ערך את הספר "יד יצחק" – קובץ מאמרים בנושאי תכונה יהודית, שיצא לאור בשנת תשס"ג על ידי המכון ללימודי קידוש החודש. כמו כן פרסם מאמרים רבים בעלונים שונים בנושאי אסטרונומיה, פיוטים, בירורים הלכתיים ועוד. אוסף חלק ממאמריו יצא כחוברת לאחר פטירתו.
נפטר ב-22 בינואר 2011 בגיל 79 והובא לקבורה בבית העלמין בכפר סמיר.
קילשוניים
קִלְשׁוֹנִיִּים (שם מדעי: Peristediidae) הם משפחת דגי גרם מסדרת העקרבנונאים החיים במים עמוקים באזורים טרופיים בכל האוקיינוסים. הם קרובים לבני המשפחה טריגליים והיו חוקרים שחשבו לאחד אותם, אף שהם בעלי קשקשים משוריינים יותר ובעל זוג חטים ארוכים הבולטים מעל הלסתות.
בני המשפחה יכולים להגיע עד אורך 70 סנטימטרים, והם בעלי קשקשים נוקשים ומשוריינים על גופם. לדגים אלה עיניים גדולות המצויות בחלק העליון של ראשם, אך בעלי פה קטן וחסר שיניים. על הסנטר של רוב המינים ישנם בינים המשמשים לחישה. סנפיריהם קטנים אך סנפירי החזה והשת רחבים ודמויי מפרש. לצידי הגוף קוצים משוריינים המזכירים קוצים של סוסון ים.
דגים אלה חיים קרוב לקרקעית הים וניזונים ממגוון חסרי חוליות ימיים.
ארנסט אבאסון
ארנסט אבאסון (ברומנית: Ernest Abason, 6 בינואר 1897–1942) היה מתמטיקאי ומהנדס אזרחי יהודי רומני, פרופסור באוניברסיטת בוקרשט. התמחה בתחומי הפונקציות מחזוריות, מכניקה והנדסת החשמל. נחשב למבשר של חקר הפונצקיות spline
קורות חיים.
ארנסט אבאסון נולד בבוקרשט במשפחה יהודית ספרדית.
הוא למד באוניברסיטת בוקרשט, בה סיים בשנת 1921 תואר ראשון במתמטיקה וכעבור שנה בתחום הנדסה אזרחית (במקום הראשון במחזורו בבית הספר הלאומי לכבישים ולגשרים).
אבאסון היה תלמיד של טראיאן לאלסקו, שהדריך גם את עבודת הדוקטורט שלו בתחום המשוואות האינטגרליות.
בשנים 1931-1923 כיהן אבאסון כמדריך ומרצה בבית הספר הפוליטכני של בוקרשט, כיום האוניברסיטה הפוליטכנית של בוקרשט. בשנים 1940-1928 כיהן כסגן-מנהל מדעי - בפועל -)(subdirector cu delegație) (על אף המינוי הרשמי מ-1 בפברואר1930) בבית הספר הזה. בשנים 1940-1934 לימד כפרופסור לגאומטריה תיאורית ולקינמטיקה בבית הספר הפוליטכני בבוקרשט והיה לאחד הפרופסורים היהודים היחידים באוניברסיטאות רומניה בין מלחמות העולם, היחיד בתחום החינוך הטכני.
כמו כן עבד אבאסון במינהל הכללי של המים במשרד הפיתוח, העבודות הציבוריות והדיור של רומניה.
החל משנת 1922 הוא היה חבר בחברת "גזטה מתמטיקה" שפרסם את כתב העת בעל אותו השם בתחום השאלות במתמטיקה והוראתה.
בסתיו 1940 יחד עם איסאק בלום ואסטרלה יונסקו שפירא סולק פרופ' אבאסון מן ההוראה במכון הפוליטכני של בוקרשט על סמך חוקי הגזע נגד היהודים ברומניה.
בהמשך אבאסון יחד עם עו"ד מרקו אונסקו, המהנדס מרטין ברקוביץ' ואנשי מדע יהודים אחרים הקימו בבוקרשט את המכללה היהודית הפרטית "אונסקו" (Onescu) לצורכי הענקת חינוך אקדמי ליהודים, שסולקו מן החינוך האקדמי והציבורי. המכללה נשאה את השם הרשמי "קורסים ועבודות פרקטיות לבוגרי תיכון ולסטודנטים יהודים".
פעילותו המדעית.
אבאסון נודע במחקריו בתחום המשוואות האינטגרליות, הטורים המחזוריים, האנזליה ההרמונית של הפונקציות המחזוריות, וכן ביישומי האנליזה המתמטית בתחום החשמל והאלקטרומכניקה.
אבאסון כתב ספרי לימוד למערכת החינוך התיכונית והאקדמית ומאמרים רבים בכתבי עת מקצועיים.
לקריאה נוספת.
Revue d'études des juives du Nord nr.64, automne-hiver 2012
evreilor din" "România la cultură și civilizație Editura Hasefer, București 2004
(סולומון מרכוס, קוקה רומן -הפרק "מתמטיקה", מהנדס אריה א.אריה - פעילות חינוכית-מדעית באוניברסיטאות הטכניות והפוליטכניות - מתוך
ניקולאיה קאז'אל, הרי קולר (עורכים) - תרומת יהודי רומניה לתרבות ולציוויליזציה, הוצאת הספר, בוקרשט 2004)
קישורים חיצוניים.
Editura Universității din Pitești, 2001
כרבולניים
כַּרְבּוֹלָנִיִּים (שם מדעי: Aploactinidae) הם משפחת דגי גרם מסדרת העקרבנונאים החיים בטבע בימי האזור האינדו-פסיפי במים רדודים בקרבת החופים עד עומק 100 מטרים.
אורכם מגיע ל-20 סנטימטרים בממוצע והם בעלי מבנה המותאם לישיבה על קרקע הים והמתנה לטרף בהסוואה. שמם ניתן עקב הבליטה הגדולה מעל ראשם שצורתה מזכירה כרבולת ומתפשטת לרצועת סנפירים לאורך הגב ועד לזנב. פיהם גדול ובעל מכסה זימים מגודל היכול להיפער במהירות כדי לחטוף דג קטן או סרטן שעובר בסביבתם.
כמה חוקרים מאחדים את המשפחה עם בני משפחת האבנוניים שכמותה מצוידים בקוצים ארסיים בסנפיריהם. חוקרים אחרים מאחדים אותם עם הטטררוגיים.
אולג אוסיפוב
אולג סרגייביץ' אוסיפוב (ברוסית: Олег Сергеевич Осипов; נולד ב-19 בספטמבר 1978, מוסקבה, רוסיה הסובייטית, ברית המועצות) הוא מדינאי ועיתונאי רוסי.
כיהן כמזכיר העיתונות ודובר ראש ממשלת הפדרציה הרוסית (מספטמבר 2018 עד ינואר 2020).
קריירה.
אולג סיים את לימודיו במכון למדינות אסיה ואפריקה של אוניברסיטת מוסקבה בשנת 1999.
מאוגוסט ועד נובמבר 1999 עבד במחלקת כוח אדם של מהדורת החדשות של "Vesti" ובהמשך עבר לעבוד ככתב במחלקה הכלכלית, מנובמבר 1999 ועד מרץ 2001 ולאחר מכן עבד ככתב כלכלי מיוחד, עד ינואר 2007 ולאחר מכן עד נובמבר אותה שנה כיהן כסגן מנהל מחלקת המידע במהדורה.
בנובמבר 2007 מונה לסגן מנהל מערכת החדשות המאוחדת וראש הדסק הפוליטי בסוכנות הידיעות רי"א נובוסטי. תפקיד שמילא עד אוקטובר 2010. לאחר מכן המשיך לכהן כסגן מנהל סוכנות הידיעות רי"א נובוסטי, עד מאי 2011 כשמונה לתפקיד יושב ראש סוכנות הידיעות הרוסית רי"א נובוסטי.
באפריל 2016 מונה למנהל בכיר בסוכנות רי"א נובוסטי, תפקיד שמילא במשך שנה, עד למינויו ליועץ בסוכנות הידיעות רוסיה היום, באפריל 2014.
בינואר 2015 מונה לסגנו הראשון של העורך הראשי, של סוכנות "רוסיה היום", תפקיד שמילא עד ספטמבר 2018.
מספטמבר 2018 ועד דצמבר 2018 החליף את נטליה טימאקובה כדובר ראש ממשלת רוסיה. ב-18 בספטמבר 2018 הצו על מינויו נחתם על ידי ראש הממשלה, דמיטרי מדבדב. בינואר 2020 הוחלף על ידי בוריס בליאקוב, בעקבות התפטרות ממשלת מדבדב השנייה.
ב-13 בפברואר 2020 דמיטרי מדבדב מינה אותו לעוזרו, בעוד מדבדב עצמו מכהן כסגן ליושב ראש המועצה לביטחון לאומי של רוסיה.
חייו האישיים.
הוא נשוי ואב לשניים.
יו&quot;כ
כרבולת (איבר)
כרבולת היא איבר בשרני המצוי מעל ראשם של מיני תרנגולאים כמו תרנגול הודו, פסיונים, ובעיקר אצל תרנגול הבית. הכרבולת מצויה הן אצל זכרים והן אצל נקבות, אך גדולה יותר ובעלת צבע עז יותר בזכרים. צבע הכרבולת אדום עד כתום, בהתאם למין והגזע, כשאצל כמה גזעים (למשל גזע ה-משי וSebright) צבע הכרבולת יכול להגיע לצבע שחור ואף סגול.
בנוסף לכרבולת, יש לתרנגול דלדל (Wattle) אדום, שהוא איבר דומה לכרבולת אך המצוי מתחת לפניו של התרנגול.
מבחינה פזיולוגית ייתכן שתפקידם של איברי הכרבולת והדלדל לסייע בקירור בעל-החיים, על ידי יצירת משטח שבו זורם דם במארג נימים המשתרגים קרוב לפני העור ומאפשר לחום עודף להיפלט לסביבה, בדומה לתפקידם של תנוכי האוזן הגדולים אצל הפיל.
יחד עם זאת, במהלך ההתפתחות האבולוציונית של התרנגולאים התפתחו ככל הנראה הכרבולת והדלדל אצל הזכרים לכדי מבנה גדול יותר בעל צבע עז ובולט במטרה משנית להציג לנקבות את הכשירות והחוזק של הזכרים, מאחר שזכרים חולים או חלשים יהיו בעלי כרבולות ודלדל צבעוניים פחות. תצוגה זו, שמטרתה ליצור רושם אצל הנקבה שלזכר יש תכונות טובות אותם תוכל להוריש לצאצאיה, מצריכה השקעת משאבים ביולוגיים נוספים מצד הזכר ומפחיתה את יכולת ההסתתרות שלו מפני טורפים ומהווה לכן דוגמה לעקרון ההכבדה.
בעולם הצומח ישנם כמה צמחים בעלי פרחים או פירות דמויי כרבולת. הצמח כרבולת הוא דוגמה אחת לכך וקיבל את שמו בגלל הדמיון של פירותיו לכרבולת התרנגול מבחינת צורתם (אך לא מבחינת צבעם).
יצורים נוספים.
מבנים דמויי כרבולת בולטים אצל מיני עופות נוספים כמו כרבולתן הסלעים ועוד קוטינגיים, עגור כרבלתי, מיני קונדוריים, ברווז כרבולי ועוד.
גם אצל בעלי חיים שאינם עופות ישנן כרבולות למשל בני משפחת האיגואניים, הבסיליסקיים ולטאות מקרינות, דגים מהמשפחה כרבולניים, שפתוניים (המין Coris picta) ועקרבנוניים, וגם לכמה מהדינוזאורים היו כרבולות גדולות כמו למשל לבני משפחת ההדרוזאוריים.
שמואל גורן
שמואל גורן (נולד ב-1928) כיהן בתפקידים בכירים בתחום המודיעין, בצה"ל ובמוסד. לשעבר מפקד 504 (1962–1968), סגן ראש המוסד, מתאם פעולות הממשלה בשטחים (1984–1991) בדרגת אלוף.
ביוגרפיה.
גורן נולד בשנת 1928 בעין חרוד. התגייס ל"הגנה". בגיל 17 נאסר על ידי שלטונות המנדט הבריטי לאחר שנתפס חמוש באקדח. לאחר שלושה ימים שוחרר.
במלחמת העצמאות השתתף בקרבות לטרון, בתפקידים של מ"כ ומ"פ. לקראת סוף הקרבות נפצע.
עם הקמת המדינה התגייס לצה"ל. שירת בגדוד 72, ומשם עבר לגדוד 89 בפיקודו של משה דיין.
בסוף שנות החמישים ובתחילת שנות השישים של המאה העשרים פיקד גורן על "מבצע להבה". בני זאבי קיבל את התפקיד אחריו.
בהמשך מונה גורן למפקד מרחב צפון ביחידה 505 (מפקד בסיס צפון של יחידה 154, באותם ימים).