל סרגיי גושצ'ין ממהר למצגת שעליו להציג בפני משקיעים זרים במשרד האדריכלים שהוא עובד בו, אך בדרך הוא נתקל בספורטאית מרינה סוקולובה ומתאהב בה. שלוש שנים לאחר מכן נוצר משבר במשפחת גושצ'ין בגלל העובדה שסרגיי מתעכב כל הזמן בעבודתו במשרד האדריכלים במוסקבה סיטי. סרגיי מציע לצאת לחופשה ולטוס לאיים הטרופיים. מרינה מסכימה.
באיים הם שוברים את האיסור של תושב מקומי, נוסעים לרכוב על סירה אך נקלעים לסערה. הם נשטפים לחוף של אי לא מיושב. מרינה מתחילה לחשוד שסרגיי בוגד בה ומחליטה להסתיר את הסירה. עם זאת, סרגיי מוצא את הסירה ודורש הסבר. מרינה שואלת אם הייתה לו פילגש. בהתקף של כעס, סרגיי משיב שכן. מרינה בורחת לג'ונגל בזעם וסרגיי מתרסק עם הסירה. במהלך חיפוש אחר מרינה סרגיי מגלה שהאי מאוכלס בשבט קניבלי. הוא מנסה להסביר לה זאת, אך מרינה לא רוצה להקשיב לו.
בבוקר סרגיי מצליח לתקן את הסירה, אך מרינה שורפת אותה בזעם. בני זוג מוצאים את עצמם במצב חסר סיכוי.
לאחר זמן מה הם נתפסים על ידי פראים, שמתכוננים להקריב אותם: סרגיי - לאלוהי המים, מרינה - לאלוהי האש. סרגיי משוחרר ואחרי שהוא גנב סכין מאחד הפראים, ממהר לעזור לאשתו. סרגיי תוקע סכין במוט שאליו נקשרה מרינה ואומר לה לחתוך את החבלים. מרינה לא מגיבה ואז סרגיי מבקש ממנה סליחה ומבטיח שהוא ישתפר, אבל מרינה זורקת את הסכין ואומרת: "אתה אפילו לא יכול לנצח גדוד!" ואז בהתקף אדרנלין סרגיי שולף את העמוד ורץ לחוף. שם הוא משחרר את מרינה והם מפליגים משם על סירה מאולתרת.
הם נפגשים בשדה התעופה: הוריה של מרינה, ליובוב אלכסייבנה ו-ויקטור סטפנוביץ' וחברו של סרגיי וולודיה. וולודיה אומר לסרגיי שהבוס מקדם אותו לתפקיד האדריכל הראשי, אך סרגיי מסרב כדי להקדיש יותר זמן לאשתו.
פדרו צ'אה
תמ&quot;א 1
תוכנית המתאר הארצית האחודה (תמ"א 1 או תמ"א אחת) מאחדת את מרבית תוכניות המתאר הארציות, לתוכנית אחת. התוכנית הוכנה על פי החלטת ממשלת ישראל מיום 18 במרץ 2012, ובהוראת המועצה הארצית לתכנון ולבנייה. תמ"א 1 נערכה בידי המתכנן מוטי קפלן וצוותי עבודה במנהל התכנון במשרד האוצר, ומומחים נוספים מקרב משרדי הממשלה, רשות מקרקעי ישראל, רשויות המים, הגז, ארגון הגג של הגופים הירוקים ומרכז המועצות האזוריות. התוכנית התקבלה פה אחד בישיבת המועצה הארצית לתכנון ולבנייה ב-4 ביוני 2019 והועברה לאישור הממשלה. התוכנית אושרה בישיבת הממשלה ב-12 בינואר 2020.
היסטוריה.
שורשיה של תמ"א 1 נמצאים בחוק התכנון והבנייה (1965 ה'תשכ"ה) הקובע כי "תוכנית המתאר הארצית, תקבע את שטח התכנון של המדינה כולה". עם זאת, מאפשר החוק תכנון "חלקים חלקים לפי שטחים או עניינים שונים".
תוכנית האב הראשונה, תוכנית שרון משנת 1951 התייחסה לכל שטח המדינה ולכל נושאי התכנון, אך כל הבאות אחריה, היו סקטוריאליות: דרכים, שמורות טבע, יערות, נחלים, אנרגיה וכו'. לכל נושא תוכנית בפני עצמה.
תוכניות מתאר אינטגרטיביות נעשו בשנות ה-90 של המאה ה-20 - תמ"א 31, תוכנית מתאר ארצית משולבת לבנייה, פיתוח וקליטת עלייה, ותמ"א 35, תוכנית משולבת לבנייה, פיתוח ושימור. תוכניות אינטגרטיביות אלו היתוו את תפיסת התכנון הארצית - בחלוקה לשטחי בינוי, מרקמי פיתוח, פרישת שטחים פתוחים ומערך התשתיות. עם זאת - הן לא ייתרו את כל עשרות תוכניות המתאר הנושאיות שעמדו לצידן.
החלטת הממשלה.
תוכניות המתאר הארציות הנושאיות עוסקות בהסדרה ותיאום של כלל נושאי התכנון המרחביים - בינוי ופיתוח, דרכים ואנרגיה, שטחים פתוחים ועוד. עם השנים הלך והצטבר מספר רב של תוכניות, עד לכדי כ-50 תוכניות מתאר ארציות נושאיות, חלקן תקפות, חלקן בהליכי תכנון ואישור, ועימן עוד כמה מאות תוכניות מתאר חלקיות המהוות להן שינוי. מצב זה יצר חוסר בהירות וכפילויות רבות. שפתן המורכבת של התוכניות השונות הקשתה על הבנתן. הן ירדו לפרטים רבים שאינם שייכים לרובד התכנון הארצי, ונעדרה מהן תפיסה כוללת - שהיא תפקידה המרכזי של תוכנית מתאר ארצית.
על רקע הדברים הללו קבעה ממשלת ישראל כי: "לאור ריבוי תוכניות המתאר הארציות (מעל ל-250) ומידת הפירוט בהן, שכבת התכנון הארצי נעדרת בהירות ושקיפות, כוללת סתירות פנימיות, קשה להתמצאות, משמשת כר נרחב לדיונים משפטיים, וגורמת לקושי באישור תוכניות מפורטות למגורים, לתעסוקה, לתשתיות". על-כן הורתה הממשלה כי תוכניות המתאר הארציות הנושאיות יאוחדו ויכונסו למסגרת תכנונית אחת: "להביא לאישור המועצה הארצית הוראה להכנת תוכנית מתאר ארצית אחת, אשר תפשט ותאחד תוכניות מתאר ארציות רבות (למעט תמ"א 35) ותשמש כלי עיקרי, פשוט ובהיר, לשמירת שטחים ורצועות לטובת שימושים ציבוריים עתידיים, כגון: שטחים פתוחים, דרכים ומסילות, מתקנים, קווי תשתיות ארציים ועוד. כמו כן, תמ"א 1 תימנע ככל הניתן מהטלת מגבלות על שטחים ומרקמים לפיתוח עירוני..." (החלטה מס' 4434 מיום 18 במרץ 2012).
למעשה, התבססה ההחלטה על החלטת ממשלה קודמת (מספר 1295, מיום 28 בינואר 2010), בה נקבע כי יש להסדיר הליך "שיאפשר למוסדות התכנון לבצע עריכת תוכנית נוסח מאוחד לתוכניות המתאר ברמה הארצית והמקומית לרבות תוכניות הכוללות הוראות מפורטות, אשר תאפשר להטמיע במסמך אחד בעל תוקף חוקי, את מכלול שכבות התכנון התקפות שקדמו לו וליתן לו מעמד מחייב וזאת בלא לשנות מהקבוע בתוכניות שהוטמעו בו".
מבנה התוכנית.
תמ"א 1 כינסה את תוכניות המתאר הארציות הסקטוריאליות למבנה סדור אחד, מארג שלם שיש בו שני חלקים (שתי קומות):
תמ"א אחת בנויה בשני חלקים, בהם הקריאה רציפה - כללי החלק הראשון חלים במלואם על כל אחד מפרקי החלק השני. זאת על ידי התאמתם לנסיבות הייחודיות של כל פרק, פירושם וניסוחם בהתאם לנושא, לעניין ולזמן.
תמ"א אחת כוללת (עד כה) עשרה נושאים המופיעים כפרקים נפרדים בחלק השני: מים, תחנות כוח קטנות, מתקנים פוטו-וולטאיים, גז טבעי, גפ"מ, פסולת, דרכים, מסילות ברזל, שטחים מוגנים (שמורות טבע, גנים לאומיים, יערות), נחלים, חופים (ים תיכון).
תכולת התמ"א.
תמ"א אחת כוללת שתי חטיבות: חטיבת תשתיות וחטיבת שטחים פתוחים.
בחטיבת התשתיות שלוש קבוצות:
בחטיבת שטחים פתוחים שתי קבוצות:
תמ"א אחת מחליפה ולמעשה מבטלת את תוכניות המתאר הארציות הבאות:
עקרונות כלליים החלים על כל פרקי התוכנית.
תמ"א אחת מדברת בשפת כללים ועקרונות. עקרונות התוכנית (מופיעים בראש החלק הראשון) חלים ותקפים לכל פרקי התמ"א, וזה לשונן:
תשריט התוכנית.
תמ"א אחת כוללת תשריט אחד בלבד, ומאחדת בו את כלל הנושאים שהופיעו בתוכניות הוותיקות. עיון בתשריט אחד בלבד, מקל על הקריאה וההתמצאות בתוכנית.
ביקורת.
לאורך שנות הכנת התוכנית, נשמעו דברי ביקורת על אופן עריכתה. העיקריים בהם, על החירות שנטלו לעצמם עורכי התוכנית לקבוע שינויים - לעיתים מרחיקי לכת - בהוראות ובתשריטי התוכניות הוותיקות, בעוד שעל פי החלטת הממשלה דובר על האחדה, הבהרה ופישוט של התוכניות הללו, ללא פגיעה בתכניהן. בקרב הגופים הירוקים, עלו חששות באשר לפגיעה צפויה במעמדם של השטחים הפתוחים המוגנים בתוכניות המתאר לשמורות טבע וגנים לאומיים, וליער וייעור.
ביקורת הושמעה על ידי "אדם טבע ודין", על כך שתמ"א אחת מפחיתה את ההגנה על חופי הים. נושא זה הגיע עד בג"ץ, שקבע כי יש להכין מסמך מפורט שבו יפורטו שטחי החופים שזכו להגנה תכנונית בתמ"א אחת. בסופו של דבר יושרו ההדורים והתוכנית הוסכמה והתקבלה פה אחד על ידי כלל חברי המועצה הארצית.
דה לגיטימציה
יחסי לוב–שווייץ
יחסי לוב–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין מדינת לוב לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה.
בין מדינת לוב לבין הקונפדרציה השווייצרית מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. על פי משרד החוץ השווייצרי, היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין מדינת לוב לבין הקונפדרציה השווייצרית הם יחסים דיפלומטיים קרירים. שווייץ נוהגת לספק סיוע הומניטרי רחב לפליטים הלובים המפוזרים בכל רחבי המדינה, עקב היותה מדינה משוסעת ורעועה ביטחונית.