אחת הדמויות התורניות הידועות ביותר בקהילת אטגה היא דמותו של הקס מהרט סהלו, אשר פעל בכל נפת דמביה. הקס מהרט סהלו כבר מגיל צעיר מאוד החליט להקדיש את חייו ללימוד התורה ולהפצתה. הקס מהרט היה נוהג לנדוד מכפר לכפר ברגליו, ונמנע בכוונה תחילה לעשות את דרכו ברכיבה על סוסים. בנדודיו בין הכפרים היה דואג למצבם הדתי והרוחני של בני הכפרים. כחלק מפועלו היה מחתן, אזכרות והספדים, ובנוסף היה עובר בין כפר לכפר ומכין אותם מבחינה רוחנית לחג הקרב. את כל פעולותיו היה עושה הקס מהרט סהלו בתשלום סמלי בלבד, אף על פי שהוצעו לו סכומי כסף גדולים הוא סירב ולא נתן לכסף לעוור את עיניו. הקס מהרט סהלו פעל בדרך סלחנית ומקבלת בנוגע לסוגיית היהודים המומרים (פלאשמורה) והיה נוהג לומר:
קס מהרט נהג להתנזר ממותרות החיים ועשה הכל מתוך צניעות, ענווה ויראת שמיים גדולה. בשנת 1991 עלה במבצע שלמה לארץ ישראל ובאותה השנה עלה למנוחת עולמים.
פרעות הגויים ביהודי אטגה.
בתקופת המלך יוהנס הרביעי (1872-1889), יהודי נפה דמביה ויהודי צפון מערב המדינה סבלו במיוחד בתקופת ה"כְּפוּ קֵן"(באמהרית: ከፉ ዝመን, "כפו זמן") בעברית: "הימים הנוראים". תקופה זו חלה בין השנים 1888- 1892. תקופה זו ידועה כאחת התקופות האכזריות ביותר בהיסטוריה של אתיופיה. בשנים אלה החלו משברים שגרמו לקריסה כלכלית, לקשיים חקלאיים ומחסור במזון. הייתה מגפה שפגעה בבקר ונחילי ארבה פשטו על האזור. בנוסף, היו משברים פוליטיים בתקופה זו. בעקבות קשיים אלה, באזור היהודי שבצפון מערב אתיופיה פרצו מחלות ומגיפות שהביאו למותם של אנשים רבים. בתקופה זו חיות טורפות היו בכל מקום, היו מקרים בהם נטרפו אנשים בידי אריות, נמרים וצבועים. כמעט בכל משפחה היה קרבן.
בתקופת שלטונו של המלך מנליק השני (1913-1889) מצבם של היהודים היה טובה יותר מכל תקופות המלכים האחרים שקדמו לו. המלך מנליק השני קבע חוקה שיצרה שוויון בין כל אזרחי אתיופיה. חוקים אלה ביטלו את התקנות שהיו נגד היהודים- הוכרחו לעבוד בכפייה ובחגים. אזרחים שעזבו את נחלותיהם או גורשו בתקופת הזמן.
עלייה לארץ ישראל.
תושבי קהילת יהודי אטגה עלו לארץ ישראל במבצעים משה ושלמה בין השנים 1991-1984. לאחר מכן הקהילה התפזרה, ואנשיה התמקמו ביישובי ארץ ישראל השונים.
מרגלית גפני
מרגלית גפני (נולדה ב-1959 בערך) היא חלילנית ישראלית המשמשת כחלילנית הראשית של התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, מיום הקמתה.
ביוגרפיה.
גפני נולדה בשנת 1959 בקיבוץ גזית. אביה נגן גיטרה חובב ואמה הייתה מורה למוזיקה. החלה לנגן בחלילית בכיתה ב' ובגיל 12 עברה לחליל צד. למדה לנגן בכלי זה בעפולה ומשם לטבעון, בהדרכתו של רענן אילון. שלוש שנים לאחר מכן החלה ללמוד אצל אורי שוהם, החלילן הראשון בתזמורת הפילהרמונית הישראלית. בגיל 16 הופיעה לראשונה כסולנית בתזמורת הסימפונית ירושלים. הופיעה כסולנית עם התזמורת הקאמרית הקיבוצית בניצוחו של נעם שריף, בקונצרטים בישראל ומחוצה לה. הייתה הזוכה הראשונה בפרס פרנסואה שפירא, הפרס החשוב ביותר במוזיקה הניתן לאמנים ישראלים בישראל. ומאז סיירה פעמים רבות באירופה ובהצלחה רבה בקרב הקהל ואצל המבקרים כאחד. כן זכתה בפרס רשות השידור לאמן מבצע ופרס ארמסטרונג של רשות השידור הציבורית בארצות הברית.
גפני למדה באקדמיה הישראלית למוזיקה בירושלים, באוניברסיטת ייל, בבית הספר ג'וליארד ובאוניברסיטת אינדיאנה שם זכתה בתואר אמן.
גפני הופיעה בצפון אמריקה ובדרומה, הופעתה שודרה בערוץ הרדיו הציבורי של ארצות הברית, וכן ברשת הטלוויזיה של מערב גרמניה, עוד הופיעה כסולנית עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית בניצוח זובין מהטה, בקונצרט שהוקלט ושודר בארצות רבות בעולם. היא הופיעה בקונצרטים קאמריים בדרום אמריקה, בצפון אמריקה ובישראל. בין היתר הופיעה בפסטיבלים רבים בקנדה, פורטוגל, ארצות הברית, גרמניה ועוד.
בשנת 1987 יסדה וניגנה בהרכב "אופוס 3" הכולל חליל, צ'לו ופסנתר. ההרכב הופיע רבות בניו יורק ואוהיו, והמשיך בפעילותו עד 2008.
בשנת 1989, כששבה לישראל, היא הקימה שלישייה המופיע בישראל ובארצות אחרות. בנוסף להופעות עם ההרכב מרבה גפני להופיע בהרכבים קאמריים שונים, הוזמנה ללמד בכיתות אמן בארצות הברית, בספרד ובארגנטינה.
בתזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון.
החל משנת 1989 גפני היא החלילנית הראשונה בתזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון. בנוסף לתפקידה זה, היא מרבה להופיע כסולנית בתזמורת, במגוון יצירות לחליל סולו ותזמורת.
ב 2018 ניגנה בבכורה עולמית את הקונצ'רטו מס 2 לחליל ולתזמורת מאת עודד זהבי. היצירה, המבקשת לקחת את המאזינים למסע רגשי במרחב הזמן דרך השיח בין החליל והתזמורת, נכתבה עבור גפני והמנצח דן אטינגר.
גפני היא אם לשתי בנות העוסקות באומנות. היא מתגוררת בתל אביב.
פריץ זימרוק
פרידריך אוגוסט זימרוק, המוכר יותר בשם פריץ זימרוק (בגרמנית: Fritz Simrock 2 בינואר 1837, בון – 20 באוגוסט 1901, אושי) היה מו"ל מוזיקה גרמני, שירש את בית ההוצאה נ' זימרוק מסבו, ניקולאוס זימרוק. נודע בעיקר בהוצאת רוב המוזיקה של יוהנס ברהמס ואנטונין דבוז'אק.
זימרוק הוציא לאור כמעט את כל היצירות של ברהמס, מאופוס 16 עד אופוס 120, ועמד בקשרי ידידות קרובים עם ברהמס, שעמו אף יצא לחופשות באיטליה. זימרוק שילם בדרך כלל ביד רחבה לברהמס על המוזיקה שלו, אבל בקשריו עם דבוז'אק מיאן לא פעם להוציא לאור יצירות תזמורתיות, למשל, הסימפוניה השמינית שלו. מעורבותו של זימרוק בחייהם של מוזיקאים ידועי-שם הייתה רבה כל כך, שיוזף יואכים השתכנע, שאשתו אמלי בוגדת בו עם זימרוק וברהמס צידד בחפותה של אמלי ב"מכתב ארוך" מפורסם, "שהוצג כעדות במשפט הגירושין של הזוג יואכים". הגירושין לא אושרו.
על פי המלצת ברהמס, ניאות זימרוק לבחון את סיכוייו עם אנטונין דבוז'אק הצעיר. כבר אחרי היצירות הראשונות שהוציא משל דבוז'אק השתלם הניסוי – דבוז'אק נעשה עד מהרה לאחד המלחינים הפופולריים ביותר באירופה. כך היה זימרוק למו"ל הראשי של יצירות דבוז'אק במשך רוב שנות הקריירה של המלחין. עם זאת, יחסיהם היו מתוחים לא אחת, מכמה וכמה סיבות, בהן דרישתו הלא-מתפשרת של זימרוק שדבוז'אק יכתוב יותר יצירות קלילות, מיניאטוריות (כגון "מחולות סלאביים", אופוס 46, הפופולריים והמצליחים מאוד מבחינה מסחרית), בעוד שהמלחין הביע את רצונו להלחין יצירות תזמורתיות רחבות-יריעה, שלא נמכרו, לטענת זימרוק. זאת ועוד, זימרוק הביך לא אחת את דבוז'אק בהתנגדותו הבוטה לסנטימנטים הצ'כיים, שהיו מקובלים בזמן ההוא בקרב גרמנים אתניים באימפריה ההבסבורגית. דבוז'אק, מצדו, דבק ביושרה המוזיקלית והמוסרית שלו, הגיב בשלוות-נפש על מכתביו הנגועים בלאומנות של זימרוק והוכיחו על פניו בשל ניסיונותיו לכפות את דעתו על תהליך ההלחנה שלו. במכתב למו"ל בנוגע לקובץ שני של מחולות סלאביים פסק: "כל עוד אינני בהלך רוח מתאים לכך, איני יכול לעשות דבר". מכל מקום, ככל שגברה הפופולריות של דבוז'אק, החלו להגיע אליו הזמנות ליצירות רחבות-ממדים ממו"לים אחרים, בייחוד נובלו ושות' (Novello &amp; Co) באנגליה, שקרצו לו יותר ויותר, על אף החוזה המילולי שלו עם זימרוק, שקבע כי יהיה זימרוק המו"ל היחיד שלו. בניגוד לחוזה זה, החל דבוז'אק לקבל הזמנות מנובלו ושות', על כך איים זימרוק בתביעה משפטית, אך לא הוציא את האיום לפועל.
קידומת טלפון במצרים
20 הוא קוד החיוג הבינלאומי של מצרים.
מספרי טלפונים סלולריים.
נכון ל-2018, יש ארבעה מפעילים לרשתות סלולריות במצרים: אורנג', וודאפון, אתיסאלאת, ו-We (בבעלות טלקום מצרים).
Drone Dome
Drone Dome היא מערכת הגנה אווירית נגד רחפנים וכלי טיס זעירים שפותחה ומיוצרת על ידי חברת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות הישראלית. זוהי מערכת מתקדמת ליירוט רחפנים באמצעות גילוי, זיהוי, עקיבה ונטרול באמצעות לייזר של רחפנים עוינים המופעלים באזורים האסורים לטיסה.
מערכת Drone Dome כוללת את מערכת Sky Spotter, שמשתמשת באמצעים אלקטרואופטיים, לאתר ולאכן עצמים מעופפים זעירים בהם רחפנים, טיסנים ועפיפוני תבערה.
ביוני 2018 דווח שהמערכת נכנסת לשירות בצה"ל.
בדצמבר 2018 דווח כי מערכת מסוג זה הוצבה בנמל התעופה לונדון גטוויק בממלכה המאוחדת לאחר שרחפנים בלתי מזוהים גרמו להשבתת נמל התעופה במשך 36 שעות . בריטניה אף השתמשה במערכת לשם הגנה על כינוס ה-G7 בקורנוול ב-2021.
ב-12 בפברואר 2020 השלימה רפאל סדרת ניסויים במערכת.
כוכב קלין
בלוגיקה מתמטית ומדעי המחשב, כוכב קלין או סגור קלין ובסימון מתמטי * (Kleene Star, Kleene Closure) היא פעולה אונארית, על קבוצה של מחרוזות או על קבוצה של תווים כלשהם. הפעלה של כוכב קלין על קבוצה formula_1 מסומנת כ-formula_2. בכוכב קלין נעשה שימוש נרחב בביטויים רגולריים, והוא ההקשר שבו נטבע ואופיין המונח על ידי סטיבן קלין כדי לייצג אוטומטים מסוימים, אשר בהקשר הזה משמעו "אפס או יותר".
תכונות:
הקבוצה *"V" ניתנת לתיאור כקבוצה של מחרוזות סופיות שנוצרו על ידי שרשור שרירותי של אלמנטים של "formula_3", המאפשר את השימוש של אותו תו מספר פעמים בלתי מוגבל.
אם "formula_3 "קבוצה ריקה formula_13 או היחידון המכיל את המחרוזת הריקה formula_14, אז formula_15; אחרת, אם "formula_3" היא קבוצה סופית, אז formula_4" "הוא קבוצה בת מנייה. גם כאשר "formula_3" היא קבוצה בת מנייה, formula_4 הוא קבוצה בת מנייה.
הגדרה וסימון.
עבור קבוצה נתונה "formula_3" נגדיר:
ובאופן רקורסיבי נגדיר את האיברים הבאים:
formula_23 לכל formula_24.