ברצלונה מובילה את דירוג הזכיות בטורניר עם 13 זכיות, אחריה ריאל מדריד עם 12 זכיות ובמקום השלישי ניצבת דפורטיבו לה קורוניה עם שלוש זכיות.
את שמו הנוכחי הסופר קאפ הספרדי קיבל בשנת 1982. במהדורה הראשונה של הטורניר תחת השם החדש זכתה ריאל סוסיאדד שניצחה את ריאל מדריד.
במהדורה החדשה שהחלה בעונת 2019/20, הקבוצה הראשונה שזכתה היא ריאל מדריד בניצחון בפנדלים 1–4 אחרי 0-0 בהארכה על אתלטיקו מדריד.
שיטה.
שיטת הסופר קאפ שונתה לראשונה בעונת 2019/2020, והיא נערכת בשיטת פיינל פור שבו האלופה, סגנית האלופה, מחזיקת הגביע ופינליסטית הגביע (במידה וישנה אותה קבוצה הכרטיס עוברת לבאה אחריה בליגה) מתמודדות ביניהן בשני משחקים בשלב חצי הגמר, כשהמנצחות מעפילות למשחק הגמר.
בטורניר הראשון תחת הפורמט החדש השתתפו ברצלונה (אלופת לה ליגה וסגנית גביע המלך לעונת 2018/2019), אתלטיקו מדריד (סגנית אלופת לה ליגה), ולנסיה (זוכת גביע המלך) וריאל מדריד (שסיימה במקום השלישי בלה ליגה).
הגמר לפי שנים.
מלבד השנים 1983, 1988 ו-1992, המשחק הראשון תמיד התקיים באצטדיון של מחזיקת גביע המלך. הסופר קאפ של שנת 2019 נדחה לתחילת שנת 2020. בשנת 2019 שינו את הפורמט וארבע קבוצות מתחרות בשביל התואר בשיטת חצאי הגמר והגמר.
מלך השערים של כל הזמנים.
מודגש מציין שחקנים שעדיין משחקים בספרד.
יוסי שיבחון
הסכם אקרמן
הסכם אקרמן הוא חוזה דיפלומטי, שנחתם ב-7 באוקטובר 1826 במצודת אקרמן (בחבל בודג'אק באוקראינה של ימינו) בין האימפריה הרוסית לאימפריה העות'מאנית.
ההסכם קבע, כי הוויוודים של נסיכות מולדובה ונסיכות ולאכיה ייבחרו, כל אחד לחוד, על ידי מועצת הבויארים (Sfatul boieresc) שלו לכהונה של שבע שנים, באישורן של שתי המעצמות החתומות על ההסכם. כמו כן הוסכם על נסיגת הצבא העות'מאני משתי הנסיכויות, בהן שהה מאז 1821. (חיילים טורקים נשלחו לאזור באותה שנה כדי לדכא את צבאו של מנהיג פיליקי אטריה, אלכסנדר איפסילנטי ואת מהפכת טודור ולדימירסקו.) כחלק מההסכם הטורקים העבירו לשלטון ולאכיה את נמלי ג'יורג'יו, בראילה וטורנו מגורלה שלגדות הדנובה. עניין נוסף שהחוזה עסק בו היה הבעיה הסרבית: סעיף 5 העניק אוטונומיה לנסיכות סרביה שבשליטה עות'מאנית, השיב לסרבים את השטחים שנלקחו מהם ב-1813, והתיר להם לנוע בחופשיות ברחבי האימפריה העות'מאנית.
ההסכם לא החזיק מעמד זמן רב. בקרב הימי במפרץ נאווארינו (1827) הנחיל הצי הרוסי, ביחד עם ציי בריטניה וצרפת, תבוסה לצי העות'מאני, במטרה לסייע למאבק העצמאות היווני. הסולטאן מהמוט השני התנער מהסכם אקרמן, וגרם להתלקחותה של מלחמה נוספת בין רוסיה לטורקיה בשנים 1828–1829.
חזיר יבלות ויסאיאני
חזיר יבלות ויסאיאני (שם מדעי: "Sus cebifrons") הוא מין בסוג חזיר האנדמי לשני איים מקבוצת איי ויסאיאן שבפיליפינים. הוא מצוי בסכנת הכחדה חמורה, וזאת מפאת הרס בתי-גידול, מחסור במזון וציד. בשל מספרם המועט של חזירי יבלות ויסאיאניים, מעט מאוד ידוע על התנהגותם והמאפיינים שלהם בטבע.
בעבר כללה תפוצתו שישה איים בפיליפינים, אך הוא נכחד מארבעה מהם.
חזיר היבלות הוויסאיאני קיבל את שמו מה"יבלות" הבשרניות שעל פניו. ביולוגים משערים שהיבלות משמשות כהגנה טבעית מחזירים אחרים בעת קרב. לחזירים אלה יש גם שיער נוקשה וקוצני.
חזרזירים נראים בזמן העונה היבשה בין ינואר למרץ בסביבתם הטבעית, מערב איי ויסאיאן. מספר החזרזירים בהמלטה הוא בין שלושה לארבעה.
בטיחות לייזר
בטיחות לייזר היא מניעת תאונות לייזר, במיוחד אלה הכוללות פגיעות עיניים. מכיוון שאפילו רמות נמוכות של אור לייזר עלולות לגרום לפגיעה בלתי הפיכה בעיניים, המכירה והשימוש בלייזרים נתונים תחת תקנות.
אדם החשוף לקרינת לייזר, במיוחד אם היא בלתי נראית, יכול להיות בלתי מודע לנזק שנגרם. יש לייזרים חזקים דיים כדי שאפילו החזרה מפוזרת (דיפוסיבית) שלהם ממשטח עלולה להיות מסוכנת לעיניים. קרינת לייזר גורמת נזקים לעיניים בעיקר עקב פגיעות טמפרטורה ברשתית. עליית טמפרטורה פתאומית של 10 מעלות יכולה להשמיד את קולטני האור.
אם הלייזר חזק מספיק, נזק בלתי הפיך ייגרם בחלקיק שנייה, מהר יותר מהמצמוץ. לייזרים חזקים בתחום הנראה והתת-אדום הקרוב (400-1400nm) יכולים לחדור את עדשת העין ולגרום לחימום הרשתית, קרינת לייזר באורכי גל קצרים מ-400nm או ארוכים מ-1400nm נבלעת ברובה בעדשה ובכדור העין, לכן אינה גורמת נזק לרשתית אלא לקטרקט או לכוויות.
לייזרים בתחום התת-אדום הם מסוכנים במיוחד, מכיוון שרפלקס המצמוץ הטבעי מגיב רק לאור נראה. למשל, אנשים שנחשפים לקרינת לייזר Nd:YAG שהיא בלתי נראית באורך גל 1.064 מיקרון, עלולים שלא לחוש כאב או להבחין בנזק המידי לעיניהם. צליל "פופ" או "קליק" עשוי להישמע מכדור העין, כציון היחיד להתחממות הרשתית מעל ל-38 מעלות צלזיוס, היוצר רתיחה מתפוצצת והיווצרות מידית של כתם עיוור.
לייזרים בתחומי תדירות גבוהים יותר (בצבעי הירוק והכחול) עלולים לגרום לעוורון כאשר הפגיעה מתרחשת בתהליך איטי יותר. כאשר קושי בראייה מובחן רק כשעות לאחר הפגיעה, ולאחר ימים ספורים הגעה למצב עוורון מוחלט.
חשיפה מקסימלית מותרת.
מידת החשיפה המקסימלית המותרת (Maximum Permissible Exposure = MPE) היא העוצמה או צפיפות האנרגיה המקסימלית (בוואטים לסמ"ר או ג'אולים לסמ"ר) של מקור אור הנחשב בטוח, כלומר שיש לו סיכוי זניח ליצירת נזק. עצמה זו נקבעה כעשירית מהעצמה שיש לה 50% סיכוי ליצירת נזק בתנאים הגרועים ביותר. ה-MPE נמדד על עדשת העין או על העור, על פי אורך גל נתון וזמן חשיפה.
חישוב ה-MPE לחשיפה לעיניים לוקח בחשבון את כל הדרכים בהן האור משפיע על העין. לדוגמה, אור אולטרה-סגול עמוק יוצר נזק מצטבר, גם בעוצמות נמוכות מאוד. אור תת-אדום באורכי גל של יותר מ-1400 ננומטר נבלע בחלקים השקופים של העין לפני הגיעו לרשתית, והמשמעות היא שה-MPE לאורכי גל אלה הוא גבוה יותר מזה של אור נראה. בנוסף לאורך הגל וזמן החשיפה, ה-MPE לוקח בחשבון את הפיזור המרחבי של האור (מלייזר או מקור אחר). אלומות לייזר מקבילות באור נראה או תת-אדום קרוב הן מסוכנות במיוחד בעוצמות נמוכות בגלל שהעדשה מרכזת את האור על נקודה קטנה במיוחד על הרשתית. מקורות אור בעלי דרגת קוהרנטיות מרחבית נמוכה מאור לייזר מקביל מביאים לפיזור האור על שטח גדול יותר של הרשתית. למקורות כאלה ה-MPE הוא גדול יותר מאשר לאור לייזר מקביל. בחישוב ה-MPE נלקחים בחשבון תנאי המצב הגרוע ביותר, בהם העדשה מרכזת את האור על השטח הקטן ביותר של הרשתית והאישון פתוח במלואו. למרות שה-MPE מוגדר כשטף (אנרגיה ליחידת שטח), הוא מבוסס על האנרגיה היכולה לעבור דרך האישון הפתוח במלואו (0.39 סמ"ר) לאור נראה ותת-אדום קרוב.
תקנות.
גופי תקינה, חוקים ותקנות ממשלתיות שונות מגדירים את סיווגי התקני הלייזר בהתאם לסכנותיהם, וכן את אמצעי הבטיחות הנדרשים ממי שעלול להיחשף ללייזרים אלה.
באיחוד האירופי:
בארצות הברית, כל ההדרכות בנושא הגנות על העיניים ובטיחות לייזר כללית, ניתנות באוסף התקנים ANSI Z136 והם:
סוכנות המזון והתרופות הפדרלית בארצות הברית דורשת שכל הלייזרים מסוג 3B ו-4 הנמכרים בארצות הברית יהיו בעלי 5 אמצעי בטיחות:
לייזרים המהווים חלק מציוד אחר (למשל ממערכת DVD) פטורים מדרישה זו, אם אור הלייזר אינו יוצא מן המכשיר החוצה. כמה לייזרים נייחים לא מכילים מפסק בטיחות או השהיית הפעלה, אך מצוידים בלחצן חירום או מתג
סיווג:
1. בדרך כלל לא מסוכן
2. מסכן את העין רק אם זמן החשיפה גדול מ 0.25 שניות
3b. מסוכן לעין אך לא לעור
3R. יש סיכון באלומה ישירה
4. מסוכן לעין, לעור. עלול להצית ולגרום לשריפה
אמצעי בטיחות.
קיימים מספר אמצעי בטיחות בהפעלת לייזרים בעצמות הגבוהות יותר כגון דרג 4.
מערכות אינטרלוק - מפסקי ביטחון המחוברים לדלתות או מכסים שפתיחתם תפעיל תריס מגן החוסם ומפסיק את פעולת הלזירה.
מערכות הגנה אופטית - כגון משקפי מגן וילונות מגן וזכוכיות מגן - שתפקידם סינון הקרן האקראית הניתזת לכיוונים לא צפויים, לרמות בלתי מזיקות.
מפסקי אתחול - מערכות לייזר מדרג 4 חייבים להיות מופעלים על ידי מפתח הניתן לשליפה ומונע הפעלה לא מאושרת.
נורות ושילוט אזהרה - נורות אזהרה ושילוט המפרט את דרג הלייזר ומזהיר מפני הסכנה הקיימת ודרגתה, חלק מהשלטים הללו אף מוארים כאשר הלייזר בפעולה.
פירוט תקנות בטיחות בשימוש בלייזר חייבות להימצא במקום בולט לעיין מחוץ לחדר הלייזר ובתוכו.
מפעילי הלייזר חייבים לעבור הדרכת בטיחות בשימוש בלייזר טרם תחילת השימוש וריענון תקופתי תוך כדי תקופת השימוש בלייזר.
בדיקות עיניים תקופתיות הבודקות בין השאר גם את שדה הראייה חייבות להתבצע אצל הצוות החשוף לקרינת הלייזר.
סמני לייזר.
בשנים האחרונות הופנתה תשומת לב גדלה והולכת לסיכונים של האביזרים הנקראים סמני לייזר או עטי לייזר. מכירת סמנים אלה מוגבלת לדרג 3A (עד 5mW) או דרג 2 (עד 1mW), על פי התקנות המקומיות. בארצות הברית למשל, דרג 3A הוא המקסימלי המותר, ללא אביזרי בטיחות נוספים, ובאוסטרליה ובריטניה הדרג המקסימלי הוא דרג 2. למרות זאת, בגלל חוסר אכיפה מספקת, סמנים מדרג 3A נמכרים גם במדינות שאינן מתירות אותם.