ווטסון, בוגר אוניברסיטת ניאגרה, החל את הקריירה שלו באורוגוואי. לאחר שתי עונות עבר לימטלנד השוודית, בה שיחק במשך עונה אחת. ב-1999 הגיע לראשונה לישראל וחתם בקבוצת מכבי חדרה ששיחקה דאז בליגה הלאומית. בעונתו היחידה בחדרה קלע 16 נקודות בממוצע למשחק והוביל את הקבוצה לעלייה לליגת העל. לאחר מכן, עבר לברמינגהאם בולטס האנגלית ובעונת חזר לעונה נוספת בימטלנד, שלאחריה נישא לישראלית. בעקבות נישואיו, הוחתם ווטסון בהפועל תל אביב, בתקווה שבמהלך העונה יקבל אזרחות ישראלית. בסופו של דבר לא קיבל אזרחות ולאחר שישה משחקים בלבד במדי הפועל, שוחרר מהקבוצה.
שנות השיא.
בעונת , שוב ירד לליגה הלאומית וחתם בהפועל מגדל העמק. במגדל העמק העביר עונה מוצלחת במיוחד מבחינה אישית, אך הקבוצה לא הרבתה לנצח ונאבקה נגד הירידה לליגה הארצית במשך כל העונה. באחד המשחקים האחרונים של העונה, קלע ווטסון 28 נקודות והוריד 11 כדורים חוזרים והוביל את מגדל העמק לניצחון בהארכה על עירוני קריית אתא, שהבטיח את הישארותה בליגה. את משחקו האחרון בעונה זו סיים עם תצוגת שיא של 40 נקודות נגד אליצור רמלה. בסיום עונה זו קיבל אזרחות ישראלית, מה שהפך אותו מיד לאחד השחקנים המבוקשים בליגת העל. לבסוף חתם במכבי גבעת שמואל. כבר בעונתו הראשונה כישראלי, היה הקלע הישראלי המוביל בליגה עם 15.8 נקודות בממוצע.
בעקבות היכולת שהציג בעונה האחרונה, זומן בקיץ 2005 לנבחרת ישראל, לקראת טורניר ההזדמנות האחרונה להעפלה לאליפות אירופה. בטורניר עצמו קלע ווטסון 5.2 נקודות והוריד 3 כדורים חוזרים בכ-13 דקות בממוצע וסייע לנבחרת להעפיל לאליפות אירופה.
ב-29 במאי 2005, חתם ווטסון בקבוצת באסקט לובן הבלגית שעונה קודם לכן זכתה בגביע הבלגי. בעונתו הראשונה בלובן, הציג יכולת טובה וקלע 15.5 נקודות בממוצע בליגה ו-16.5 נקודות בממוצע ביורוקאפ. בעונה לאחר מכן, ירד ביכולתו ובממוצעיו. אף על פי כן, נשאר אחד מהשחקנים המובילים של לובן שעברה את אחת העונות הגרועות ביותר מאז הוקמה. בסיום העונה ירדה לובן לליגה השנייה, כשווטסון קובע 11.1 נקודות, 5.6 כדורים חוזרים, 1.7 אסיסטים ו-2 חטיפות בממוצע למשחק.
ב-6 באוגוסט 2007, שב לישראל וחתם בעולה החדשה לליגת העל הפועל חולון. בחולון היה גורם משמעותי ובסיום העונה הסדירה עמד על 6.6 נקודות ו-3.6 כדורים חוזרים בממוצע. בגמר הפיינל פור, אליו הגיעה חולון לראשונה מאז היווסדה, קלע ווטסון 4 נקודות והוריד 3 כדורים חוזרים והוביל את הקבוצה לניצחון על מכבי תל אביב ולאליפות ראשונה בהיסטוריית המועדון. לאחר עונה זו התחלף כל סגל הקבוצה כולל המאמן והבעלים מיקי דורסמן וווטסון נשאר השריד היחיד מעונת האליפות. מסיבה זו קיבל ווטסון את תפקיד הקפטן של חולון והפך לאהוד הקהל של הקבוצה. בקיץ 2008, זומן שוב לנבחרת ישראל לקראת מוקדמות אליפות אירופה 2009, אך מיעט לקבל דקות משחק ושותף רק בשני משחקים בלבד במהלך הקמפיין. עם זאת העפילה הנבחרת לאליפות אירופה כבעלת המאזן הטוב ביותר מבין הנבחרות שסיימו במקום השני.
השנים האחרונות.
בעונת , הפך לשחקן מוביל בקבוצה וקבע ממוצעים מגוונים של 7.5 נקודות, 4 כדורים חוזרים, 1.5 חטיפות ו-1.1 אסיסטים הממוצע למשחק. בפלייאוף קבע 5.2 נקודות ו-5.2 כדורים חוזרים בממוצע, אך חולון לא הצליחה לשמור על האליפות לאחר שהפסידה ברבע הגמר להפועל גלבוע גליל. עם זאת, זכתה חולון בגביע המדינה, כאשר ווטסון קלע בגמר 11 נקודות. וווטסון הפך לאחד השחקנים הבודדים שלא שיחקו במכבי או בהפועל תל אביב שזכו גם באליפות וגם בגביע המדינה. לאחר עונה זו בעקבות מצבה הכלכלי הקשה של חולון, שחררה הקבוצה את ווטסון, זאת מכיוון שלא יכלה לעמוד בעלות החוזה שלו. ווטסון מצא קבוצה חדשה במהרה וכבר באוגוסט 2009, חתם בעירוני אשקלון. לאשקלון הגיע ווטסון במטרה להוות חלק משמעותי ביותר, אך קלע רק 5.2 נקודות בממוצע למשחק ולכן שוחרר לאחר תשעה משחקים בלבד וחתם בקבוצת עירוני רמת גן, שעד למעברו אליה עמדה על מאזן של 9 הפסדים לעומת 0 ניצחונות. במשחקו הראשון ברמת גן קלע 18 נקודות, אך הקבוצה הפסידה להפועל גלבוע גליל.
לקראת עונת חתם ווטסון בקבוצת ברק נתניה.
אסטואר
טפשו פיטר מסיללה
יהודים בירושלים בזמן אימפריה העותמנית מאה 15-16
דרון וושינגטון
דרון וושינגטון (באנגלית: Deron Washington; נולד ב-12 בדצמבר 1985 בניו אורלינס שבלואיזיאנה) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בקבוצת פלקנסטרו טריאסטה.
קריירת משחק.
וושינגטון שיחק בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת וירג'יניה טק בין השנים 2004 ל-2008. לאורך ארבע שנותיו בליגת המכללות רשם וושינגטון ממוצעים של 11 נקודות ו-5.4 ריבאונדים למשחק. הוא נבחר בסיבוב השני של דראפט ה-NBA (מקום 59) על ידי דטרויט פיסטונס, אך לא הוחתם על חוזה.
לאחר שלא הוחתם על חוזה, שיחק וושינגטון בעונת 2008-2009 בקבוצת הפועל חולון מליגת העל, וזכה עימה בגביע המדינה. בעונת 2009-2010 חזר וושינגטון לקבוצת דטרויט פיסטונס.
דרון וושינגטון הוא בנם של דניס וושינגטון, לשעבר שחקנית כדורסל באוניברסיטת לואיזיאנה ושל ליונל וושינגטון, שחקן פוטבול לשעבר.
תמונתו של הרמב&quot;ם
תמונתו של הרמב"ם היא דיוקן מפורסם של הרמב"ם, שמזוהה עמו, ומופיע על בולים, שטרות, מטבעות, סמלים ועוד. לפי מספר מחקרים, מקורו של דיוקן זה הוא באמצע המאה ה-18, והקשר בינו לבין דמותו האמיתית של הרמב"ם, מוטל בספק.
קיימים עוד דיוקנות של הרמב"ם, אך כל אחד מהם, אינו אלא התרשמות אישית של האמן שיצר אותם.
היסטוריה.
מקור התמונה הנפוצה הוא ב-Thesaurus antiquitatum sacrarum ("אוצר העתיקות המקודשות"), עבודה בת 34 כרכים של בלסאוס אוגולינוס, אשר הודפסה בוונציה ב-1744. בין שלל האיורים המלווים את הספר, מופיעה לראשונה (בכרך 2) גם תמונתו של הרמב"ם. את דבר קיומו של אותו דיוקן באותו הספר "גילה" (כלשונו) החכם היהודי-איטלקי יצחק שמואל רג'יו (יש"ר מגוריציה) בן המאה ה-19, ובעקבותיו, ככל הנראה, נפוצה התמונה ברחבי העולם, ביהדות ומחוצה לה.
יש"ר העתיק את הדיוקן מן הספר, ולבקשת ידידו ר' זלמן שטרן מברלין שלח אותו אליו ב-20 בדצמבר 1843 (כ"ז בכסלו ה'תר"ד), וביקש ממנו ליצור ממנה כמה העתקים ולהחזיר לו את המקור:
בהמשך עובר יש"ר לדון בשאלת האותנטיות של הדיוקן. דיון זה נערך בשפה הגרמנית, ובו הוא מסביר כי הוא נטל את הדיוקן מעבודתו של אוגולינוס, ושלדעתו אין סיבה להטיל ספק באותנטיות הצהרתו של אוגולינוס כי הדיוקן נלקח מטאבולה עתיקה.
הדיוקן הגיע לאנגליה כעבור שנים ספורות, בידי המומר איש המיסיון משה מרגליות. וכך הוא כותב במכתב המתוארך ל-1847:
כאמור, הדיוקן שהועתק מיש"ר היה בעצמו העתק מעשה ידיו, ולא היה זהה לו לחלוטין. עם התפשטות הדיוקן הלכה והשתנתה דמותו: פניו, זקנו, פאותיו, שונים מגרסה אחת לאחרת, לפי מראה עיני האמן. תמונה זו, בגלגוליה השונים, היא זו שהתפשטה יותר מכל תמונה אחרת (ראו להלן, בפרק תפוצת התמונה).
דיון במראהו של הרמב"ם.
על אף אמירתו של יש"ר על הדיוקן המפורסם, מקובל כי האיור הוא דמיוני. מכיוון שהמקור המוקדם ביותר הידוע לנו הוא מן המאה ה-18, קשה להאמין שלנגד עיני המאייר באמת עמד איזשהו דיוקן מקורי שהיה נסתר כל השנים, והתגלה לפתע פתאום. באופן כללי לא ידוע על דיוקנאות של חכמים יהודיים לפני המאה ה-17.
היו שטענו כי סביר שהציור לא אותנטי שכן הרמב"ם לא היה מתיר לצייר את דמותו, משום שהדבר מנוגד להלכה. אמנם טענה זו אינה נכונה שכן ציור אינו מנוגד להלכה אלא פיסול בולט בלבד, וכדברי הרמב"ם עצמו:
הרב ברוך טולדנו שיער שלפני המאייר עמדה דמותו של חכם באשי בן המזרח, בעוד שהרמב"ם היה בעיקר במגרב, וסגנון לבושם ומראה של החכמים שם היה שונה מזה של המזרח. אביעד הכהן הסב את תשומת הלב לכך שאם המודל לתמונה היה חכם מן המאה ה-18, הרי שייתכן שיש בכך ללמד על כך שבאותה תקופה היה מקובל בין חכמים להיות גלוחי פאות.
יוחאי מקבילי, מייסד מפעל משנה תורה, עמד על כך שהרמב"ם מופיע בתמונות אלה גלוח פאות, בניגוד לפסיקתו הוא:
אמנם, אביעד הכהן העיר כי הרמב"ם התיר לגלח את הפאות במספריים, וניתן אף להבין מדבריו שהוא עצמו נהג כך:
אך הרב יוסף קאפח העיר על תשובה זו כי הרמב"ם נקט דווקא בלשון 'ללקט' (יאכד במקור בערבית), דהיינו שגילוח חלק במספריים אסור (מדרבנן) גם לדעתו.
עם כל זאת, ישנן דעות שהרמב"ם התיר לגלח אף בתער, אם יש לפעמים היתר משום שלום מלכות.
גם הדיוקן המופיע בבית הנבחרים האמריקאי, שבו הרמב"ם נראה כחכם יווני, סותר לפי יוחאי מקבילי את דבריו:
הרבי מליובאויטש טען כי אף וייתכן כי אין זו תמונותו האמיתית של הרמב"ם בנוגע לכוונת התמונה - זיכרון הרמב"ם תביא התמונה את מטרתה האמיתית:
תפוצת התמונה.
בתחילת המאה ה-20 כבר הייתה תמונת הרמב"ם ידועה ומפורסמת. המחברות שהוציאה בשנות ה-30 הוצאת "כתב" בארצות הברית, עוטרו בדיוקנו של הרמב"ם כסמל יהודי קלאסי.
בשנת 1953 הוציאה מדינת ישראל בול לכבוד "הקונגרס הבינלאומי לתולדות המדע", שהיה הקונגרס הבינלאומי השביעי ונערך בירושלים. לעיצוב הבול נבחרה דמותו של הרמב"ם, שמלאו לפטירתו אז כ-750 שנה, כמייצג של איש המדע היהודי ההיסטורי. על הבול בשווי 110 פרוטות, שעוצב בידי וינד סטרוסקי, הונצח דיוקנו המפורסם של הרמב"ם.
בשנת 1956 הוצבה בישראל מנורת הכנסת שעיצב הפסל בנו אלקן, שעליה תבליטים מתקופות שונות של עם ישראל. אחד התבליטים מוקדש לתור הזהב בספרד, שמיוצג על ידי הרמב"ם (עם ספר של אריסטו), ליד רבי יהודה הלוי, בעיצוב השואב השראה מדיוקנו המקובל.