על פי מודל זה מציבים ציוד הקלטה בכיתה באופן שבו כל תהליך ההקלטה והעריכה מבוצעים באופן אוטומטי. עם תחילת השיעור מפעילים את ההקלטה ובסיומו מפסיקים אותה. מאחר שבדרך כלל מערכות מסוג זה נשלטות באמצעות מחשב, ניתן לתזמן את ההקלטה באופן אוטומטי. המודל של הקלטת הרצאה נועד להנגיש תוכן מתועד באופן ויזואלי. מודל זה קיים כבר שנים רבות ובגלגולים שונים כדוגמת: הטלוויזיה הלימודית או באמצעות שידורי הרדיו של האוניברסיטה הפתוחה. תכליתה של הרצאה מצולמת להעביר תוכן באופן ויזואלי והיא במהותה למידה "ביהביוריסטית" באופיה. הערך המוסף של מדיום זה הוא באפשרות של הצופה לחזור לאחור במידה ולא הבין, לבחור במועד המתאים לצפייה. את כל הציוד הנדרש מתקינים בכיתה באמצעות קיבוע שלו באופן חד פעמי. הרעיון העיקרי הוא להימנע ככל ניתן בהפרעה למרצה או בשימוש בצלם – כך שהמרצה במהלך השיעור אינו מודע בעצם לכך שהוא מצולם.
פתרונות טכנולוגיים כוללים:
יתרונות השיטה:
חסרונות השיטה:
צילום באולפן.
צילום המרצה בחדר בו ניתן לשלב תמונות רקע או שקפים ממחשב (באמצעות מסך רקע ירוק). בחדר בדרך כלל יש מערכת תאורה ייעודית וציוד שמע מקצועי אשר מאפשרים תוצר איכותי מאוד. בדרך כלל אורכו של סרטון יעמוד על 15–30 דקות ויקיף נושא אחד, את עריכת הסרט ניתן לבצע בזמן אמת או לאחר הצילום.
יתרונות השיטה:
חסרונות השיטה:
עריכת הסרט.
תוכנות העריכה הן רבות והמובילה ביניהן היא אדובי פרימייר (Adobe Premier). עם זאת, יצאו לשוק תוכנות רבות אשר נותנות מענה מספק למרבית הצרכים כדוגמת קורל (Corel) וכן וונדרשר (Wondershare). במידה ומדובר בתוכנה המאפשרת עריכה בזמן אמת, ישנן תוכנות ייעודיות מורכבות יותר, כמו תוכנת וימיקס (Vmix) לתפעול, אשר לרוב מיועדות לשימוש על ידי אנשי מקצוע. פרט להיבט הטכני של עריכת הסרט יש לתת את הדעת להיבטים הפדגוגיים. רצוי שלא יעלה על עשרים דקות, יהיה מחולק למקטעים ברורים ועם מבנה והצגה שייצרו עניין לצופה. יש חשיבות רבה להבניה נכונה של הסרט: שילוב של תמונות ושקפים, הדגמות ויזואליות ולא רק הסברים באמצעות דיבור - כל אלה ייצרו עניין ויתנו מענה להיבטים הקוגניטיביים של מגוון רחב של לומדים.
הפצת הסרט.
לרוב יועלה השיעור המוקלט לרשת האינטרנט, חשוב שניתן יהיה להגיע אליו בקלות ולצפות בו בנוחות (כאשר הכוונה היא שניתן יהיה להגיע אליו בקלות דרך הרשת - יש להשקיע בקידום אתרים במנועי חיפוש SEO). הפלטפורמה המובילה כיום להפצת וידאו היא Youtube. אך עם זאת, יכולות הגדרת הפרטיות מוגבלות והשיעור יהיה פתוח לרשת האינטרנט. על מנת לספק קישור לנמענים מסוימים עליהם להיות רשומים לשירות Gmail. פתרון נוסף הוא Vimeo המאפשר הגדרת רמת פרטיות על פי דומיין, כך שרק מתוך אתר ספציפי ניתן יהיה לנגן את הסרט. ישנן גם מערכות אחסון פנים ארגוניות (פרטיות) כדוגמת קלטורה או Macamedia אשר מאפשרות גישה למשתמשים על פי הרשאות ארגוניות, המבוססות על פלטפורמות סטנדרטיות לניהול זהויות, כדוגמת Active Directory. ארגונים אשר חפצים לאפשר גישה לשיעורים שלהם לכל רשת האינטרנט יבחרו בפלטפורמות הפתוחות ואלו המיעדים את הגישה ללומדים שלהם בלבד ישתמשו בפלטפורמות המאפשרות הגבלת גישה על פי הרשאה.
המשפט בגיברלטר
מערכת המשפט בגיברלטר היא מערכת של המשפט המקובל המבוססת כמעט לחלוטין על החוק האנגלי, מלבד מספר שינויים מינוריים המותאמים לאופי המקום.
בתי משפט.
הערכאות הנמוכות הקיימות בגיברלטר הם בית המשפט לערכאה ראשונה, הדומה לבית המשפט של המחוז (County Court) באנגליה וויילס והוא דן בתביעות אזרחיות עד לגובה של 1,000 ליש"ט, בית המשפט לחקירת מקרי מוות (Coroners Court; תפקידו לחקור, לשמוע עדויות ולקבל הכרעות לגבי סיבת המוות) ובית המשפט של הממלכה (Magistrates' Court) הדן בעיקר בתיקים של דיני משפחה ומשפט פלילי.
מתחת לבתי המשפט הללו, ישנם ערכאות נוספות הדנות בתביעות הקשורות לביטוח לאומי, למיסים, לסכסוכי אדמות, למסחר ולדיני עבודה.
בספטמבר 2012 נחנכו מבנים חדשים למערכת המשפט בגיברלטר, על ידי שר המשפטים גילברט ליקודי. הקומפלקס החדש מכיל 7 אולמות משפט; אולם אחד לחקירת מקרי מוות, שניים לבית המשפט של הממלכה וארבעה לבית המשפט העליון.
בית המשפט העליון.
בית המשפט העליון של גיברלטר מורכב משני שופטים - אב בית דין ושופט נוסף הממונה על ידי המושל. בית המשפט העליון שומע תביעות בנושאי משפט אזרחי ופלילי, בהם גם דיני משפחה ומשפט ימי. סמכותו הפלילית דומה לסמכות של בית המשפט של הכתר (Crown Court) וסמכותו האזרחית דומה לסמכות בית המשפט הגבוה לצדק (High Court of Justice). במשפטים אזרחיים יושבים בדין שני שופטים, אך במשפט פלילי מכנסים בנוסף חבר מושבעים.
בנוסף, משמש בית המשפט העליון של גיברלטר כבית משפט ליושר, ובסמכותו להחיל את עקרונות דיני היושר. בית המשפט העליון שומע ערעורים על תיקים שנידונו בבית משפט לערכאה ראשונה ובבית המשפט של הממלכה (Magistrates' court).
מבין אבות בתי הדין הידועים של גיברלטר ניתן למנות את סר ג'יימס קוקרן שכיהן במשרה זו למעלה מ-30 שנים במהלך המאה ה-19. מבין התיקים הידועים שנידונו בבית המשפט ניתן למנות את פרשת הספינה מרי סלסט; על בית המשפט הוטלה חקירת נסיבות היעלמות אנשי הצוות והנוסעים וכן קבלת הכרעה לגבי חלוקת זכויות הרכוש בין הצדדים השונים. אב בית הדין המכהן הוא אנתוני דאדלי; הוא מונה לתפקיד ב-1 בפברואר 2010, והוא הגיברלטרי הראשון המכהן בתפקיד.
בית המשפט לערעורים.
הערכאה הגבוהה ביותר בגיברלטר היא בית המשפט לערעורים. בית המשפט מורכב ממספר אי זוגי של שופטים, אך לכל הפחות שלושה, ואינו דן בתיק לראשונה מבלי שעבר בערכאה נמוכה יותר. אב בית הדין של גיברלטר משמש, מתוקף תפקידו (ex-officio), שופט בבית המשפט לערעורים, מלבד בערעורים על פסיקות שנתן הוא עצמו.
ערכאת הערעורים הגבוהה ביותר עבור תושבי גיברלטר היא הועדה השיפוטית של המועצה המלכותית (The Judicial Committee of the Privy Council) בלונדון, אליה ניתן להגיש ערעורים על פסיקות של בית המשפט לערעורים בגיברלטר.
בית המשפט העליון של גיברלטר
משטרת גיברלטר
למידה ניידת
למידה ניידת (באנגלית M-learning) מוגדרת כלמידה בהקשרים רבים, דרך אינטראקציות חברתיות ושימוש בתוכן, באמצעות מכשירים אלקטרוניים אישיים. צורה של למידה מרחוק כאשר הלומדים יכולים להשתמש בטכנולוגיה חינוכית בעזרת מכשיר קצה נייד במקומות רבים בנוחות מרבית ובזמנם החופשי. ללמידה ניידת יש מגוון תכונות שעשויות לתרום להגדרתה: זה יכול להיות ספונטני, אישי, לא פורמלי, הקשרי, נייד, זמין בכל מקום (זמין בכל מקום) ומתפשט (משולב כל כך עם פעילויות יומיומיות עד שכמעט ולא שמים לב אליו. טכנולוגיות של למידה ניידת כוללות מחשבי כף יד, נגני MP3, מחשבים ניידים, טלפונים ניידים וטאבלטים. למידה ניידת מתמקדת באפשרות הניוד של הלומד, באינטראקציה עם טכנולוגיות ניידות. השימוש בכלים ניידים ליצירת עזרים וחומרי לימוד הופך בימים אלו לחלק חשוב של הלמידה הבלתי פורמלית. למידה ניידת מאפשרת נגישות מכל מקום כמעט ובכך יתרונה הבולט. השיתוף הוא כמעט מיידי בין כל המשתמשים באותו התוכן, מה שמוביל לקבלת משוב וטיפים מיידיים. תהליך פעיל זה הוכיח כי ניתן לשדרג את ציוני הבחינה מאחוזון חמישים לאחוזון שבעים, וחתך את שיעור הנשירה בתחומים הטכנולוגיים ב-22 אחוזים. למידה ניידת מאפשרת התניידות בעזרת המרת השימוש בספרים והצורך בסיכומים עם שימוש במכשירים קטנים, מלאים בתוכן מותאם למידה.
רקע.
יש צורך לדמיין מחדש את הלמידה לעידן הנייד, להכיר בתפקיד המהותי של ניידות ותקשורת בתהליך הלמידה, כמו גם להצביע על חשיבות ההקשר ביצירת משמעות, ואת ההשפעה הטרנספורמטיבית של רשתות דיגיטליות בתמיכה וירטואלית. קהילות שמתעלות מעל מחסומי גיל ותרבות .למידה ניידת שואפת ליצור סביבה ממוקדת לומד המאפשרת ללומדים ללמוד, לחוות, לחקור ולקיים אינטראקציה עם משאבי העולם האמיתי ו/או העולם הדיגיטלי באמצעות מכשירים ניידים או כף יד מכיוון שלמידה ניידת היא תחום מחקר בין-תחומי בעל שם עולמי, הוגדרה באופן שונה על ידי אנשים שונים .
למידה הניידת היא שלוחה של הלמידה, החינוך או תמיכה בלמידה בטלפונים ניידים, מחשבי כף יד או טאבלטים. טכנולוגיה ניידת חדשה, כגון מכשירים מבוססי כף יד, משחקת תפקיד גדול בהגדרה מחדש של האופן בו אנו מקבלים מידע. השיפורים האחרונים בטכנולוגיה הניידת משנים את המטרה העיקרית של מכשירים ניידים מביצוע או קבלה של שיחות לאחזור המידע העדכני ביותר על כל נושא. סוכנויות רבות, כולל משרד הביטחון, המשרד לביטחון פנים, קהילת המודיעין, ואכיפת החוק הן ניצול טכנולוגיה ניידת לניהול מידע.
גישות.
השימוש בלמידה ניידת בצבא הופך נפוצה יותר ויותר בשל עלות נמוכה ניידות גבוהה.
בכיתה.
יישומים המותאמים לכיתה משלבים את השימוש במחשבים, מחשבי כף יד, טלפונים חכמים מערכות הצבעה (כגון קליקרים) עם משאבים מסורתיים (Tremblay 2010).
פוטנציאל הלמידה הנייד רבה: היא מגבירה את מעורבות הלומדים והן הרצון ללמידה. למידה ניידת מסייעת בהקניית מיומנויות חדשות, מעבירה מידע רב בזמן אמת ובן היתר מאפשרת למידה בכיתה מה שלא היה נהוג בעבר, התלמידים יכולים לבדוק בעצמם את החומר הנלמד בשיעור, לצפות בסרטים, סרטונים, לענות על שאלות בזמן אמת.