בעקבות הצלחת התוכנית, יזמה גוגל תוכנית דומה אך צנועה יותר לתלמידי תיכון בשנת 2010 - Google Code-In. בתוכנית השתתפו רק 14 מיזמים מנחים. התגמולים צנועים יותר (100$ להצלחה במשימה, אולם תלמיד יכול לנסות לעשות עד 5 משימות במקביל) ומשימות צנועות יותר, בהתאמה. התוכנית מתחילה בנובמבר ונמשכת שישה שבועות.
זנגה זנגה
מלאקה (פירושונים)
מנפרד לם
מנפרד לם (בגרמנית: Manfred Lemm; נולד ב-1946 בברלין) הוא זמר ומוזיקאי גרמני העוסק בהחייאת מוזיקת היידיש.
לם היה ממארגני פסטיבל היידיש האירופאי שהתקיים בציריך, קרקוב, ולברקוזן. לם כינס את שיריו של המשורר היידי מרדכי גבירטיג והלחין אותם בארבעה תקליטורים. הוא פועל מהעיר וופרטל.
פאני לוביץ'
פאני לוביץ' (גם פניה ליוביץ') (18 בספטמבר 1903 - 15 בספטמבר 1988) הייתה שחקנית ומורה ישראלית למשחק, מראשוני שחקני התיאטרון הלאומי הבימה.
קורות חייה.
פאני לוביץ' נולדה בדבינסק שבלטביה, אז חלק מן האימפריה הרוסית. למדה משחק בסטודיו הדרמטי העברי "הזמיר" בחרקוב שבאוקראינה. למדה ריקוד בפריז. ב-1921 נסעה למוסקבה במטרה להצטרף לתיאטרון הבימה. שיחקה בהדיבוק בתפקיד קטן. ב-1928 עלו "הבימה" ולוביץ' לארץ ישראל. לוביץ' שיחקה בהצגות "פרופסור מנהיים", "מעשה כשפים", "שומרים", "אבות ובנים", "האם", "מיכל בת שאול", החטא ועונשו, "בת יפתח", "לא אמות כי אחיה", המלט, "שאול", בית ברנרדה אלבה. ב-1952 עברה ממשחק להוראת המשחק. היא ניהלה ולימדה במשך שנים ב"בית הספר הדרמטי" של תיאטרון הבימה יחד עם צבי פרידלנד. כשבית הספר נסגר, בשנת 1960, המשיכה ללמד במסגרות שונות, בבית הספר לאמנות הבמה בית צבי ברמת גן. בין תלמידיה היו יוסי בנאי, לבנה פינקלשטיין, שושנה רביד, יונה עטרי, שרגא פרידמן, אורנה פורת, שמואל סגל, פאני פנינה פרח, אלישבע מיכאלי ואחרים.
בשנות השישים שיחקה בהצגות "המשרתות" (התיאטרון הקטן), "האב" (תיאטרון חיפה), "מאי - ערב לילה ושחר" (תיאטרון בימות), ובהבימה בהצגות "אדון פונטילה ומאטי משרתו", "קוורטט" ו"בילי בדאי".
העלתה הצגת יחיד, "תהילה" מאת ש"י עגנון בצוותא ב-1971.
לוביץ' שיחקה בסרטים לאט יותר (1967), פנטסיה על נושא רומנטי (1975), טרנזיט של דניאל וקסמן (1980) והמאהב (1986).
פאני לוביץ' נפטרה ערירית אצל אחייניתה בקריית אתא.
כיום מחולקת לזכרה מלגת פאני לוביץ' מטעם אגודת ידידי הבימה.
קיינאן
קינאן עבדי ורסאמה (בסומלית: Keynaan Cabdi Warsame; נולד ב-1 בפברואר 1978), ובשם הבמה שלו קיינאן הנכתב הוא זמר, משורר, ראפר, פזמונאי ומוזיקאי סומלי-קנדי. קיינאן התפרסם ברחבי העולם עם הצלחת שירו Wavin' Flag.
חייו.
קיינאן נולד בסומליה וגדל במוגדישו בה גר גם במהלך מלחמת האזרחים בסומליה. פרוש שמו "קיינאן" בסומלית הוא "עובר אורח". קיינאן הוא מוסלמי.
בילדותו האזין למוזיקת היפ הופ אותה שלח אביו עבורו מאמריקה.
כשהיה בן 13 עבר יחד עם משפחתו לניו יורק, בה נשארו תקופה קצרה, וממנה עברו לטורונטו, קנדה.
קיינאן הוציא שלושה אלבומים: "My Life מתוכו, Is a Movie", "The Dusty Foot Philosopher" ו-"Troubadour" שהיה המצליח מכולם ונכלל בו השיר "Wavin' Flag" שזכה, על גרסאותיו השונות, להצלחה ברחבי העולם.
ג'ון טאוונר
ג'ון טאוונר (באנגלית: John Tavener; 28 בינואר 1944 - 12 בנובמבר 2013) היה מלחין אנגלי.
חייו.
טאוונר נולד בלונדון. עיקר יצירתו הייתה בתחום הכנסייתי. כפי שראה זאת, המוזיקה הכנסייתית בתקופת הרנסאנס סבלה מעודף תחכום והוא פעל לתיקון הבעיה בשימוש במונודיה פשוטה. בהשפעת יצירה של איגור סטרווינסקי, "שיר קודש", ששמע ב-1956, החליט לעסוק בהלחנה, וכעבור עשרים שנה אף המיר את דתו והצטרף לכנסייה הפרבוסלבית.
ביצירה קודמת שלו, קנטטה בשם "הלוייתן", משנת 1968, עשה טאוונר שימוש במוזיקה אלקטרונית ובחטיבות צלילים בנוסח מסייאן להגברת האפקט הדרמטי. יצירותיו האחרות כוללות קונצ'רטו לצ'לו פוסט-מינימליסטי בשם "צעיף המגן" (1989), המצטיין באופיו הרוחני; "תרז", אופרה נוצרית במערכה אחת (1979); שתי אופרות קאמריות, "רוח ענוגה" (1977) ו"מרים המצרית" (1992); קונצ'רטו קאמרי (1968); "הגנב שחזר למוטב", לקלרינט ותזמורת (1991); "אחמאטובה: רקוויאם" (1981); "קינת אם האלוהים" (1989); "תחייה" (1990) ויצירות כוראליות שונות; "וריאציות על שלושה עכברים עיוורים" (1973) ו"לזכר איגור סטרווינסקי" לשני חלילי אלט, עוגב ופעמונים, 1971.
שיתופים
שיתופים הוא ארגון המתמחה בפיתוח והובלה של מגוון פלטפורמות לשיתופי פעולה ולשיח בין מגזרי בו מעורבים בכירים במשרדי הממשלה, מנכ"לים חברתיים, פילנתרופים המעורבים בעשייה החברתית וראשי המגזר העסקי. הארגון הוקם בשנת 2006 על ידי פילנתרופים ויזמים חברתיים מישראל, מאירופה ומארצות הברית, מתוך חזון משותף של יצירת חברה אזרחית, פלורליסטית ויוזמת, שתיצור שיח המחבר בין ארגונים חברתיים, משרדים ממשלתיים ופילנתרופים בישראל.
שיתופים מסייעים להפוך תהליכים מורכבים למדויקים ומכווני מטרה. ההיכרות עם שלושת המגזרים מאפשרת ליצור שיח משותף אפקטיבי, ולרתום את הגורמים החיוניים למסע בדרך להשגת המטרה. שיתופים מפתחים ומובילים אסטרטגיות להשפעה חברתית, המבוססות על מתודות ברורות, מדידות ומוכחות ליצירת שינוי. העשייה מתבססת על ניהול יוזמות ותהליכים, פיתוח של ידע יישומי, פיתוח מקצועי וייעוץ לבעלי עניין ולמובילי מהלכים להשפעה חברתית משותפת בישראל.
קולקטיב אימפקט ומרחבי השפעה.
שיתופים פועלים לקידום גישת קולקטיב אימפקט (Collective Impact) כאסטרטגיה לפתרון בעיות חברתיות בישראל. בבסיס הגישה עומדת הנחת היסוד כי פתרון בעיות מורכבות אינו אפשרי על ידי פעילותו של ארגון יחיד, וכי גם שיתופי פעולה בין ארגונים לרוב אינם נותנים את המענה הנדרש. לכן, יש צורך בשיתוף פעולה ארוך טווח בעל מאפיינים ייחודיים.
מודל הפעולה, אשר פותח בארצות הברית על ידי חברת הייעוץ FSG, מדגיש את המרכיבים הדרושים למהלך מערכתי לפתרון בעיה חברתית מורכבת: בניית הסכמה, מחויבות, פעולה ומדידה משותפת של בעלי עניין מכל המגזרים – ציבורי, עסקי, פילנתרופי ושלישי.
ברוח גישה זו, פותח מודל ייחודי הנקרא  "מרחב השפעה". מרחב השפעה הוא מסגרת פעולה למנכ"לים של ארגונים חברתיים מהמגזר השלישי, הפועלים לקידום סוגיה חברתית משותפת. המטרה היא לאפשר למנכ"לים אלו ולארגונים שבראשם הם עומדים להעצים את השפעתם על הסוגיה החברתית באמצעות מרחב הפעולה המשותף.
שתי אסטרטגיות מרכזיות אלו מטרתן לקדם השפעה חברתית מערכתית-  קולקטיב אימפקט כמודל המשלב פעולה ושותפות של שלושת המגזרים, ומרחב השפעה כמסגרת ייעודית של המגזר השלישי. שתי אסטרטגיות אלה, הנשענות על גישה תאורטית ומתודולוגית משותפת, יכולות לפעול כל אחת בנפרד או במודל המשלב ביניהן.
תהליכי שיתוף בממשלה.
שיתופים מפעילים תהליכי שיתוף בין מגזריים במשרדי ממשלה ובגופים ציבוריים, על מנת לקדם פתרונות לסוגיות חברתיות-מערכתיות. תהליכי השיתוף כוללים הפעלת שולחנות עגולים, בהם לוקחים חלק נציגים מהמגזר השלישי, המגזר העסקי והממשלה.
בעשור האחרון מוביל ארגון שיתופים מגוון רב של תהליכי שיתוף בין-מגזריים במשרדי ממשלה ובגופים ציבוריים.  מאז 2008 ליוו שיתופים מעל 30 תהליכי שיתוף עבור 8 משרדי ממשלה, תהליכים אלו שיתפו אלפי בכירים מהממשלה, מהמגזר העסקי-פילנתרופי, מהחברה האזרחית ומשתתפים נוספים במעגלים רחבים. תהליכים אלו סייעו לחקיקה והחלטות ממשלה, בניית מודלים חדשניים של שיתוף, פיתוח תשתיות בין-ארגוניות, כניסה לתחומי פעילות וקהלי יעד חדשים ועוד.
5פי2 – היוזמה להרחבת מעגל המצוינות.
היוזמה להרחבת מעגל המצוינות, הקרויה "חמש פי שניים", החלה בשנת 2013 על ידי גורמים פילנתרופיים ועסקיים שחברו יחד עם משרד החינוך במטרה להכפיל את מספר התלמידים בישראל המסיימים תיכון במגמות מתמטיקה, מדעים והנדסה ברמת 5 יחידות לימוד. הרקע ליוזמה היה הירידה במספר התלמידים שלמדו חמש יחידות מתמטיקה בין השנים 2006 ו-2012, מ-12,900 ל-8,869 תלמידים, ירידה של כ- 30%.
ב-2015 הכריז שר החינוך נפתלי בנט על "התוכנית הלאומית לקידום המתמטיקה", שיעדיה הם הכפלת מספר הלומדים בחמש יחידות מתמטיקה עד 2019 ל-18,000 לומדים, והכפלת מספר המורים המלמדים 5 יחידות – מ-1,000 ל-2,000 מורים. במסגרת התוכנית הועלה הבונוס הניתן על חמש יחידות מתמטיקה בהשכלה הגבוהה כתמריץ, ל-30 נקודות לפחות בהשוואה ל-25 נקודות בעבר.
בשנת 2016 עמד מספר הניגשים לבגרות במתמטיקה חמש יחידות לימוד על 12,800 תלמידים, ובשנת 2017 – 16,664 תלמידים אך משרד החינוך לא פרסם נתונים מפורטים.
פיתוח פילנתרופיה.
שיתופים משפיעים על פיתוח תרבות של פילנתרופיה אסטרטגית בישראל. פילנתרופיה פעילה, אפקטיבית ומכלילה (inclusive) היא אחד מעמודי התווך של חברה אזרחית בריאה ומשגשגת: היא מספקת מנוע כלכלי לצמיחה, חדשנות וקיימות של ארגוני המגזר השלישי, ונותנת ביטוי לאזרחות פעילה.
במטרה להרחיב את מפת המשאבים הפילנתרופים בישראל, מספקים שיתופים לפילנתרופים ולבכירים בקרנות, הזדמנויות לקחת חלק ביוזמות להשפעה חברתית רחבה במודל קולקטיב אימפקט,  ובמקביל מציעים העשרה, פיתוח מקצועי ולמידת עמיתים עבור בכירים משלושת המגזרים – השלישי, העסקי והממשלתי.
ניהול חברתי.
ארגון שיתופים עוסק בקידום ובחיזוק ההשפעה החברתית של מנכ"לים מהמגזר השלישי, ומסייע להם להתפתח מקצועית ואישית. זאת באמצעות פורום שיתופים למנכ"לים, הטמעת תפיסות הניהול החברתי במסגרות נבחרות ומתן מענה מקצועי לפניות מנכ"לים.
קרי הילסון