ב-23 בנובמבר 2013 גירשה ממשלת מצרים את שגריר טורקיה במדינה, חוסיין אבני בוצאלי, וקראה לשגריר מאנקרה ללא הגבלת זמן לאחר מספר חודשים של מתחים עם ממשלת טורקיה בראשות AKP. בתגובה, טורקיה גם גירשה את שגריר מצרים, ששהה אז מחוץ למדינה, והכריזה עליו כאישיות בלתי רצויה. ההכרזה הגיעה יום לאחר שרג'פ טאיפ ארדואן חזר על ביקורתו על ממשלת הביניים של מצרים וקריאתו לשחרורו הדחוף של נשיא מצרים לשעבר מוחמד מורסי. דובר משרד החוץ של מצרים, בדר עבדאלטי, האשים את ארדואן בהתערבות בענייניה הפנימיים של המדינה בכך שהעלה את דעת הקהל נגד ממשלת מצרים ותמך בארגונים מגויסים אשר כפופים לערער יציבות באומה.
היחסים תחת עבד אל פתח א-סיסי.
ביולי 2014 הזהיר משרד החוץ המצרי כי היחסים יחמירו מאז שארדואן כינה את סיסי "רודן". זה קורה לאחר שראש הממשלה רג'פ טאיפ ארדואן קרא לנשיא מצרים עבד אל-פתאח א-סיסי כ"עריץ לא לגיטימי", ואמר כי לא ניתן יהיה לסמוך על מצרים לנהל משא ומתן על הפסקת אש עם ישראל במהלך מבצע צוק איתן. "האם סיסי הוא צד (להפסקת אש)? סיסי הוא רודן בעצמו", אמר ארדואן לכתבים. "הוא לא שונה מהאחרים", אמר, והוסיף כי השליטים הנוכחיים במצרים הם שחסמו את ערוצי הסיוע ההומניטריים לרצועת עזה שנשלטו על ידי הקבוצה המיליטימית של חמאס . שר החוץ של מצרים, סאמח שוכרי, אמר כי דבריו של ארדואן "אינם מקובלים".
משרד החוץ המצרי אמר עוד כי מצרים ביטלה תרגילים ימיים משותפים עם טורקיה בגלל התערבות טורקיה בענייני הפנים של מצרים.
בספטמבר 2014 ביטל שר החוץ של מצרים פגישה עם נשיא טורקיה ארדואן שביקשה טורקיה, לאחר שארדואן נשא נאום ביקורתי נגד מצרים בעצרת הכללית של האו"ם. יועץ לנשיא טורקיה הכחיש כי מנהיגי המדינות מתכוונים להיפגש. עם זאת, מאוחר יותר משרד החוץ של מצרים העביר לתקשורת מסמך סרוק של הצעת הפגישה של טורקיה והתפרסם בעיתון Youm7 של מצרים. ממשלת סיסי החליטה גם לבטל את הסכם "רו-רו" עם טורקיה, וחוסמת את טורקיה להעביר מכולות טורקיות למפרץ דרך נמלי מצרים. קמפיין אינטנסיבי שהתחיל מצרים וסעודיה נגד טורקיה גרם לה להפסיד את הניצחון הצפוי של חברות במועצת הביטחון של האומות המאוחדות.
בעקבות ניסיון ההפיכה הצבאית בטורקיה (2016), הנשיא רג'פ טאיפ ארדואן העביר ריאיון עם אל-ג'זירה והסביר כי "לנשיא א-סיסי אין שום קשר לדמוקרטיה, וכי הוא הרג אלפי בני עמו." את דבריו גינה דובר משרד החוץ של מצרים, אחמד אבו זייד, ואמר כי נשיא טורקיה "ממשיך לבלבל את הנושא ומאבד את היכולת לפסוק פסקי דין" וכי הדבר משקף "את הנסיבות הקשות שעבר על נשיא טורקיה. "הוא לא יכול להבדיל בין מהפכה ניכרת בה יותר מ-30 מיליון מצרים דרשו את תמיכת הצבא המצרי ובין הפיכות צבאיות כפי שאנו מכירים אותם", הוסבר בהצהרה.
ב-22 בנובמבר 2017 הורה התובע הציבורי במצרים על מעצרם של 29 אנשים החשודים בריגול מטעם טורקיה כנגד האינטרס הלאומי של מצרים ולהצטרפות לארגון טרור. הם מואשמים גם בהלבנת הון, בביצוע שיחות מחוץ לישראל ללא רישיון ומטבע סחר ללא רישיון. על פי תוצאות החקירה של שירותי המודיעין הכללי, הקבוצה מקליטה שיחות טלפון ומעבירה מידע למודיעין הטורקי כחלק מתוכנית להחזרת השלטון של האחים המוסלמים במצרים.
בעקבות הוצאות להורג של 9 אנשים שהואשמו בהריגתו של הישאם ברקת בפברואר 2019, הנשיא ארדואן מתח ביקורת חריפה על הנשיא א-סיסי, באומרו שהוא מסרב לדבר עם "מישהו כמוהו".
הצעה להכיר ברצח העם הארמני.
בגלל ההידרדרות המתמשכת ביחסים בין מצרים לטורקיה, ממשלת מצרים בראשות אל-סיסי קיבלה הצעה להכיר ברצח העם הארמני, נושא רגיש שטורקיה הוקיעה אותו פעמים רבות. הקולנוען מוחמד חנפי הפיק סרט, "מי הרג את הארמנים?", בתגובה למתיחות המתמשכת בין טורקיה למצרים, כמעשה של סולידריות מצרית לארמניה.
בפברואר 2019, הודיע עבד אל-פתאח א-סיסי כי הכיר ברמיזה ברצח העם הארמני, ודרדר עוד יותר את היחסים בין טורקיה למצרים.
הצעה למתן מקלט לפטהוללה גולן.
חבר הפרלמנט עמאד מהרוס קרא לממשלת מצרים להעניק מקלט לגולן. בבקשה שנשלחה ליו"ר בית הנבחרים עלי עבדל-אאל, ראש הממשלה שריף אסמאעיל ושר החוץ סאמח שוכרי ב-24 ביולי 2016, מציין מאהרוס כי "[טורקיה] הייתה מדינה מוסלמית מתונה שהפכה לדיקטטורה איסלאמיסטית בידיו של [נשיא טורקיה] רג'פ טאיפ ארדואן ומפלגתו הפוליטית של האחים המוסלמים", וטען כי היה זה "מאוד לא נעים "שארדואן ביקש את הסגרתו של גולן מארצות הברית, ובאותה עת" ... מעניק מקלט למאות ממנהיגי ארגון הטרור "האחים המוסלמים" וחברי קבוצות איסלאמיסטיות מיליטנטיות עקובות מדם שתוקפות את מצרים ביום ובלילה".
מהרוס טוען כי לא רק שארדואן האשים את גולן במזימת ניסיון ההפיכה הכושל, בנוסף לשימוש בטענה זו כתירוץ לטיהור המוני נגד מוסדות ציבור לכאורה נאמנים לגולן - "במקביל, ארדואן החליט להפוך את טורקיה לשדה קרב תקשורתי נגד מצרים, כאשר המודיעין הטורקי מספק כספים לכמה ערוצי טלוויזיה של האחים המוסלמים כדי לתקוף את מצרים". מהרוס הצהיר כי עצתו לגולן היא לא לחכות עד להסגרתו, אלא לעזוב את ארצות הברית ולקבל מקלט קבוע במצרים. נשיא מצרים לשעבר אנואר סאדאת העניק מקלט לשאה מוחמד רזא שאה פהלווי לאחר שהגיע למצרים מארצות הברית, ללא קשר לכל האיומים שהוצאו על ידי האייתולות האיראנים במהלך המהפכה האיראנית.
שיפור ביחסים (2021 ואילך).
במרץ 2021 טענה טורקיה כי חידשה את מגעיה הדיפלומטיים עם מצרים (ברמת מודיעין ומשרדי חוץ) לאחר שהקפיאו את היחסים מאז 2013. עם זאת, משרד החוץ המצרי הכחיש את טענותיהם של ממשלת טורקיה כי היה שיקום בקשרים. בינתיים הורתה טורקיה לערוצי טלוויזיה המזוהים עם האחים המוסלמים לעצור את הביקורת נגד מצרים.
באפריל 2022, לאחר 9 שנים, טורקיה מינתה שגריר במצרים.
צמחונות אובו-לקטו
צמחונות אובו-לקטו הוא סוג של צמחונות המתאפיין בצריכת מוצרים מהחי, כמו ביצים וחלב. בשונה מצמחודגיים (צמחונים הצורכים דגים), אנשים צמחוני אובו-לקטו אינם צורכים דגים או פירות ים אחרים. תזונה צמחונית אובו-לקטו טיפוסית עשויה לכלול פירות, ירקות, דגנים, אגוזים, זרעים, עשבי תיבול, שורשים, פטריות, חלב, גבינה, יוגורט, קפיר וביצים.
אטימולוגיה.
המינוח נובע מהמילה הלטינית lac שפירושה "חלב" (כמו "lacation", תַחֲלוּבָה), ovum שמשמעותה "ביצה", והמונח האנגלי "vegetarian", כך שהיא נותנת את ההגדרה תזונה צמחונית המכילה חלב וביצים.
דיאטה.
בעולם המערבי, צמחוני האבו לקטו הם הסוג הנפוץ ביותר של צמחונים. באופן כללי, כאשר משתמשים במונח "צמחוני", יש להניח שאותו הצמחוני הוא צמחוני "אובו-לקטו". צמחונים של אובו-לקטו אוכלים לרוב היטב במסעדות ובחנויות, במיוחד באזורים מסוימים באירופה ובערי מטרופולין בצפון אמריקה.
הג'ייניזם אוסר על גרימת נזק לכל דבר שיש לו נשמה או חיים פוטנציאליים. באופן מסורתי זה כולל ביצים וסוגים מסוימים של ירקות, כמו גם בעלי חיים, אך מוצרי חלב מותרים. ג'נים הם אפוא לקטו-צמחונים, לא צמחונים אובו-לקטו.
בהינדואיזם, אנשים רבים גדלים כצמחונים אובו-לקטו או לקטו-צמחוניים.
הכנסייה הנוצרית של התנ"ך הייתה כת צמחונית נוצרית שנוסדה על ידי ויליאם קוהרד בשנת 1809. קוהרד היה אחד החלוצים הראשונים של האגודה הצמחונית שנוסדה בשנת 1847. הכנסייה הנוצרית התנ"כית קידמה את השימוש בביצים, חלב ודבש כנתון של אלוהים. מזון ל"ארץ זבת חלב ודבש" ().
חסידי הכנסייה האדוונטיסטית של היום השביעי רבים הם צמחוניים אובו-לקטו. במשך למעלה מ־130 שנה המליצו אדוונטיסטים על תזונה צמחונית שעשויה לכלול מוצרי חלב וביצים.
אובו-צמחונות בהודו.
בהודו, ביצים אינן נחשבות באופן כללי לצמחוניות; אלה העוסקים בצמחיית ביציות מתוארים לעיתים קרובות כ"יצרניות". כדי להכיל זאת, מוצרים המכילים ביצים מסומנים במיוחד כדי להבדיל ביניהם ממוצרי מזון צמחוניים אחרים. חלק מהיצרנים מייעצים באופן ספציפי שמוצריהם מכילים ביצים, אך לא בשר או מוצרים מן החי, כדי להימנע מלהקטין את העניין בקרב אלו המנהלים דיאטה אובו-צמחונית.
אובו-לקטו צמחונות
יחסי אוסטרליה–טורקיה
יחסי אוסטרליה–טורקיה הם יחסי החוץ בין חבר העמים של אוסטרליה לרפובליקה של טורקיה. יחסים דיפלומטיים בין המדינות כוננו בשנת 1967. לאוסטרליה יש שגרירות באנקרה מאז 1968, קונסוליה כללית באיסטנבול וקונסוליה בצ'נקלה. לטורקיה יש שגרירות קנברה מאז 1967 ושתי קונסוליות כלליות במלבורן ובסידני .
בין טורקיה לאוסטרליה אין סוגיות שנויות במחלוקת. הקהילה הטורקית המתגוררת באוסטרליה מהווה גשר של ידידות בין שתי המדינות.
היסטוריה.
מערכת גליפולי.
המפגש הראשון של טורקיה ואוסטרליה היה במערכת גליפולי, זירת מלחמה קשה, אך עם זאת, ג'נטלמנית. חיילי מדינות ההסכמה מן האימפריה הבריטית, צרפת ורוסיה נחתו בגליפולי לאבטח מעבר דרך הדרדנלים, מתן מסלול ימי לרוסיה, וסיוע לחברה בברית. הקרב יצר קשר של כבוד הדדי, הערצה וחברות בין טורקיה לאוסטרליה.