סידרי הישיבה הם סידרי הישיבות הקלאסיים פרט למספר מאפיינים ייחודיים. לדוגמה: אין בישיבה תפילת שחרית כנהוג ברוב הישיבות, וזאת כדי לתת לתלמידי הישיבה את הבחירה בין תפילה כותיקין, לבין תפילה בשעה מאוחרת יותר, קיים סדר ביניים בין ארוחת הצהריים לסדר ב' בניגוד לישיבות המסורתיות המקיימות בזמן זה מנוחת צהריים, ועוד.
הישיבה הגדולה והכולל נמצאים ברובע המוסלמי בחצר גליציה, והישיבה הקטנה ברובע היהודי.
תלמוד תורה.
שיטת הלימוד בתלמוד התורה של הקהילה היא על פי המשנה בפרקי אבות - בן חמש למקרא, בן עשר למשנה, וכו'. בת"ת מסיימים עד כיתה ו' את כל התנ"ך, ועד כיתה ח' חמישה סדרים מתוך ששה סדרי משנה. את הסדר האחרון סדר טהרות, משלימים הילדים בישיבה קטנה שיעור א'.
בתלמוד התורה נלמד כל התנ"ך בטעמים פעמים רבות. הנהלת המוסדות הוציאה לצורך זה לראשונה "תיקון קוראים" על כל התנ"ך.
בתלמוד התורה לומדים כ-230 ילדים בגילאי 5 - 14 בשמונה כיתות. מרבית התלמידים הם מתושבי הרובע היהודי והרובע המוסלמי, אך חלק ניכר מן התלמידים מתגוררים בשאר חלקי ירושלים, וכן לומדים בו מספר תלמידים מהעיר ביתר עילית בעיקר מן השכבות הבוגרות.
לקראת סוף שנת התשס"ט (2009) הקימה הנהלת הת"ת סניף נוסף בעיר ביתר עילית ומאז ככלל לא מתקבלים תלמידים חדשים תושבי העיר לת"ת. הסניף החדש מכיל את כיתות "המכינה" ואת כיתות היסודי א' עד ז', כך שתלמידי השכבות הבוגרות נשארו ללמוד בסניף העיר העתיקה. בשנת תשע"ב הקימו סניף נוסף ביישוב החרדי מיצד בגוש עציון.
המלמדים בתלמוד התורה ברובע היהודי רובם מאנשי הקהילה של תלמידי הרב זילברמן, אך יש מקצת מהם אשר נמנים עם המגזר הליטאי הסטנדרטי. בסניף הת"ת בביתר ישנם אפילו מלמדים המשתייכים למגזר החסידי, על אף ההתנגדות לחסידות של הרב זילברמן ותלמידיו.
הלימודים בת"ת מתחילים כל יום בשעה שבע וחצי, ונמשכים בכיתות הגבוהות (ה' ומעלה) עד השעה שש בערב (עם הפסקת צהריים של 45 דקות). הלימודים מתקיימים בכל ימי השנה ללא חופשות כולל ביום הכיפורים, למעט תשעה באב. בשבתות וחגים, הלימודים מתקיימים במשך כשעתיים בשעות הצהריים, ועקב הטירחה הכרוכה בהליכה משתתפים בו בעיקר התלמידים תושבי הרובע.
מיקום התלמוד תורה ברובע היהודי, הוא ברחבת בתי מחסה בבית רוטשילד ובבנין הסמוך - בית הסופר. בקומה העליונה של בית רוטשילד ממוקמים משרדי החברה לפיתוח הרובע.
מנהל הת"ת הוא הרב יוסף זילברמן (בנו של המייסד הרב יצחק שלמה זילברמן) שאף מלמד בת"ת, והמנהל הרוחני הוא הרב יום טוב זילברמן.
מרבית התלמידים ממשיכים אחר כך לישיבה הקטנה אדרת אליהו, אך יש מהם שהמשיכו לישיבות קטנות ליטאיות אחרות.
תלמוד תורה אדרת אליהו
ירחמיאל ירון
ירחמיאל רם ירון (10 בינואר 1909 - 21 בדצמבר 1983, י"ד בטבת תשמ"ד) היה פעיל ציוני, מראשוני משטרת ישראל ודיפלומט ישראלי.
חייו.
ירון נולד בשם רוברט ("בובי") לוסטיג בווינה שבאוסטרו-הונגריה. בסיום לימודיו בבית ספר ריאלי בבודפשט למד בבית ספר גבוה למסחר בווינה ולימודים בתחום מדעי המדינה באוניברסיטת וינה. בתקופת הלימודים היה יושב ראש ארגון אגודות נוער ציוניות, ובשנים 1931–1932 היה חבר ההסתדרות הציונית באוסטריה. הגיע בשנת 1932 לארץ ישראל למשחקי המכביה כנציג "מכבי" אוסטריה. בשנת 1933 עלה לארץ ישראל.
ירון שירת משנת 1933 ועד הקמת מדינת ישראל בשורות משטרת המנדט, משנת 1936 כקצין. בשנים 1940–1942 הוצב במרכז הבולשת ביפו, ומשם הועבר למרכז הבולשת בירושלים. בתקופת שירותו במשטרת המנדט שיתף פעולה עם מטה ההגנה והעביר לו ידיעות באמצעות אנשי קשר. במהלך השנים צבר מוניטין כמומחה לענייני קומוניסטים. לאחר קום המדינה והקמת משטרת ישראל היה חבר המטה הארצי ושירת בדרגת מפקח מחוזי בתפקיד ראש אגף החקירות הפליליות.
בשנת 1950 הצטרף לשירות החוץ ושירת בתפקיד הקונסול הראשון של ישראל לקפריסין (1950–1952), קונסול בשיקגו ומזכיר ראשון בשגרירות במקסיקו (עד 1956). הוא חזר לישראל ועמד בראש מחלקת המנגנון במשרד החוץ. בשנים 1957–1958 היה מנכ"ל חברת "ים סוף" (אינקודה) ולאחר מכן מונה לציר ישראל בהונגריה (דצמבר 1958 - אוקטובר 1960) ולשגריר ישראל בקונגו-ברזוויל ושגריר לא תושב בגאבון (נובמבר 1960 - פברואר 1964).
ביולי 1964 מונה למנהל לשכת המסחר ישראל-אמריקה, ולאחר מכן, ביולי 1965, נשלח לטורונטו, קנדה, כנציג המחלקה הכלכלית של הסוכנות היהודית. ב-1968 שב לישראל.
היה נשוי ואב לשניים.
גזיבו
גזיבו (ובעברית: סוֹכֵכָה) הוא מבנה בצורת "ביתן" לעיתים בצורת מתומן המצוי בדרך כלל בפארקים, גנים, ושטחים ציבוריים מרווחים. גזיבו הוא מבנה בודד ומקורה המצוי בגינה ופתוח לכל הצדדים. תפקידו לספק צל ומקום מחסה, לעיתים משמש גם בתור מבנה נוי ואף מקום לנוח. ישנם מבני גזיבו בגנים ציבוריים גדולים דיים כדי לשמש בימת הופעות או כמחסה מפני הגשם וחלקם כולל בריכה.
המונח "גזיבו" כולל מבנים נוספים כגון: פגודה, ביתן (פביליון), קיוסק, בלוודרה (ביתן תצפית), מבנה שטות, אלמבראס, פרגולה, רוטונדה. מבנים כאלה הם פופולריים באקלים חם ושטוף שמש. מאמרים רבים על גזיבו מצויים בספרות של ארצות רבות כגון סין, פרס העתיקה, ובתרבויות עתיקות נוספות.
ג'ורג' וושינגטון הקים מבנה קטן בגינתו עם שמונה צדדים ב מאונט ורנון. תומאס ג'פרסון כתב ספר על גזיבו בשם: "בתי קיץ - או ביתנים".
ברוב המקרים המונח גזיבו משתלב עם המונח "נגרו".
בבריטניה או במדינות צפון אמריקה גזיבו בנויים בדרך כלל מעץ מכוסה חומרי קירוי סטנדרטיים, כגון רעפים. מבני גזיבו מוקמים לעיתים בסגנון של אוהל הכולל בד מתוח. ייתכן כי וילונות גזיבו משמשים כנגד חרקים מעופפים.
וויליס ריד
בלוודרה (אדריכלות)
בלוודרה (באיטלקית: Belvedere - "יפה נוף") הוא מבנה אדריכלי המשמש לתצפית, ומנצל את הנוף הנשקף ממיקומו. בלוודרה יכול להיות ממוקם בחלקו העליון של מבנה, וצורתה יכולה להיות צריח, כיפה או גלריה פתוחה (באיטלקית "אלטנה").
המבנים הראשונים מסוג זה הוקמו ברומא שבאיטליה: על צלע ההר מעל ארמון הוותיקן הקים הצייר האיטלקי אנטוניו דל פולאיולו קזינו קטן בשם "פלצטו" או "בלוודרה" עבור האפיפיור אינוקנטיוס השמיני. מבנה זה החל את האופנה של הקמת מבני תצפית שזכו לכינוי זה באיטליה.
סוג מבנה זה היווה השראה לציור בלוודיר מעשה ידי הצייר ההולנדי מאוריץ קורנליס אשר.
ביתן
ביתן (בלעז: פביליון) הוא מבנה המצורף למתחם עיקרי כגון ארמון, פארק או קמפוס, ומהווה מבנה משני במתחם, לרוב שלא למטרה העיקרית של המתחם. הביתן יכול להיות מחובר פיזית למבנה העיקרי כאגף נפרד, או להיות מנותק לחלוטין מהמבנה העיקרי. בין השימושים השונים הנעשים בביתנים ניתן למצוא ביתני מגורים, מלתחות, שמירה, ממכר, חניה, אכילה, ועוד.
בהקשר של תערוכה (כגון תערוכה עולמית וכדומה) הביתן הוא אזור מתוחם ומוגדר, בעל אופי עצמאי, המייצג את הגוף המציג ובו מוצגת תערוכת מוצגים ונערכות הדגמות או הרצאות. לעיתים עיצוב הביתן חופשי ועצם הארכיטקטורה שלו מהווה מוצג ולעיתים מחויבים הגופים להקים ביתנים זהים (עד כדי סימני זיהוי) או בעלי מאפיינים משותפים.
מייקל פולאן
פ'ו-קסי
רשת בתי המדרש
רשת בתי המדרש היא התאגדות של בתי המדרש הפלורליסטיים הוותיקים והמרכזיים בישראל. הרשת הוקמה בשנת 2004 וכיום היא מאגדת כשלושים ארגונים. הרשת פעילה בתחום ההתחדשות היהודית כדי לתת ליחיד ולחברה בישראל כלים בתחום לימוד היהדות בגישה פלורליסטית, וזאת על מנת לבסס את קיומה של ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית ובמטרה לחזק את הקשר בין חלקים של העם היהודי בישראל ובתפוצות.
רקע.
רשת בתי המדרש הוקמה בשנת 2004 על ידי כשישה בתי מדרש. הארגונים המתאגדים ראו לנכון להעמיק את שיתוף הפעולה הבין ארגוני בקידום המטרות המשותפות ובהן: העמקת החיבור בין הציבור הישראלי למורשתו היהודית, עידוד לימוד מקורות יהודיים ברוח פלורליסטית והעמקת תחושת השייכות והקהילתיות בין פלגים שונים בחברה הישראלית על ידי יצירת שפה יהודית משותפת.
לאחר כשנה וחצי כבר היו חברים ברשת 11 ארגונים, וכיום מספר בתי המדרש החברים ברשת מתקרב ל-30.
תפקיד היו"ר מאויש ברוטציה על ידי בתי המדרש השונים החברים ברשת, לפרק זמן של כשנתיים.
פעילות רשת בתי המדרש.
על מנת לקדם את יעדי הרשת, היא מקיימת את הפעילויות הבאות:
הצעת חוק בתי המדרש היהודיים - הדמוקרטיים התש"ע.
ביוני 2010 הונחה על שולחן הכנסת הצעת חוק בתי המדרש היהודיים דמוקרטיים, אשר יזמה רשת בתי המדרש ומקודמת על ידי חבר הכנסת זבולון אורלב. מהות החוק היא כי משרד התרבות והספורט יכיר בבתי המדרש לצורכי תקצוב על מנת לקדם את לימוד היהדות בישראל מתוך מגמה של גישור בין השקפות העולם השונות וגיבוש זהות יהודית.
אתר מדרשת.
אתר האינטרנט "מדרשת" הוקם על מנת לאפשר לכלל הגולשים ליצור דפי לימוד בית מדרשיים ולשתף בדפי לימוד קיימים בנוחות ובקלות. כיום האתר כולל כ-500 דפי לימוד אשר נתרמו לטובת הציבור הרחב על ידי מנחי בית המדרש המובילים ברשת. כמו כן האתר כולל כלים טכנולוגיים המאפשרים לכלל הגולשים להתאים דפי לימוד קיימים לצורכי הלימוד שלהם, וכן לבנות דפי לימוד חדשים מתוך מאגר המקורות ביעילות. האתר הוקם ביוזמה ובמימון של קרן אבי חי על ידי רשת בתי המדרש, ובביצוע ותמיכה טכנולוגית של מט"ח.
ימי עיון והכשרה למנחי בתי מדרש.
הרשת מקיימת שני ימי עיון מרוכזים מדי שנה למנחי לימוד בית מדרש. מטרת ימי העיון לשתף בידע ובניסיון אשר נצבר בבתי המדרש השונים על מנת לקדם את הכשרתם ולהעמיק את המיומנויות של מנחי בית המדרש בישראל.
פרשה בשניים.