רופא התגייס לצה"ל והתנדב לשייטת 13. התחיל הכשרת מסלול לוחם בשייטת. לאחר כשנה נשר מהשייטת ועבר לסיירת גולני. באפריל 1980 לקח חלק בפעולת ההשתלטות במשגב עם. לאחר מכן יצא לקורס קציני חי"ר. בתום הקורס מונה למפקד צוות בבה"ד 1. בהמשך שימש כמפקד מחלקה בגדוד 13. לאחר מכן מונה לסגן מפקד פלוגה ב' בגדוד, ולחם בין היתר במלחמת לבנון הראשונה. ביום השביעי למלחמה נפצע קשה במהלך הקרב על כפר סיל. לאחר תקופת שיקום ארוכה שב לשירות צבאי ומונה למפקד פלוגת מסלול בבא"ח גולני. בהמשך שימש כמפקד פלוגה בגדוד 13, ופיקד עליה בפעילות מבצעית בדרום לבנון. לאחר מכן מונה לקצין המבצעים (קמב"ץ) החטיבתי. בהמשך שימש כסגן מפקד גדוד 51. לאחר מכן מונה למפקד סיירת גולני בין השנים 1989–1990, והוביל אותה בלחימה בדרום לבנון. לאחר אחד מן המבצעים הרבים שהסיירת ערכה בפיקודו, קיבל הוראה ממפקד פיקוד הצפון, יוסי פלד, להתפנות רגלית. לאחר שהסיירת נתקלה במחבלים ושניים מלוחמיה נפצעו וחולצו, מסר דיווח שגוי על מצב הכוח בפיקודו, וזאת כדי לשכנע את פלד לאשר את פינוי הכוח באופן מוסק, לאחר תחקיר בו הובהר כי הנתונים שמסר אינם נכונים הוחלט על הדחתו, בסיום תפקידו בסיירת פרש מצה"ל.
לאחר כשלוש שנים נקרא לשוב לשירות על ידי גבי אשכנזי, הוא הועלה לדרגת סא"ל ומונה לקצין אג"ם של יק"ל, במהלך התפקיד נפצע בשנית, לאחר החלמה חזר לתפקידו. בהמשך מונה למפקד גדוד 17 בחטיבת ביסלמ"ח. לאחר מכן שימש כסגן מפקד עוצבת חירם, ושימש בתפקיד בין היתר בזמן אסון המסוקים ואסון השריפה בוואדי סלוקי. בתום תפקידו יצא ללימודים במב"ל. בסיום לימודיו הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת עודד, ושימש בתפקיד עד שנת 2000. ב-25 במאי 2000 מונה למפקד עוצבת ברעם. במרץ 2002 חדרה חוליית מחבלים מהחזבאללה מלבנון לישראל, החוליה הגיעה לאזור קיבוץ מצובה, ורצחה חמישה אזרחים שנסעו לאורך הכביש. מפקד החטיבה, רופא, הוביל כוח קטן לעבר שני המחבלים, הסתער עליהם והרגם, בקרב נהרג גם קצין מחטיבת הנח"ל, על פעילותו זו זכה לשבחים מהרמטכ"ל, שאול מופז. בתפקיד זה שירת עד 3 ביוני 2002. לאחר מכן מונה לסגן מפקד אוגדת איו"ש. בסיום תפקידו פרש מצה"ל.
לימודים.
רופא בעל תואר ראשון במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה, בוגר האוניברסיטה לביטחון לאומי של ארצות הברית.
בוגר מב"ל ובוגר קורס דירקטורים ופיננסים בכירים.
משפחתו.
רופא נשוי למירה ואב לשניים.
מערכת התרעה על אי חגירת חגורת בטיחות
פלכוהול
נוחי מנדל
נחום (נוחי) מנדל (נולד ב-1969) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה במילואים, המכהן כמ"מ ראש רשות חרום לאומית. בתפקידו האחרון בצה"ל שירת כסגן מפקד אוגדת עזה.
ביוגרפיה.
בן למשפחה של ניצולי השואה, מנדל למד בישיבת עטרת כהנים שבירושלים.
קריירה.
עם גיוסו לצה"ל, בחר לשרת בחטיבת גולני ושובץ בגדוד 12. בגולני עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם תום הקורס שב לגדוד ושימש כמפקד מחלקה בפלוגה הרובאית, בהמשך שימש קצין המבצעים הגדודי, לאחר מכן שימש סגן מפקד הפלוגה הרובאית, ובהמשך כמפקד פלוגה. בתפקידו הבא שימש כמפקד פלוגה בבה"ד 1. לאחר מכן מונה לקצין אג"ם של יחידת מגלן בעת שפיקד עליה דרור וינברג. בהמשך עבר לשרת בחטיבת הנח"ל ומונה לסגן מפקד גדוד 50.
ב-2003 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד חרוב בחטיבת כפיר, בתפקידו שירת עד 2005 והוביל את הגדוד בלחימה מול הטרור הפלסטיני ביהודה ושומרון, בין היתר במבצע אישית לוחצת. לאחר מכן פיקד על בסיס האימונים החטיבתי של הנח"ל בשנים 2005–2007, וכסגן מפקד חטיבת יהודה. ב-2008 קודם לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת ירושלים, חטיבת חי"ר במילואים, במקביל למפקד בא"פ לכיש. ב-2010 מונה למפקד חטיבת הבקעה עד 2012, ולאחר לימודים במב"ל, מונה ב-2013 לסגן מפקד אוגדת עזה וכיהן בתפקידו עד 2016. כיום מנדל משמש כראש היחידה להתיישבות ותשתיות לאומיות במשרד הביטחון. בפברואר 2020 החליט שר הביטחון נפתלי בנט, למנות אותו למ"מ ראש רשות חרום לאומית, וזאת למשך 3 חודשים. מנדל כיהן בתפקיד בזמן התפרצות נגיף הקורונה בישראל.
חיים אישיים.
מנדל נשוי ואב לשישה. מתגורר בגוש עציון.
נחום מנדל
נ.ב אני אוהב אותך (הסרט)
פטישיזם דתי
פאסט
פאסט (באנגלית: Fast) הייתה חברה ישראלית, שעיקר פועלה היה אספקת שירותי אינטרנט בישראל.
היסטוריה.
חברת "לוילנס" נוסדה בפברואר 2005, ופועלה העיקרי הוא בשירות אחסון שרתים ואתרים בחוות השרתים שברשותה.
בשנת 2009 קיבלה החברה רישיון לספק שירותי אינטרנט במדינת ישראל, ובשנת 2010 כחלק מפעילות החברה, הקימה את חברת הבת "פאסט" כדי שזו תהיה ספקית אינטרנט נוספת בישראל.
בשנת 2012 החברה יצאה בקמפיין פרסומי בהפקתו וביצועו של השחקן דודו זר. החברה יצאה עם מחירים נמוכים במיוחד לאותה תקופה בשוק האינטרנט, ולמרות זאת החברה נשארה קטנה יחסית לעומת המתחרות שלה לנתח שוק זה. בראיון שנערך עם מנכ"ל החברה, אייל תמיר בדצמבר 2012, ציין שהחברה היא החמישית בגודלה בענף בישראל מבחינת היקף לקוחות, אבל היא מקום ראשון מבחינת היקף תעבורת האינטרנט שעובר דרכה.
באפריל 2013, האשים מנכ"ל החברה אייל תמיר, את חברת נטוויז'ן בכך שלקוחות החברה נחסמו ולא יכולים לגשת לאתרי אינטרנט שמאוחסנים אצלה, הוא אף שלח מכתב רשמי בנושא למשרד התקשורת, כמה ימים מאוחר יותר החסימה השתחררה בהתערבות משרד התקשורת בנושא.
אשר פרוינד
קרסון
קארסון
Okean elzy
אום (יחידת התנגדות)
אוולנץ'
אלן בול
אלש (כדורגל)
קשרי דם
קשרי דם (אנגלית: Blood Ties) הוא סרט דרמה צרפתי-אמריקאי משנת 2013 בבימויו של גיום קנה.
עלילה.
הסרט עוקב אחר שני אחים הגדלים בברוקלין (ניו-יורק) בשנות השבעים, האחד הופך לשוטר והשני לפושע רב השפעה.
כאשר כריס משתחרר מהכלא על התנהגות טובה בשנות ה-50 לחיו, ממתין לו מחוץ לתחומי הכלא אחיו הצעיר פרנק- שוטר עם עתיד מזהיר לפניו. פרנק פותח את ביתו בפני כריס ומסייע לו לזכות מחדש בליבה של אשתו לשעבר, אך כריס אינו יכול להתייצב ולנהל שגרת חיים רגילה כיוון שהפשע זורם לו בדם. כריס ופרנק תמיד היו שונים אחד מהשני ואביהם לאון דווקא העדיף את כריס הפושע על פני פרנק שומר הצדק. למרות הניסיון של פרנק להחזיר את אחיו הגדול לדרך הישר, סדרה של אירועים מצערים הופכת את האחים לאויבים.
יתרות מט&quot;ח
יתרות מטבע חוץ, או יתרות מט"ח (באנגלית: Foreign Exchange Reserves, בקיצור forex (פוֹרֶקס) או FX Reserves), הן נכסים המוחזקים על ידי בנקים מרכזיים, על פי רוב בצורת מטבעות של מדינות זרות, בדרך כלל בדולר אמריקני וכן (במידה פחותה משמעותית) באירו, לירה שטרלינג ובין יפני. יתרות אלו משמשות בעיקר כערבונות לפעילות כלכלית.
בתחילת שנות ה-80 נפסקה פעילות בשיטת הסחר של ברֶטוֹן ווּדס, לאחר שבאוגוסט 1971 הודיעה ארצות הברית בהנהגת ריצ'רד ניקסון, באופן חד-צדדי, על הפסקת התאימות בין יתרות זהב בפועל לבין הדולר, עבר הדולר להיות כסף פיאט וקרסה בפועל שיטת המסחר מכיוון שהדולר הפך בפועל להוות מעין יתרה בשימוש על ידי בנקים מרכזיים זרים. מדינות מרכזיות נוספות כגון אנגליה, לא איחרו להגיב ושינו את מתכונת הכלכלה בהתאם כדי לאפשר את אותה הדינמיות במטבעות שלהם.
יתרות המט"ח הגבוהות ביותר מוחזקות על ידי סין, ועמדו, נכון ליולי 2021 על 3.15 טריליון דולר אמריקאי, כמעט פי שלושה מהשנייה אחריה, יפן.
יתרות מט"ח בישראל.
גובה יתרות המט"ח של ישראל, עמדו בסוף אוגוסט 2021 על סך 205,912 מיליון דולר (מקום 15 בעולם), גידול של 4,217 מיליון מהחודש הקודם, והיוו 46.8 אחוזים מהתוצר המקומי הגולמי.
על פי חוק בנק ישראל (התש"ע-2010), אחד מתפקידיו של בנק ישראל, הוא להחזיק ולנהל את יתרות מטבע החוץ של המדינה.
מהמשבר הכלכלי העולמי שהחל בשנת 2008 הפגינה מדינת ישראל איתנות כלכלית ובנק ישראל פתח בסדרת רכישות אגרסיביות של יתרות מט"ח. גילוי שדות גז טבעי בשטחי המים הכלכליים של ישראל בים התיכון חיזק מגמה זו, ובנק ישראל החל ברכישת מט"ח בכמויות המותאמות להשפעה של הפקת הגז על מאזן התשלומים, כדי להימנע מהמחלה ההולנדית.
באוקטובר 2010 היוו לראשונה היתרות (69.1 מיליארד) מעל ל 30% מהתוצר הגולמי (GDP). על פי דו"ח בנק ישראל, הגיעו יתרות מטבע החוץ של מדינת ישראל בסוף שנת 2017, לערך של 113 מיליארד דולר.
ביולי 2020 הגיעו יתרות מטבע החוץ של ישראל למעל 157.5 מיליארד דולר, מקום 18 בעולם, ומקום רביעי בעולם ביתרות מט"ח לנפש (18,150$ לנפש), עם קפיצה של 15 מיליארד דולר תוך חודשיים בלבד, יתרות אלו עמדו על כ-40% מהתוצר המקומי הגולמי (תמ"ג).
לפי בנק ישראל, יתרות המט"ח של ישראל עמדו בסוף יוני 2021, במקום ה-15 בעולם, על סך 200,175 מיליון דולר (20,400$ לנפש), גידול של 1,825 מיליון מהחודש הקודם. והיוו 48.8% מהתוצר המקומי הגולמי של ישראל.
ניהול יתרות מט"ח בישראל.
על פי דו"ח בנק ישראל לשנת 2017, רוב ההשקעות הן באיגרות חוב של מדינות. בין 10% ל 13% מהיתרות הושקעו במניות של חברות, ובין 4.8% ל 6% הושקעו באיגרות חוב של חברות.