ב-1985 ביצעה קבוצת המחאה הבינלאומית Artists United Against Apartheid ובה 49 אמנים שיר מחאה ששמו כשם האתר, ובו התחייבו חבריה שלא להופיע באתר משום התנגדותם לאפרטהייד. השיר גם נכלל באלבום Live in the City of Light של להקת Simple Minds שיצא לאור ב-1987.
1994 ואילך.
לאחר סיום משטר האפרטהייד בדרום אפריקה ב-1994 מוזגה בופוטאצוואנה לתוך המדינה. אתר סאן סיטי המשיך בפעולתו. הוא אירח אירועים שונים ובהם תחרות מיס דרום אפריקה וחמש תחרויות של מיס עולם. ב-2001 נערך בו הטקס השני של חלוקת פרסי האקדמיה ההודית הבינלאומית לקולנוע (IIFA).
ב-2002 נחתם באתר הסכם סאן סיטי, שהיה מציוני הדרך שהובילו לסיומה של מלחמת קונגו השנייה. ב-2014 צולם באתר סרט הקולנוע תקועים בחופשה.
המתקנים באתר כוללים בין היתר ארבעה מלונות, קזינו, קאנטרי קלאב, פארק מים ושני מסלולי גולף וכן מתקני בידור.
אצטדיון מרצדס-בנץ
אצטדיון מרצדס-בנץ (באנגלית: Mercedes-Benz Stadium) הוא אצטדיון רב-תכליתי באטלנטה, ג'ורג'יה שבארצות הברית. האצטדיון בעל גג נפתח.
משמש כמגרש הבית של קבוצת אטלנטה פלקונס מליגת ה-NFL וקבוצת אטלנטה יונייטד מליגת MLS. הוא מחליף את אצטדיון ג'ורג'יה דום, שעמד בסמוך לשטח עליו נבנה האצטדיון מ-1992 עד 2016. זהו אחד מאצטדיוני הפוטבול המעטים עם גג נסגר והוא אחד מחמישה אצטדיונים כאלה ב-NFL.
האצטדיון הוא בבעלותה של מדינת ג'ורג'יה, ומופעל על ידי AMB, ארגון הגג של הפלקונס ויונייטד באטלנטה, ארצות הברית. העלות הכוללת נאמדת ב-1.6 מיליארד דולר. האצטדיון נפתח באופן רשמי ב-26 באוגוסט 2017.
האצטדיון נבחר לארח את סופרבול LIII בפברואר 2019.
האצטדיון צפוי לקחת חלק באירוח משחקי מונדיאל 2026.
קיבוץ גלויות (תבליט)
"קיבוץ גלויות" הוא תבליט קרמיקה שיצרה גדולה עוגן בקמפוס האוניברסיטה העברית בגבעת רם, ירושלים.
תיאור.
תבליט הקיר "קיבוץ גלויות", הוקם על ידי גדולה עוגן בשנת 1963 בקמפוס האוניברסיטה העברית בגבעת רם. היה זה חלק מפרויקט עבורו נוצרו גם קירות קרמיים על ידי ז'אן דוד ואהרון כהנא. התבליט הותקן, כנראה בסוף שנת 1963 או בתחילת שנת 1964 במקומו. התבליט מציג תיאור של דמויות המסודרות בקבוצות על בצורה של חצי גורן מתחת לדימוי של שמש. הדמויות מעוצבות בצורה ארכאית, ללא ניסיון לתיאור ריאליסטי של הדמויות. בעשיית התבליט השתמשה עוגן בשילוב בין דמויות שנפחיהן נעשו על גלגל אובניים, לבין יצירת אריחי-קיר מעוטרים בגדלים שונים. הצבעוניות של העבודה מבוססת בעיקרה על צבעוניות החרסית למרות שנעשה שימוש בחומרים שונים, כגון אנגוב או תחמוצת ברזל על מנת להדגיש דימויים שונים.
בעבודה, הממוקמת בקמפוס האוניברסיטה - מן ההישגים המוקדמים של התנועה הציונית בארץ-ישראל, מעניקה עוגן לעבודה ביטוי ציוני להבטחה האלוהית ל-"קיבוץ גלויות" על ידי תיאור התקבצות הדמויות השונות. מבחינה איקונוגרפית. חלק מן האריחים, לדוגמה, מעוטרים בדימוי של שורות איילים או של חוגלות או בדימוי של ארבה, העשויים לרמז על התרחשות התיאור במדבר. על ידי כך העבודה, מרמזת אולי, על חיבור בין יציאת מצרים וכניסת בני ישראל אל ארץ כנען. חלק מן הדמויות נושאות עמן תרנגולים, כביטוי של "מנחת עניים" עתידית.
מפת מקלונים
מפת מקלונים (באנגלית: Stick chart) היא סוג של מפות ימיות שהומצאו באיי מרשל ונועדו להפלגה באוקיינוס השקט בעזרת קאנו. המפות הציגו גלי גיבוע משמעותיים ואת האופן בו איים משפיעים על תבניתם. רוב המפות הוכנו בעזרת מקלונים העשויים חלקי עלה קוקוס שנקשרו יחדיו ויצרו מערכת פתוחה. הקווים שנוצרו סימנו את גב הגל והכיוון שלו בהתקרבו לאיים ובפוגשו גלים אחרים. מיקום האיים הוצג על ידי צדפים שנקשרו למקלונים או על ידי צמתים של שני מקלונים או יותר.
המפות היו כה שונות זו מזו בצורתן ובמיקראן, עד כי הבנתן המלאה הייתה שמורה לימאי שיצר אותן. השימוש במפות מקלונים פסק לאחר מלחמת העולם השנייה עם הגעת טכנולוגיות ניווט אלקטרוניות, וירידה בשימוש בקאנו על ידי תושבי האיים.
משמעות המפות להיסטוריה של הקרטוגרפיה.
השימוש בגלי גיבוע לציון מיקום לא היה ידוע באזורים אחרים בעולם. גם החומרים לייצורן היו שונים מהנהוג במקומות אחרים. לאור כך ייתכן שמפות עתיקות היו שונות מהמוכר לנו היום וציינו מאפייני טבע אחרים.
בניגוד למפות מסורתיות שמסתכלים ורושמים בהן נתונים גם במהלך המסע, מפות המקלונים נלמדו ושוננו לפני היציאה לדרך ולא הסתכלו בהן לאחר מכן. כדי לדעת מתי הגיעו למקום של גל גיבוע המסומן במפה, נהגו הימאים לכרוע או להשתרע על בטנם על קרקעית הקאנו ולהרגיש את השפעת הגלים.
גלי הגיבוע המופיעים במפות.
אנשי איי מרשל בדקו בעיקר את השבירה בגלי הגיבוע כשאלה באו במגע עם מדרונים תת-ימיים בקרבת האיים והכיפוף שחל בהם מסביב לאיים כאשר פגשו גלי גיבוע מכיוונים מנוגדים. במידה פחותה הם התמקדו בהשפעת האיים על חסימת גלי הגיבוע וגלי ההדף שנוצרו כתוצאה מכך. הם הציגו במפות ארבעה סוגי גלים עיקריים.
שלושת הגלים הראשונים קיימים לכל אורך השנה.
סוגי מפות מקלונים.
קיימים לושה סוגים עיקריים:
העברת הידע.
מפות מקלונים היו ידועות רק למספר מצומצם של שליטים והידע הועבר מאב לבן. בפַּלְגָה שכללה חמישה עשר קאנו ויותר היה יכול להיות נווט אחד בלבד. רק ב 1862 התגלתה השיטה לאירופאים על ידי מיסיונר. ב 1896 הוצבה ספינת המלחמה בוסארד של הצי הקיסרי הגרמני באיי מרשל שהיו אז תחת שלטון גרמני. רב החובל שלה, וינקלר, התוודע לשיטה, שכנע את בני המקום לשתפו בפרטיה ופרסם זאת שנתיים אחר-כך.
אדווה כהן
בטי הולברטון
פרנסיס אליזבת' "בטי" הולברטון (באנגלית: Frances Elizabeth "Betty" Holberton; 7 במרץ 1917 - 8 בדצמבר 2001) הייתה מהנדסת ומתכנתת אמריקאית, ידועה בעיקר בתור היותה אחת משש המתכנתות של המחשב האלקטרוני, "אניאק", והייתה שותפה בכתיבת שפות התכנות קובול ופורטרן.
קריירה.
ביומה הראשון כסטודנטית באוניברסיטת פנסילבניה בחוג למתמטיקה שאל אותה המרצה מדוע היא לא נשארת בבית לטפל בילדים. היחס המזלזל ריפה את ידיה והיא זנחה את לימודי המתמטיקה והחלה ללמוד עיתונאות שהיה בין התחומים היחידים באותה תקופה שהיו פתוחים לנשים. בכל זאת, היא המשיכה להתעניין ולעסוק במתמטיקה.
עקב השתתפות גברים רבים בלחימה במלחמת העולם השנייה שכר הצבא האמריקני נשים שיחשבו מסלולים בליסטיים לטילים. הולברטון נבחרה על ידי בית הספר מור להנדסה לעזור בחישובים הללו ביחד עם כ-80 נשים נוספות.
ב-1945 הצבא האמריקני החליט לממן פרויקט ניסויי שמטרתו הייתה ליצור את אניאק, המחשב הדיגיטלי הראשון. מתוך 80 הנשים ששכר הצבא, שש נשים נבחרו להיות המתכנתות של המחשב, ביניהן הולברטון. עבודתה התבטאה בכוונון של למעלה מ-3000 מתגים במחשב ששקל 30 טון ואיפשר לחשב משוואות של מסלולים בליסטיים. עלות הפרויקט הייתה 487,000$, שוות ערך ל-$6,887,000 ב-2017. אניאק נחשף לציבור ב-15 בפברואר 1946 באוניברסיטת פנסילבניה, כלומר, מאוחר מדי מכדי לתרום במלחמת העולם השנייה, אולם פיתוחו פתח דלתות חדשות בעולם התכנות. במשך עבודתה על האניאק קיבלה הולברטון הרבה מרעיונותיה בשנתה, מה שהוביל את עמיתיה המתכנתים לומר עליה כי "היא פתרה יותר בעיות בשנתה משאחרים פתרו בערות".
בתום המלחמה עברה הולברטון לעבוד ברמינגטון רנד, חברה אמריקאית לייצור מכונות לעסקים הידועה בעיקר בייצור מכונות כתיבה, ולאחר מכן במכון הלאומי לתקנים (כיום: המכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה). היא ניהלה את אגף התכנות במעבדה למתמטיקה שימושית באגף דוד טיילור לתכנון ספינות ב-1959. היא עזרה לפתח את UNIVAC, תכננה לוחות בקרה בהם מקמה את המקלדת הנומרית ליד מקלדת האותיות ודחפה את המהנדסים להחליף את החזית השחורה של UNIVAC בחזית בצבע אפור-בז' מה שמאוחר יותר הפך לצבע האוניברסלי של המחשבים. היא לקחה חלק בפיתוח מערכת התכנות היצרנית הראשונה (SORT/MERGE). בנוסף גם כתבה את התוכנה הראשונה לניתוח סטטיסטי שהפכה לקונצנזוס האמריקאי של 1950.
החל מ-1953 פעלה כמפקחת על תכנות מתקדם במעבדה למתמטיקה שימושית של חיל הנחתים האמריקאי שממוקם במרילנד, שם נשארה עד 1966. הולברטון עבדה עם ג'ון מוכאלי בפיתוח ערכת הוראות ל-BINAC, מה שנחשב לאבטיפוס לכל שפות התכנות המודרניות. היא השתתפה בפיתוח תקנים ראשוניים לשפות התכנות קובול ופורטרן ביחד עם גרייס הופר. מאוחר יותר כעובדת של המכון הלאומי לתקנים עבדה על שני התקנים של שפת התכנות פורטרן: פורטרן 90 ו- פורטרן 77.
מותה.
הולברטון נפטרה ב-8 בדצמבר 2001 ברוקוויל, מרילנד בעודה בת 84, כנראה כתוצאה ממחלת לב, סוכרת וסיבוכים שנגרמו כתוצאה משבץ שחוותה מספר שנים לפני מותה. היא הותירה אחריה את בעלה ג'ון ווהן הולברטון ושתי בנות, פמלה ופריסילה.
פרסים.
ב-1997 היא וחמש המתכנתות האחרות של אניאק נכנסו להיכל התהילה של הארגון הבינלאומי לנשים בטכנולוגיה. מתוך שש הנשים שתכנתו את אניאק היא היחידה שקיבלה את פרס אוגוסטה עדה לאבלייס, הפרס הגבוה ביותר שמחולק על ידי ארגון הנשים בתכנות.
כמו כן ב-1997, קיבלה הולברטון את פרס IEEE לחלוצים במחשוב על פיתוח יצרן ה-Sort-Merge.
קן בונס
קן בונס (באנגלית: Ken Bones; נולד ביוני 1947) הוא שחקן אנגלי, חבר בלהקה השייקספירית המלכותית.
ביוגרפיה.
בונס נולד בדרטפורד שבמחוז קנט באנגליה. בין השנים 1971 ל-1973 למד משחק באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה. שם זכה בתעודת כבוד, פרס רונסון, פרס קנדל, פרס פואל ובפרס ג'ון ברטון.
תיאטרון.