בדרך כלל מחשבות השווא אינן תואמות את הרקע התרבותי או החברתי של האדם הסובל מהן.
מחשבות שוא הן חלק מן "הסימנים החיוביים" של סכיזופרניה אך יכולות להופיע גם בהפרעות פסיכוטיות אחרות.
קיימים מספר סוגים של מחשבות שווא:
פחדי שווא קולקטיביים כמו עלילות דם או עלילות הרעלת הבארות נגד היהודים, ציד המכשפות מסיילם או מגפת הסדקים בשמשות של סיאטל אינם עונים לקריטריון של מחשבות שוא מכיוון שאינם נובעים ממחלה של המאמינים בהם והם תואמים את הרקע התרבותי, הדתי או החברתי של האוכלוסייה באותה תקופה. אולם אמונות קולקטיביות כאלה יכולות לצבוע מחשבות שוא של חולים במצב פסיכוטי.
עם מחשבות שוא ביזריות נמנות האמונות ב"גנבת מחשבות" על ידי מישהו או "החדרת מחשבות" על ידי מישהו, או מחשבות שוא של שליטה - להיות נשלט ומופעל מרחוק על ידי גורם חיצוני.
רחוב
רחוב הוא חלק ציבורי של מקום יישוב שלצידו ישנם בתים או בניינים ובו מתאפשר מעבר של הולכי רגל ולרוב של כלי רכב. בדרך כלל הרחוב סלול בחלק שנועד לכלי רכב (הוא מהווה כביש), ויש בו מדרכה מרוצפת להולכי רגל, אך לעיתים אלה הן דרכי עפר. המילה רחוב נגזרת מהשורש ר.ח.ב., כלומר קשורה למרחב, מקום ציבורי המיועד למפגש בין הדיירים והולכי רגל. ברחבי העולם ישנם בין 23 ל-27 סוגים שונים של רחובות. במזרח אירופה ישנם רחובות צרים ביותר המשמשים בתור: "מעבר בין בניינים" ובהם יכול לעבור רק אדם בודד. במקור משמעות המילה "רחוב וכיכר" היו הפוכות: רחוב = מקום רחב; כיכר = מקום מוארך וצר.
צורת רחוב.
רחובות בעלי "תיאור קבוע" שאינם נכללים בשם הרחוב עצמו אלא באים רק לתאר את הרחוב עצמו:
סוג רחוב.
שם הרחובות הנושאים את התיאור של אותו הרחוב:
במדינות דרום-אירופה המונח "כיכר" מתחלק לכמה סוגים:
שילוט רחובות ומספור בתים.
לשם התמצאות נוחה ביישוב וברחובותיו, נהוג לתת שם לכל רחוב, ולמספר את הבתים שבו. במקומות שונים בעולם ישנן שיטות שונות לקביעת מספרי הבתים, כשברוב המקרים המספור הוא רציף ולעיתים שיטת המספור שונה ומושפעת מפריסת הרחובות ומהמרחקים בין הבתים. בישראל ממוספרים הבתים באופן רציף, ולמעט במקרים חריגים המספרים הזוגיים יהיו תמיד בצידו הימני של הרחוב והאי-זוגיים בצידו השמאלי (יחסית לכיוון התקדמות המספרים). שלטים על בתי הרחוב מציינים את שם הרחוב ומספר הבית, ולעיתים הם כוללים מידע על מקור השם.
בעבר בחלק מהיישובים בישראל הייתה נהוגה שיטת מספור כללית, כלומר ביישוב שבו יש 2000 בניינים היו ממספרים מ1 ועד 2000 (לדוגמה: בית מספר 1202).
הסבה ושינוי של רחובות.
לעיתים רחוקות תכנון מחדש של רחובות דורש שינוי של מבנה או צורת הרחוב.
שמות רחובות.
לעיתים שמות הרחובות מעידים אל "מתחמים או מבנים חשובים" המצויים בו ולעיתים על הדרך שאליה הם מובילים. שמות הרחובות עוברים לפעמים שינוי או מעבר אל אזור אחר בגלל סיבות פוליטיות או שהם נמחקים לחלוטין. לעיתים ישנם גם: "רחובות בעלי מספרים ללא שם" או "רחובות בעלי שם ללא מספר". ישנם יישובים בהם המספרים של הרחובות נעשה על פי מספר הדירות או הבתים באותו היישוב.
גיאורגי אספרוחוב
אספרוחוב
עקרון ההרכבה
יוסי מזרחי
יוסי מזרחי (נולד ב-4 באפריל 1953) הוא מאמן כדורגל וכדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת השוער. את רוב שנותיו כשחקן, עשה מזרחי בקבוצת בית"ר ירושלים, וכיום הוא המנהל המקצועי של מחלקת הנוער של המועדון.
קריירה.
קריירת משחק.
מזרחי גדל בקבוצת הנוער של הפועל ירושלים ובגיל 17 עבר ליריבתה העירונית, בית"ר ירושלים. מזרחי עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון בשנת 1974, והחליף את יוסף סורינוב בתפקיד השוער. מזרחי שיחק בקבוצה במשך 14 עונות ברצף, ושיתף פעולה עם שחקנים בולטים בהיסטוריית המועדון כדוגמת אורי מלמיליאן, אלי אוחנה ודני נוימן. מזרחי זכה עם בית"ר ירושלים באליפות המדינה בעונת 1986/1987, וארבע פעמים זכה עמה בגביע המדינה כשוער ראשון. לפני פרישתו ממשחק פעיל שיחק מזרחי עונה אחת בהפועל לוד ושתי עונות נוספות בשמשון תל אביב, עד שתלה את הכפפות ב-1991, כשהוא בגיל 38.
בנוסף את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל ערך בשנת 1981 מול נבחרת פורטוגל, ולזכותו של מזרחי ישנן 9 הופעות במדים הלאומיים של ישראל.
קריירת אימון.
לאחר פרישתו ב-1991 החל לאמן לראשונה ביריבה העירונית הפועל ירושלים. ב-1994 החל לאמן בבית"ר ירושלים, תחילה כעוזר המאמן של אמציה לבקוביץ' ומאוחר יותר כמאמן הראשי. לאחר מכן חזר לאמן בהפועל ירושלים והמשיך למכבי פתח תקווה, וחזר ב-2002 לאמן את בית"ר לקדנציה קצרה, וכן שימש כעוזר מאמן נבחרת ישראל, תחת אברהם גרנט. לאחר מכן אימן שנתיים במ.ס. אשדוד.
בעונת 2006/2007 שב מזרחי לבית"ר ירושלים והוביל את הקבוצה לזכייה באליפות. אף על פי כן, בסיום העונה החליטה הנהלת בית"ר בראשות ארקדי גאידמק כי מזרחי לא ימשיך בתפקידו. בעונת 2007/2008 חתם מזרחי במכבי פתח תקווה והחליף בתפקיד את גיא לוזון. לאחר פתיחת עונה טובה, עזב מזרחי את הקבוצה וחתם בקבוצה הקפריסאית אפולון לימסול. בסיום העונה בקפריסין הצטרף מזרחי למ.ס. אשדוד ועזר לקבוצה להישאר בליגת העל.
ב-10 ביוני 2010 חתם על חוזה לאימון בקבוצת מכבי תל אביב, תחת המנג'ר אבי נמני, ובינואר 2011 התפטר מתפקידו. באפריל אותה שנה חזר מזרחי לאמן את מ.ס. אשדוד, במקומו של ג'ון גרגורי שהתפטר.
במאי 2013 סיים מזרחי את תפקידו כמאמן אשדוד, וחתם בקבוצת מכבי נתניה לאחר שירדה לליגה הלאומית. בעונתו הראשונה בקבוצה הוביל אותה בחזרה לליגת העל, לאחר שסיימה במקום הראשון בליגה הלאומית, וכן העפיל עמה לגמר גביע המדינה, בו הפסידה הקבוצה לעירוני קריית שמונה. ב-14 בינואר 2015 התפטר מזרחי מאימון הקבוצה בעקבות מספר כישלונות והמצב הכלכלי הקשה אליו נקלע המועדון.
ב-9 בדצמבר 2015 מונה מזרחי למאמן בני יהודה עד לסוף העונה, לאחר פיטוריו של יוסי אבוקסיס.
ב-2016 מונה למאמן הפועל ירושלים, אך ב-1 בנובמבר 2016 התפטר מתפקידו ומונה למנהל ספורטיבי במועדון ספורט אשדוד. ב-24 באפריל 2018, לאחר שפוטר המאמן עמיר תורג'מן, עבר מזרחי לתפקיד המאמן באשדוד עד תום עונת 2017/2018, ולאחר מכן המשיך לשמש כמנהל המקצועי של מחלקת הנוער.
ב-19 בפברואר 2019 מונה מזרחי למאמן הפועל קטמון ירושלים מהליגה הלאומית. ב-17 במאי 2019 לאחר שהקבוצה נכשלה לעלות לליגת העל מזרחי עזב את הפועל קטמון.
ב-24 במאי 2020 חזר מזרחי לקבוצת נעוריו בית"ר ירושלים בפעם הרביעית, הפעם חתם שם כמאמן קבוצת הנוער של המועדון ואחראי על איתור והשבחת שחקנים צעירים. ב-28 באוגוסט 2020 מונה למאמן קבוצת הבוגרים באופן זמני לאחר פיטורי רוני לוי מהמועדון ולאחר מכן חזר לתפקיד מאמן הנוער. ב-27 באוקטובר 2020 הודיעה בית"ר על מינויו של מזרחי לתפקיד המנהל המקצועי של מחלקת הנוער במועדון. ב-21 במרץ 2021, מונה למאמן בית"ר ירושלים באופן זמני פעם נוספת עד תום העונה, וזאת לאחר התפטרות צמד המאמנים שי ברדה וסלובודאן דראפיץ' עקב כישלון הקבוצה, לאחר מכן חזר לתפקידו המקורי בתור מנהל מחלקת הנוער. לאחר מכן ב-9 בדצמבר 2021 מונה למאמן ביתר ירושלים בקדנציה השישית שלו במועדון, וזאת עד סוף עונת 2021/2022 במקומו של המאמן ארווין קומאן שהתפטר מהקבוצה עקב כישלונה בליגה. ב-26 בינואר 2022 סיים את תפקידו הזמני, ושב לתפקידו כמנהל המקצועי של מחלקת הנוער.
משדר
מַשְׁדֵּר רדיו הוא מכשיר אלקטרוני אשר בשילוב עם אנטנה מסוגל ליצור אותות אלקטרומגנטיים בעלי מאפיינים מוגדרים. גל אלקטרומגנטי מאופיין על ידי שלושה גורמים: תדר (או אורך גל), אמפליטודה ופאזה. על ידי מניפולציה על אחד או יותר מגורמים אלו (כלומר שינוי תכונות הגל בהתאם למידע אותו רצוי לשדר- אפנון), ניתן לשדר מידע לתווך. בשימוש לצורכי תקשורת, לדוגמה שידורי טלוויזיה, משתמשים במקביל למשדר במכשירים הנקראים מקלטים שתפקידם לפענח מהאות ששודר מהמשדר את המידע שמעוניינים להעביר.
המרכיבים העקרוניים של משדרי רדיו הם:
במקרים רבים מעוניינים במכשירים המאפשרים תקשורת דו כיווניות (כגון טלפון סלולרי או מכשיר קשר), ובמכשירים אלו כלולים גם משדר וגם מקלט.
יוגורט
יוֹגוּרט (בטורקית: Yoğurt) הוא מוצר חלב הנוצר באמצעות החמצת החלב (תסיסה על ידי חיידקים).
תהליך הייצור.
תהליך הייצור של היוגורט (בדומה לגבינה) מתבסס על הוספת חיידקים שכחלק מתהליך המטבוליזם שלהם צורכים את סוכר החלב לקטוז ומפרישים חומצה לקטית. יוגורט מיוצר אך ורק על ידי השילוב של שני זני חיידקים תרמופיליים והם סטרפטוקוקוס תרמופילוס (Streptococcus) ולקטובצילוס בולגריקוס, זנים אלו מקיימים ביניהם פעילות סינרגית כך שכל אחד משני הזנים מפריש חומרים המסייעים לזן השני בתהליך ההחמצה, בנוסף להפרשת חומרים מסייעי גדילה החיידקים מפרישים גם ליפופוליסכרידים הגורמים למרקם האופייני של היוגורט. החלב מחומם לטמפרטורה בין 38–46 מעלות צלזיוס, מוסיפים את המחמצת הרצויה ונותנים לחלב זמן החמצה עד להגעה ל-pH בסביבות 4.6. לאחר קירור היוגורט מוכן.
את תהליך ההחמצה נהוג לבצע במכלים גדולים כך שבסוף תהליך ההחמצה היוגורט נבחש לפני המזיגה לקופסאות בהן הוא משווק (יוגורט בחוש=stirred) או שהחלב ניצוק מיד לאחר זריעת המחמצת לקופסאות ומועבר לחדר חם כך שהיוגורט תוסס בתוך הקופסאות בהן הוא משווק (set).
ניתן להפיק יוגורט כמעט מכל סוג של חלב (למשל חלב עזים או חלב כבשים) אך היוגורט בעולם מבוסס על חלב פרה.
היסטוריה.