על פי תשובת הפותח מכריז המשיב באופן המפורט להלן:
לפעמים המשיב יכריז NT גם כשיש לו התאמה עם הפותח, כי הקלפים בסדרה שבה הוא מצא התאמה עם הפותח נמוכים (לדוגמה 2,3,5,7 לאחר שהפותח ענה 2).
הסבר.
הכרזת 1NT הראתה יד מאוזנת עם 15–17 נקודות. לצורך הכרזת 2 למשיב צריכות להיות 8 נקודות או יותר.
בדרך כלל להכרזת 2 שתי מטרות:
דוגמה.
מהלך ההכרזה:
two-way Stayman.
two-way Stayman היא גרסה של קונבנציית סטיימן המבחינה בין ידיים של משיב המחייבות למשחק מלא לבין ידיים של משיב המזמינות למשחק מלא. ההבדל הטכני העיקרי בינה לבין הסטיימן הסטנדרטי הוא בכך שיש שתי הכרזות לא טבעיות אחרי 1NT ששתיהן שואלות על סדרות מייג'ור בדומה לשאלה באמצעות הכרזת
2 בסטיימן הסטנדרטי:
פפט סטיימן (Puppet Stayman).
בשנות ה-40 של המאה ה-20 בהן הגה סמואל סטיימן את הקונבנציה היה מקובל להכריז 1NT או 2NT רק בידיים מאוזנות שבהן אין חמישה קלפים בסדרת מייג'ור. בברידג' המודרני מקובל להכריז 1NT או 2NT גם בידיים מאוזנות שבהן החמישייה היא בסדרת מייג'ור. שינוי זה יצר צורך לגלות גם התאמה של חמישה קלפים מול שלושה קלפים בסדרת מייג'ור. פפט סטיימן (Puppet Stayman) היא גרסה שונה של קונבנציית סטיימן המנסה לענות על צורך זה.
המכריז 2 מבטיח לפחות 8 נקודות ולפחות 3 קלפים באחת מסדרות המייג'ור (חשוב לשים לב להבדל: הכרזה זהה על פי הקונבנציה הסטנדרטית של סטיימן מחייבת לפחות 4 קלפים באחת מסדרות המייג'ור) ולכן Puppet Stayman מאפשר מציאת התאמה בסדרת מייג'ור של 3 קלפים של המשיב מול 5 קלפים של הפותח.
בברידג' המודרני מרבים להשתמש בפפט סטיימן לאחר פתיחה של 2NT בעוד שלאחר 1NT מרבים להשתמש בסטיימן סטנדרטי.
המשתמש בפפט סטיימן שואל גם על חמישיות וגם על רביעיות במייגור. השאלה זהה לשאלה בקונבנציית סטיימן הסטנדרטית, כלומר: באמצעות הכרזה לא טבעית בסדרת ה , אבל התשובות של הפותח שונות.
לאחר פתיחה של 1NT והכרזת 2 של המשיב ההכרזות האפשריות של הפותח הן:
התגובות של המשיב על ה 2 הן:
2 - רביעייה ב,
2 - רביעייה ב
3 מראה רביעיות בשתי סדרות המייג'ור ולפחות 10 נקודות ומחייב למשחק מלא בסדרת המייג'ור בה יש התאמה.
לאחר פתיחה של 2NT והכרזת 3 של המשיב ההכרזות האפשריות של הפותח הן:
על ה 3 התגובות של המשיב הן:
3 מעיד על רביעייה ב
3 מראה רביעייה ב
4 מראה רביעיות בשתי סדרות המייג'ור ולפחות 5 נקודות ומחייב למשחק מלא בסדרת המייג'ור בה יש התאמה.
בנוסף לווריאציה העיקרית של פפט סטיימן קיימת וריאציה נוספת, שמרטי ברגן הוא אחד מהוגיה. וריאציה זו מבוססת על הכרזת 3 לאחר הכרזת 1NT
דוגמה.
מהלך ההכרזה:
סטיימן זבל (Garbage Stayman).
עד כאן עסקנו בידיים בהן שותפו של הפותח מחפש משחק מלא באחת מסדרות המייג'ור או ב-NT. אבל מה יעשה שחקן המחזיק את היד הבאה ושותפו פתח 1NT?
10986
J1083
9876
אם הוא יכריז Pass ושותפו יצטרך לשחק בחוזה של 1NT,במרבית המקרים יכשילו היריבים את החוזה במספר לקיחות. לשותפות שמשחקת במקרה זה 1NT יש בין 16 נקודות ל 18 נקודות כשבדרך כלל נדרשות כ 20–21 נקודות לביצוע חוזה כזה.
גרוע מכך הקלף היחיד בסדרת ה מראה כי ליריבים בין 7 ל 10 קלפים בסדרה זו ומאד ייתכן שהם יזכו במספר רב של לקיחות בסדרה (ראו דוגמה בפיסקה הבאה).
מצד שני אין לשותפו של הפותח מספיק נקודות או סדרה ארוכה של שישה או שבעיה קלפים על מנת להכריז הכרזה בגובה 2.
מה עושים? בוחרים ברע במיעוטו. נוכל להיעזר בקונבנצית סטיימן זבל. המשיב מכריז 2 שכפי שלמדנו בהכרזת סטיימן מבטיח לפחות 8 נקודות ולפחות רביעייה בסדרת מייג'ור. כשאנחנו משחקים Garbage Stayman המשמעות היא שבנוסף למצב הנ"ל ישנו עוד מצב בו נבצע את ההכרזה המלאכותית של 2:
השותף איתו תאמנו מראש שאנו משחקים גם Garbage Stayman יכריז את ההכרזה המקובלת בסטיימן סטנדרטי: 2 או 2 או 2.
אם ברשות המשיב התנאים הנדרשים להכרזת סטיימן סטנדרטית, יימשך מהלך ההכרזה כמתואר בפיסקה העוסקת בסטיימן סטנדרטי.
לעומת זאת אם ההכרזה הייתה הכרזת זבל, יכריז המשיב Pass על מנת שהחוזה הסופי יהיה בגובה 2 באחת הסדרות שבהן אינו קצר.
שחקנים המשחקים גם Garbage Stayman חייבים להתריע על כך בזמן ההכרזה של 2 על מנת שהיריבים לא יטעו לחשוב שמדובר בהכרזת סטיימן סטנדרטית.
הסבר.
השחקן המכריז Garbage Stayman נמצא במצב ששותפו צפוי להיכשל בביצוע כל חוזה שישחק.
מדוע אם כן בדרך כלל הרע במיעוטו הוא לשחק בחוזה בגובה 2 עם שליט ולא בחוזה של 1NT ללא שליט, שלביצועו נדרשת לקיחה אחת פחות?
עם יד שבה יש קוצר ב ואין אורך בסדרה אחרת יש לנו הסתברות גבוהה למצוא התאמה של ארבעה קלפים מול ארבעה קלפים או לפחות מול שלושה קלפים עם השותף שהראה יד מאוזנת. בגלל הקוצר בסדרת ה במקרים רבים נוכל לבצע חיתוך של קלף או קלפים של היריבים בסדרה זו. החיתוך מאפשר במקרה זה שני דברים:
דוגמה.
מהלך ההכרזה:
אין ספק שבדוגמה חוזה של 2 עדיף על חוזה של 1NT. כנגד חוזה של 1NT ישנה הסתברות גבוהה שההגנה תוביל ב .במקרה הגרוע פחות לכל אחד מהיריבים חמישה קלפים בסדרה תזכה ההגנה בחמש לקיחות בסדרה זו וב A וב K בסדרת ה לכישלון ודאי של החוזה. אם לאחד מהיריבים שישה קלפים בסדרת ה יזכו היריבים בשש לקיחות בסדרה זו.
גם בחוזה של 2 יש הסתברות גבוהה להובלה בסדרת ה אבל במקרה זה הכרוז יחתוך בדומם ויספיק לפתח את סדרת ה החזקה. גם אם הכרוז ייכשל בביצוע החוזה יש סיכוי רב שייכשל במספר לקיחות קטן יותר מאשר בחוזה של 1NT.
צ'קבק סטיימן (Check back Stayman).
צ'קבק סטיימן Checkback Stayman, באנגלית: Checkback Stayman היא קונבנציית הכרזה בברידג' המשתמשת בהכרזה מלאכותית של 2 על מנת לחפש התאמה של 8 קלפים בסדרת מייגור. הרעיון דומה לרעיון של קונבנציית סטיימן. ההבדל העיקרי הוא שהשימוש בקונבנצית סטיימן מתבצע אחרי פתיחה של 1NT או פתיחה של 2NT בעוד שבCheckback Stayman הפותח הכריז סדרה בגובה 1. המשיב הכריז סדרה בגובה 1 ואז הפותח הכריז 1NT.
סטיימן
ערבי טוב
ערבי טוב הוא ספר מאת יורם קניוק. הספר יצא לאור לראשונה בשנת 1984 תחת שם העט יוסף שרארה. הספר יצא במהדורה חדשה בשנת 2010.
עלילה.
ערבי טוב הוא רומן המגולל את סיפורם של יוסוף שארארה ויוסף רוזנצווייג. סיפורם של יוסוף ויסוף, הוא סיפורו של בן, פרי אהבתם של אם יהודייה ואב ערבי, שחי בעולם מנוכר ושונה. בערבי טוב, קניוק כותב מתוך נקודת מבטו של יוסוף. הסיפור מתחיל בווידוי על שמו הבדוי וכמכתב אל ההוצאה לאור שתפרסם את סיפורו. יוסוף ממשיך ומספר כי עבודת הצנעת זהותו נעשתה ביסודיות. הוא מספר כי הוא כותב מפריז, וכי אין לו ברירה אחרת. יוסוף מספר על לימודיו בבצלאל ועל מגוריו בתל אביב. כיוסף רוזנצווייג הוא בן לחווה. סביו עלו לפלשתינה לפני מלחמת העולם השנייה. כיוסוף, אביו הוא פעיל במפלגה הקומוניסטית וחוקר הסכסוך הישראלי-ערבי ומתגורר בסמוך לעכו. יוסוף ממשיך בסיפורו על מאבקו להתערות בחברה מפולגת ומסוכסכת ובניסיונות להבין את זהותו.
הספר תורגם לשפות רבות ובהם לערבית והוא רב מכר.
ועידת דרוסקניק
ועידת דרוּסְקֶניק הייתה הוועידה השלישית של חובבי ציון. היא התקיימה בעיירה דרוסקניק שליד גרודנו ברוסיה (כיום דרוסקינינקאי בליטא) מיום ו' בתמוז תרמ"ז (16 ביוני 1887) ועד ט' בתמוז (19 ביוני). השתתפו בה שלושים צירים מעשרים ערים מרחבי האימפריה הרוסית, והנוכחים כולם באו אך ממנה.
רקע.
הרקע לכינוס הוועידה היה הוויכוח על ניהול הכספים שנאספו באגודות "חובבי ציון", עד הגיעם אל קופה המרכזית, באגודה הכוללת באודיסה. כמו כן היה סכסוך בין אגודת ביאליסטוק בראשותו של שמואל מוהילבר, מנהיג הזרם הציוני הדתי והחרדי, לבין אגודת ורשה שבראשה עמד ישראל יסינובסקי. וכן, נאמר כי שפ"ר נוטל לעצמו סמכות יתר כמזכיר מרכז משנה של התנועה בורשה ופועל לרעת הדתיים והחרדים.
סכסוכים פנימיים.
זמן מה לאחר ועידת קטוביץ קמה אופוזיציה להנהגה המרכזית של חובבי ציון. האגודות הפעילות ביותר באופוזיציה היו של מוסקבה ושל ביאליסטוק, לשתיהן היו מניעים שונים. היה יסוד אובייקטיבי בביקורת כלפי ההנהגה, אבל לא זה הניע את האופוזיציה. המעוררים העיקריים במוסקבה היו משפחת פינס, הסיבה לכך הייתה בכך שיחיאל מיכל פינס לא נבחר לבא-כוח של ההנהגה בארץ ישראל. ביאליסטוק עמדה באופוזיציה בהשראתו של הרב מוהילבר, הוא סבר כי רוב "חובבי ציון" הם חרדים ולא השלים עם העובדה כי ההנהגה היא בידי המשכילים. הוא סבר כי יש להעביר את ההנהגה לידי חרדים והוא בעצמו שאף לעמוד בראשה.
קיום שני מרכזי ההנהגה, האחד באודיסה, והשני בוורשה, הכביד על אחידות הפעולה. האגודות של ביאליסטוק ומוסקבה שלחו מכתבים לאגודות אחרות, הם דרשו לבטל את המרכז בורשה ולרכז הנהגה במקום אחד, ולכנס ועידה בתום שנה מועידת קטוביץ.
הוועידה.
ימים אחדים לפני כינוס הוועידה באה הידיעה מפטרבורג כי השלטונות לא אישרו להקים חברה יהודית שתעסוק ביישוב ארץ ישראל. הסירוב הזה, החיכוכים הפנימיים, ניגודים בין משכילים לחרדים, כל אלו היו מכה קשה לפינסקר, כמו כן בריאותו היה רופף מאוד. בוועידה הוא ביקש להתפטר מכל תפקידיו. פינסקר ביקש בוועידה לשחררו מתפקידו, אך הוועידה הפצירה בו להישאר בתפקיד והוא נכנע והמשיך לנהל בתפקיד.