בעוד שחברות ה"אתמול", פטרוכימיקלים, מכוניות, פלדה וכו', שלטו בשווקים ביציבות ולאורך זמן, חברות היי-טק זוכות למונופולים זמניים בלבד. ההבדל נובע מיתרון הגודל והשפעתו על כלכלת רשת ועל המשוב החיובי שמעודד את החזק ופוגע בחלש. חברות הייצור נהנות מיתרונות גודל מצד ההיצע שמאפשר להם לקזז עלויות ולהגדיל רווחים בזכות גודלן המסיבי. חברות תקשורת ומוצרי מידע לעומת זאת, נהנות מיתרון גודל מצד הביקוש, כלומר יש להם מוצרים הזוכים להערכה בזכות ביקוש גבוה - משתמשים רבים. זה יוצר מעגל כואב של חזק שמתחזק יותר כי הוא נהנה מאפקט רשת, וחלש שנחלש יותר כי הוא מאבד לקוחות לטובת המוצר הפופולרי יותר, לטובת זה שנהנה מאפקט רשת.
מאפיין נוסף של שוק המידע הוא שמעבר לאפקט הרשת יש לו יתרון מסוים גם מצד ההיצע בזכות עלות שולית אפסית. ההשקעה הראשונית במוצר כזה היא אומנם גדולה בשל הוצאות של הון אנושי, תקנים, זכויות יוצרים וכו', אך מצד שני עלות השכפול של המוצר הקיים - אפסית.
עוד מאפיין הוא העובדה שמס' חברות מייצרות את אותו מוצר כלומר קיים לעיתים ביקוש למגוון - למס' גרסאות של אותו מוצר. פירושו של דבר שמספר חברות מתחרות על אותו נתח שוק ואם מדובר בחברה אחת שמייצרת מס' גרסאות, אז גם העלות הממוצעת של המוצר גבוהה יותר.
במקרה וחברה שרווחיה נשענים בעיקר על אפקט רשת מתחילה לאבד נתח שוק בשל תחרות עם טכנולוגיה חדשה או תקן פתוח (כמו ארכיטקטורת ה-Web, פורמטים של קבצים כגון HTML ,PDF), תועלות אפקט הרשת יפחתו מבחינתה ויגדלו לטובת המתחרים. לבסוף תגיע נקודת המפנה, לפיה הטכנולוגיה הדומיננטית החדשה תדיר את רגלי קודמתה ותשתלט על השוק כך שהיא זו שתגדיר את תקן המוצר בבחינת "המנצח לוקח בכול".
מתי קיימת סבירות לכך ש"המנצח ייקח הכול"? כשמדובר בחברה הנהנית מיתרונות גודל מצד ההיצע והביקוש, דהיינו, חברה יציבה כלכלית שלה מוצרים שעלותם הממוצעת ו/או השולית נמוכה, אין דרישה למגוון והם נהנים מאפקט רשת, כלומר, מביקוש גבוה. למשל, חברת מיקרוסופט בתחום התוכנה.
אפקט רשת ונעילת לקוח.
נעילת לקוח היא אסטרטגיה עסקית שמטרתה למנוע מעבר של לקוחות מספק לספק משיקולי עלות-תועלת. בשוק תקשורת המידע נעילת לקוח היא הכלל כי קל יותר, למשל, להחליף מכונית לעומת מערכת הפעלה ובארגונים על אחת וכמה.
השפעות רשת ידועים כגורמים לנעילת לקוח כדוגמת מוצרי מיקרוסופט ומקלדת QWERTY, אך לא בהכרח, למשל, כשמדובר ביישום תחרותי בתקן פתוח. דוא"ל הוא מוצר שלו אפקט רשת משמעותי אך בזכות יכולת פעולה הדדית בין הספקים השונים לא קיימת נעילת לקוחות.
נעילת לקוחות כרוכה עלויות מעבר שגובהם קובע את היקף הנעילה והעלויות גבוהות בעיקר בארגונים.
הנעילה גם פועלת לטובת השולטים בשוק, שהם הנהנים העיקריים מאפקט הרשת.
בנק - הוא דוגמה לרשת הפועלת על פי "אפקט הרשת" משום שכל משתתף (המפקיד כסף) תורם בעצם השתתפותו (הפקדת הכסף) לארגון (הבנק) ומאידך "סובל" מאפקט נעילת לקוח משום שמשיכת ההפקדה לפני תום תקופת ההפקדה מלווה ב "עונש" (קנס כלשהו).
אסטרטגיות ליצירת משוב חיובי.
מאחר שלא כל שוק נשלט על ידי אפקט רשת או שאינך זה שנהנה ממנו בהכרח, ממליצים ואריאן ושפירו לחברות מידע עסקיות לאמץ מספר אסטרטגיות בסיסיות ליצירת משוב חיובי:
בכל אחת מהאסטרטגיות הללו ניתן להשתמש ברמות ובשילובים שונים, כגון, תאימות חלקית ושליטה מלאה או תאימות מלאה עם תקן נגיש. שילובים אלה יאפשרו אסטרטגיות בסיסיות נוספות ומאפיינים של מעבר מבוקר, מעבר פתוח, ביצועים ייחודיים וחוסר רציפות.
"מיראביליס" היא חברת סטרט-אפ ישראלית שפיתחה את ICQ - תוכנה לשליחת מסרים מיידיים (IM), ונרכשה על ידי "אמריקה און ליין". על ידי חלוקה חינמית של המוצר, מצד אחד, ומניעת יכולת פעולה הדדית של הלקוח עם מוצרים אחרים, מצד שני, החברה שלטה זמנית בשוק ההודעות המיידיות. בגלל אפקט הרשת, משתמשים חדשים של ICQ, קיבלו ערך גבוה יותר ונתנו ערך גבוה יותר לתוכנה של מיראביליס. כמקובל בתחום, החברה לא ניסתה לייצר רווחים מהדומיננטיות שלה בשוק ההודעות המיידיות לפני שנמכרה.
אפקטי רשת שימשו להצדקת חלק מהמודלים העסקיים לחברות דוט קום בשנות ה-90 המאוחרות של המאה ה-20. חברות אלו פעלו מתוך אמונה שכאשר יש לשוק או למוצר מאפיינים בעלי השפעות רשת חזקות, רצוי לחברות להתרכז יותר בהגדלת נתח השוק שלהן מאשר ברווחיות. בין השאר, נבעה אמונה זו מההנחה ששליטה בנתח שוק משמעותי תאפשר לחברה לקבוע את הסטנדרטים הטכניים והשיווקיים בשוק, ומכאן שתוכל לקבוע את בסיס התחרות העתידי בשוק זה. חברות רבות הפיצו מוצרי תוכנה בחינם, על מנת לצמצם את ההשקעה הנדרשת מהצרכן ואת הסיכון מבחינתו, ובכך להאיץ את חדירת המוצר, בתקווה ליצור הכנסות עתידיות לאחר שערך המוצר מאמיר בזכות אפקט רשת.
חשוב מאוד ללמוד מניסיונות העבר כגון מלחמת Betamax מול VHS, תעשיית הטלפון או שוק הטלוויזיות הצבעוניות. בשורה התחתונה יש לזכור כי הסיבה העיקרית ליצירת אפקט רשת ומשוב חיובי למוצר היא ציפיות המשתמשים, המזל וערך המוצר מבחינתם.
דלתון (מושב)
דַּלְתּוֹן הוא מושב בצפון ישראל, כ-5 ק"מ מצפון לצפת, השייך למועצה אזורית מרום הגליל.
את היישוב הקימו עולים מהעיר טריפולי שבלוב, בשנת 1950 בעזרת איגוד המושבים של הפועל המזרחי.
יישוב יהודי התקיים בדלתון בימי תקופת המשנה והתלמוד, התקופה הערבית בארץ ישראל, התקופה הצלבנית בארץ ישראל, התקופה הממלוכית בארץ ישראל, והתקופה העות'מאנית. במקום התקיים עד לשנת 1948 כפר ערבי בשם א-דלאתה, ששימר את שמו של היישוב היהודי, וניטש לאחר שנכבש על ידי חטיבה 7 במבצע חירם.
תושבי היישוב עוסקים בחקלאות, בין השאר בגידול גפנים, מהם מיצרים את יינות דלתון וכן מתיירות - השכרת צימרים במושב.
היישוב היהודי לאורך ההיסטוריה.
לפי המסורות שעברו מדור לדור ואף שגורים בפי הערבים, בדלתון, נמצא קברם של רבי יוסי הגלילי ובניו רבי אליעזר ורבי שמואל וכן יש אומרים שקבור שם הלל נשיאה או רב הלל. מאוחר יותר נקבר שם גם רבי אליהו הכהן גאון. בין דלתון לעלמא קבור רבי יהודה בן תימא. יצחק בן-צבי מזהה את דלתון כ"בית דלתיא" המוזכר בתוספתא ראש השנה פ"א, "שהיו משיאין בהם משואות להודיע זמן קידוש החודש".
השם דלתון נזכר בספרות ימי הביניים ובגניזה הקהירית. בגניזה נמצא קטע של מכתב שנשלח מדלתון למצרים ומסיים במילים אלה: "ושלומך ירבה אוהבתך ובנך ודורש שלומך שלמה הכהן מעיר דלתון בן יוסף נ"י". מסופר על אליהו הכהן שמת בעיר צור בשנת 1083: וישואו כל ישראל במשא כתף ולא על סוסים... להר הגליל, לדלתון בראש ההר.
בחורבה מצפון ליישוב נמצאו שרידי בית כנסת. יוסף ברסלבי מצא במקום משקוף ותבליט זר ובתוכו כף תמר. מאוחר יותר נמצא עמוד שיש מבית בית הכנסת ועליו כתובת הקדשה בארמית הכוללת את הנוסח המוכר מבתי כנסת אחרים: "דכרין" - כלומר זכורים, "לטוב" ו"מלכה דעלמה".
הקמת המושב.
היישוב הוקם כקיבוץ על ידי עולים מטריפולי, טורקיה ומצרים שעברו הכשרה בטירת צבי ולאחר מכן חיכו להתיישבות במקום זמני ליד כפר אתא. בסוף 1948 התיישבו באופן זמני בכפר ערבי נטוש ליד ביריה ובינואר 1949 התיישבו בשחר ליד גוש חלב, 3 קילומטר מדלתון. הקיבוץ לא החזיק מעמד זמן רב ובמחצית הראשונה של 1950 עלו למקום 32 משפחות מעולי טריפולי.
לאחר שהתברר שקרקעות כפר שחר הוחכרו לאנשים פרטיים עברו המתיישבים באוגוסט 1953 לכפר א-דלאתה הנטוש והתיישבו בו. לכל משפחה ניתנו דונם קרקע ליד הבית וארבעה דונם במרחק מהבית.
אתרים באזור.
ליד אגם דלתון מצוי שקע הבזלת של דלתון.
צפונית למושב נמצא פארק תעשיות רמת דלתון, ובו מפעלים כיקב דלתון. ביישוב נמצא קברו של רבי אליהו הכהן גאון.
ולקירי
צור נתן
צוּר נָתָן הוא מושב שיתופי בגבול אזור השרון והרי השומרון דרומית לטייבה השייך למועצה אזורית דרום השרון. היישוב קרוי על שם נתן סימונס (שמעון) מקנדה.
היסטוריה.
על הקמת היישוב, שנועד לעבות את ההתיישבות היהודית באזור בו קיבוץ אייל ישב מבודד, הודיע יו"ר הקק"ל במרץ 1965. בינואר 1966, טרם עליית היישוב על הקרקע, הותחל בבניית בתיו.
היישוב עלה על הקרקע ב-9 ביולי 1966, כהיאחזות נח"ל מטעם ה"הקיבוץ המאוחד", בטקס בנוכחת הרמטכ"ל יצחק רבין, שר החקלאות חיים גבתי, מנהיגי הקיבוץ המאוחד יצחק טבנקין ובני מרשק ובני משפחת נתן סיימון שתרמו את הכסף להקמת ההיאחזות. ההיאחזות אוזרחה בט"ו באב תשכ"ז 21 באוגוסט 1968 על ידי בוגרי תנועת הנוער בית"ר. אוכלוסייתו לא השתנתה רבות במשך השנים, שכן המושב כמעט ולא קלט משפחות חדשות, במושב 38 נחלות.
בשנות ה-90 קדם המושב תוכנית לבניית 2,300 יחידות דיור על הקרקעות החקלאיות של המושב. שינוי יעוד הקרקע נעשה על-פי החלטה של מינהל מקרקעי ישראל, לפיה המושב מקבל 49% מהקרקע המופשרת. בהמשך שונתה ההחלטה וחלקו של המושב פחת. על הקרקעות הוקם היישוב צור יצחק, ורובם שווקו ישירות על ידי מינהל מקרקעי ישראל. בשנת 2007 מכר המושב לחברת מבני תעשייה 220 דונם תמורת 51 מיליון שקל. בשנת 2008 הקים המושב על קרקע חקלאית שבבעלותו, סמוך לכוכב יאיר, מרכז מסחרי.
גן לאומי – צור נתן.
באפריל 2003 אושרה תוכנית גן לאומי צור נתן במסגרת תוכנית המתאר של מועצה אזורית דרום השרון. בשנים שחלפו מאז אושר נגרעו שטחים וכעת נותרו כ-1,524 דונם כשטח פתוח סביב ליישוב. בחלקו המערבי אתרים ארכאולוגיים הכוללים בית כנסת קדום ושרידי יישוב וחקלאות עתיקה הגובלים בערוץ נחל אברק ובחלקו המזרחי של הגן שטח פתוח רחב ידיים המשמר שריד מנופו של רכס השומרון "הדום השומרון", ומהווה בית גידול לצבאים, סמורים, תנים שועלים ועוד.