אף על פי שפוליס אינם מסכימים להתערב, פלג המכונה "ברהמינים" (המורכב ממדענים ואקדמאים שאוספים ספרים מהספרייה שלמעלה), פונה לארטיום. הם מציעים פתרון לאיום של האפלים בתמורה לעזרתו של ארטיום בהשבת ספר קדוש, מכיוון שהם מאמינים בכוחו. ארטיום עולה אל פני השטח עם מלניק וברהמין צעיר בשם דניאל. הם נכנסים לספריה ומותקפים על ידי 'הספרנים', יצורים מוטנטים שגרים בה. דניאל נפצע אנושות, אך לפני שמת, נותן לארטיום את שכרו בכל מקרה. זוהי מעטפה המכילה הוראות למגוש טילים מתפקד. ארטיום ומלניק בורחים ללא הספר ונכנסים שוב למטרו ומגיעים לתחנת קייב. מלניק עוזב את ארטיום בתחנה בזמן שהוא הולך לאסוף תגבורת, אך בזמן שהוא נעדר, ארטיום מסתבך בחיפוש אחר ילד נעדר. ארטיום ואבי הילד נחטפים על ידי שבט קניבלים הסוגדים ל'תולעת הגדולה'. הם מחולצים על ידי מלניק וחוליית לוחמים והם בורחים למטרו-2, מערכת מנהרות סודית המובילה לאתר טילים.
הצוות עובר בתחנת המטרו המובילה לקרמלין, המכיל נשק ביו-מוטנטי שמנסה להפנט ולבלוע אותם. כמה מהלוחמים נהרגים, אך לא לפני שהם מפוצצים מכל דלק כדי להסיח את דעת הנשק החי. רוב הקבוצה ניגשת אל פני השטח ואל מגוש הטילים, ואילו ארטיום מלווה חזרה דרך המטרו כדי שיוכלו לספק קואורדינטות למקום מתאים יותר, מגדל אוסטנקינו. בדרך הם נעצרים בתחנת VDNKh שכמעט נכבשה על ידי "האפלים". לאחר איחוד קצר עם סוחוי, ארטיום מגיע למגדל והצוות שלו מזין באתר הטילים את מיקומה של כוורת האפלים. כמוהם, לארטיום יש חזון המתייחס לחלומות והסיוטים שעבר עליו. האפלים ניסו ליצור קשר, ולא הצליחו לתקשר עם הניצולים האנושיים במטרו בצורה משמעותית, לפני שהם מוצאים את ארטיום. ארטיום מעריך מחדש את התנהגותם ומבין שמה שנראה כתוקפנות היו למעשה ניסיונות ליצור קשר, שרק נתקלו באלימות. כאשר ארטיום מבין ששני הגזעים יכולים לשתף פעולה, הטילים נופלים והאנשים האפלים נהרגים. בהבנה שהאפלים נהרגו לשווא, ארטיום קורע את מסכתו וחוזר הביתה בבכי.
פרסום.
הספר הופיע לראשונה באופן מקוון בשנת 2002 ובהמשך הפך לניסוי אינטראקטיבי, שצייר אלפי קוראים מרחבי רוסיה ומחוצה לה. בשנת 2005 הוא הודפס על ידי הוצאת Eksmo והפך לרב מכר בפריסה ארצית ועולמית. המהדורה האנגלית יצאה ב-18 במרץ 2010 כדי לחפוף לשחרור העיבוד למשחק הווידאו של הרומן.
ביקורת והכרה.
עד שנת 2010 נמכרו ברוסיה בלבד יותר מ-500,000 עותקים של "מטרו 2033". למעלה משני מיליון איש קראו את הספר באתר הרשמי שלו עוד לפני שהוא פורסם בדפוס. זכויות הוצאת ספרים זרות נמכרו לעשרות מדינות. בשנת 2007 זכה גלוכובסקי בפרס העידוד של אגודת המדע הבדיוני האירופית יורוקון עבור "מטרו 2033".
המשכים.
רומן ההמשך "מטרו" 2034 של גלוקובסקי ראה אור בשנת 2009, ואחריו "מטרו 2035" בשנת 2015. בנוסף, סופרים רבים אחרים פרסמו עשרות כרכים כחלק מהיקום של "מטרו 2033"; פורסמו סיפורים קצרים וכמה מחברים יצרו יקומים מחתרתיים אישיים משלהם הממוקמים בתחנות רכבת תחתית אחרות.
עיבודים.
משחק וידאו.
משחק הווידאו "Metro 2033", שפותח על ידי אולפן 4A Games באוקראינה, יצא ברחבי העולם בשנת 2010. גלוכובסקי אמר שהוא בחר בעיבוד משחקי וידאו על פני סרט שכן זה נתן לו יותר חופש אמנותי. שני משחקי המשך שפותחו גם על ידי 4A Games הם "" ו-"Metro Exodus", יצאו בשנים 2013 ו-2019.
עיבוד קולנועי.
החל מנובמבר 2010, גלוכובסקי ניהל שיחות עם אולפנים ומפיקים בהוליווד למכירת זכויות הסרט. עד 2012, MGM החזיקה בזכויות המסך מטרו 2033 ושכרה את סקוט פרייז'ר "פאביטו" לכתיבת התסריט. מארק ג'ונסון היה אמור להפיק. עם זאת, ההפקה בוטלה והזכויות הוחזרו לגלוכובסקי לאחר שסירב לאפשר אמריקניזציה של העלילה, כך שהסרט יתרחש בוושינגטון במקום במוסקבה. בדצמבר 2018 הסביר גלוכובסקי: "בוושינגטון הבירה הנאצים לא עובדים. קומוניסטים לא עובדים בכלל והאנשים האפלים לא עובדים. וושינגטון הבירה היא עיר שחורה בעצם. זה בכלל לא הרמיזה שאני רוצה [עם האפלים], זו מטאפורה של שנאת זרים כללית, אבל זו בכלל לא הערה על אפרו-אמריקאים."
לבסוף, ב-23 באוגוסט 2019 הודיע גלוחובסקי כי העיבוד הקולנועי לרומן יגיע בינואר 2022. הסרט החדש מופק בשיתוף פעולה עם ТНТ-PREMIER Studios וערוץ TV3. למפיקי הסרט מונו יבגני ניקישוב וואלרי פיודורוביץ', סנטרל פרטנרשיפ משמשת כחברת הפצה בעוד גזפרום מדיה תממן את ההפקה, שצילומיה יחלו בשנת 2020 והסרט מתוכנן לצאת לאקרנים ב-1 בינואר 2022. במאי 2021, נודע כי יציאת הסרט נדחתה לינואר 2024.
פיזור הדעת
פִּזּוּר הַדַּעַת (או פיזור נפש) הוא מצב של חוסר קשב, מוסחות, שכחנות ובלבול, אשר יכול לבוא לידי ביטוי בתחושה הפנימית של האדם, או בהתנהגותו החיצונית.
פיזור הדעת הוא ההפך מיישוב הדעת, אשר מתייחס למצב של יציבות נפשית או רגשית המאפשרת לשמור על איזון או ראייה צלולה של רגעי ההווה, במיוחד במצבים קשים.
פיזור דעת בתרבות ובאמנות.
נפילות קשב קצרות המאפיינות את פיזור הדעת הן חלק מחיי היום יום האנושיים. בהתאם לכך פיזור הדעת מקבל ביטוי בתרבות, באמנות וביצירה. בין היתר הוא יכול להיות מוצג באמצעות דמויות שפיזור הדעת הוא מאפיין דומיננטי ומזהה שלהן. כמו למשל דמות "הפרופסור המפוזר".
הפרופסור המפוזר מוצג בדרכים שונות במגוון יצירות. כמו למשל דוק בראון מטרילוגיית סרטי "בחזרה לעתיד". דוק בראון מגולם על ידי השחקן כריסטופר לויד. בסרטים אלו בראון הוא הממציא של מכונת זמן, אותה בנה ממכונית ספורט מדגם דלוריאן DMC-12.
לאופולד סטוקובסקי ואלברט איינשטיין שימשו השראה רופפת לעיצוב המראה של הדמות וגינוניה. בשנת 2008, ד"ר אמט בראון נבחר על ידי המגזין אמפייר במקום 76 ברשימת דמויות הקולנוע האהובות ביותר מכל הזמנים.
דוגמה נוספת לפרופסור המפוזר היא דמותו של יוברט ג'. פארנסוורת' שהוא דמות בדיונית של מדען וממציא בסדרת האנימציה פיוצ'רמה. בעליה הזקן במיוחד של חברת "פלאנט אקספרס" - חברת המשלוחים בה עובדות הדמויות הראשיות ובהן הדוד רבא-רבא-רבא-וכן-הלאה (ובנוסף קרוב המשפחה החי היחיד) שלו, פיליפ ג'יי פריי.
פיזור הדעת מוצג בצורה בולטת ומרכזית גם בדמותו של המפוזר מכפר אז"ר מספרה של לאה גולדברג.
תפקודי הקשב והזיכרון בשעת פיזור הדעת.
נפילות קשב או כשלים בתשומת הלב (Lapses of attention), כמו גם כשלי הזיכרון, המאפיינים מצבים של פיזור דעת, הם התרחשויות שכיחות בחיי היום יום.
בהתאם לכך, אנשים השרויים במצב של פיזור דעת נוטים להראות "חורים" או פערים בזיכרון שמקשים עליהם לשחזר את האירועים האחרונים שהתרחשו סביבם.
חלק מהקשר בין נפילות הקשב לכשלי הזיכרון, יכול להיות מוסבר על ידי שגיאות קוגניטיביות המיוחסות לכשלים בתשומת הלב.
פגיעה בזיכרון נוצרת גם בשל פגיעתם של קשיי הקשב בסוגים השונים של מאגרי הזיכרון כגון זיכרון העבודה, אשר מקושר לזיכרון לטווח קצר, שממנו המידע הנקלט מהסביבה מועבר לזיכרון לטווח ארוך לצורך אחסון קבוע ויציב.
מגוון ההשלכות האפשריות של פיזור הדעת.
ההשלכות של פיזור הדעת יכולות להשתנות בעצמה ובתדירות שלהן.
עוצמת ההשלכות.
לפיזור הדעת יכולות להיות השלכות ברמות חומרה שונות. במקרים רבים, פיזור הדעת יוצר חוסר נוחות או אי נעימות. כמו למשל: בזבוז זמן בניסיון איתור של חפץ המונח בשדה הראייה או שכחה של המוצרים הנדרשים בעת הקנייה במכולת. עם זאת, גם להפרעות מזעריות בתפקודי הקשב והזיכרון עלולות להיות השלכות הרסניות. זאת משום שפיזור הדעת עלול לגרום גם לטעויות או לתאונות מסכנות חיים, כמו למשל - בזמן נהיגה, תפעול של מכונות גדולות, ביצוע של פרוצדורות רפואיות וכו.
תדירות ההשלכות.
על פי רוב המונח "פיזור הדעת" אינו משמש כאבחנה פורמלית בעולם המקצועי, אלא לתיאור חוויה יום יומית בחיי האדם.
עם זאת, גם כשלי קשב קטנים במהלך חיי היום יום עלולים לפגוע במצב הרוח של האדם ואף להוביל לבעיות רגשיות חמורות יותר.
לכן, פיזור הדעת נחשב ללקות כאשר הוא מתרחש בתדירות גבוהה מאוד .
גורמים.
יהיה עיסוקו של האדם אשר יהיה - תמיד ישנם גירויים חיצוניים או אינטרסים אחרים המתחרים במשיכת תשומת ליבו. אם הם מצליחים למשוך את תשומת ליבו של האדם, אז הוא נהיה מפוזר וכל דבר שמפנה את שומת ליבו מהעניין שבו הוא עוסק נקרא גורם מפזר.
ברמה הקוגניטיבית, זיכרון העבודה מאחסן מידע המופנה לעיבוד ומשמש לביצוע פעולות קוגניטיביות.
ניתן להתייחס לזיכרון העבודה כאל תהליך מנטלי פעיל, שבו גירויים או ייצוגים פנימיים מאוחסנים בצורה מקוונת נגישה וזמינה “on-line”, כדי למנוע דעיכה זמנית או פלישה של מסיחים או גירויים מתחרים הנמצאים מחוץ למוקד הקשב הנוכחי.
באופן זה, זיכרון העבודה מאפשר לאדם להחזיק מידע במודעות ולהשתמש בו כדי להנחות את אופן הפעולה שלו.
עם זאת, לזיכרון העבודה יש קיבולת מוגבלת והוא יכול להכין רק כמות קטנה של מידע ברגע נתון. אצל מרבית בני האדם זיכרון העבודה יכול להכיל כשבע יחידות מידע, כאשר הקשב הוא אחד הגורמים המשפיעים בצורה משמעותית על קיבולת זו. זהו למעשה צוואר הבקבוק של החשיבה האנושית.
בעקבות זאת, חוטי מחשבה המונחים על ידי גורמים פנימיים וחיצוניים מתחרים ללא הרף על מקומם במרחב העבודה הגלובלי, אשר מייצג את החשיבה המודעת המתרחשת באמצעות זיכרון העבודה.
זו הסיבה לכך שנדידת מחשבות עלולה לפגוע בביצוע של משימה, באופן דומה לגירויים מסיחים מהסביבה החיצונית.
למעשה, פעולתם של גורמי פיזור פנימיים כמו פחד, כעס, שעמום, עייפות או מחשבות מעניינות שאין להן קשר אל העניין עצמו, חזקה יותר מאשר גורמי הפיזור החיצוניים שהשכיחים בחיי היום יום.