הארכאולוגים אפרים שטרן ויצחק בית אריה ערכו במקום חפירה בשנת 1968 מטעם אוניברסיטת תל אביב, ובה נתגלו שכבות יישוב אחדות, ביניהן ארבע שכבות שונות מתקופת הברזל, ששתיים מתוכן חרבו כתוצאה ממלחמות. באחת משכבות אלו נתגלה מזבח קטורת ולו ארבע קרנות, עשוי אבן גיר.
טירת סוורנדרוג
טירת סוורנדרוג (באנגלית: Severndroog Castle) היא מבנה שטות (folly) שתוכנן על ידי האדריכל ריצ'רד ג'אפ בשנת 1784 ביער אוקסליז שעל גבעת שוטרז בדרום מזרח לונדון ברובע גריניץ'.
היסטוריה.
המבנה הוקם כאנדרטה לזכרו של רב החובל סר ויליאם ג'יימס שבאפריל 1755 התקיף את מצודת שודדי הים בסווארנאדורג - בין מומבאי לגואה, לחופה המערבי של הודו.
המבנה הוקם לאחר מותו של ג'יימס בשנת 1783 על ידי אשתו, ליידי ג'יימס מאלת'ם.
המבנה נבנה בסגנון גותי, גובהו 19 מטרים, צורתו משולשת, ושני מגדלים מחומשים מצויים בשני קצותיו. בראש המבנה ממוקמת מרפסת תצפית.
בשנת 1988 הודיעה המועצה המקומית כי אינה יכולה לממן את אחזקת המבנה וסגרה אותו. בשנת 2002 הוקמה קרן הנאמנות לשימור טירת סוורנדרוג על ידי תושבי הסביבה במטרה לשפץ את המבנה. עבודות השיפוץ החלו בשנת 2004 וצולמו על ידי רשת הטלוויזיה BBC כסדרת טלוויזיה בשם "שיקום".
יער אוקסלי
יער אוקסליז
קושטנדינא
איגרות בית דין
בהלכה, איגרות בית דין הם איגרות ושטרות שבית הדין כותב על מנת לפרסם לציבור או לבתי דינים אחרים פסקי דין בענייני אישות או בדיני ממונות.
איגרת מזון.
איגרת מזון היא שטר שבית הדין כותב על דבר חיוב מזונות של אדם לאשתו ובנותיו. יש להבחין בין שני סוגי איגרות: א. איגרת בה מתבאר החיוב של אדם שמת או שהלך למדינת הים לספק מזון לאשתו ובנותיו. ב. איגרת בה מפורט חיוב של אדם לזון את בת אשתו מנישואים קודמים.
מזון האשה והבנות.
איגרת העוסקת במזון האשה והבנות יכולה להיות איגרת כזו שבה בית הדין כותבים את הסכום השבועי החודשי או השנתי, אותו קצבו למזון האשה והבנות של אדם שמת או הלך למדינת הים (שיטה מקובצת, בבא מציעא כ,ב). בשם 'איגרת מזון' נקראת גם איגרת כזו ששולחים בית דין מסוים לבית שבמקום אחר, על מנת שיפסוק מזון לאשה פלונית (תוספות כתובות ק,ב). גם שטר המתאר מכירת קרקע על ידי בית הדין למטרת מימון את מזון האשה ובנותיה, או שמתאר החלטה עקרונית שיש למכור קרקע פלונית למטרה זו, נקרא 'איגרת מזון' (רמב"ם הלכות יום טוב ז,יב).
החיוב לזון את בת אשתו.
איגרת זו היא איגרת המתארת את עצם החיוב שקיבל אדם על עצמו לזון את בת אשתו. באיגרת זו יופיע משך הזמן בו מתחייב האדם לזון את בת אשתו, וכן גובה הסכום המשולם לה. יש שפירשו שאיגרת זו משמעה השטר שבית הדין כותבים לאדם לאחר שנטלו ממנו קרקע וממנה גבו את הסכום עליו התחייב לבת אשתו (שיטה מקובצת, שם).
איגרת שום ואיגרת ביקורת.
איגרת שום.
איגרת שום (מלשון שומה) היא שטר שבית דין מפרטים בו את ערכם הממוני של נכסים שונים, וזאת על מנת לאפשר למלוה לגבות את חובו.
על פי ההלכה היהודית כאשר הגיע זמן פרעון הלואה ואין ללוה כסף לשלם, בית הדין גובים את החוב מקרקעותיו, היות שהקרקע של האדם משועבדת לפרעון חובותיו. קודם שגובים מהקרקע בית הדין אומדים את שווי הקרקע וקובעים את ערכה שלב זה נקרא 'שומא'. לאחר מכן מכריזים על מכירת הקרקע. אם ימצא מי שמוכן לשלם יותר מהערך שקבעו בית הדין הכסף יינתן למלוה, ואם לא יקנה אותה המלוה בערך ששמוה וינכה ללוה מחובו. שלב זה נקרא 'הכרזה'.
איגרת שום היא האיגרת שבה נכתב הערך של הקרקע בזמן ה'שומא' וכותבים אותה לזיכרון דברים (שיטה מקובצת בבא מציעא כ,א). ויש מפרשים שאיגרת שום היא האיגרת שנכתבת למלוה אחרי שלב ה'הכרזה' במקרה שלא נמצא מי שיתן יותר מה'שומא' שאז בית הדין נותנים למלוה את הקרקע תמורת החוב, איגרת זאת נקראת גם אדרכתא.
איגרת ביקורת.
איגרת ביקורת היא האיגרת המתארת את שלב ה'הכרזה' על ידי בית הדין.
יש מפרשים שאיגרת הביקורת נכתבת קודם למכירה, והאיגרת עצמה היא ההכרזה. לפי זה באיגרת נכתב ששדה פלונית עומדת למכירה על ידי בית דין בסכום מסוים וכל הרוצה לבוא ולקחתה ביותר, יבוא, ויש אומרים שההכרזה היא פעולה בפני עצמה, ואילו האיגרת נכתבת לאחר שנמצא קונה המוכן לשלם יותר מהשומא. את האיגרת כותבים לקונה ונקראת איגרת ולא שטר כדי שידעו שהמכירה נעשתה בבית הדין ולא על ידי הבעלים, ולא יצא שם רע על הקונה כאילו קנה את הקרקע שלא כדין.
איגרות שום ומזון במציאה ובחול המועד.
בהלכות מציאות.
המשנה בבבא מציעא אומרת , כלומר אם אדם מצא איגרות אלו יחזיר אותן לבעליהן, היינו למי שנכתבו עבורו. הטעם הוא שאין חשש שהכותב נמלך ולא נתנה משום שאיגרות אלו הם מעשה ידי בית דין ובית הדין מוציאים מתחת ידם רק דבר מבורר. כמו כן אין חוששים שהאיגרת נפרעה שאין שייכות לזה באיגרות אלו.
בהלכות חול המועד.
אף על פי שיש איסור כתיבה בחול המועד המשנה במסכת מועד קטן אומרת . הטעם הוא שכתיבת האיגרות נעשית על ידי בית דין, וכל דבר הנעשה על ידי בית דין מוגדר כצורך הרבים המותר לעשותו בחול המועד. טעם נוסף נאמר בהיתר שאם לא יכתבו במועד יש הפסד לאשה או ליתומים (באיגרות מזון) או למלוה (באיגרות שום) וההיתר הוא מדין דבר האבד.
איגרת מרד.
איגרת מרד הוא שטר שכותבים בית הדין כאשר הבעל או האשה נמנעים מקיום יחסי אישות.
על פי ההלכה המובאת במשנה במסכת כתובות (ה,ז) האשה המורדת מפסידה סכום קצוב כל שבוע מכתובתה עד שתחזור בה. וכן הבעל המורד מוסיפים לו כל שבוע סכום קצוב על ערך הכתובה שכתב לאשתו.
את איגרת המרד כותבים, אם כן, שלא יוכל אחד הצדדים לאחר זמן לומר לא מרדתי ויתבע את הכתובה המקורית.
כמו כן כותבים איגרת מרד על ארוסה, שאינה רוצה להינשא. אולם איש המורד על ארוסתו אין כותבים עליו איגרת מרד מפני שאין על האשה חיוב של מצוות פרייה ורבייה. אלא שאם האשה טוענת שהיא רוצה בילדים על מנת שיהיו לה לעזר בזקנותה – כותבים גם בזה איגרת מרד.
אמות מידה פיננסיות
אמות מידה פיננסיות (באנגלית: Covenants) הן התניות שנקבעות בחוזה הלוואה שחברה לווה חותמת עליו, ומטרתן להגן על המלווה (נותן האשראי). מטרת ההתניות היא לוודא שלא יחול שינוי לרעה במצבו של הלווה וביכולתו להחזיר את ההלוואה. התניות אלה מקובלות בעיקר בהלוואות לגורמים עסקיים.
בנוסף, איגרות חוב של מדינות מפותחות כוללות התניות חוזיות ואמות מידה פיננסיות מגוונות.
בהתניות אלו קובע המלווה כי החברה הלווה צריכה לעמוד בדרישות מינימום של יחסים פיננסיים מסוימים. הלקוח צריך לעמוד באמות מידה פיננסיות שיספקו למלווה כיסוי כלשהו לסיכון אליו הוא נחשף. הכוונה היא ליחסים בין סעיפים שונים במאזן החברה, כמו היחס בין החוב להון העצמי או היחס בין ההון העצמי לסך המאזן, יחסי נזילות, רמת ביטחונות מסוימת וכדומה.
אי עמידה בהתניות עלולה לגרור דרישה של המלווה להעמיד לפרעון מיידי את כל התחייבות החברה כלפיו ואף לחלט ערבויות. במקרים מסוימים המלווים מגבילים את היקף הדיבידנד לשיעור מקסימלי מסך רווחי החברה.
כמו כן, ההתניות החוזיות קובעות את סדר הקדימות במקרה של חדלות פירעון. מספר התניות ואמות מידה נמצאו כנפוצות במיוחד בשווקים הבינלאומיים.
חברות מנפיקות גדולות ויציבות בארצות הברית הנפיקו איגרות חוב בליווי התניות ואמות מידה. איגרות החוב של חברות עם דירוג גבוה הכילו בין שלוש לחמש התניות ואמות ואיגרות חוב מדורגות נמוך יותר, או של חברות קטנות יותר, הכילו מספר רב יותר של התניות ואמות מידה. כלומר, ככל שדירוג החברה נמוך יותר וסיכון ההשקעה בחברה גבוה יותר, המשקיעים מקבלים הגנה טובה יותר באמצעות עיגון מספר רב יותר של תניות ואמות מידה בתנאי איגרת החוב, שיספקו להם את ההגנה הנדרשת בעת הרעה במצבה הפיננסי של החברה.
אפרים שטרן
אפרים שטרן (15 בינואר 1934 - 23 במרץ 2018) היה מבכירי הארכאולוגים בישראל, פרופסור באוניברסיטה העברית בירושלים, עורך האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכיאולוגיות בארץ ישראל, עורך כתב העת "קדמוניות", ופעיל שנים ארוכות בחברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה. שימש עד לפטירתו כיו"ר הוועד המנהל של העמותה.
קורות חייו.
נולד בחיפה לרחל ומשה שטרן. למד ארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים, וקיבל תואר דוקטור בשנת 1968. השתתף בהקמת המכון לארכאולוגיה באוניברסיטת תל אביב, ולימד שם שמונה שנים. אז חזר לירושלים, בה לימד עד 2002, שנה בה יצא לגמלאות. השתתף בחפירות רבות, החל במצדה, חצור ותל באר שבע מטעם אוניברסיטת תל אביב, ואחר כך בחפירות עצמאיות בקדש (יששכר) ובתל מבורך. ניהל את חפירות תל דור בין השנים 1980 ועד 2000. שטרן נחשב מומחה לתקופת בית ראשון ולפיניקים. שימש כעורך כתב העת "קדמוניות".
זכה בפרס א.מ.ת לשנת 2005.
פרופ' אפרים שטרן נפטר ב-23 במרץ 2018, ונקבר בקיבוץ קריית ענבים.
מחנה צבאי
בוריסלב קוסטיץ'
בוריסלב קוסטיץ' (בסרבית: Бора Костић; 24 בפברואר 1887 - 3 בנובמבר 1963) היה שחמטאי יהודי-סרבי בדרגת רב אמן.
קוסטיץ' למד את המשחק בגיל 10 והתקדם במהירות בבודפשט. בחלק מזמנו גם שהה בווינה, בירת השחמט של אותם הימים וכך התאפשר לו להתמודד מול יריבים בדרגה גבוהה ולשפר את איכות משחקו.
ב-1910 עבר לקלן ומשם נסע תכופות, כולל לאמריקה. שיחק נגד אלופים מקומיים והדגים את יכולותיו הנדירות כשחקן של משחקים סימולטניים עיוורים. בשנת 1913 בהיותו בארגנטינה הוא ניצח את רולנדו אילה עם התוצאה 6:0. בניו-יורק, בשנת 1916 שיחק באופן זה מול 20 יריבים, עם גבו ללוח, ניצח 19 מהם וסיים את האחרון בתיקו, וזאת במקביל לניהול שיחות מנומסות עם יריביו ועם הצופים במשחק.