יונתן בשיא (נולד ב-7 ביולי 1948) היה יו"ר מנהלת ההתנתקות (מנהלת סל"ע) והאחראי על יישום ההסדרים למפונים במסגרת תוכנית ההתנתקות מטעם משרד ראש הממשלה.
חייו.
בשיא נולד בקיבוץ הדתי שדה אליהו. בינואר 1967 התגייס לצה"ל לגדוד 906 של הנח"ל. בשיא עבר מסלול הכשרה כלוחם ובמהלך קורס מ"כים חי"ר לחם במלחמת ששת הימים, בין היתר בקרב אום-כתף. בהמשך השלים קורס קציני חי"ר ושימש כמפקד מחלקה. בשנת 1969 התמנה בשיא כסגן בנח"ל לפקד על פלוגת בני משקים. במילואים שימש בשיא במספר תפקידי פיקוד ובהם מפקד חטיבה בדרגת אלוף-משנה. בשיא היה מנהל המפעלים האזוריים של קיבוצי עמק בית שאן וכן שימש כמנכ"ל משרד החקלאות בתקופת השר יעקב צור, בממשלות רבין ופרס. כיהן משנת 1996 כיו"ר חברת "מהדרין" העוסקת בשיווק פרי הדר ובעיבוד פרדסים, ודירקטור בחברות ציבוריות נוספות עד 2017.
בשיא היה מבין מנסחי אמנת כנרת השואפת ליצור מכנה משותף לזרמים והמחנות השונים ציבור היהודי (ימין-שמאל, דתיים-חילוניים וכו') ואף חתם עליה ביחד עם שורה של אנשי ציבור מהימין והשמאל.
מונה על ידי ראש הממשלה אריאל שרון ליו"ר מנהלת ההתנתקות (מנהלת סל"ע) והאחראי על יישום ההסדרים למפונים במסגרת תוכנית ההתנתקות מטעם משרד ראש הממשלה.
בתחילת 2007 עזב בשיא את קיבוץ שדה אליהו ועבר למעלה גלבוע כחבר הקיבוץ, שם מתגוררים שלושה מילדיו.
במרץ 2007 מינה שר החקלאות שלום שמחון את בשיא ליו"ר בהתנדבות של המועצה לענף הלול (מועצת הלול), תפקיד אותו מילא קודם לכן במקביל להיותו מנכ"ל משרד החקלאות. בפברואר 2008 יצא לאור במסגרת ידיעות ספרים ספרו של שד"ל "על החמלה וההשגחה" בעריכתו של בשיא.ב-2013 יצא בעריכתו ספרו של שד"ל-הוויכוח. ב-2015 יצאה בעריכתו סדרת ספרי פירוש שד"ל על התורה. ב-2019 הושלם פירוש שד״ל לתנ״ך עם יציאתה לאור של סדרת ספרי פירוש שד״ל לנביאים וכתובים. ב-2022, יצא אוהב גר של שד"ל (על תרגום אונקלוס) בעריכתו.
בפברואר 2011 בשיא נבחר ליו"ר איגוד התעשייה הקיבוצית. משמש יו"ר הדירקטוריון של חברת מיטרוניקס לייצור ציוד לבריכות שחייה.
נשוי לנעמי, ספרנית במקצועה.
גורמים לא מבוקרים
גורמים לא מבוקרים (פקטורים) הוא כשל לוגי מסוג שגיאות דגימה, השייך לקבוצת כשלי היקש, בו מגיעים למסקנה על בסיס השוואה בין שתי קבוצות או יותר, אף על פי שישנם הבדלים חשובים בין שתי הקבוצות, לבד מההבדל שנקבע בניסוי, היכולים להחשב אחראיים לתוצאות המושגות.
כשל זה ישים רק ביחס לטיעונים היקשיים המגיע למסקנות ממדגם "מבוקר", שבו המדגם מחולק לקבוצות מובחנות למטרת השוואה. החלוקה הפשוטה ביותר היא לקבוצת "ניסוי" ולקבוצת "בקרה". קשה מאוד ליצור שתי קבוצות שביניהן אין שום הבדל, אך כדי להימנע מכשל יש לעמוד על הגורמים העיקריים העשויים לחולל הבדל בין שתי הקבוצות (גורמים רלוונטיים) ולהכתים את הניסוי בגורמים לא מבוקרים.
מדגם לא מייצג
מדגם לא מייצג הוא כשל לוגי מסוג שגיאות דגימה, השייך לקבוצת כשלי היקש בו מגיעים למסקנה היקשית על בסיס מקרים שאינם מגוונים מספיק כדי לייצג את הקבוצה שביחס אליה מסיקים מסקנות. כשל זה שונה מכשל הכללה חפוזה, משום שכאן הדגימה עשויה להיות גדולה מספיק, אך עדיין לא מייצגת את הקבוצה הכוללת.
דוגמאות:
סילוגיזם סטטיסטי
סילוגיזם סטטיסטי הוא סילוגיזם המשתמש במינוחים סטטיסטיים ובהגדרות לא מוחלטות כי אם יחסיות כמו "רוב" ("רוב החתולים רודפים אחרי עכברים"), "בדרך כלל", "ככלל", וכדומה. בתחום הסילוגיזם הסטטיסטי נובעים הכשלים מכך שההכללה אינה נכונה תמיד. כשלי סילוגיזם סטטיסטי שייכים לקבוצת דיקטו סימפליקיטר.
פיליפ וויאנוביץ'
פיליפ ווּיָאנוֹבִיץ' (במונטנגרית: Филип Вујановић; נולד ב-1 בספטמבר 1954, בבלגרד, סרביה) הוא פוליטיקאי מונטנגרי שכיהן כנשיא מונטנגרו העצמאית בשנים 2006–2018, ולפני כן שימש כנשיא מונטנגרו האחרון במסגרת יוגוסלביה (2002–2006) וכראש ממשלת מונטנגרו במסגרת יוגוסלביה (1998–2002).
וויאנוביץ' למד משפטים באוניברסיטת בלגרד.
כיהן כראש ממשלת מונטנגרו מ-5 בפברואר 1998 עד ל-8 בינואר 2003, כאשר המדינה הייתה חלק מהרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה. הפך ליושב ראש הפרלמנט ב-5 בנובמבר. ב-25 בנובמבר 2002 התפטר נשיא מונטנגרו דאז מילו ג'וקאנוביץ' כדי שיוכל להתמודד בבחירות ולהיבחר לראש הממשלה (התמודדות בה ניצח), ווויאנוביץ' הפך לנשיא-בפועל של מונטנגרו.
לאחר מכן התמודד וויאנוביץ' על תפקיד הנשיא בבחירות. בסיבוב הראשונה זכה וויאנוביץ' ל-86% מהקולות, אך הבחירות לא עמדו בדרישות החוק שכן השתתפו בהן פחות מ-50% מבעלי זכות ההצבעה. בסיבוב השני שהתקיים במאי 2003 זכה וויאנוביץ' ל-63% מהקולות, וכך הפך לנשיא מונטנגרו האחרון במסגרת האיחוד המדיני של סרביה ומונטנגרו.
וויאנוביץ' תמך בפרישת מונטנגרו מן האיחוד המדיני עם סרביה לשם השגת עצמאות מלאה, תוך הימנעות מזעזועים פוליטיים ושמירה על היחסים הדיפלומטיים עמהּ, והעצמאות הושגה במשאל עם שנערך בתחילת שנת 2006.
בשנת 2008 נבחר וויאנוביץ' לכהונה שנייה בתפקיד נשיא מונטנגרו וב-2013 נבחר לכהונה שלישית שהסתיימה ב-2018. הוא הוחלף על ידי מילו ג'וקאנוביץ'.
וויאנוביץ' נהג להסתובב ברחבי פודגוריצה ללא אבטחה.
היפרבולה היקשית
היפרבולה היקשית הוא כשל לוגי מסוג שגיאות דגימה, השייך לקבוצת כשלי היקש בו מגיעים למסקנה היקשית חזקה יותר מכפי שנתמך בממצאים. כשל זה עשוי ללבוש צורה של הכרזה מופרזת ביחס למשמעות הממצאים או ביחס למידת הוודאות במשמעותיותם, או סתם הפרזה בטבעה של התופעה הנצפית.
הפרזות בהצגת חשיבות הממצאים נפוצה למדי במדע ובמיוחד בדיווח על ממצאים מדעיים בעיתונות הפופולרית ואצל כתבי מדע, לעיתים קרובות מתוך ניסיון להפוך את המאמר למעניין יותר עבור הציבור הרחב. ההנחה היא כי הציבור ישתעמם כאשר יוגדרו הדברים בסיוג הנאות, ולכן נוטים להסיר חלק מסיוגי הזהירות המדעית הנדרשת כאשר מציגים את הדברים בפניו.
Windows Live Messenger
Windows Live Messenger (לשעבר MSN Messenger בתרגום מאנגלית: שליח) הייתה תוכנת מסרים מיידיים עבור חלונות מבית מיקרוסופט, שדרכה ניתן היה לנהל שיחות עם אדם אחר בעזרת האינטרנט.
בנוסף לשיחות הצ'אט, ניתן היה לבצע שיחות שמע עם מיקרופון ושיחות וידאו עם מצלמת אינטרנט. התוכנה אפשרה לשחק במשחקים כגון דמקה ואיקס עיגול, וכן לשלוח רגשונים, קריצות והודעות קול קצרות, לכתוב מסרים על ידי העכבר בלבד, לשוחח עם מספר אנשים בשיחות ועידה ולנהל אותן.
במסנג'ר, כמו גם במתחרותיה, יאהו מסנג'ר ו-AIM, ובניגוד ל-ICQ, זוהו המשתמשים על־פי כתובת דואר אלקטרוני, ולא על פי מספר סידורי.
הגרסה הראשונה יצאה ב-22 ביולי 1999. בנובמבר 2012 הודיעה חברת מיקרוסופט על כוונתה לסגור את התוכנה במרץ 2013, ולהחליפה בסקייפ שרכשה כשנה וחצי לפני כן. בפברואר 2013 הודיעה חברת מיקרוסופט שב-8 באפריל 2013 מסנג'ר ייחסם לכל המדינות פרט לסין (בה שירות הסקייפ חסום לאזרחים). התוכנה הופסקה סופית בסוף אוקטובר 2014.
הקבלה שגויה
הקבלה שגויה היא כשל לוגי מסוג שגיאות דגימה, השייכת לקבוצת כשלי היקש בו מגיעים למסקנה היקשית שגויה ביחס להקבלה (אנלוגיה) בין שני פריטים (רעיונות, עצמים, אירועים, וכדומה). בהקבלה שגויה ישנה הנחה כי מפני שמרכיב א' ומרכיב ב' מקושרים בדרך כלשהי למרכיב ג', יש הקבלה ביניהם, אף על פי שאין הדבר הכרחי.
דוגמה טיפוסית לכשל הזה הוא הניסיון ליצור הקבלה בין יחסים בין אנשים ויחסים בין גופים רחבים יותר (כמו חברות או אומות), בין אנשים לעצמים דוממים או בעלי חיים, או בין מושגים בהקשר אנושי להקשר רחב ומופשט יותר. קריקטורות או האנשות של גופים נוטות לכשל זה במיוחד, ומרבות לצייר, לדוגמה, את היחסים בין אומות כיחסים משפחתיים.
דוגמאות:
חיוניות מטעה
חיוניות מטעה הוא תת־כשל לוגי של הכללה נמהרת, מסוג שגיאות דגימה. חיוניות מטעה היא מצב בו אירוע חריג מובלט מאוד ומשכנע את השוגה בכך שלאירוע יש משמעות רבה. אף על פי שלחיוניות מטעה אין תימוכין לוגיים, היא יכולה להיות בעלת השפעה פסיכולוגית מרחיקת לכת בגלל היוריסטיקה קוגניטיבית המכונה היוריסטיקת נגישות.
דוגמה:
פרסום עובדת הזכייה בפיס. מיליוני כרטיסי פיס נמכרים מדי שבוע, וברוב השבועות אין אפילו כרטיס זוכה אחד. אולם, ההד התקשורתי של הזכיות הנדירות גורם לאנשים רבים לחשוב שזכייה בפיס היא אירוע שגרתי.
כשל הצלף הבודד
כשל הצלף הבודד הוא כשל לוגי רטרודוקטיבי בו אירוע שהתרחש באופן אקראי מוצג כאירוע נדיר הדורש הסבר סיבתי לא אקראי. הכשל מתרחש כאשר הצופה מתעלם מסך האירועים החלופיים השקולים מבחינה סטטיסטית לאירוע הכביכול נדיר, שהתרחשות אחד מתוכם במקום האחר הוא אקראי.
השם מבוסס על סיפור אודות אדם היורה באקראיות לעבר קיר, ולאחר מכן מסמן מטרה סביב צבר של פגיעות וטוען שהוא צלף.
הכשל נקרא גם "אשליית הצבר"; בלוגיקה הוא מכונה "כשל החלוקה", וכהנמן וטברסקי כינו אותו "חוק המספרים הקטנים". שמות אלו מכוונים לכך שעל פי הכשל, הצופה מצפה שבכל חלוקה של אירועים לתת-קבוצות, ההתפלגות בכל תת-קבוצה תהיה זהה להתפלגות בקבוצה.
אחת הדוגמאות הנפוצות לכשל הצלף הבודד היא זיהוי הצטברות מקומית של מקרי סרטן עם מפגע סביבתי כלשהו, על אף שבאופן אקראי לגמרי מתבקש שתהיינה הצטברויות מקומיות של מקרים כאלה.