בין הידוענים הבולטים שביצעו אותו נמצאים ביל גייטס, סטיבן ספילברג ומארק צוקרברג. נשיא ארצות הברית ברק אובמה אותגר מספר פעמים על ידי אחרים, אך לא ביצע אותו ותרם במקום זאת לעמותת ה-ALS האמריקאית 100 דולר. לעומת זאת, נשיא ארצות הברית לשעבר ג'ורג' ווקר בוש, כן ביצע אותו. בני משפחתו של סטיבן הוקינג ביצעו את האתגר במקומו של אובמה. גם דונלד טראמפ שלימים החליף את אובמה בבית הלבן, ביצע את האתגר.
מחקר שמומן בין השאר בעזרת כספים מהקמפיין הביא לפריצת דרך בהבנת תפקידו של חלבון TDP-43 הקשור למחלה. בכ-97% מחולי ALS נמצאו צברים של חלבוני TDP-43 במוח ובתאי עצב. המחקר גילה מה תפקידו של חלבון זה וכיצד הצטברותו בגושים פוגעת בתפקוד התאים.
נתונים כמותיים.
בין 1 ביוני ל-1 בספטמבר שותפו יותר מ-17 מיליון סרטונים המתייחסים לאתגר באתר פייסבוק. סרטונים אלו נצפו יותר מ-10 מיליארד פעמים על ידי יותר מ-440 מיליון אנשים. על פי העיתון , מאז 29 ביולי הזכירו את האתגר יותר מ-2.2 מיליון פעמים באתר טוויטר. על פי האתר YouTube, סך הצפיות בסרטוני אתגר דלי הקרח שהועלו לאתר, הגיע למיליארד. במהלך חודש אוגוסט הערך על מחלת ה-ALS בוויקיפדיה האנגלית, נצפה כ-2.89 מיליון פעמים.
מספר החיפושים שנעשו על האתגר ומחלת ה-ALS במנוע החיפוש של גוגל הגיע למקום החמישי בכמותו בשנת 2014, כשהיקף חיפוש המידע אחר המחלה בשנה זו היה גדול יותר מאשר היקף כל החיפושים במהלך העשור הקודם. בחודש אוגוסט 2014, בוצעו מעל ל-90 מיליון חיפושים במנוע החיפוש של גוגל על האתגר והמחלה.
תוך חודש, בין 29 ביולי ל-29 באוגוסט, קמפיין גיוס התרומות באמצעות האתגר הביא לתרומות בסך 100.9 מיליון דולר לעמותת ה-ALS האמריקאית, שהגיעו ממעל 3 מיליון תורמים. זאת בהשוואה לתקופה המקבילה אשתקד שבה נתרמו 2.8 מיליון דולר. התרומות נעו בין דולר אחד ל-200,000 דולר. סך הכל האתגר הביא לגיוס כספים בסכום של 115 מיליון דולר. 77 מיליון מהסכום (67%) הושקע במחקר של המחלה, 23 מיליון דולר (20%) מהכספים הוקצו לשירותים לחולים ולקהילה, 10 מיליון (9%) להעלאת מודעות ציבורית והכשרה מקצועית ו-5 מיליון (4%) לגיוס תרומות ולעיבוד תשלומים.
השפעות חיצוניות.
בשל ההצלחה הגדולה של הקמפיין בגיוס תרומות לעמותת ה-ALS האמריקאית, היא פנתה ל של ארצות הברית בבקשה להפוך את שם האתגר לסימן מסחרי, מהלך שעורר ביקורת כנגדה. לאחר מכן, העמותה חזרה בה ומשכה בחזרה את הבקשה. בהמשך, פרסמה העמותה סרטון הכרת תודה לכל מי שנטל חלק באתגר ותרם.
בעקבות הפופולריות הרבה של האתגר בקרב אישים רבים, הוציאה מחלקת המדינה של ארצות הברית מזכר בו היא מבקשת משגרירי ארצות הברית ודיפלומטים בכירים להימנע מלבצע אותו. במכתב שנשלח לכל המשלחות הדיפלומטיות של ארצות הברית, נטען כי הדבר מהווה פגיעה בקוד האתי הפדרלי, משום שנעשה שימוש במשרד ציבורי לשם פעילות פרטית. עוד בזמן שהמזכר נשלח, שגריר ארצות הברית בישראל, , ביצע את האתגר כשהוא מעביר אותו הלאה לשגרירת ארצות הברית באו"ם, סמנתה פאוור.
מנהיגי הכנסייה הקתולית בארצות הברית יצאו כנגד ההשתתפות של חבריה באתגר, משום שבחלק מהמחקרים הרפואיים של מחלת ה-ALS נעשה שימוש בתאי גזע עובריים, דבר שאותו רואה הכנסייה כבלתי מוסרי.
אתגרים מקבילים.
האתגר קיבל תצורות שונות למחאה או תמיכה גם בנושאים חברתיים אחרים. בחוף השנהב, החל קמפיין העלאת מודעות למניעת התפשטות מחלת האבולה, על רקע התפרצות המחלה במערב אפריקה. בהודו, הושק קמפיין בו ישנה קריאה לתרום דלי של אורז לנזקקים. בישראל, על רקע מבצע צוק איתן, תושב הדרום שפך על עצמו פסולת בקר כדי למחות נגד המצב הביטחוני באזור, וגם בעזה, השתמשו בגרסה שונה של האתגר, כדי להסב את תשומת הלב למצב ב.
השחקן אורלנדו ג'ונס שפך על עצמו דלי מלא בכדורי תחמושת, כמחאה על אלימות משטרתית בעימותים שהתעוררו בעיירה פרגסון בארצות הברית בין צעירים שחורים והמשטרה. בלבנון, צעירים הציתו את דגלי הארגון הג'יהאדיסטי, המדינה האסלאמית, בעקבות פעולותיו האלימות באזור.
השחקן מאט דיימון, השתמש במי בית שימוש כדי לעורר מודעות למצוקת הנגישות למים נקיים של אנשים ברחבי העולם.
ביקורת והשפעות שליליות.
בעקבות ההתפשטות הרבה של האתגר ברשתות החברתיות, בחלק גדול מהמקרים אנשים תועדו שופכים על עצמם או על חבריהם מי קרח מבלי שעניין התרומה הוזכר, דבר שעורר ביקורת וטענות שהאתגר מעודד סלקטיביזם, כלומר פעילות שמטרתה תמיכה לכאורה בנושא חברתי מסוים, אך אינה בעלת השפעה מעשית והיא נעשית בעיקר מתוך מניעים אישיים.
ביקורות נוספות התייחסו לכך שהאתגר מושך תשומת לב תקשורתית רבה, על חשבון קידום מטרות חברתיות ומתן תרומות למוסדות ועמותות צדקה שלא קשורות ל-ALS. בנוסף, נוצרו גם פרודיות על האתגר, ונטען כי האתגר גורם לבזבוז של מים, ואף עשוי להיות מסוכן מבחינה בריאותית.
היה מקרה בו גרם האתגר להתחשמלות. פמלה אנדרסון סירבה לקחת חלק באתגר, משום שלפיה עמותת ה-ALS מממנת מחקרים שעורכים ניסויים בבעלי חיים.
אתגר דלי הקרח בישראל.
תופעת האתגר הגיעה גם לישראל, כשבין הישראלים שתועדו עושים אותו, ניתן למצוא את שמעון מזרחי,יוסי בניון, שחר פאר, ערן זהבי, רני רהב, אייל גולן, גל גדות, גיא לרר, חבר הכנסת דב ליפמן ושגריר ישראל באו"ם, רון פרושאור. כמו כן, לקחו חלק באתגר חולי ALS ישראלים כגון , מייסד עמותת "פרס לחיים" המקדמת מציאת תרופה ל-ALS, ושי ראשוני המנהל אותה.
עמותת "פרס לחיים" דיווחה כי הצליחה לגייס כ-200 אלף ש"ח הודות לתרומות שהגיעו מקמפיין אתגר דלי הקרח. הכספים הוקצו לפיתוח מוצר שיאפשר תקשורת עם חולים, לפרויקט בינ"ל למיפוי גנטי של חולי ALS ולתוכנית ליצירת מסד נתונים מקיף של חולי ALS ישראליים. באוגוסט 2015, יזמה העמותה פעילות גיוס תרומות על בסיס אתגר דלי הקרח פעם נוספת תחת הסיסמה "אתגר דלי הקרח חוזר - בכל אוגוסט עד שתימצא תרופה" (בדומה לעמותת ה-ALS האמריקאית).
בית הדין הבינלאומי ליוגוסלביה
זליג פינחס הלוי במברגר
חבורת החצר
חבורת החצר (באנגלית: The Backyardigans) היא סדרת אנימציה מוזיקלית קנדית–אמריקנית שנוצרה על ידי ג'אניס בורג'ס. הסדרה מתארת את קורותיהם של חמישה ילדים–חיות הנפגשים בחצר ביתם המשותפת ומשחקים יחדיו במשחקי דמיון רוויים הרפתקאות, ריקודים ושירים. הדמויות עוצבו על ידי הסופר והמאייר דן יקרינו. בישראל הסדרה שודרה לראשונה בשנת 2009 בערוץ הופ!. לסדרה ארבע עונות ו-80 פרקים באורך 23 דקות כל אחד.
עלילה.
הסדרה סובבת סביב חמישה ילדים–חיות: עידו, מיכאלה, יוני, דנה וירון. החמישה חולקים חצר אחורית בין הבתים שלהם, ובכל פרק הם נפגשים בחצר ומדמיינים את עצמם בשלל הרפתקאות. ההרפתקאות שלהם מתרחשות במקומות ובתנאים שונים; רבות מהן מתארות ביקור באזורים שונים בעולם, מסע לעבר או לעתיד ושימוש בכוחות על טבעיים או בקסמים. הדמויות מעניקות אחת לשנייה תפקידים בהתאם להרפתקה כמו בלשים, מדענים או אבירים. החל מהעונה השנייה, רבות מהחוויות הן פרודיות על סיפורי ג'יימס בונד, מסע בין כוכבים, אינדיאנה ג'ונס או מכסחי השדים.
ההתחלה והסיום בכל פרק דומים ליתר הפרקים. הסיפור מתחיל עם אחת הדמויות בחצר שמציגה את עצמה ומסבירה מה היא מדמיינת. בסיום הפרק, אחרי שהחבורה סיימה את ההרפתקה, הפנטזיה מתפוגגת והדמויות חוזרות לחצר. החבורה שרה שיר סיום תוך שכל הדמויות הולכות לאחד הבתים לאכול חטיף וסוגרות אחריהן את הדלת. בסוף הפרק, לפחות דמות אחת פותחת את הדלת וצועקת משהו שקשור לנושא הפרק.
התוכנית דומה למחזמר. כל פרק משתמש בסגנון מוזיקה שונה בארבעה שירים, בהם הדמויות שרות ורוקדות. לרוב, השירים משמשים להצגת תפקיד אחת הדמויות, לקדם את העלילה או להסביר בעיה. בנוסף לשירה שהז'אנר שלה משתנה מדי פרק, גם מוזיקת הרקע משתנה בהתאם לפעולות של הדמויות.
אבינועם
אבינועם הוא שם פרטי, המשמש גם כשם משפחה.
ראול חימנס
ראול אלונסו חימנס רודריגס (בספרדית: Raúl Alonso Jiménez Rodríguez; נולד ב-5 במאי 1991), הוא כדורגלן מקסיקני המשחק בעמדת החלוץ בוולברהמפטון וונדררס ובנבחרת מקסיקו.
קריירת מועדונים.
קלוב אמריקה.
החל מגיל צעיר שיחק חימנס במחלקת הנוער של מועדון הפאר המקסיקני, קלוב אמריקה. החלוץ הצעיר והמבטיח ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל המקסיקנית בעונת האפרטורה של שנת 2011, במשחק התיקו 1-1 מול מונרקס מורליה. הוא הבקיע את שער הבכורה שלו ככדורגלן מקצועי ב-31 באוקטובר 2011, בהפסד 2–3 לפואבלה. בעונת האפרטורה 2011 הופיע בשישה משחקים וכבש שער אחד.
בעונה שלאחר מכן, עונת הקלאוסורה 2012, הופיע חימנס 12 פעמים במדי אמריקה וכבש שער אחד ב-9 במרץ 2012, במשחק התיקו 1-1 מול טיחואנה. בסך הכל שיחק חימנס 508 דקות בעונה זו.
בעונת האפרטורה 2012 החל חימנס לשחק בהרכב הפותח של אמריקה דרך קבע. בנוסף, הוא גם קיבל את חולצה מספר 9, לאחר שעד אז שיחק עם חולצה מספר 47. חימנס כבש את שער הבכורה שלו בעונה זו ב-16 בספטמבר 2012, בניצחון 0–2 על סנטוס לגונה, במשחק שהתקיים באצטדיון האצטקה. שבועיים וחצי לאחר מכן קיבל את הכרטיס האדום הראשון בקריירה שלו, בניצחון 1–2 על סן לואיס. חימנס סיים את הטורניר עם שישה עשר הופעות וארבעה שערים.
חימנס פתח בהרכב בשני המשחקים הראשונה של עונת הקלאוסורה 2013, וכבש לראשונה צמד שערים במשחק אחד ב-19 בינואר 2013, בניצחון 0–4 על אטלנטה. בעונה זו סייע חימנס לקבוצתו לזכות באליפות מקסיקו.
אתלטיקו מדריד.