פרופ' הלל גבע הוא ארכאולוג ישראלי שביצע חפירות רבות בירושלים. מנהל החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה.
ביוגרפיה.
גבע למד ארכאולוגיה ב. בתחילת שנות ה-70 הוא השתתף במחקר של מערות קבורה בהר הצופים. במשך שנות ה-70 וה-80 הוא השתתף בחפירות שערך נחמן אביגד ב. במהלך חפירות אלו היה גבע מהדוחפים את העמדה שירושלים של ימי בית ראשון הגיעה עד למגדל דוד.
בנוסף, חפר גבע באזור מגדל דוד ובניגוד למקובל פקפק בטענה שהלגיון העשירי פרטנסיס שכן במגדל דוד, אף על פי שבחפירות במקום נמצאו רעפים ולבנים עם טביעות חותם של הלגיון, שכן טביעות של הלגיון נמצאו בכל רחבי העיר ולעומת זאת בחפירות מגדל דוד לא נמצאו מבנים כלשהם של הלגיון.
בשנים 2003–2006, חפר גבע מתחת לבית הכנסת החורבה מטעם האוניברסיטה העברית והחברה לפיתוח הרובע היהודי, לקראת שחזור בית הכנסת. בחפירות אלו גילה קשת שלמה שזוהתה כשער רחוב שהתפצל מהקארדו מהתקופה הביזנטית.
מכהן כמנהל החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה.
אריסטוקרטים
תום ולאשיהה
עונת 2018/2019 בליגת הלאומית בכדורסל
עונת 2019/2018 בליגת הלאומית בכדורסל
מקדם נטיה
Travel Service Airlines
רחוב בן יהודה (ירושלים)
הפיגוע ברחוב בן יהודה (1948)
הפיגוע ברחוב בן יהודה (2001)
מיאוריצה
גבריאל מרקדו
נמל התעופה שדה דב
נמה&quot;ת דב הוז
שדה התעופה דב הוז
רחוב בן יהודה (תל אביב)
קיוואים
דרום ערבית עתיקה
עולמה הקסום של בל
חוק השימוש בתאריך העברי
חוק השימוש בתאריך העברי, תשנ"ח-1998 מחייב את מוסדות המדינה לציין את התאריך העברי בכל מכתב רשמי ובכל הודעה רשמית היוצאים מטעמם.
היסטוריה חקיקתית.
כבר בראשית ימי המדינה ניתנה הנחיה ממשלתית שהתאריך העברי יצוין על ידי משרדי הממשלה בכל מכתב רשמי.
חוק השימוש בתאריך העברי נחקק ביוזמת חבר הכנסת אבנר חי שאקי, אושר בכנסת ב-28 ביולי 1998 ונכנס לתוקף ב-4 בפברואר 1999. דברי ההסבר להצעת החוק מנמקים את הצורך בו:
החוק לא עבר כל שינוי מאז שנחקק. ביולי 2018 קיבל התאריך העברי חיזוק ב, שסעיף 8 שלו קובע: "הלוח העברי הוא לוח רשמי של המדינה ולצידו ישמש הלוח הלועזי כלוח רשמי".
תמצית החוק.
החוק מגדיר רשות ציבורית – "המדינה ומוסדותיה, רשות מקומית, מוסד חינוך רשמי כמשמעותו בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949, מוסד מוכר להשכלה גבוהה, תאגיד שהוקם בחוק וחברה ממשלתית". כל אלה מחויבים לציין את התאריך העברי בכל מכתב רשמי ובכל הודעה רשמית היוצאים מטעמם. לנוחות הציבור הבקי יותר בלוח הלועזי קובע החוק כי התאריך הלועזי יצוין נוסף על התאריך העברי. החוק קובע שהוראותיו לא יחולו על רשות מקומית שמרבית תושביה אינם יהודים, ועל מוסד חינוך רשמי ומוסד מוכר להשכלה גבוהה ששפת ההוראה בהם אינה עברית.
מימוש החוק.
חוק זה נדון בפסקי דין מעטים מאוד.
בשנת 2009 פסק בג"ץ בעתירה נגד שינוי רישום דתה של העותרת, במשרד הפנים, מיהודיה לחסרת דת ומחיקת תאריך הלידה העברי מתעודת הזהות שלה וכן כנגד הדרישה מבנה של העותרת ואשתו, לעזוב לאלתר את הארץ. בג"ץ קיבל את העתירה.
בשנת 2016 נדחה ערעורו של נהג חדש שביקש להסתמך על חוק השימוש בתאריך העברי. הנהג קיבל רישיון נהיגה ב-21 באוקטובר 2013 - י"ז בחשוון תשע"ד. ב-17 באפריל 2014 - י"ז בניסן תשע"ה נתפס הנהג נוהג ללא מלווה, ועל כך הורשע בכך שנהג ללא מלווה אף על פי שטרם חלפו שישה חודשים מיום קבלת רישיון הנהיגה. להגנתו טען הנהג שלפי הלוח העברי חלפו שישה חודשים, ובהתאם לחוק השימוש בתאריך העברי יש לזכותו. ערעורו נדחה בהתאם להוראות , הקובעות כי "שנה" ו"חודש" - לפי הלוח הגריגוריאני, ואם צוינה תחילת תקופתם או סופה לפי הלוח העברי בלבד – לפי הלוח העברי.
בפסק דין אחר בענייני תחבורה ציין השופט: "בשולי הדברים, ומבלי שתהיה לדבר השפעה, אומר, שטען המערער טענה שובת לב בעניין היעדר התאריך העברי מדו"ח התנועה שקיבל המערער ומדו"חות שהמשטרה נותנת בכלל. אחרי הכל בשנת 1998 חוקקה הכנסת "חוק השימוש בתאריך העברי, התשנ"ח–1998" על-פיו מחויבת רשות ציבורית, דהיינו, המדינה ומוסדותיה גם כן, לציון תאריך עברי בכל מכתב. אין מדובר בנימוק לקבלת הערעור, אך הנני סבור שכדאי לתת את הדעת לעניין זה."
בעקבות פנייה של הפורום המשפטי למען ארץ ישראל הורה נשיא בית המשפט העליון, אשר גרוניס, שמערכת המשפט בישראל תציית לחוק זה, ותציין את התאריך העברי בהזמנות לדיונים בבתי המשפט.
S/2016 J 2
ולטודו
קבוצת חג'ג'
קבוצת חג'ג' ייזום נדל"ן בע"מ, המוכרת בשם המקוצר קבוצת חג'ג', היא חברה ציבורית ישראלית, העוסקת בנדל"ן יזמי, בנדל"ן מניב ובהחזקת חברת הבת "רג'נסי". מניות החברה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב, והחברה נמצאת בשליטתם של האחים יצחק ועידו חג'ג'.
היסטוריה.
האחים חג'ג' הקימו את חברת הבנייה שלהם בשנת 2003. בשנת 2010 רכשו האחים חג'ג' את השלד הבורסאי של חברת "אסים נדל"ן והשקעות", והתחילו לפעול כחברה בורסאית.
קבוצת חג'ג' בנתה פרויקטי בנייה שונים ובהם:
הקבוצה פועלת באמצעות מספר חברות בנות, ובהן חברת בת הפועלת לביצוע ולשיווק פרויקטים של פינוי בינוי בתל אביב במסגרת תוכנית תמ"א 38.
בשנת 2009 נבחרה הקבוצה לאחת מארבע קבוצות הנדל"ן המשפיעות במשק.
בשנת 2011 נבחר צחי חג'ג', בעל שליטה בחברה ויושב-ראש הדירקטוריון, לאיש השנה בתחום הנדל"ן של עיתון "גלובס".
בנובמבר 2013 הודיעה הקבוצה על הנפקת 7% משוויה, לפי שווי חברה מינימלי של 300 מיליון ש"ח, כדי לגייס הון חדש לפעילותה.
במרץ 2022 הודיעה החברה על חתימת מסמך עקרונות לא מחייב לפיו תרכוש מהחברה לישראל 16.69% מחברת בז"ן.
שוק הסחורות
שוק הסחורות (באנגלית: Commodity market) הוא שוק שבו סוחרים בעיקר בחומרי גלם, אשר לא עברו עיבוד אנושי ותהליכי ייצור, ולא במוצרים. החלוקה המסורתית של סחורות, בשוק הסחורות, היא ל"סחורות רכות" - סחורות חקלאיות כגון דגנים, קפה, קקאו, פירות וסוכר, ול"סחורות קשות" - מתכות ותוצרי כרייה אחרים ונפט. שוק הסחורות פועל בכ-50 בורסות לסחורות ברחבי תבל ומספר העסקאות הכספיות הנעשות בבורסות אלה עולה על מספר העסקאות שבהן הסחורה הפיזית מסופקת לצרכן. חוזים עתידיים מהווים את ערוץ המסחר העתיק ביותר להשקעה בסחורות. נכסים פיזיים מהווים בטוחה לחוזים עתידיים. זירת המסחר בסחורות (בורסת הסחורות) יכול שתכלול מסחר בסחורות ממשיות ומסחר בנגזרים, בחוזי ספוט, בחוזים עתידיים ובאופציות על חוזים עתידיים. חקלאים עשו שימוש בגרסה פשוטה של מסחר בנגזרים בשוק הסחורות לצורך קניית סיכונים, לאורך מאות שנים.
נגזר הוא כלי פיננסי אשר ערכו נגזר מערכו של הנכס או הסחורה שעליו הוא מתבסס. נגזרים עשויים להיסחר בבורסה, או מעבר לדלפק. מספר הולך וגדל של נגזרים נסחרים במִסְלְקוֹת.
היסטוריה.
לדעת היסטוריונים שוקי סחורות בצורתם הראשונה מקורם בשומר, בין שנת 4500 לפנה"ס לשנת 4000 לפנה"ס. השומרים השתמשו באסימוני חימר שנשמרו בכלי חימר אטומים ואחר כך בלוחות חימר עליהם נכתבו סכומי העסקה העתידית - כך למשל, מספר העזים שימסרו לקונה. הסכמים אלה באשר לזמן ולסחורה שתסופק דומים לחוזים עתידיים.
החל מן המאה ה-10 גדלו שוקי הסחורות כאמצעי להקצאת סחורות, כוח עבודה וקרקעות באירופה. הבורסה הראשונה שבה התנהל מסחר סדיר בסחורות הייתה בורסת אמסטרדם. בורסת אמסטרדם החלה דרכה בשנת 1530 כבורסת סחורות בכיכר העיר ובשנת 1608 המסחר עבר לתוך בניין. בשנת 1864 התנהל בארצות הברית מסחר בורסאי סדיר בדגנים, תירס, בשר בקר וחזירים בבורסת הסחורות של שיקגו. בשנות ה-30 וה-40 של המאה ה-20 תוקן החוק המסדיר את המסחר בסחורות בארצות הברית והמסחר בסחורות הורחב וכלל גם אורז, תערובות לבעלי חיים, חמאה, ביצים, תפוחי אדמה וסויה. תנאי לקיומו של שוק סחורות מוצלח הוא קונצנזוס רחב על מהות הסחורה הנסחרת ותכונותיה, כך למשל, מידת הטוהר של הזהב במטיל.
יחסי רואנדה-קנדה
יחסי קנדה-סומליה
יחסי קנדה-בורונדי
יחסי קניה-קנדה
יחסי פקיסטן-בלגיה
יחסי צ'כיה-פקיסטן
יחסי הממלכה המאוחדת-אוזבקיסטן
יחסי פקיסטן-ספרד
יחסי קנדה-אוגנדה
מרקורי ציקלון
מרקורי ציקלון (באנגלית: Mercury Cyclone) היא "מכונית שרירים" ("Muscle car" ), לשימוש רחוב או ל"מרוצי דראג" ("Drag racing" ) בתצורות: 2 דלתות קופה, ו-2 דלתות קבריולה אשר יוצרה על ידי חטיבת מרקורי בקונצרן המכוניות האמריקאית פורד בין השנים 1964–1972, יוצרו 90,526 יחידות.
דגמי "מרקורי ציקלון" צולמו לסדרות טלוויזיה ולסרטי קולנוע.
ז'ודזינה
ז'ודזינה (בבלארוסית: Жо́дзіна, ברוסית: Жо́дино, ז'ודינו) היא עיר במרכז בלארוס במחוז מינסק. נכון ל-2010 מתגוררים בעיר 61,800 תושבים.
חינוך.
בעיר קיימים תשעה בתי ספר יסודיים, שני תיכונים ובית ספר מקצועי אחד.
תעשייה.
התעשייה העיקרית בעיר היא מפעל הרכב של חברת משאיות הענק BelAZ אשר מעסיק כ-11,000 עובדים.
שאר התעשייה מבוססת על טכסטיל ויצור בגדים ליצוא.
תחבורה.
העיר יושבת על ציר E1 הבלארוסי שמהווה חלק מכביש E30 אירופה המחבר את אירלנד מהקצה המערבי לרוסיה בקצה המזרחי.
לעיר שתי תחנות רכבת, תחנת ז'ודזינה ותחנת ז'ודזינה יוזאני, התחנות הן חלק מקו הרכבת מינסק-מוסקבה.
נמל התעופה הלאומי מינסק ממוקם כ-40 ק"מ מהעיר.
ספורט.
את העיר מייצגת קבוצת הכדורגל טורפדו ז'ודינו מליגת העל הבלארוסית אשר השיגי השיא שלה הם זכייה בגביע הבלארוסי והעפלה לסיבוב השני במוקדמות הליגה האירופית
בנגלדש במשחקים האולימפיים לנוער