9-1-1 הוא מספר הטלפון של מוקד חירום באמריקה הצפונית. כמו כל יתר מוקדי החירום בעולם מספר זה מיועד לשימוש רק במקרי חירום, והשימוש בו לכל מטרה אחרת (כגון ביצוע מתיחות) נחשב למעשה פשע ברשויות שיפוט מסוימות באמריקה הצפונית.
היסטוריה.
בנובמבר 1967 המליצה "ועדת הנשיא על אכיפת החוק ומנהל המשפטים" על יצירת מספר בודד שניתן להשתמש בו בכל רחבי ארצות הברית לצורך דיווח על מצבי חירום. ועדת התקשורת הפדרלית נפגשה עם AT&amp;T לבחור את המספר ובשנת 1968 הוסכם על המספר 911.
ב-16 בפברואר 1968, בוצעה שיחת 9-1-1 הראשונה, מבית עיריית הייליוויל על ידי ראש מועצת מדינת אלבמה, ראנקין פייט, וחבר הקונגרס טום בוויל ענה לקריאה בתחנת המשטרה של העיר. מכשיר הטלפון שענה לקריאה הראשונה, מודל אדום בהיר, נמצא במוזיאון הייליוויל. העתק מדויק שלו עדיין בשימוש בתחנת המשטרה.
פונקציית התפלגות מצטברת אמפירית
בסטטיסטיקה, פונקציית התפלגות מצטברת אמפירית היא פונקציה שמחושבת מתוך מדגם ונועדה לאמוד את פונקציית ההתפלגות המצטברת של משתני המדגם. פונקציה זו היא פונקציית מדרגות מונוטונית לא יורדת. משמאל לערך המדגם הנמוך ביותר היא שווה ל-0. מימין לערך המדגם הגבוה ביותר, היא שווה ל-1. בכל ערך מדגם היא גדלה ב-formula_1, כאשר formula_2 הוא גודל המדגם.
לפי משפט גליוונקו-קנטלי , ההתפלגות האמפירית מתכנסת כמעט בוודאות באופן אחיד להתפלגות משתני המדגם.
הגדרה.
נתון מדגם מקרי, של משתנים מקריים שווי התפלגות ובלתי תלויים, formula_3. פונקציית ההתפלגות המצטברת האמפירית של המדגם מוגדרת באמצעות,
formula_4
כאשר הפונקציה המציינת formula_5 מחושבת באופן הבא,
תכונות האומד.
עבור כל נקודה formula_7, כל אחד מהמשתנים המקריים formula_8 מתפלג ברנולי עם פרמטר formula_9, ולכן הסכום שלהם הוא משתנה מקרי בינומי, formula_10.
מכאן ניתן לחשב את התוחלת ואת השונות של formula_11. האומד formula_11 הוא אומד חסר הטיה של formula_13, כלומר,
formula_14.
השונות היא, formula_15.
לפי החוק החזק של המספרים הגדולים, formula_11 מתכנס כמעט בוודאות ל-formula_13 ולכן הוא אומד עקיב.
לפי משפט גליוונקו-קנטלי, formula_11 מתכנס כמעט בוודאות ל-formula_13, באופן אחיד על הממשיים.
כלומר, formula_20.
לפי משפט הגבול המרכזי יש ל-formula_11 התפלגות אסימפטוטית נורמלית,
formula_22.
אנפה גדולת-מקור
אנפה גדולת-מקור (שם מדעי: "Ardea sumatrana") היא מין של עוף מהסוג אנפה שבמשפחת האנפתיים החיה בדרום-מזרח אסיה, גינאה החדשה ובאוסטרליה. היא דומה לאנפה ארגמנית המצויה בישראל אך גדולה מעט וכהה יותר.
האנפה מגיעה לגובה 115 ס"מ ושוקלת על 2.6 קילוגרם. היא בעלת נוצות סגולות ומעט כהות, אך החזה מכיל כמה נוצות לבנות. היא בעלת מקור ארוך בצבע אפור-כחול ובעלת רגליים דקות וארוכות עם קרומי שחייה. הצוואר ארוך ומוטה לאחור בעת התעופה. לאנפות יש הבדלים קטנים בין הזוויגים.
האנפה חיה ברחבי החופים, השוניות, האיים הקטנים והמפרצונים וכן הביצות וגדות נהרות באזורים הטרופיים של דרום-מזרח אסיה, גינאה החדשה וצפון אוסטרליה. רק לעיתים נדירות היא תתרחק מהים. היא מהלכת בחופים בקבוצות וממתינה לדגים קטנים או יצורי מים אחרים שיימצאו בטווח תקיפה של מקורה המהיר והחד.
פרס הסרט הטוב ביותר בפרסי הקהל לקולנוע &quot;אפריקה מג'יק&quot;
פרס הסרט הטוב ביותר בפרסי הקהל לקולנוע "אפריקה מג'יק" (באנגלית: Africa Magic Viewers' Choice Award for Best Overall Film) הוא פרס שנתי המוענק על ידי חברת הטלוויזיה האפריקאית MultiChoice, לסרט האפריקאי הטוב ביותר באופן כללי מן השנה הקודמת (לעומת הסרט הטוב ביותר בקטגוריה מסוימת, כמו שפה ילידית, סוגה או אזור).
מה הדיבור
מה הדיבור היא תוכנית טלוויזיה ישראלית ששודרה בטלוויזיה החינוכית הישראלית וכיום משודרת בשידורים חוזרים בערוץ כאן חינוכית. התוכנית עלתה לשידור ב-3 ביולי 2017 ומנחה אותה שירי ארצי. התוכנית הייתה גם זו שפתחה את שידורי כאן חינוכית ב-15 באוגוסט 2018.
מבנה התוכנית.
"מה הדיבור" עוסקת בשפה כבמראה בעדה משתקפים חיינו, ומציפה את השקרים המניפולציות, האמיתות והתובנות שמצויות בשפה.
התוכנית מיועדת לכל המשפחה והיא מאירה, מעירה ובוחנת את השאלות הללו באמצעות שיחה באולפן, ריאיון עם אורח מומחה בכל נושא, ומערכונים שכתב ומשחק אילן פלד, בהם מוצג מבט נוסף, שנון וביקורתי על נושא התוכנית כפי שהוא בא לידי ביטוי במציאות חיינו. בנוסף מצויים באולפן צמד ראפרים המציגים גם הם את השפה באור שונה, וממחישים עד כמה השפה היא זירת משחק מלאת אפשרויות.
שידור העונה הראשונה של התוכנית החל ב-3 ביולי 2017 והסתיים ב-13 בדצמבר אותה שנה.
פרסי הקולנוע של אקדמיית גולדן אייקונס
פרסי הקולנוע של אקדמיית גולדן אייקונס (באנגלית: Golden Icons Academy Movie Awards (GIAMA)) הם פרסים שנתיים בתפוצה האפריקאית, המוענקים כדי לכבד תרומות יוצאות דופן לתעשיית הסרטים האפריקאית. המהדורה הראשונה נערכה ביוסטון, טקסס, שבארצות הברית ב-2012.
רכס הרי גולד
רכס הרי גולד או רכס הר גולד (באנגלית: Gold Mountain Range) הוא רכס הרים במחוז אזמרלדה במדינת נבדה שבארצות הברית.
הרכס הוא תת-רכס של רכסי אזמרלדה.
שיא גובהו של הרכס 2,484 מטרים מעל פני הים.
לקריאה נוספת.
• Kathy Calvert, Dale Portman, The California Desert Conservation Area: Final Environmental Impact Statement, P 77
רכס הר גולד
פרשת לארה אל-קאסם
פרשת לארה אל-קאסם התרחשה באוקטובר 2018, ובמהלכה נמנעה כניסתה לישראל של הסטודנטית האמריקאית לארה אל-קאסם (באנגלית: Lara Alqasem; או Lara Lee Alqasem), לשעבר פעילת הארגון "סטודנטים למען צדק בפלסטין" הקורא לחרם על ישראל, שהגיעה לישראל לשם לימודים באוניברסיטה העברית בירושלים. מניעת כניסתה נעשתה בנימוק שהיא פעילת BDS. לאחר שערערה עד לבית המשפט העליון ביטל האחרון את ההחלטה למנוע את כניסתה ואל-קאסם הורשתה להיכנס לישראל.
רקע חקיקתי.
בשנת 2011 חוקקה הכנסת את חוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם, הקובע שכל קריאה פומבית לחרם תרבותי, אקדמי או כלכלי על אדם או גורם כלשהו רק מחמת זיקתו למדינת ישראל, מוסד ממוסדותיה או אזור הנמצא בשליטתה, היא בגדר עוולה אזרחית, שמהווה עילה לתביעה נזיקית אזרחית על ידי אותו אדם או גורם, כאשר קיימת אפשרות סבירה שהקריאה תביא להטלת חרם ושמפרסם הקריאה מודע לאפשרות כאמור.
במרץ 2017 תוקן חוק הכניסה לישראל, המסדיר את כניסתם לישראל של מי שאינם אזרחי ישראל ואת האישור לשהייתם בישראל של מי שאינם אזרחי ישראל או עולים חדשים, ונוסף לו סעיף 2(ד) הקובע: "לא יינתנו אשרה ורישיון ישיבה מכל סוג שהוא, לאדם שאינו אזרח ישראלי או בעל רישיון לישיבת קבע במדינת ישראל, אם הוא, הארגון או הגוף שהוא פועל בעבורם, פרסם ביודעין קריאה פומבית להטלת חרם על מדינת ישראל, כהגדרתו בחוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם, התשע"א-2011, או התחייב להשתתף בחרם כאמור".
בעקבות התיקון קבעו שר הפנים והשר לעניינים אסטרטגיים תבחינים למניעת כניסה לישראל של פעילי חרם, ובהם נושאי תפקידים בכירים או משמעותיים בארגונים התומכים בחרמות וקידומם באופן אקטיבי, רציף ומתמשך, ואנשים הנוקטים בפעילות ממשית, עקבית ורציפה לקידום חרמות במסגרת ארגוני הדה-לגיטימציה הבולטים או באופן עצמאי.
עובדות המקרה.
לארה אל-קאסם, ילידת 1996, היא אזרחית ארצות הברית שהשלימה לימודים לתואר ראשון באוניברסיטת פלורידה. במהלך לימודיה למדה גם בסמינרים ב-Center for Jewish Studies, לרבות בנושא השואה, ומרצים שלמדו באוניברסיטה העברית המליצו לה על לימודים בה. ב-17 בדצמבר 2017 עד 3 בינואר 2018 שהתה בישראל באשרת תייר. באפריל 2018 התקבלה ללימודי תואר שני בזכויות אדם וצדק מעברי בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית בירושלים, ובהמשך אושרה לה מלגת לימודים. ב-3 באוגוסט 2018 ניתנה לה בקונסוליה הישראלית במיאמי אשרת כניסה ושהייה בישראל מסוג א/2 (אשרת תלמיד), לשם לימודים אקדמיים בישראל. ב-2 באוקטובר 2018, ערב פתיחת שנת הלימודים האקדמית, נחתה בישראל לשם תחילת לימודיה. עם נחיתתה היא נחקרה על ידי נציגי משרד הפנים ונציגי המשרד לעניינים אסטרטגיים, ובעקבות זאת בוטלה אשרת השהייה שניתנה לה ונמנעה כניסתה לישראל, מכוח הוראת סעיף 2(ד) לחוק הכניסה לישראל. בשל סירובה לחזור לארצות הברית היא הוחזקה במתקן מעצר בנתב"ג, והגישה ערעורים למערכת המשפט בישראל נגד ההחלטה לאסור את כניסתה לישראל.
הדיון המשפטי.
בית הדין לעררים.
ב-3 באוקטובר הגישה אל-קאסם ערר לבית הדין לעררים לפי חוק הכניסה לישראל על ההחלטה למנוע את כניסתה לישראל. במוקד הדיון עמדה פעילותה של אל-קאסם במהלך לימודיה באוניברסיטת פלורידה, במסגרת ארגון SJP (ראשי תיבות של Students for Justice in Palestine - סטודנטים למען צדק בפלסטין), העוסק בפעילות BDS. בדיון התברר שבשנים 2014–2017 הייתה אל-קאסם חברה בארגון זה כשבשנים 2015–2016 כיהנה כסגנית נשיאת סניף הארגון באוניברסיטת פלורידה ובשנים 2016–2017 הייתה נשיאת סניף זה, שמנה בשיאו שמונה חברים בלבד. לטענתה, לא הייתה מעורבת בפעילות BDS וחדלה מלפעול במסגרתו בחודש אפריל 2017. היא ציינה שאינה תומכת עוד בתנועת ה-BDS. היא אמרה שאינה יודעת האם הארגון שייך לארגון NSJP, הנכלל ברשימת הארגונים שגיבש משרד הפנים לשם החלת הוראת סעיף 2(ד) לחוק הכניסה לישראל. היא התחייבה שלא לקרוא לחרם על ישראל או ליטול חלק בפעילות BDS בתקופת שהייתה בישראל.