באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) זכתה וילסון בשתי מדליות, זהב וכסף במשחי שליחות לאחר ששחתה בשלבי המוקדמות. מדליית זהב, במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי לאחר ששחתה בשלב המוקדמות וקבעה ביחד עם חברותיה שיא אולימפי חדש של 3:32.39 דקות. כשחיינית ראשונה היא קבעה תוצאה של 54.11 שניות. מדליית כסף, במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב, כשחיינית גב היא שחתה את משחה הגב בתוצאה של 59.38 שניות. נוסף לכך, היא סיימה במקום שמיני במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 59.23 שניות. בשלב חצי הגמר היא ניצחה את המקצה שלה בתוצאה של 59.03 שניות ועלתה רביעית למשחה הגמר.
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביולי 2017 זכתה וילסון בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי לאחר ששחתה בשלב המוקדמות, כשחיינית שנייה היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 53.94 שניות. מדליית ארד, במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:48.51 דקות, אחרי ארצות הברית (7:43.39 דקות) וסין (7:44.96 דקות), כשחיינית ראשונה היא קבעה תוצאה של 1:57.33 דקות.
שיאנית עולם.
באליפות העולם שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית ביולי 2019 זכתה וילסון ב-4 מדליות, 2 זהב ו-2 כסף. מדליות זהב, במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי ביחד עם אריארן טיטמוס, בריאנה תרוסל ואמה מקיאן בשיא עולם חדש של 7:41.50 דקות, לפני ארצות הברית (7:41.87 דקות) וקנדה (7:44.35 דקות). כשחיינית שנייה היא שחתה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:56.73 דקות, בשלב המוקדמות היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:56.46 דקות. ביתר המדליות היא זכתה לאחר ששחתה בשלב המוקדמות. מדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי, כשחיינית שלישית היא שחתה את סגנון החופשי ב"זינוק שליחות" בתוצאה של 53.90 שניות ומדליות כסף, במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב כשחיינית רביעית היא שחתה את סגנון החופשי ב"זינוק שליחות" בתוצאה של 53.48 שניות ובמשחה שליחים 4x100 מטר משולב חופשי, כשחיינית רביעית היא שחתה את סגנון החופשי ב"זינוק שליחות" בתוצאה של 53.22 שניות.
אירופאים בסין בימי הביניים
בהתבסס על ראיות טקסטואליות וארכאולוגיות, מקובל לחשוב שאלפי אירופאים חיו בסין הקיסרית בתקופת השלטון המונגולי. אלה היו אנשים ממדינות אירופאיות נוצריות, בתקופת ימי הביניים המאוחרים, שביקרו, סחרו או ביצעו פעילות מיסיונרית בסין. התהליך התרחש בעיקר במחצית השנייה של המאה ה-13 ובמחצית הראשונה של המאה ה-14, במקביל לשלטון האימפריה המונגולית בחלק גדול מאירואסיה. המונגולים קשרו את אירופה עם שליטתם בסין בתקופת שושלת יואן (1271–1368). לאימפריה הביזנטית שמרכזה באנטוליה, היו קשרים נדירים של התכתבות עם שושלות טאנג, סונג ומינג בסין. גם מדינת האפיפיור שלחה כמה מיסיונרים ומשלחות אל המונגולים ואל חאנאבליק, בירת שושלת יואן המונגולית. למגעים אלה עם המערב קדמו קשרים נדירים בין הסינים בתקופת האן לבין היוונים או הרומאים.
מיסיונרים וסוחרים אירופיים סיירו ברחבי האזור המונגולי במהלך תקופה המכונה על ידי היסטוריונים "השלום המונגולי". הנוסע האירופי המפורסם ביותר בסין בתקופה זו היה מרקו פולו, וקדמו לו אביו ודודו ניקולו ומפאו פולו. ייתכן שהתוצאה הפוליטית החשובה ביותר של מגעים אלה ושל הסחר המוגבר הייתה הברית הפרנקו-מונגולית, אם כי האחרונה מעולם לא התממשה באופן מלא, לפחות לא באופן עקבי.
חידוש שושלת מינג ב-1368 על ידי סינים ממוצא האן הוביל להפסקת תנועת הסוחרים האירופים והמיסיונרים שחיו בסין. קשר ישיר עם האירופים לא חודש עד הגילויים הפורטוגזים ופעולות המיסיונרים הישועים שהגיעו לחופים הדרומיים של סין ב-1510, במהלך עידן התגליות.
מרקו פולו כתב תיאור של מסעותיו, וכך גם עשה אורדוריק מפורדנון והסוחר פרנצ'סקו בלדוצ'י פגולוטי. בחאנאבליק הוקמה הכנסייה הרומית על ידי ג'ובאני ממונטקורבינו, שלימים הוחלף על ידי ג'ובאני דה מריניולי. אחרים כמו ג'ובאני מפיין קרפיני, ויליאם מרוברוק נסעו למונגוליה. רבן בר סאומה היה דיפלומט הראשון מסין שהגיע לחצרות המלכותיות של הנצרות במערב.
העת העתיקה.
לפני המאה ה-13 לספירה, היו מקרים נדירים של אירופאים שהגיעו לסין או של סינים שהגיעו לאירופה. ישנם עדויות ארכאולוגיה של קשרים בין יוון העתיקה לאגן טרים באסיה עוד מהתקופה ההלניסטית. בבית העלמין בסמפול (במחוז לופ, שינג'יאנג), נבדקו קברים מהשנים 217 לפני הספירה עד 283 לספירה. דנ"א מיטוכונדריאלי וניתוח של שרידי האדם גילה קרבה גנטית בין השרידים שם לעמים מהקווקז, ואזור הים התיכון. מתוך דיווחים היסטוריים ידוע שאלכסנדר הגדול, עודד את חייליו ואת מפקדי צבאו להינשא לנשים ממקומיות. כתוצאה מכך למלכים המאוחרים של האימפריה היוונית היה רקע מעורב אתני - פרסי - יווני.
ההשפעה היוונית הגיע עד לאגן טארים באותה העת. הדבר אושר על ידי גילוי שטיח הסמפול, בצמוד לציורו של חייל כחול עיניים, אולי יווני. כמו כן ידוע כי עמים הודו-אירופיות התיישבו באגן טארים לפני שנכבש על ידי אנשי האן הסיניים בתקופת שלטונו של הקיסר וו מהאן (141–87 לפני הספירה). הדיפלומט של הקיסר וו, ג'אנג קיאן, הביא דיווחים על מורשת יוונית הלניסטית באזור זה.
עוד הוצע כי חיילי הטרקוטה (פסלים המתארים את צבאותיו של צ'ין שי הואנג, הקיסר הראשון של סין; מתוארך ל ~ 210 לפני הספירה), באזור שיאן במחוז שאאנשי, נוצר בהשראת אמנות פיסולית הלניסטית, השערה גרמה למחלוקת מסוימת.
החל בעידן אוגוסטוס (27 לפני הספירה - 14 לספירה), הרומאים, כולל סופרים כמו פליניוס הזקן, הזכירו קשרים עם הסרים, שאותם הם זיהו כמפיקי משי במזרח אסיה הרחוקה. אלה יכולים היו להיות סינים או אולי מספר עמים מתווכים בעלי רקע אתני שונה לאורך דרך המשי ממרכז אסיה וצפון מערב סין.
לאחר מכן, הייתה שורה של משלחות רומאיות בסין, שנמשכו מהמאות השנייה עד השלישית לספירה, כפי שתועדו במקורות סיניים. בשנת 166 לספירה נכתב כי הרומאים הגיעו לסין מהים הדרומי והגישו מתנות לחצר של הקיסר הואן מהאן (146–168 לספירה), בטענה כי הם מייצגים את הקיסר הרומי מרקוס אורליוס אנטונינוס (161-180 לספירה.) קיימת השערה שאלה היו סוחרים רומאיים ולא דיפלומטים רשמיים.
מדליוני זהב רומיים מימי אנטונינוס פיוס ובנו המאומץ של מרקוס אורליוס נמצאו סמוך לעיר הו צ'י מין. ישנו רמז על פעילות קודמת יותר - קערת זכוכית רומית שנחשפה בקבר מגואנגזו (על חופי ים סין הדרומית) המתוארכת למאה ה-1 לפנה"ס. בנוסף נמצאו ממצאים מהים תיכון בתאילנד, אינדונזיה, ומלזיה. הגאוגרף היווני-הרומי תלמי כתב על עיר נמל בחצי האי של מלאיה, שהתגלתה על ידי מלח יווני בשם אלכסנדר. מטבעות רומיים נמצאו בסין.
האימפריה הביזנטית.
ההיסטוריון היווני הביזנטי פרוקופיוס כתב כי שני נזירים נוצריים נסטוריים חשפו בסופו של דבר כיצד נוצר משי. בעקבות הגילוי הזה, נשלחו מרגלים על ידי הקיסר יוסטיניאנוס הראשון (527-565) בדרך המשי מקונסטנטינופול לסין ובחזרה, לגנוב את ביצי תולעי המשי. הדבר הביא לייצור משי בים התיכון, במיוחד בתראקיה, בצפון יוון, והעניק לאימפריה הביזנטית מונופול על ייצור המשי באירופה של ימי הביניים. ההיסטוריון הביזנטי תיאופילקט סימוחאטה, שכתב בתקופת שלטונו של הרקליוס (610–641), העביר מידע על הגאוגרפיה של סין וציין כי סין חולקה בעבר פוליטית לאורך נהר היאנגצה לשתי מדינות נפרדות.
הסינים מזכירים מספר משלחות שנעשו על ידי פו לין (כלומר האימפריה הביזנטית), החל משנת 643. המלך בודולי (הוא הקיסר קונסטנס השני) שלח אל הקיסר טאיזונג של טאנג, מתנות כגון זכוכית אדומה. הרשימות ההיסטוריות האלה, סיפקו גם תיאורים של קונסטנטינופול, חומותיה, וכיצד היא נוסדה ערביי חליפות אומיה, ואיך מושל סוריה הפך לח׳ליף. מתוך רשומות סיניות ידוע כי מיכאל השביעי דוקס של לין פו שיגר משלחת דיפלומטית אל שושלת סונג בסין, שהגיעה בשנת 1081, בתקופת שלטונו של הקיסר סאן זונג.
סוחרים.
על פי ספר הדרכים והממלכות מהמאה ה-9 מאת אבן ח׳ורדאדבה, סין הייתה יעד ליהודים רדהנים שקנו נערים, עבדים וסריסים עבור אירופה. בתקופת סונג שלאחר מכן הייתה גם קהילה של יהודים בקאיפנג בסין. הספרדי, בנימין מטודלה היה נוסע יהודי מהמאה ה-12, שבספרו מסעות בנימין ישנם תיאורים מלאי חיים של אירופה, אסיה ואפריקה, שקדמו במאה שנה לתאורים של מרקו פולו.
פולו, סוחר מהמאה ה-13 מרפובליקה של ונציה, מתאר את מסעותיו לסין אל שושלת יואן ולחצרו של השליט המונגולי קובלאי חאן, יחד עם המסעות הקודמים שביצעו ניקולו ומפאו פולו, אביו ודודו. במסעו חזרה לפרס מסין, בשנת 1291, אמר מרקו פולו כי ליווה את הנסיכה המונגולית קוקוצ'ין לקראת נישואיה המיועדים לארגון, שליט האילחנת המונגולי, אך במקום זאת התחתנה עם בנו רזאן בעקבות מותו הפתאומי של הראשון. [63] הסיפור שלו אושר על ידי ההיסטוריון הפרסי בן המאה ה-14 רשיד א-דין המדאני.
מרקו פולו תיאר במדויק מאפיינים גאוגרפיים של סין כמו התעלה הגדולה. תיאוריו המפורטים והמדויקים של ייצור המלח מאשרים שהוא היה בסין. מרקו תיאר מחצבות מלח בגבעות ככל הנראה ביונאן, ודיווח כי בהרים "האלה ... אין אף אחד מכספי הנייר של החאן הגדול, אלא משתמשים במקום כסף במלח ... יש להם מלח שאותו הם מרתיחים ומכניסים לתבנית ... "