קרדיומיופתיה מורחבת היא הקרדיומיופתיה השכיחה ביותר, אשר מאופיינת בפגיעה סיסטולית. קרדיומיופתיה זו מתפתחת באיטיות רבה ולאורך שנים, כאשר יכולת ההתכווצות של הלב יורדת עם הזמן. הסיבה לכך במרבים המקרים אינה ברורה, אולם לעיתים מחלה זו נגרמת עקב מיוקרדיטיס, סיבות גנטיות, מחלות ויראליות או אוטו-אימוניות, טוקסינים ואלכוהול. התמונה הכללית תהיה של לב גדול בעל הרחבה משמעותית של החדרים ושל העליות. קיימת גם היפרטרופיה (התעבות) של הדופן, אולם קשה להבחין בה לאור ההתרחבות והקוטר הגדול שאליו מגיע הלב. שריר הלב נראה רופס, חיוור ופיברוטי, ויש מוקדים של פיברוזיס, תאי דלקת ועוד. כתוצאה מכך שיכולת ההתכווצות של הלב קטנה משמעותית, לחץ המילוי של הלב גדל כדי להגדיל את יכולת ההתכווצות- (חוק פרנק סטרלינג) ולכן הלב מתרחב. כתוצאה מהגברת לחצי המילוי הלב, יש גודש ריאתי אשר מלווה בקוצר נשימה. מדובר במחלה קשה אשר במקרים רבים גורמת למוות.
שני שלישים מהמקרים של קרדיומיופתיה מורחבת נובעים ממחלה איסכמית. שליש נוסף נובע ממצבים שאינם איסכמיים, למשל יתר לחץ דם שאינו מאוזן, חשיפה לאלכוהול, סיבות אידיופתיות, או כתוצאה מזיהום.
קרדיומיופתיה היפרטרופית.
זוהי מחלה גנטית, שבה יש פגיעה ברכיבים אשר אחראים על מנגנוני ההתכווצות של שריר הלב (למשל פגיעה בשרשרת מסוג בתא של מיוזין). הפגיעה היא דיאסטולית- יש היפרטרופיה של שריר הלב, והלב גדל באופן משמעותי- יכול להגיע למשקל הגבוה מ-1 קילו. חדר שמאל דמוי בננה- יש היפרטרופיה א-סימטרית של המחיצה הבין חדרית, ולרוב קיימת חסימה של המסתם האאורטלי, לאור התעבות המחיצה הבין חדרית בפתח מוצאו של המסתם מן החדר. סיבי השריר מונחים בזויות שונות- muscle fiber dissaray, אשר גורמים להופעה של גל T הפוך באק"ג- יש שיבוש בסדר של הרה-פולריזציה בחדר, לאור ריבוי הסיבים וכיוונם השונה. אחד התסמינים למחלה הוא פרפור עליות- הלב נעשה תלוי בהתכווצות העליות לצורך המילוי והחולים הופכים רגישים יותר לבעיות קצב בעליות. באק"ג, ניתן לראות שהלחץ אשר נבנה בחדר השמאלי לעומת הלחץ הקיים באאורטה הם נפרדים- הלחץ בחדר מטפס גבוה בסיסטולה, בעוד שהלחץ באאורטה מתחיל לטפס ואז נופל ונותר קבוע ולאחר מכן יורד. לחץ הדם הנמוך יותר באאורטה נוצר לאור היצרות המסתם לאור ההיפרטרופיה, וככל שהתכווצות החדר משמעותית יותר כך ההיפרטרופיה תבלוט יותר בתוך החדר והחסימה תורגש יותר. לכן, ניתן להסיק כי שינוי אינוטרופי חיובי יחמיר את החסימה ומשום כך הטיפול בקרדיומיופתיה היפרטרופית ייעשה בחוסמי בתא, שהם בעלי השפעה אינוטרופית שלילית. בנוסף ייתכן הצורך בטיפול תרופתי בתרופות שימנעו הפרעות קצב. כיום נהוג להשתיל מכשיר דפיברילטור AICD למניעת מוות פתאומי מהמחלה.
קרדיומיופתיה רסטריקטיבית.
זוהי המחלה הנדירה מבין הקרדיומיופתיות, והיא מאופיינת בירידה בהיענות של החדר וכתוצאה מכך ביכולת מועטה להתמלא בדם, קרי פגיעה דיאסטולית. לרוב המחלה נגרמת כתוצאה ממחלה קודמת אשר גרמה לתסנין דלקתי בין השריר שהביאה לקיבוע הלב ומניעת גמישותו עם כניסת הדם. מחלות כגון עמילואידוזיס וסרקואידוזיס ידועות כמחלות אשר גורמות לקרדיומיופתיה מסוג זה.
המלכים הפיקטים
רשימת מלכי הפיקטים, המלכים שמלכו בממלכת הפיקטים, מתבססת על דברי ימי הפיקטים. רשימה זו היא רשימה מאוחרת ואינה מדויקת מבחינה היסטורית, וחלקים ממנה מתארים מלכים מיתולוגיים שאין עדויות היסטוריות לקיומם.
על פי המקובל, שנת 843 מסומנת כשנת המעבר בין ממלכת הפיקטים לבין ממלכת אלבה אף שגם לאחר תאריך זה נשאו המלכים את התואר "מלך הפיקטים".
דברי ימי הפיקטים מציינים את דרסט בנו של ארפ כמלך הפיקטי הראשון. מלך אגדי זה שלט, על פי המסופר 100 שנים ונלחם ב-100 קרבות. מלך זה מתוארך עם ביקורו של פטריק הקדוש באירלנד ולכן ניתן לתארך את תקופת שלטונו.
ההיסטוריונים סבורים שמקורה של הרשימה בראשית המאה השמינית, וככל הנראה היא נערכה בשנת 724 - בתקופת שלטונו של ברידיי הרביעי או של נכטאן השלישי.
שמות המלכים.
ברשימה מצויים מספר תעתיקים של שמות, המציינים את אותו אדם. השמות "קיניאוך" (Cinioch), "קיניאוד" (Ciniod) ו"קינאד" (Cináed) זהים לשם "קנת" של ימינו. הרשימות משתמשים בתעתיקים שונים, ולכן לעיתים קשה לדעת אם מדובר באותו אדם או במלכים שונים.
מלכי הפיקטים.
הערה: צבעי הטבלה מעידים על קשרי משפחה בין המלכים.
מלכים מוקדמים.
רשימת המלכים כוללת רשימה ארוכה של מלכים אשר קדמו לשלטונו של דרסט הראשון, אולם אין כל תעוד היסטורי למלכותם. המלך הראשון שניתן לתארך את שלטונו היה דרסט.
מלכים היסטוריים מוקדמים.
המלך הראשון המוזכר במקורות נוספים על רשימת המלכים הפיקטים היה ברידיי בנו של מאלכון. המלכים שלאחריו מוזכרים במספר כרוניקות ואשר יש בשל כך מספר עדויות היסטוריות למלכותם.
מלכי הפיקטים בין השנים 839–848.
בשנים אלה מספר רב של טוענים טענו לכתר ונאבקו ביניהם על המלוכה.
מאריי
האיגרת אל האלכסנדרונים
האיגרת אל האלכסנדרונים היא איגרת חיצונית, שאינה חלק מספרי הברית החדשה - כתבי הקודש של הנצרות.
האיגרת משויכת לשליח פאולוס (שאול התרסי), אולם כבר בעת העתיקה היה ברור שהן מאוחרות וכי לא נכתבו על ידי פאולוס. האיגרת מוזכרת בקלף מוראטוריאן - אחת הרשימות הקדומות של ספרי הברית החדשה, ובקלף זה מצוין פאולוס ככותב האיגרת, יחד עם זאת מצוין כי מדובר באיגרת מזויפת וכי היא נכתבה על ידי מרקיון כדי לקדם את תורתו.
האיגרת עצמה אבדה, אולם יש הסבורים כי שריד ממנה נמצא בספריית בוביו, אף שחוקרים אחרים סבורים שקלף זה שנתגלה הוא גרסה אחרת של האיגרת אל העברים.
יצחק פערנהאף
אהרון גרשגורן
אהרון (אהרל'ה) גרשגורן (נולד ב-25 ביוני 1948 בחיפה) הוא כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי לשעבר, ששיחק במשך רוב הקריירה שלו בקבוצת מכבי חיפה בעמדת הקשר המרכזי.
קריירה.
גרשגורן הצטרף לראשונה למחלקת הנוער של מכבי חיפה בשנת 1958 בגיל 10. בשנת 1962 הוא התקדם לקבוצת הנוער, וב-1963 זומן לסגל נבחרת הנוער של ישראל ולקח עמה חלק במשחקי אליפויות אסיה לנוער בבנגקוק ובסיאול, ובחלקם אף שימש כקפטן הנבחרת. בנערותו הוא נחשב לשחקן התקפי, ששיחק רבות בעמדת החלוץ.
בשנת 1964, בגיל 16 בלבד, שיחק גרשגורן לראשונה במדי הקבוצה הבוגרת של מכבי חיפה. עם הגעתו לבוגרים, מאמנו אברהם מנצ'ל פיתח אצלו את יכולת הקישור והתמיכה גם בהגנה. ב-1965 הוא ירד עם הקבוצה לליגת המשנה, אך בעונה שלאחר מכן חזר עמה לליגה הבכירה, תוך כדי שלקח תפקיד של שחקן מפתח בקבוצה ואף כבש שישה שערים במשחק כנגד הפועל קריית שמונה, מה שהפך אותו לשיאן כיבושי השערים במשחק אחד בתולדות המועדון. לאחר חזרתה של מכבי חיפה לליגה העליונה, היא הייתה מועמדת מספר פעמים לזכייה באליפות הליגה, אך כשלה בניסיונותיה לעשות זאת.
ב-1966 זומן גרשגורן לראשונה לנבחרת ישראל, אך לא זכה לדקות משחק. במחנה האימונים באתיופיה לקראת הנסיעה למונדיאל 1970 שנערך במקסיקו, התברר כי הוא פצוע. אף על פי שהתברר לבסוף כי הוא כשיר ונבדק מבחינה רפואית, הוא נפצע פעם נוספת במהלך אימון הנבחרת, ונאלץ להיעדר מטורניר גביע העולם. בכל השנים שנכלל בסגל הנבחרת, הוא לא השתתף באף משחק רשמי.
בשנת 1973 החל גרשגורן לעבוד הן כמורה לחינוך גופני בבית הספר התיכון "גימנסיה ביאליק" בחיפה, תפקיד אותו מילא עד סגירת בית הספר ב-1983 והן במסגרת היחידה לחינוך גופני בטכניון. כעבור שנה הוא פרש ממשחק פעיל והפך למאמנה של קבוצת הפועל נהריה. אף על פי כן, הוא חזר לשחק במכבי חיפה כעבור חצי שנה לאחר שהקבוצה ביקשה ממנו לחזור עקב הזדקקותה לעזרה במאבקיה בליגת המשנה, אליה ירדה שוב ב-1974. ב-1976 הוא עמד שוב בפני פרישה ממשחק, עקב פציעה בגיד אכילס שדרשה ממנו לעבור ניתוח יקר בגרמניה. על אף הספקות, הוא המשיך לשחק, ובסיום עונת פרש סופית. קריירת המשחק שלו במכבי חיפה נמשכה 14 שנים.
בעונת 1980–1981 סיים גרשגורן לאמן את הפועל אפיקים והחל לאמן את הפועל טבריה בליגה הארצית. בשנת 1984 החל גרשגורן לאמן את הפועל חיפה, וב-1986 הוא חזר לשמש כמאמנה של הפועל טבריה, ולאחר מכן פרש מאימון.
גרשגורן נשוי לאילנה ואב ל-3 ילדים. הוא בעל תואר שני בחינוך (1995), ותואר דוקטור בחינוך גופני (2000). הוא מקיים חוגי כדורגל לילדים במועדון הספורט הוד הכרמל, וכן קייטנות. כמו כן, שימש בעבר כראש היחידה לחינוך גופני בטכניון.
צילום על-סגול
צילום על-סגול הוא תהליך צילום תמונות באמצעות אור בתחום העל-סגול (UV) של הספקטרום בלבד. לצילום על-סגול יש שימוש ברפואה, בדרמטולוגיה, בקרימינולוגיה ובתיאטרון.
רקע על קרינת על-סגול.
האור הנראה לעין אנושית הוא באורך גל שבין 400 ל-750 ננומטר, ובתחום זה נעשה שימוש בצילום סטנדרטי. התחום שמ-1 ועד 400 ננומטר ידוע בתור התחום העל-סגול. תחום זה אינו נראה לעין אנושית, ובשל כך בצילום רגיל הוא מסונן מהתמונה כדי שלא להסיט את צבעי התמונה מהצבעים שהאדם רואה. תחום ה-UV מחולק לשלושה תתי-תחומים:
רק תחום העל-סגול הקרוב משמש לצילום על-סגול, שכן אוויר רגיל חוסם אור באורכי גל הנמוכים מכ-200 ננומטר, ועדשות זכוכית חוסמות אור באורכי גל הנמוכים מ-180 ננומטרים. בצילום על-סגול מחלקים את התחום העל-סגול הקרוב לשלושה תחומים שונים (יש להבחין ביניהם לבין התחומים הפיזיקליים של אורכי הגל):
מקורות העל-סגול.
מקור העל-סגול הזמין ביותר הוא אור השמש, אך האיכות והכמות של הקרינה תלויה בתנאים האטמוספירים, כאשר ככל שהיום בהיר ויבש יותר כך כמות אור העל-סגול גדלה. מקור מלאכותי אחר הוא מבזק (פלאש) בשילוב מחזיר אלומיניום.