אחד מהלחנים הידועים של הפיוט במסורת יהודי מרוקו נלקח מהשיר "יא חביב אל קאלב" של המוזיקאי המרוקאי עבד-סאדק שקארה . בשנות התשעים הולחן הפיוט מחדש על ידי יהושע אנגלמן.
קוורנר רייקה
קוורנר רייקה (בקרואטית: KK Kvarner Rijeke) הוא קבוצת כדורסל קרואטית מהעיר רייקה על מפרץ קוורנר, המתמודדת בליגת העל הקרואטית.
היסטוריה.
הקבוצה הוקמה בשנת 1946 והשתתפה בליגה היוגוסלבית לשעבר בסך הכל 6 עונות.
בעונות 1976/77, 1980/81, הגיעה הקבוצה לגמר הגביע היוגוסלבי, אך הפסידה לקבוצות יוגופלסטיקה ספליט וציבונה זאגרב בהתאמה.
הקבוצה משחקת בליגה הקרואטית הבכירה מאז הקמתה. מספר עונות התנדנדה בין הליגה הראשונה לשנייה. בעונת 2000/01 סיימה במקום השלישי. בעונת 2010/11 הגיעה עד לרבע גמר הגביע והפסידה לצ'דביטה זאגרב.
במסגרת אירופאית.
הקבוצה השתתפה בעונת 1977/78 בגביע ספורטה והגיעה עד לשלב בית רבע הגמר, בו סיימה במקום הרביעי והאחרון. כמו כן השתתפה הקבוצה בגביע קוראץ' בעונות 1994/95 (הודחה בסיבוב השני על ידי סקאליג'רה ורונה), 2000/01 (הודחה בסיבוב השני על ידי טורק טלקום), 2001/02 (הודחה בסיבוב הראשון על ידי ק.ק. קאפושוואר). בעונת 2001/02 הקבוצה הייתה בין הקבוצות הראשונות שהקימו את הליגה האדריאטית, בה השתתפה במשך עונה אחת בלבד.
שמות ואולם הבית.
בעבר אומצה הקבוצה על ידי חברת הביטוח "טריגלאב" ושמה שונה בהתאם למשך מספר עונות. כמו כך נקראה הקבוצה בעבר "טורפדו". כיום יש לקבוצה הסכם חסות עם הברת התיירות "נובי רסורט".
מאז שנת 2009 מארחת הקבוצה בהיכל מלאדוסט שהוקם בשנת 1973 ומכיל 3,960 מקומות ישיבה. ההיכל משמש גם את קבוצת הכדוריד המקומית. בשנת 2000 היה אחד משני האולמות שאירחו את אליפות אירופה בכדוריד.
תהילים כ&quot;ג
תהילים כ"ג הוא המזמור ה-23 בספר תהילים (על פי המספור של תרגום השבעים והוולגטה, זהו המזמור ה-22 במספר). מילות הפתיחה של המזמור הן: "מִזְמוֹר לְדָוִד ה' רֹעִי לֹא אֶחְסָר".
תוכן המזמור.
בדומה לתפיסה המקראית בכללה, מבטא המזמור את האמונה כי האל משגיח על מעשי האדם ומגן עליו בעת צרה; וכן כי האל מספק לאדם את כל מחסוריו הגשמיים והרוחניים. המשורר מבטא את געגועיו ואת רצונו לשים על האל את כל יהבו, ולהדבק בו.
ניתן להבחין במזמור במספר דימויים של האל. מספר חוקרים רואים במזמור כולו ציור אחד - ה' כרועה אשר מולו עומד דוד, המכנה אותו . אחרים מחלקים אותו לשתי תמונות - דימוי הרועה בפסוקים א'-ד', ודימוי ה' כבעל בית, אשר מארח את אורחו, דוד - (פסוקים ה'-ו'). יש המחלקים את המזמור לשלושה חלקים: (א) הרועה וצאנו (א'-ג'); (ב) ה' כמורה דרכו של מחבר המזמור (פס' ד'); (ג) בעל בית ואורחו (ה'-ו').
פרשנויות שונות ניתנו לנושא המזמור; הפרשנות המקובלת היא שמדובר במזמור אישי, המתאר את ביטחונו של האדם באל. לעומת פרשנות זו מציג המלבי"ם את המזמור כעוסק בחייו האישיים של דוד לפני שהיה למלך, ומפרט כיצד חלקיו השונים של המזמור מקבילים לחיי דוד. פרשנות נוספת מוצגת במדרש תהילים: חז"ל מציגים את המזמור כסמל לקורות עם ישראל במדבר.
המזמור בליטורגיה.
על פי נוסח ספרד ונוסח עדות המזרח, בתפילת ערבית של שבת נהוג לומר את המזמור לאחר ברכת מעין שבע ולפני עלינו לשבח.
לפי מנהג הספרדים ועדות המזרח, נהוג לשיר את "מזמור לדוד" לפני הקידוש בסעודה השנייה (סעודת היום) מסעודות השבת. וכן נוהגים אצל החסידים, ויש חסידים שנוהגים לאומרו לאחר הקידוש בסעודה זו. במקומות רבים נוהגים לזמרו בסעודה שלישית של שבת.
אצל הנוצרים נהוג לאומרו בעת הלווית המת למנוחת עולם.
הלחנות וביצועים.
למזמור עשרות לחנים, מהמפורסמים שבהם הוא לחנו של בן ציון שנקר שבהרבה מקומות מקובל לשיר אתו בשבת בעיקר בסעודה שלישית.
בשנת ה'תשנ"ה הוציא בן ציון שנקר, תקליט חדש שבו הופיע השיר "מזמור לדוד" בלחן חדש.
במוזיקה הקלאסית הולחן המזמור על ידי פרנץ ליסט ואנטון ברוקנר, והוא נכלל גם במזמורי צ'יצ'סטר של ליאונרד ברנשטיין. ג'ון ראטר כלל אותו עם מזמור תהילים נוסף (שיר המעלות ממעמקים, מזמור ק"ל) ברקוויאם שלו.
Du Hirte Israel, höre, רי"ב 104, קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בלייפציג. הקנטטה נפתחת בפסוק מתהילים פ': "רֹעֵה יִשְׂרָאֵל הַאֲזִינָה! נֹהֵג כַּצֹּאן יוֹסֵף, יֹשֵׁב הַכְּרוּבִים" וממשיכה בתיאור התלות של המאמין ברועה. החלק האחרון בקנטטה הוא פרפרזה על מזמור כ"ג.
בנוסף, בשיר של קוליו, Gangsta's Paradise, נפתח בפסוק המתורגם
"As I walk through the valley of the shadow of death" (במקור: "גַּם כִּי אֵלֵךְ בְּגֵיא צַלְמָוֶת" (תהילים כ"ג, ד) ששונה ל"בעודי הולך בגיא צַלְמָוֶת")
אביתר בנאי גם הוא הוציא גרסה משלו לשיר תחת הכותרת "מזמור לדוד" בשנת 2019 כסינגל, וכלל את השיר הזה באלבום החיים מתחילים לנגן שיצא בשנת 2021.
הים הפיליפיני
הסולטאנות הממלוכית
ג'יימס מקליין
ג'יימס פרייס "ג'ימי" מקליין (באנגלית: James Price "Jimmy" McLane; 13 בספטמבר 1930 - 13 בדצמבר 2020) היה שחיין אמריקאי, אלוף אולימפי בעל 4 מדליות, מהן 3 זהב ושיאן עולם.
ביוגרפיה.
מקליין נולד וגדל בפיטסבורג, פנסילבניה. הוא בוגר תיכון אקדמיית פיליפס ובשנת 1953 בוגר אוניברסיטת ייל. היה חבר באחוות הגולגולת והעצמות.
בשנת 1944 זכה מקליין באליפות ארצות הברית בשחייה ובכך היה לשחיין הצעיר ביותר אי פעם שזכה באליפות בגיל 13 שנים וחצי בלבד.
אלוף אולימפי.
באולימפיאדת לונדון (1948) זכה מקליין ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 19:18.5 דקות, לפני ג'ון מרשל מאוסטרליה (19:31.3 דקות) וגאורג מיטרו מהונגריה (19:43.2 דקות) ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם וולטר ריס, וולי וולף וביל סמית' בשיא עולם חדש של 8:46.0 דקות, לפני הונגריה (8:48.4 דקות) וצרפת (9:08.0 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:43.4 דקות, אחרי ביל סמית' שקבע שיא אולימפי חדש של 4:41.0 דקות ולפני ג'ון מרשל (4:47.7 דקות).
בתחרות שחייה שנערכה בניו הייבן, קונטיקט בפברואר 1952 קבע מקליין במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי, שיא עולם חדש של 8:29.4 דקות, שיא זה החזיק מעמד 4 שנים.
באולימפיאדת הלסינקי (1952) זכה מקליין במדליית זהב, במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם וויין מור, ביל וולסי ופורד קונו בשיא אולימפי חדש של 8:31.1 דקות, לפני יפן (8:33.5 דקות) וצרפת (8:45.9 דקות), כשחיין אחרון הוא שחה "בזינוק שליחים" תוצאה של 2:06.2 דקות, התוצאה המהירה במשחקים. נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 18:51.5 דקות ולא הצליח להגן על תוארו ובמקום שביעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:40.3 דקות.
במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו במקסיקו סיטי, מקסיקו בשנת 1955 בגיל 24, השחיין המבוגר ביותר וקפטן נבחרת ארצות הברית, זכה מקליין ב-3 מדליות זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:51.3 דקות, לפני וויין מור (4:53.4 דקות) ואוסקר קרמר מארגנטינה (4:56.1 דקות), במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 20:04.0 דקות, לפני אוסקר קרמר (20:09.9 דקות) וג'ילברטו ארנגו מקולומביה (20:37.2 דקות) ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי (9:00.0 דקות) לפני ארגנטינה (9:09.0 דקות).
נפטר ב-13 בדצמבר 2020.
ז'אן בטיסט ביו
אהרן שאול שור
אהרון שאול שור (23 בדצמבר 1864 - 22 במרץ 1945) היה צייר ארץ-ישראלי יליד האימפריה הרוסית.
קורות חייו.