באוקטובר 2002 הזמינה חברת התעופה תשעה מטוסי בואינג 777.
בשנת 2004 הייתה החברה לקוח ההשקה של דגם 777-200ER.
בשנת 2005 הנציבות האירופית אסרה על חברת התעופה לטוס באירופה מסיבות ביטחוניות, אולם היא הורשתה להפעיל את מטוסי הבואינג 777 שלה. בנובמבר 2007 ביטל האיחוד האירופי את ההגבלה.
צי המטוסים.
צי המטוסים של החברה נכון לינואר 2019:
חטיבת המטענים.
PIA הפעילה משנות השבעים שירות מטענים בשם פקיסטן אינטרנשיונל קרגו (Pakistan International Cargo) החברה הפעילה שני מטוסי בואינג 707-320C, וטסה למזרח התיכון ואירופה. החברה הפסיקה את פעילותה כששני מטוסיה קורקעו בסוף שנות התשעים.
בשנת 2003 השיקה פקיסטן אינטרנשיונל איירליינס את PIA Speedex, השירותים מופעלים על ידי שני מטוסי איירבוס A300 שכורים מ-MNG Airlines.
הסכמי שותפות קוד.
לחברה הסכם שותפות קוד עם החברות הבאות:
צאריצה (נהר)
נהר צאריצה (ברוסית: Царица) הוא נהר בדרום רוסיה, היובל הימני של וולגה. הנהר עובר בחלק המרכזי של וולגוגרד.
מקור השם ככל הנראה ממילה טורקית "סארי-סו" שפירושה "המים הצהובים" או מהמילה "סארי-סין" שפירושה "האי הצהוב".
שמו של הנהר הוא המקור לשם "צאריצין", שמה המקורי של העיר וולגוגרד. העיר הייתה מחולקת לשני חלקים: האזור הצפוני "אזור צאריצה" והאזור הדרומי "מעבר לצאריצה". בתקופה הסובייטית שמו של הנהר שונה ל"פיונרקה", אך לאחר התפרקות ברית המועצות הוחזר השם המקורי.
מוצא הנהר בסביבת הכפר גורקובסקי והוא זורם כשני קילומטר לכיוון וולגוגרד. בתוך העיר הנהר זורם בעמק רחב עם גדות גבוהות. בשנות ה-60 של המאה ה-20 בחלק התחתון נבנתה מערכת צינורות והנהר הוכנס בתוכן.
קפריסין באירוויזיון
קפריסין השתתפה באירוויזיון כ-37 פעמים החל מהצטרפותה לתחרות ב-1981 והיא נעדרה מהתחרות שלוש פעמים ב-1988, 2001 ו-2014.
נכון ל-, קפריסין נמצאת במקום השני כשיאנית התקופה הארוכה ביותר שחלפה מהצטרפותה לתחרות מבלי לנצח בה, כאשר אחריה נמצאות איסלנד, אשר השתתפה בתחרות, כשלושים ואחת פעמים מבלי לנצח בה.
הישגים.
מאז הצטרפה קפריסין לתחרות בשנת 1981 היא ידעה מעט הצלחות. המקום הגבוה ביותר אליו היא הגיעה הוא המקום השני, אותו היא השיגה באירוויזיון 2018:
המקום הנמוך ביותר אליו הגיעה קפריסין בתחרות הוא המקום האחרון אליו היא הגיעה בשנת 1986 עם השיר "Τώρα ζω" ("עכשיו אני חיה") שבוצע על ידי אלפידה. אלפידה ייצגה את יוון באירוויזיון בשנת 1979 עם השיר "Σωκράτη", איתו היא הגיעה למקום השמיני.
בשנות ה-80 ובשנות ה-90 הצליחה קפריסין להגיע לאחד מעשרת השירים המדורגים הכי גבוה מספר פעמים, דבר שגרם לקהל הקפריסאי לאהוד מאוד את התחרות. מאז ההישג הטוב ביותר אליו הגיעה קפריסין ב-2004, היא החלה להדרדר בממוצע ההישגים שלה, והיא כשלה להעפיל לגמר בין 2005 ל-2009. לאחר ניצחונה של פורטוגל באירוויזיון 2017 הפכה קפריסין למדינה שהשתתפה בהכי הרבה תחרויות מבלי לנצח.
באירוויזיון 2018 העפילה קפריסין, שיוצגה על ידי הזמרת אלני פוריירה, למקום השני בתחרות.
שפה.
רוב השירים אשר שלחה קפריסין לתחרות בוצעו בשפה היוונית או האנגלית. שלושת המקרים יוצאי הדופן התרחשו ב-2000, 2007 ו-2018: ב-2000 שלחה קפריסין את הצמד אלכסנדרוס וכריסטינה עם השיר "Νόμιζα" שהכיל מילים הן ביוונית והן באיטלקית, ב-2007 שלחה את השיר "Comme ci, comme ça" שבוצע בשפה הצרפתית על ידי הזמרת אברידיקי וב-2018 שם השיר אשר נשלח כנציגה בתחרות נקרא "Fuego" שמשמעו "אש" בשפה הספרדית, אולם מילות השיר מושרות בשפה האנגלית.
היעדרויות.
קפריסין נעדרה מ-3 תחרויות אירוויזיון לאורך השנים:
היעדרותה הראשונה של קפריסין התרחשה ב-1988. רשות השידור הקפריסאית בחרה לפרוש מהתחרות באותה שנה מכיוון שהיא החליטה כי השיר שנבחר כנציגה בתחרות עובר על תקנון התחרות, כלומר, השיר היה מועמד לבחירה בקדם-האירוויזיון הקפריסאי ב-1984, ולכן החליטה רשת השידור הקפריסאית לפסול את השיר ולפרוש מהתחרות באותה שנה.
קפריסין נעדרה בפעם השנייה מהתחרות ב-2001. במהלך שנות ה-2000 המוקדמות, קפריסין הייתה אחת המדינות המושפעות בתחרות מהחלטתו של איגוד השידור האירופי לפסול מדינות שהגיעו להישגים נמוכים בתחרות בשנים קודמות, כדי לאפשר למדינות חדשות להצטרף לתחרות. נבע הדבר מריבוי המדינות שביקשו להשתתף בתחרות, דבר שחייב את איגוד השידור האירופי לסנן את המדינות שביקשו להשתתף. שתי שיטות לסינון נקבעו לשם כך: סינון של השירים הפחות טובים ומניעה ממדינות שהישגיהן בשנים קודמות היו נמוכים מלהשתתף בתחרות. באותן שנים, הוחלט לערוך הצבעה מוקדמת של צוותי שיפוט מכל המדינות על סמך גרסאות מוקלטות של השירים, ולנפות מן התחרות את השירים שהגיעו לשבעת המקומות האחרונים. כתוצאה מכך, קפריסין לא השתתפה בתחרות האירוויזיון ב-2001. שיטה זו לניפוי שירים הוחלפה ב -2004 בשיטת חצאי הגמר בשל אי-נחת שחשו רשתות השידור שנופו לאחר השקעת משאבים רבים בארגון תחרות מקומית.
קפריסין נעדרה מהתחרות בפעם השלישית והאחרונה ב-2014, לאחר שרשות השידור הקפריסאית החליטה לפרוש מהתחרות עקב קשיים כלכליים ואדישות הציבור הקפריסאי מהתחרות.
יחסי קפריסין ויוון באירוויזיון.
קפריסין ידועה כמדינה שלרוב נותנת את מספר הנקודות הרב ביותר שלה ליוון ומקבלת בחזרה מיוון את מספר הנקודות הרב ביותר. יחסי קפריסין ויוון באירוויזיון הם דוגמה אחת מני רבות של הצבעה בין מדינות שיש להן קשרים גאוגרפיים, היסטוריים, פוליטיים ותרבותיים, כמו רומניה ומולדובה, מדינות ברית המועצות לשעבר, המדינות הבלטיות והמדינות הנורדיות. במקרה של יוון וקפריסין, החליפין של מרב הנקודות ביניהן, הוא כנראה בשל העובדה כי הרוב המכריע של אזרחי קפריסין הם יוונים ולכן יש שיתוף קשרים לשוניים (דוברי יוונית) ואותו טעם מוזיקלי. בנוסף על כך, יוון וקפריסין חולקות את אותה תעשיית המוזיקה.
בשל המחלוקות שנגרמו על ידי הצבעתן הפוליטית של השתיים, ב-2008 כל אחת משתי המדינות שובצה לחצי-גמר אחר, כך שהן לא תוכלנה להצביע אחת לשנייה בחצי-הגמר. טרם קיום אותה תחרות, הנציגים היוונים והקפריסאים קיימו במשותף מסיבת חימום מוצלחת ב"יורוקלאב", בה השתתפו כשבע עשרה משלחות אחרות של התחרות ו-1,500 אורחים שהוזמנו למסיבה תחת הסלוגן "מפגש של הקול היווני-קפריסאי". עם זאת, ב-2015, בפעם הראשונה בתולדות התחרות זה שנים, קפריסין לא העניקה ליוון את מירב הנקודות שלה. באותה שנה יוון העניקה לקפריסין 10 נקודות וקפריסין העניקה ליוון 8 נקודות, ובאופן מפתיע, שתיהן העניקו את מרבית הנקודות שלהן לשיר האיטלקי.
בשנות ה-2000, כאשר הישגיה של קפריסין בתחרות ירדו, ביצועיה של יוון השתפרו במהלך העשור עד כדי ניצחון ושבע פעמים בהן הגיעה לאחד מעשרת המקומות הראשונים בתחרות. הישגיה של יוון יצרו שינוי מעניין כאשר הציבור הקפריסאי החל לגלות עניין רב יותר בהופעתה של יוון בתחרות מאשר בהופעתה של קפריסין. הדבר נובע כנראה מהעובדה כי החל מ-2004 יוון נוהגת לשלוח לתחרות אמנים פופולריים ברחבי יוון וקפריסין, בעוד קפריסין נוהגת לשלוח באמצעות תחרות פתוחה מתחרים אשר, לרוב, אינם מוכרים בקפריסין.
לאגו די גרדה
גרדה
גארדה
גראדה
גרידה
מציין של שדה
חד-חד-ערכי
לורן בקול
ליונל בארימור
ועדת חקירה
ועדת חקירה היא ועדה המוקמת כדי לבחון אירועים חריגים. במדינת ישראל ישנם חוקים המורים את נוהלי הקמת ועדות חקירה ציבוריות.
רקע היסטורי.
התפתחות מוסד החקירה החלה בבריטניה בסוף המאה ה-17. ישנן עדויות לכך שוועדה מיוחדת בפרלמנט הבריטי ערכה חקירה לאחר שמועות על בזבוז כספי ציבור בצי הבריטי. כמו כן, במאה ה-19 נערכו חקירות בנושאים הקשורים למלחמה עם צרפת ולמלחמת קרים. בשנת 1888 ניסו הבריטים לקיים חקירה שלא באמצעות ועדה פרלמנטרית, וזאת על ידי חוק שיצר ועדת חקירה מיוחדת, המורכבת ממשפטנים ובעלת סמכויות לזמן עדים שיופיעו בפניה ויציגו לפניה מסמכים. הציבור הבריטי הביע אמון רב בוועדה זו שלא הייתה פרלמנטרית, ובכך הביא למעשה לחקיקת חוק ועדות החקירה 1921 (Tribunals of Inquiry Act). החוק אפשר לממשלה הבריטית להקים ועדות חקירה במטרה לחקור נושא בעל חשיבות ציבורית דחופה באישור שני בתי הנבחרים.
חודשיים לפני שחוקק בבריטניה חוק ועדות חקירה בשנת 1921, נחקקה בארץ ישראל המנדטורית פקודת ועדות החקירה. ועדת החקירה הייתה מוסד מייעץ אשר עסק בנושאים כמו מצוקת הדיור ונוהלי העבודה של הנמלים. הנציב העליון היה בעל הסמכות להחליט על הקמת ועדת חקירה, שכן היה הרשות המחוקקת והמבצעת. פקודת ועדות החקירה נשארה גם במדינת ישראל, בשינויים קלים, עד לחקיקת חוק ועדות חקירה, תשכ"ט-1968.
פארק לאומי מאדידי
בן זקונים
וצפי אל-תל
האזור המת (סדרת טלוויזיה)
פארק לאומי סרנגטי
מוקדמות יורו 2008
מוקדמות יורו 2008 הוא טורניר כדורגל שנערך בין 16 באוגוסט 2006 ל-24 בנובמבר 2007, ובסיומו העפילו 14 נבחרות ליורו 2008 שנערך בשווייץ ובאוסטריה. נבחרת שווייץ ונבחרת אוסטריה העפילו אוטומטית כיוון שהטורניר נערך במדינות אותן הן ייצגו.
מבנה.
שיטת המשחקים בטורניר השתנתה בהשוואה לטורנירי המוקדמות הקודמים, ועיקר השינוי היה ששתי הנבחרות הראשונות בכל בית העפילו ישירות לטורניר. משמעות השינוי הייתה שלא נערכו משחקי פלייאוף בין הקבוצות שסיימו במקום השני בכל בית. בית מספר 1 הכיל שמונה נבחרות, ויתר הבתים הכילו שבע נבחרות. הגרלת משחקי המוקדמות נערכה בעיירה מונטרה שבשווייץ ב-27 בינואר 2006.
דירוג.