השירים זכו להצלחה גדולה במצעדים (כשבכל המצעדים השבועיים והשנתיים בהם השתתפו הגיעו לעשירייה הראשונה), זכו לתוארי זהב ופלטיניום במספר מדינות, ואף נבחרו למקום ה-375 ברשימת 500 השירים הגדולים של המגזין "רולינג סטון". החלק השני ("part 2"), הידוע גם בשם "We don't need no education", זכה להצלחה רבה במיוחד. בשיר הועלתה טענה לפיה מערכת החינוך היא משתקת ומונעת מהילדים יצירתיות וחופש מחשבה.
הלהקה מתחה בשיר זה ביקורת חריפה על מערכת החינוך. הוא בוצע על ידי מקהלת בית ספר בשירה "רובוטית", בהתאם למילות השיר. במיוחד נודע ממנו הפזמון:
השיר נודע גם בווידאו קליפ מתוך הסרט "פינק פלויד - החומה", בו בין השאר מוצג תלמיד המושם ללעג בפומבי על ידי מורו, משום שכתב שירה במהלך שיעור הכולל שינון בלבד, הצגת התלמידים כחלק מפס ייצור שגורם לכולם להיות אחידים, התמרדות של התלמידים ולבסוף טחינתם והפיכתם לבשר. כל אחד מהחלקים מתאר חלק בחייו של פינק גיבור הסרט: חלק 1 – העלאת זיכרונותיו של פינק בילדותו; חלק 2 – הסבל של פינק בבית ספרו מפני שהוא והתלמידים סבלו מאי חינוך; חלק 3 – הידרדרותו של פינק לסמים. שלושת החלקים יחדיו נמשכים 8 דקות.
משולם עמית
משולם עמית (נולד ב-1935) הוא ניצב בדימוס במשטרת ישראל, כיהן כמפקד משמר הגבול.
קורות חייו.
ב-1963 התגייס למשמר הגבול ושירת כמפקד מחלקה. בשנים 1964-1966 שירת באתיופיה במסגרת צוות ההקמה של המשטרה המקומית. לאחר שובו לישראל שירת כסגן מפקד פלוגה ח', מפקד פלוגה ח', מפקד פלוגה י"ג, קצין הדרכה וקצין מבצעים. לאחר לימודים בפו"ם מונה ב-1974 לסגן מפקד מחט"ב בדרגת סגן-ניצב, בשנים 1975–1978 שירת כראש מחלקת הדרכה במטה הארצי, החל מאוגוסט 1976 בדרגת ניצב משנה. ב-1978 קודם לדרגת תת-ניצב ומונה לעוזר ראש אג"ם במטה הארצי, ב-1981 מונה למפקד מרחב הנגב ובשנים 1981-1985 כיהן כמפקד מרחב חיפה. ב-1985 מונה לראש אגף מבצעים בדרגת ניצב. בין השנים 1989 - 1993 פיקד על משמר הגבול.
לאחר פרישתו מפיקוד על משמר הגבול היה בין השנים 1994 - 1999 נציג בוועדה העירונית לענייני חינוך, תרבות וספורט מטעם סיעת "ירושלים מלוכדת" בראשות ראש העיר אהוד אולמרט. בבחירות בשנת 1996 הוצב במקום השלישי ברשימת מולדת לכנסת, אולם מולדת זכתה רק בשני מושבים והוא לא נכנס לכנסת.
חיים אישיים.
עמית נשוי לסופרת גלילה רון־פדר-עמית.
עימותי לינקולן דאגלס
חוות הנוער הציוני
חוות הנוער הציוני ע"ש ד"ר ישראל גולדשטיין, היא כפר נוער שהוקם בשנת 1949 בין השכונות קטמון, רסקו וגבעת אורנים, למרגלות מנזר סן סימון בירושלים. כפר הנוער, המשתרע על שטח של כ-60 דונם, כולל בית ספר ופנימייה.
בריכת השחייה שבכפר, שהייתה מהראשונות בירושלים, משמשת את הפועל ירושלים, המפעיל בה מרכז מצוינות בספורט ובריכה ראשית לאימונים ולתחרויות.
היסטוריה.
את החווה הקים זאב שיקלר, שלחם באזור במלחמת העצמאות, ככפר נוער לעולים בעליית הנוער. שיקלר הציע את המקום לד"ר ישראל גולדשטיין, שהיה גזבר הסוכנות היהודית באותה עת; ולמשה קול, מתנועת הנוער הציוני, שהיה פעיל בעליית הנוער ויזם באותה עת הקמת כפרי נוער לפליטי השואה. האזור היה רחוק ממרכז העיר ולא מיושב בתקופה זו. החווה נחנכה בינואר 1950.
הקמת החווה הייתה במסגרת מפעל כפרי הנוער "יסודות" של הנוער הציוני, תנועת הנוער של המפלגה הפרוגרסיבית (שהפכה ב-1965 לתנועת ליברלים עצמאיים). שנים שימש בית התרבות של החווה כבית התרבות של הליברלים העצמאיים בירושלים.
בתחילת דרכה התבססה החווה על עבודה חקלאית, אך לאחר זמן קצר הוקמו בה סדנאות אומנות, תפירה, נגרות ואף מגמה לשענות, בעוד החקלאות נזנחה. חלק מהמורים ומהמדריכים התגוררו בחווה, יחד עם התלמידים.
במהלך שנות קיומה קלטה הפנימייה, בנוסף לעולים, גם ילדים משכונות מצוקה ומעיירות פיתוח, ושילבה אותם בלימודים בבית הספר יחד עם תלמידים מירושלים. החווה הייתה חלוצה בקליטת עולי איראן, שנמלטו מהמהפכה האיראנית ב-1979, וקליטת עולי ברית המועצות לשעבר בשנות ה-90.
בדצמבר 2018 נקבע כי חוות הנוער תשיב 19 דונם לרשות מקרקעי ישראל לטובת בנייה של שכונת מגורים בת 316 יח"ד ב-6 בניינים. במסגרת ההסכם שנחתם תממן הרשות את העתקת פעילות המשתלה שתפונה אל תוך שטח כפר הנוער. החלטה דומה בנוגע להעברת השטח מחוות הנוער למדינה התקבלה במועצת מקרקעי ישראל בנובמבר 1969, אך היא לא יושמה במשך כמעט 50 שנה.
פעילות חינוכית.
בכפר הנוער פנימייה ל-400 בני נוער, חטיבת ביניים ותיכון הכוללים כ-200 תלמידים מירושלים ומסביבותיה. מרבית בני הנוער בכפר הם עולים חדשים וותיקים כולל כ-100 ילדי נעל"ה (נוער עולה לפני הורים), במסגרת המינהל לחינוך התיישבותי.
בנוסף, משולבים בכפר גם בני נוער הלוקים באוטיזם. הכפר מארח גם קבוצות מארצות הברית ומאוסטרליה, המגיעות ללמוד בישראל מספר חודשים.
החווה עוסקת בהקניית ערכים יהודיים–ציוניים, ומתן כלים לקליטת העולים בישראל. בכפר תוכניות העשרה רבות בתחומי הספורט, המוזיקה, האמנות, המדעים, המחשבים ועוד.
מסלולי הלימודים בחווה כוללים מסלול עיוני הומני (ספרות, קולנוע, תקשורת ועוד), מסלול ריאלי (פיזיקה, כימיה, מחשבים ועוד), מגמת ספורט הכוללת שחייה, סיף, כדורגל ועוד, מגמת ריקוד ומגמת חקלאות.
החווה זכתה בשנת הלימודים תשע"א בפרס החינוך של המינהל לחינוך התיישבותי במשרד החינוך בקטגוריה של כפרי נוער.
פונקציה חח&quot;ע ועל
אדוארד מורלי
אדוארד מורלי (באנגלית: Edward Williams Morley; 29 בינואר 1838 - 24 בפברואר 1923), כומר ופיזיקאי אמריקאי יליד ניו ג'רזי.
למד במקביל לימודים מתקדמים במדע ובתאולוגיה. בשנת 1868 הוסמך לכמורה. שנה מאוחר יותר מונה לפרופסור לפיזיקה במכללת וסטרן ריזרב באוהיו. בשנת 1906 פרש מן המכללה.
מורלי ערך ניסיונות רבים בגזים שונים, כדי למדוד את הצפיפות ואת המסה האטומית שלהם.
יחד עם אלברט אברהם מייקלסון ערך את "ניסוי האתר" המפורסם כניסוי מייקלסון-מורלי.
מורלי היה הנשיא של החברה האמריקאית לכימיה (משנת 1899). בשנת 1907 הוא קיבל מדליית דייווי מהחברה המלכותית.
שמואל רוזנווסר
אי-שוויון כלכלי
אי-שוויון כלכלי מתייחס להבדלים בבעלות על נכסים ובהכנסה בין פרטים וקבוצות בתוך חברה מסוימת, או בין אומות. טבעו, סיבותיו וחשיבותו של האי-שוויון נמצאים בדיון רחב ומתמשך. לגבי משמעות המונח שוויון כלכלי מתקיים ויכוח - האם מדובר בשוויון הזדמנויות או שוויון בתוצאות. אחד התוצאות של אי-שוויון כלכלי הוא אי-שוויון בדיור.
מדידת אי השוויון הכלכלי בין אנשים שונים או בין קבוצות שונות באוכלוסייה מתבצעת בצורה הטובה ביותר בתחומי מדינה אחת בלבד, בשל קיומם של גורמים המשתנים ממדינה למדינה ונוטים לטשטש את ההשוואות בין הכנסות של אנשים ממדינות שונות. קיימים מדדים מספריים שונים לאי השוויון הכלכלי אשר משווים את הרווחה ואת מספרם של העשירים מול זה של העניים. אחת הדרכים למדידת אי השוויון היא על ידי מדד ג'יני.
גורמים לאי-שוויון.
ישנן סיבות רבות לאי-שוויון כלכלי בקרב חברות. הסיבות הללו לעיתים קרובות בעלות קשר הדדי, אינן ליניאריות ומורכבות. הגורמים המוכרים כמשפיעים על אי השוויון הכלכלי כוללים את שוק העבודה, היכולות הטבעיות, חינוך, מוצא, מין, תרבות, העדפה לעשיית רווחים כספיים או ליהנות מנוחיות, נכונות לקחת סיכונים ועיבוי העושר.
סיבות אפשריות לאי- שוויון כלכלי בין מדינות הן המערכת הכלכלית של מדינה (לדוגמה קפיטליזם וסוציאליזם), מלחמות, יכולת תפוקה כלכלית המשתנה מאדם לאדם, המיקום הגאוגרפי, יחסי גומלין בין מדינות, סוגיות פוליטיות ועוד.
שוק העבודה.
הגורם העיקרי לאי-שוויון כלכלי בקרב כלכלות השוק המודרניות הן הקביעה של המשכורות על ידי השוק, בתנאי, ששוק זה הוא שוק חופשי אשר נשלט רק על ידי כלל ההיצע והביקוש. לפי השקפה זו האי-שוויון נגרם על ידי ההבדלים בהיצע והביקוש לסוגי העבודות השונים.
עבודה בה יש עובדים רבים (הספק גבוה) אבל רק קומץ של משרות זמינות (דרישה נמוכה) תוביל בדרך כלל למשכורות נמוכות בקרב כלל העובדים בעבודה זו. המשכורות הנמוכות נגרמות בשל התחרות בין העובדים. דוגמה לכך היא העבודות אשר מצריכות מומחיות בסיסית יחסית כגון רחיצת כלים או שרות לקוחות. בשל העובדה שמשרות אלו דורשת מעט מאוד מומחיות קודמת, עובדים רבים מוכנים לעבוד בעבודות אלו. תחרות בשוק בקרב עובדים מובילה להורדה במשכורת משום שאם עובד אחד ידרוש משכורת גבוהה יותר, המעביד יכול פשוט למצוא עובד אחר שיסכים לעבוד במשכורת הנמוכה.
עבודה בה יש מעט עובדים (הספק נמוך) אבל דרישה גדולה לכישורים ספציפיים בהם העובדים הללו מחזיקים, תוביל למשכורות גבוהות יחסית עבור המשרות הללו. זאת משום שהתחרות בין המעבידים תוביל להעלאת המשכורות. דוגמה לכך הן העבודות המצריכות כישורים מתקדמים כגון מהנדסים או ספורטאים מקצועיים. התחרות בין המעבידים נוטה להוביל למשכורות גבוהות יותר, משום שאם מעביד אחד ידרוש משכורת נמוכה, העובד יכול פשוט להתפטר ולמצוא בקלות יחסית עבודה במקום אחר בה יקבל משכורת גבוהה יותר.
על אף שהדוגמאות הנ"ל נוטות לשייך כישורים לביקוש גבוהה ולמשכורות גבוהות, זהו לאו דווקא הכלל תמיד. לדוגמה, המשכורות של המתכנתים המומחים במדינות המערביות ירדו באופן משמעותי בעקבות התחרות עם המתכנתים במדינות המתפתחות אשר מוכנים לקבל משכורות נמוכות יותר.
התוצאות הסופיות של פעולות גומלין של ההיצע והביקוש מוביל לשינוי ההדרגתי של המשכורות השונות ולאי השוויון בגובה ההכנסות בתוך החברה.
יכולת טבעית.