שנה לאחר מכן ב-2007 לארבע הקבוצות האלו הצטרפו שתי נציגות ישראליות: מכבי חיפה והפועל תל אביב. המשחקים נערכו באצטדיון בלומפילד ואצטדיון קריית אליעזר.
בשנת 2008 לא הצליחו מארגני הטורניר לגייס שתי קבוצות ישראליות בעקבות מאבקים בליגה הישראלית ובעקבות כך הצטרפה מדינה נוספת לטורניר - סרביה.
בשנת 2008 נציגת ישראל הייתה בית"ר ירושלים ונציגת סרביה הייתה הכוכב האדום בלגרד. המשחקים התפרסו לשלושה מגרשים: אצטדיון טדי בירושלים, אצטדיון בלומפילד ואצטדיון הברפלד בראשון לציון.
פרסים.
הקבוצות התחייבו שלפחות חצי מהסכום ילך למימון קבוצות הנוער של המועדון.
זוכות.
בשנת 2006 שתי הקבוצות האוקראיניות הגיעו לגמר: דינמו קייב ושחטיור דונצק כשלבסוף שחטור היא זאת שניצחה את דינמו ולקחה את הגביע והפרס הגדול. בשנת 2007 קרה ההפך. שתי הקבוצות הרוסיות עלו לגמר: צסק"א מוסקבה וספרטק מוסקבה. צסקא ניצחה את ספרטק וזכתה בגביע. בשנת 2008 שוב עלו לגמר שתי האוקראיניות שחטיור ודינמו כשדינמו ניצחה 4–5 וזכתה בגביע.
טורניר הסופר קאפ המאוחד.
הטורניר המאוחד (Объединённый турнир) נערך בקיץ 2013 ומהווה יורש לטורניר הכדורגל של הערוץ הראשון הרוסי. השתתפו בו זניט סנקט פטרבורג, ספרטק מוסקבה, שחטאר דונצק ודינמו קייב. הטורניר נערך באצטדיוני הבית של הקבוצות ברוסיה ובאוקראינה.
טורניר הסופר קאפ המאוחד (Объединённый суперкубок) נערך בינואר 2014 והיה טורניר כדורגל בין קבוצות כדורגל בכירות מרוסיה ואוקראינה. בטורניר השתתפו 4 קבוצות כדורגל, זוכת הסופר קאפ הרוסי והפיינליסטית וזוכת הסופר קאפ האוקראיני והפיינליסטית. הטורניר נערך באצטדיון המושבה שבפתח תקווה והשתתפו בו צסק"א מוסקבה, זניט סנקט פטרבורג, מטאליסט חרקוב ושחטאר דונצק.
בעקבות משבר אוקראינה וסיפוח חצי האי קרים בפברואר 2014 לא נערכו מפגשים בין הקבוצות ולאור האיבה השוררת בין המדינות אין תוכניות לערוך טורניר דומה.
עץ (צמח)
יהושע בועז
הרב יהושע בועז ממשפחת ברוך (המאה השש עשרה), היה מגדולי הפוסקים האחרונים, בעל הפירוש הנודע שלטי הגיבורים על הרי"ף, וציוני מסורת הש"ס, "תורה אור" ו"עין משפט נר מצווה" על תלמוד בבלי.
ביוגרפיה.
רבי יהושע בועז (ברוך) בן שמעון בן אברהם נולד באיטליה לרבי שמעון לבית ברוך, משפחתו גלתה לאיטליה בגירוש ספרד. שנת לידתו אינה ידועה, יש שהעריכו שנולד בשנת רע"ח-רע"ט (1518) לערך, יש שכתבו שנולד בשנת רל"ב, ויש מהחוקרים האחרונים שהסיקו כי נולד בסביבות שנת ר"ס. מגיל 23 עד גיל 36 חיבר את חיבוריו "מסורת התלמוד" (שנים רבות לאחר מכן שונה שמו ל"מסורת הש"ס", בהשפעת הצנזורה), "תורה אור" ו"עין משפט", בנוסף הוא זה שציין בתוס' את כל הפניות הדפים. חיבורים אלו מלמדים על בקיאותו העצומה בתורה. הוא נפטר בשנת שט"ו-1555. חיבוריו של ר' יהושע בועז על הש"ס הוכנסו להדפסת התלמוד משנים ש"ו-שי"א, 1546–1551, על ידי המדפיס הנוצרי מארקו אנטוניו יושטיניאן כדי להוסיף "תועלת" למהדורתו השנייה של ש"ס ונציה של דניאל בומברג.
הוא חי בתקופת ראשוני האחרונים, בזמנם של רבי יוסף קארו, מחבר השולחן ערוך, והרמ"א. רבי יוסף קארו לא ראה את ספר שלטי הגיבורים, שנדפס בתקופה חופפת להדפסת השולחן ערוך, אך הרמ"א הרבה להביא פסקים מספר זה, ומכנהו "הגהות אלפסי".
פסיקה.
בין פסיקותיו הידועות בהלכה הוא ההיתר לנשים לחבוש פאה ברשות הרבים. הוא טען ששיער שאינו מחובר לראש, גם אם זה שערה שלה עצמה, אינו נקרא "ערוה" לעניין ק"ש, ומהווה כיסוי ראש הולם לקישוט נשים, כמו כיסוי בד ברשות היחיד:
"פאה נכרית... משמע להדיא (=במפורש) שמותרות בנות ישראל להתקשט בהן, ד'שיער באשה ערוה' דקאמר (=שנאמר) לא הוי (=אינו) אלא בשיער הדבוק לבשרה ממש ונראה גם בשרה עם השיער, אבל שיער המכסה שערה אין כאן משום 'שיער באשה ערוה' וגם לא משום 'פרועת ראש'. ונראה דלא שנא (=שאין הבדל בין) שערות דידה לא שנא (=לבין) שערות של חברתה, כל עוד דעבידי (=שמטרתן) לכיסוי השיער והן תלושות, אף על פי דקישוט הוא לה כדי שתראה בעלת שיער, אין בכך כלום (=אין בכך איסור) ושפיר דמי (=ומותר)".
לפסיקה זו הצטרפו בזמנו הרמ"א והמג"א, ועם הזמן הצטרפו אליה פוסקים רבים מכל העדות.
חיבוריו.
בתלמוד:
הלכה:
גאנימד
אנסלדוס
דוד קריבושי
דוד קרִיבוּשֵי (נולד ב-1 ביולי 1944) הוא מלחין, מנצח ומעבד מוזיקלי ישראלי, מהבולטים בתחום המוזיקה הקלה ומוזיקת הג'אז בישראל.
ביוגרפיה.
קריבושי נולד בתל אביב, ובגיל 7 החל ללמוד נגינה על פסנתר. ב-1962 התגייס לצבא ושרת בתזמורת חיל האוויר תחת פיקודו של אריך טייך.
ב-1965 החל לעבוד עם אריק איינשטיין, שהיה זמר בראשית דרכו, במסגרת הרכב מוזיקלי שנקרא "אריק והאיינשטיינים". קריבושי ניגן על אורגן הלחין ועיבד את השירים במקצבים חדשניים לתקופה ההיא. כן השתתף ב-1966 בתקליט דואט של איינשטיין עם יפה ירקוני, "ליל סתיו", כמעבד וקלידן, ובמופע משותף עם שייקה אופיר "ערב של שושנים". ב-1967 התפרסם שיר שהלחין בשם "בתי את בוכה או צוחקת", שהיה לאחד מהלהיטים שביטאו את הניצחון במלחמת ששת הימים. עוד באותה שנה עיבד וניצח על נגינת התזמורת בהקלטות אלבומו השני של אריק לביא "לצה"ל באהבה", וכן הלחין את המוזיקה לסרט הישראלי "השכונה שלנו" בבימויו של אורי זוהר.
בשנת 1968 הלחין קריבושי את הפסקול לסרטו של דוד גרינברג "איריס". כמו כן הלחין בשיתוף עם נחום היימן את המוזיקה לסרט "התרנגול" בכיכובו של חיים טופול. עוד באותה שנה הפיק מוזיקלית תקליטון ובו 4 שירים לששי קשת, והלחין בו את השיר "מחר יבוא הסתיו".
ב-1968 נסע לארצות הברית ולמד באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA) במשך שנתיים. כאשר שב לישראל בשנת 1970 היה למנהל המוזיקלי של המחזמר "דודו השמן", ושימש כמעבד המוזיקלי העיקרי באלבום הבכורה של שלמה ארצי, "שלמה ארצי". באותה שנה זכה השיר "אני חולם על נעמי" שהלחין ועיבד למילים של תרצה אתר בביצוע הצמד חדווה ודוד במקום הראשון בפסטיבל ימאהה בטוקיו. השיר שהתפרסם כלהיט ענק בישראל ובעולם היה הראשון שייצג את ישראל וזכה בפסטיבל יוקרתי בחו"ל ונמכר בכ-3,000,000 עותקים. השיר זכה להרבה גרסאות בארצות שונות. כעבור שנה שב לפסטיבל טוקיו עם הזמרת גלי עטרי בשיר "יש לך שמש", שהלחין יחד עם מוטי המר.
ב-1971 ניגן בפסנתר והשתתף בעיבודי מיתרים לשירי האלבום "בדשא אצל אביגדור". עוד באותה שנה הלחין ועיבד את "לא יודעים" לאלבום הבכורה של אושיק לוי "קצת שקט", הלחין (עם מוטי המר) ועיבד את השיר הראשון של גלי עטרי "יש לך שמש", הלחין לעדנה גורן את "כל מה שהיא רוצה", הלחין ועיבד את פסקול הסרט "חצי חצי" של בועז דוידזון, ועיבד 2 שירים לפסטיבל הזמר והפזמון תשל"א: "לא נדע הלילה" בביצוע "הדודאים" (שהגיע למקום ה-3 בתחרות), ו"כשאהיה זקן" בביצוע שולה חן ובני אמדורסקי. לאחר כך נסע שוב לארצות הברית ועבד שם כמנהל מוזיקלי של הצגה בבימוי יונתן כרמון, "To Live Another Summer" שעלתה על במות ברודוויי. הוא התגורר שם שמונה שנים ופעל כמנהל המוזיקלי של הצגות בברודוויי. ב-1978 שב לישראל, והחל לשתף פעולה עם יוסי בנאי מאז ובמשך 15 שנים בהפסקות שנקטעו לעבודות מוזיקליות אחרות שלו. בהצגה "אני וסימון ומואיז הקטן" שימש מנהל מוזיקלי ואף הלחין בה שני שירים, ולאחר מכן יצרו שניהם מופע מוזיקלי בשם "כמו ציפורים" אשר היה מבוסס על חיי הצוענים. בשנים הבאות עבד עם בנאי בהצגה "שיכור ולא מיין" כמעבד ומלחין.
ב-1980 עיבד את "אתמול היית שונה" לשימי תבורי, שהשתתף בפסטיבל הזמר והפזמון תש"ם, והגיע למקום השלישי בתחרות. עוד באותה שנה עיבד את השיר "כבר כמעט" לאלבום הבכורה של אריק סיני, את השיר "דופק בדלת" לאלבומו של מיסטר הרי "אל תשכחי אותנו", ועיבד תזמור לכלי נשיפה בשיר "עכשיו הכל בסדר" לאלבומה של יהודית רביץ "גלוי ונעלם".
ב-1981 עיבד את שירי אלבומו של אבנר גדסי - "מנגן ושר" (מלבד שיר הנושא), בו בלט השיר "שרונה". עוד באותה שנה הפיק מוזיקלית כמחצית משירי אלבומו של שימי תבורי "צעד חמישי", בו בלטו עיבודיו ל"תני לי את הלב" ו"ברכנו".
לקדם אירוויזיון של שנת 1983 הלחין ועיבד קריבושי את השיר "מדונה" ללהקת "בננה". השיר הגיע למקום הרביעי בתחרות.
עוד ב-1983 הקים את תזמורת הטיילת של תל אביב עליה ניצח במשך כ-15 שנים, הוא הופיע עם התזמורת בקביעות בימי שישי בתוכניות אירוח כגון שעה טובה, ממני מני, סיבה למסיבה, בשידור חי עם דן שילון ועוד, ובמקביל המשיך לעבוד עם מיטב הזמרים של שנות ה-80.
בתחילת 1985 התפרסם להיט פארודי שהלחין ועיבד למילים של אלון אבידר בשם "מריומה יומה". השיר בביצוע חנה לסלאו וג'קי מקייטן, הוקלט במסגרת תוכנית הטלוויזיה "סיבה למסיבה". השיר זכה להצלחה רבה, ודורג במקום ה-9 במצעד הפזמונים השנתי תשמ"ה (1985) של רשת ג'.
עוד ב-1985 ניצח על פרויקט מיוחד שהופק בסגנון שירי הצדקה שפורסמו באותה תקופה, בו נאספו מיטב האמנים הישראליים ושרו את השיר שהלחין ועיבד - "עם אחד שיר אחד", שהכנסותיו הוקדשו לילד הנכה. בהקלטה השתתפו 58 זמרים והפקתו ארכה כחצי שנה.
החל משנת 1985 ובמשך 25 שנה עסק דוד קריבושי בגילוי וטיפוח כישרונות צעירים. בשיתוף משרד החינוך והתרבות ומעריב לנוער, דוד קריבושי שם לעצמו מטרה לעודד את היצירה המקומית, ובמסגרת תחרות "כוכב נולד" ו"קולות וצלילים", היה אחראי לגילוי כישרונות כנינט טייב, עברי לידר, מאיה בוסקילה, לירון לב ועוד רבים. רוב המיונים והמבחנים נערכו בישובי הפריפריה על מנת לתת אפשרות לאותם זמרים ולהקות אשר לא היה באפשרותם להגיע למרכז להופיע בסביבות מגוריהם.