בריחים: בהתקפות מסוג זה התוקף מפעיל מנוף על אחד ממפרקיו של יריבו, ובכך מאלץ אותו להיכנע. בתחרויות ספורטיביות (כגון ג'ו ג'יטסו ברזילאי, UFC, סמבו ספורטיבי ועוד) הבריח מסתיים בכניעה של המוברח, בעוד שבתורות הגנה עצמית ואמנויות לחימה צבאיות (כגון קרב מגע, סמבו צבאי, ג'ו ג'וטסו, אייקידו ועוד) הבריח מסתיים בפריקת המפרק (ראה פריקת כתף) או בשבירתו.
הפיכות: התקפות אלו הן למעשה תרגילים ותנועות שמטרתן מעבר מעמדה נחותה לעמדה עליונה. מעבר כזה יכול להיות מהצד התחתון במאונט לצד העליון בגארד, משליטת צד של היריב לשליטת צד ביריב ועוד.
תסמונת גיליאן בארה
יקותיאל קרן
יקותיאל קרן היה ניצב במשטרת ישראל.
ביוגרפיה.
קרן נולד ב-1909 ועלה לארץ ישראל ב-1922 היה ממתנדבי היישוב לצבא הבריטי בתקופת מלחמת העולם השנייה ושירת כקצין ומפקד סדנה בפלוגת הובלה 179, כולל במהלך הלחימה בצפון אפריקה. כמו כן היה פעיל ההעפלה והברחת אמצעי לחימה לארץ ישראל. לאחר שחרורו שימש עוזרו של ישראל ברנע שהיה מפקדו בפלוגה 179 והיה ממקימי שירות התחבורה של ההגנה.
קרן היה ממייסדי המשטרה בישראל ושימש בה אחד משלושת ראשי האגפים בארגון בדרגת סגן המפקח הכללי. משנת 1950ועד 1970 עמד בראש אגף מנהלה. בין היתר פיקד על סידורי המשטרה במשפט אייכמן.
חיים אישיים.
קרן היה נשוי לעמליה שושני, בתם של מנחם שושני (אחיו של סעדיה שושני) ודבורה קלוזנר (אחייניתו של יוסף קלוזנר).
קישורים חיצוניים.
ראיון עם יקותיאל קרן באתר יוטיוב
E.T. (שיר)
(בעברית: חוצן) הוא סינגל של זמרת הפופ קייטי פרי מאלבום האולפן השלישי שלה, Teenage Dream. השיר יצא לאור לראשונה כסינגל השיווקי השלישי מן האלבום ב-17 באוגוסט 2010, אך אחר כך הוחלט להוציא אותו מחדש, ב-16 בפברואר 2011, בתור הסינגל הרביעי מן האלבום. השיר מבוצע על ידי קייטי פרי וקניה וסט.
הקליפ לשיר זכה להצלחה רבה והוא אחד הקליפים הנצפים ביותר של פרי. בקליפ, פרי היא חיזרית המתרסקת על כדור הארץ ומתאהבת בבן אדם.
רקע וכתיבה.
בדצמבר 2010, כאשר נשאלה קייטי פרי בדף הטוויטר על הסינגל הבא שלה, ענתה פרי כי הוא יהיה "Peacock", אך לבסוף פורסם בדף הפייסבוק שלה כי הסינגל הבא יהיה "E.T.".
השיר יצא בשתי גרסאות, בגרסת הסינגל, שיצא בתאריך 16 בפברואר 2011, משתתף גם הראפר קניה וסט, אף על פי שבגרסת האלבום קטע הראפ אינו נכלל. השיר הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 ובמצעד בניו זילנד. הסינגל הגיע למעמד פלטינה באוסטרליה ולזהב בניו זילנד. הקליפ המצליח של השיר בוים על ידי פלוריה סיגיסמונדי.
מיקומי שיא.
הסינגל הגיע לפסגה במצעד השירים של בילבורד הוט 100, למקום הראשון בקנדה וניו זילנד, ולחמישה הראשונים באוסטרליה, אירלנד ואנגליה.
ג'וואד וויליאמס
השלכת ניומן
הינומה
הִינוּמָה (לעיתים נכתב: הינומא), במובנה המודרני, היא פיסת בד לבן עשוי רשת שקופה או אטומה (טול ), אשר באירופה נהוג לכסות בה את פני הכלה.
היסטוריה.
ההינומה נחבשה לאורך ההיסטוריה. תפקידה ההיסטורי היה בעיקר בעל בסיס דתי, וסימנו ענווה וצניעות, ולעיתים גם יראת כבוד. בימינו, נהוג שכלות חובשות הינומה גם ללא קשר לדת, אלא כמנהג וכחלק מלבוש הכלה.
ברומא העתיקה ההינומה נחבשה כדי להרחיק ולהסתתר מפני רוחות רעות ושדים, ולעיתים הייתה בצבעי להבה.
במאה ה-19, ההינומות היו סימן לבתולים וצניעות, והסרת ההינומה מהכלה הייתה סמל הרשות לבעל להתייחד עם אשתו. בתקופה הוויקטוריאנית בפרט ההינומה סימלה טוהר ומעמד.
בעבר, בעיקר במקרים של שידוך, ההינומה נועדה להסתיר לחלוטין את פניה של הכלה כדי להגן עליה מפני החתן, וכדי שלא יתאכזב או יברח.
בתרבויות מסוימות, קיימת אמונה בה אם החתן יראה את פניה של הכלה הדבר יכול להביא מזל רע, ועל כן הכלה חובשת את ההינומה כדי שלא תיראה עד רגע הנישואין.
ביהדות.
מקור המונח.
המילה נזכרת לראשונה במשנה, כסימן היכר המבדיל בין כלה בתולה לכלה שאינה בתולה:
בתלמוד ניתן הסבר על משתמעות המילה: ().
המפרשים נחלקו על משמעות הפירוש השני. בספר הערוך מוסבר שמדובר בכובע מעלי הדס, שבו הכלה "מנמנמה". פירוש זה מציין מציאות שהייתה באיטליה, מקום מושבו של רבי נתן מרומי, ואפשר לראות קשר בינה לבין כובע הכלה במנהג יהדות תימן, אלא שהוא היה עשוי מפנינים שזורות.
לעומת זאת, רש"י, שחי בצרפת, ציין את מנהג מקומו: (). רבי ישראל ליפשיץ סובר שהמילה "הינומה" מגיעה מהמילה היוונית "הומנס" (ὑμεναιος) שפירושה צעיף.
הרמב"ם מסביר שהינומה היא .
ביהדות אשכנז.
מקור המנהג.
ההינומה שמכסה את פני הכלה המוכרת לנו כיום היא מנהג שנכנס ליהדות אירופה ממנהגי המקומיים, וכמעט שלא היה מוכר בשאר הארצות. לאחר קום מדינת ישראל והתקבצות היהודים אליה מכל הגלויות, התקבל לבוש הכלה האירופאי (שכולל את ההינומה) כלבוש הכלות בעדות השונות.
יש המקשרים את המנהג למסופר במקרא, שכאשר ראתה רבקה את יצחק מרחוק, התכסתה בצעיף.
מנהגים.
בתחילתו, המנהג היה שהכלה מגיעה כבר כשהיא מכוסה, אך בתקופה האחרונה התקבל הנוהג שהחתן הולך אל הכלה כשהוא מלווה בשושביניו, ומכסה את ראשה ופניה בהינומה.
אלקס הרטמן
אלקס הרטמן (נולד ב-1956) הוא עורך דין ישראלי, השותף הבכיר במשרד ש. הורוביץ ושות'
ביוגרפיה.
הרטמן הוא בנו של פרופסור ישראל הרטמן, מדען ופרופסור למיקרוביולוגיה אשר עמד 16 שנים בראש המכון הביולוגי בנס ציונה. הרטמן נולד וגר בתל אביב, נשוי ואב לשלושה ילדים.
למד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים ולאחר שסיים בהצטיינות את לימודיו החל להתמחות במשרד "ש. הורוביץ ושות'". כעבור חמש שנים התקבל כשותף.
בשנים 2001–2003 לימד אתיקה מקצועית של עורכי דין באוניברסיטה העברית בירושלים ובמכללה למינהל. מאז שנת 2006 מעביר את קורס "אמנות הליטיגציה" באוניברסיטת תל אביב.
מספר מדריכים בינלאומיים (European Legal Experts, Chambers, European Legal 500, Which Lawyer) מציינים את הרטמן כאחד מהליטיגטורים המובילים בישראל. תחומי התמחותו הם: משפט מסחרי, בוררויות וליטיגציה מסחרית. ייצג חברות מקומיות וזרות, בנקים ישראליים רבים, חברות ומוסדות פיננסיים בינלאומיים, בתי השקעות, חברות רב-לאומיות, חברות ביטוח גדולות בישראל ובעולם ועוד.
בין השנים 2002–2009 שימש ככונס נכסים על מניותיו של גד זאבי בחברת "בזק". במסגרת הליכי הכינוס, חילק הרטמן כ-4.5 מיליארד ש"ח לנושים ולבעלי החברה וקיבל שכר טרחה בסך 36 מיליון שקל.
בשנת 2009 מונה לבורר על ידי מדינת ישראל בהליך שהתנהל בינה לבין מפעלי ים המלח הנוגע לתמלוגים שהמדינה תבעה.
על פי פרסומים בעיתונות, בשנת 2016 מונה הרטמן כבורר מטעם המדינה בהליך בוררות בינלאומי המתנהל בינה לבין חברת הנפט הלאומית של איראן.
פעילות ציבורית.
בין השנים 1996–2000 כיהן כחבר בדירקטוריון הארגון הבינלאומי לקס מונדי (Lex Mondi) המאגד את משרדי עורכי הדין המובילים בעולם. בשנת 2010 מונה כחבר ועדת התכנים של לקס מונדי.
בשנים 2002–2006 שימש כחבר הוועדה למינוי היועץ המשפטי לממשלה.
בין השנים 2004–2011 שימש כנשיא הארגון הבינלאומי של עורכי הדין והמשפטנים היהודיים, כשלפניו כיהנו בתפקיד זה שופט בית המשפט העליון חיים כהן והשופטת הדסה בן עתו. במסגרת זו, קידם הפורום את פתיחתם של הליכים משפטיים נגד גורמים התומכים בטרור, והגן על המדינה בפורומים משפטיים בינלאומיים שונים. כמו כן בתקופת כהונתו הוקמו לארגון שלוחות בצ'ילה, ארגנטינה וגרמניה.
פעילות בלשכת עורכי הדין.
הרטמן שימש בשנים 2009–2014 יו"ר הוועד המנהל של המרכז לאתיקה ואחריות מקצועית של עורכי דין ע"ש דייוויד וינר
בין השנים 1995–1999 שימש כיו"ר ועדת האתיקה של לשכת עורכי הדין במחוז ת"א והמרכז. לאחר מכן, בין השנים 1999-2003, שימש כיו"ר ועדת האתיקה ארצית וכיו"ר הוועדה לרביזיה בכללי האתיקה המקצועית של עורכי הדין.
סויוז TMA-01M
סויוז TMA-01M היא חללית סויוז ששוגרה לחלל ב-7 באוקטובר 2010 מקוסמודרום בייקונור ונחתה ב-6 במרץ 2011. החללית שוגרה למפגש עם תחנת החלל הבינלאומית כשעל סיפונה 3 אנשי צוות שעתידים להרכיב את המשלחת ה-25 של התחנה - מפקד המשימה אלכסנדר קלרי, ומהנדסי הטיסה סקוט קלי ואולג סקריפוצ'קה. זו הטיסה ה-107 של החללית סויוז מאז טיסה המאוישת הראשונה בשנת 1967, והראשונה בסדרת חלליות המודרניות מסוג TMA-M.
הצוות.
צוות ששוגר:
צוות שחזר:
טומאת היסט
בהלכה היהודית, טומאת היסֶט הוא כינוי לקבלת טומאה על ידי הזזה קלה (נדנוד) של חפץ טמא - הנגרם הן על ידי נשיאה (על אף שלא נגע בחפץ) והן על ידי נגיעה.
מקור המילה.
מקור המילה הוא ככל הנראה בארמית, כתרגום של המילה "משא", שהיא מקור טומאה זו כמוזכרת בפסוק. התרגום ירושלמי מתרגם את הפסוק "והנשא את נבלתם" כוד יוסיט ית נבלתיהון. המילה מופיעה רבות במשניות במסכת זבים.
פרטי הדינים.
המשנה אומרת כי אין עם הארץ בקיאין בטומאה זו. הרמב"ם בפירושו למשנה מנמק כי עם הארץ סבור שההיסט לדבר טמא אינו מטמאו הואיל ולא נגע בעצם חפץ המטמא, ואינם שמים לב שהוא בעצם מין של משא המוגדרת בכתוב "והנשא את נבלתם".
כמו כן, כל חפץ טהור (שהוכשר לקבל טומאה) אשר יזיז הזב נטמא על אף שלא נגע הזב בעצם החפץ.