אזור נוסף בו שכנו כנראה חלק מבני השבט הוא ליד מגידו שבצפון, כמסופר בפרשת דבורה הנביאה על התנתקות חבר הקיני והתיישבותו בצפון, דבר המונצח בשם נחל קיני הסמוך למגידו.
בתקופת המקרא עברה בנחל קינה דרך אדום, שקישרה בין ערד והרי חברון בצפון, לים המלח והערבה בדרום.
מפל וגב קינה.
לאחר אזור הנחל קיים אזור ההתחתרות העמוקה של נחל קינה. מתחת לאזור זה מתגלה מפל הקינה – זהו מפל שברוב ימי השנה הוא יבש. בקרקעית המפל נמצא גב הנקרא "גב קינה".
בגב מצויים מים כל ימי השנה אך מצב המים, צלילותם וצבעם תלוי בפרק הזמן שחלף מהשיטפון האחרון באותו אזור ובעוצמתו.
קישורים חיצוניים.
אתרים שנסקרו בסקר ארכאולוגי.
קישורים לדפי הסקר של אתרים ארכאולוגים שנסקרו בנחל קינה בסקר הארכאולוגי של ישראל
היצף
היצף (באנגלית: Dumping) הוא מושג בסחר בינלאומי המתאר יצוא סחורות במחירים נמוכים מהמחירים בהם נמכרות הסחורות בארץ המוצא שלהן ולעיתים אף במחירים נמוכים מעלויות הייצור.
ההיצף משמש יצרנים ומשווקים המנסים לחדור לשוק חדש או לדחוק את רגלי המתחרים על מנת להשתלט על השוק. תחילה קונים את כלל הסחורות, מניות או החברות העוסקות באותו התחום או מייצרות את אותו המוצר במחיר גבוה מעל המבוקש, כך שבעל החברה או המניות יתפתו למכור את המוצר. אז פונים למכירת המוצר במחיר מוזל, לפעמים במחיר הפסד, או מחיר היצף, עד לדחיקת כלל המתחרים והשתלטות מוחלטת על השוק, כך שאותו קונה נשאר הבעלים הבלעדיים למכירת המוצר.
לאחר השתלטותו של אותו היצרן או המשווק על כלל השוק, ביכולתו לקבוע מחיר גבוה או זול כרצונו. לרוב, פונים שחקנים מסוג זה בלעדית למוצר הטוב והמשוכלל ביותר הקיים בשוק, תוך התעלמות ודחיקת כל יתר המוצרים ומתחרים הפועלים באותו התחום. לעיתים מוכרים מוצר בהיצף לאור עודפי ייצור מקריים או מסחורה שנותרה לאחר פשיטות רגל.
ההיצף נתפס כתחרות לא הוגנת ובמדינות רבות ננקטה חקיקה האוסרת אותו לחלוטין או מטילה מגבלות ועיצומים כנגד הנוקטים בו.
28 ימים אחרי
לואיק נוטה
לואיק נוטה (בצרפתית: Loïc Nottet; נולד ב-10 באפריל 1996) הוא זמר בלגי, אשר סיים במקום השני בעונה השלישית של "The Voice Belgique" (המקבילה הבלגית ל-"The Voice") בשנת 2014. נוטה ייצג את בלגיה בתחרות האירוויזיון לשנת 2015, שנערכה בווינה, אוסטריה.
קריירה.
"דה וויס" בלגיה.
לואיק נוטה נבחן לתוכנית המציאות "דה וויס - בלגיה" עם השיר "Diamonds" של הזמרת ריהאנה, והגיע למקום השני בגמר של העונה השלישית. הוא היה חלק מהקבוצה של בוורלי ג'ו סקוט. במהלך התוכנית ביצע מספר שירים, כגון "Love Me Again" של ג'ון ניומן, "Happy" של פארל ויליאמס, "Counting Stars" של ואן ריפאבליק ועוד. בגמר עצמו ביצע את "Diamonds" של ריהאנה.
באירוויזיון.
ב-3 בנובמבר 2014, רשות השידור דוברת הצרפתית של בלגיה, RTBF, הכריזה כי נוטה יהיה הזמר שייצג את המדינה באירוויזיון 2015 בווינה. השיר שלו, "Rhythm Inside" ("הקצב שבפנים"), הוצג לראשונה ב-10 במרץ 2015. הוא הופיע בחצי הגמר הראשון, שנערך ב-19 במאי 2015 כמופיע השלישי בחצי הגמר, והצליח להעפיל אל הגמר. בגמר היה השלושה-עשר במספר להופיע, וסיים במקום הרביעי, עם 217 נקודות.
לאחר האירוויזיון.
ב-2016 הוציא נוטה את הסינגל הראשון שלו, "Million eyes", וב-2017 את אלבום הבכורה שלו, "Selfocaracy", אשר הגיע למעמד פלטינה בבלגיה ובצרפת.
ב-29 במאי 2020 ייצא אלבומו השני, "Sillygomania".
נציב (עיר מקראית)
נְצִיב הייתה עיר מקראית בשפלת יהודה, בסמוך לקעילה, הנזכרת בספר יהושע: .
בתחילת המאה ה-4 לספירה ציין אוסביוס באונומסטיקון כי העיר הייתה נושבת בימיו, ושכנה במיל התשיעי בדרך שבין בית גוברין לחברון (הירונימוס תיקן כי מדובר בשבעה מיל).
האתר זוהה על ידי חוקרי הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל, ועוד קודם לכן על ידי החוקר יהוסף שוורץ, עם החורבה הנקראת עד ימינו בשם ח'רבת בית נציב, במערב הרי יהודה, כשלושה ק"מ דרומית-מזרחית לתל קילא, המזוהה עם קעילה, וכק"מ אחד צפונית לתרקומיא.
"ח'רבת בית נציב" מפוצלת לחורבה מערבית ולחורבה מזרחית, כאשר בחורבה המערבית שרידים מהתקופה הרומית והביזנטית, ובחורבה המזרחית שרידים מתקופות קדומות יותר (החל מתקופת הברזל), המחזקים את זיהויה עם העיר המקראית.
הרפתקאות איקאבוד ומר קרפד
גדור (עיר מקראית)
גְדוֹר (אולי גם: גְדֹר) הייתה עיר מקראית בנחלת שבט יהודה, הנזכרת בספר יהושע: , כחלק מרשימת ערי יהודה. ייתכן שהעיר נזכרת בעוד כמה מקורות מקראיים (להלן), ואולי נקראה גם בית גדור.
גדור–גדר–בית-גד{ו}ר: האזכורים והקשר ביניהם.
גדור בצפון הר יהודה.
(א) גדור ברשימת ערי יהודה.
גְדוֹר נזכרת כאמור ברשימת ערי יהודה, בקבוצה 8 (בהר): "חלחול בית-צור וגדור:" (יהו טו 58).
רשימת ערי יהודה בה נזכרת העיר, מופיעה ב במסגרת תיאור נחלת יהודה; רשימה זו היא המקור הטופונימי המפורט ביותר במקרא, והבסיס למחקר הגאוגרפי-היסטורי של יהודה המקראית. ניתוח טקסטואלי והסטורי מראה כי היא חלק מרשימה גדולה יותר שכללה גם את ערי בנימין ב, כלומר את מלוא היקפה של ממלכת יהודה. הרשימה איננה מהתקופה המשוערת של יהושע או של ההתנחלות, שכן היא משקפת שיא יישובי אליו הגיעה ממלכת יהודה רק במאות 7–8 לפסה"נ, בערך ימי חזקיהו או יאשיהו (עדיפות מסוימת לאחרון). אשר למהות הרשימה המקורית יש מחלוקת. היה מקובל להניח שהיא שיקפה חלוקה מנהלית של ממלכת יהודה, שכן הערים ערוכות בקבוצות גאוגרפיות. אולם גבולותיהן של הקבוצות אינם מוגדרים, והן נכנסות לעיתים זו לתוך זו. כל שניתן לומר הוא שהרשימה משקפת את המצב היישובי בממלכת יהודה, כנראה בימי יאשיהו. סקר הר יהודה והמחקר הנלווה אליו תומך במסקנה זו.
אוסביוס, בחיבורו האונומסטיקון (תחילת המאה ה-4), זיהה את גְדוֹר זו עם "גדרה" הנזכרת בשפלת יהודה, זיהוי שלא ייתכן. עם זאת הוא הזכיר כי קיימת עיר בשם זה גם בקרבת אלוני ממרא, ומסתבר שהכוונה לגדור שבהר, ליד חלחול, דהיינו העיר גדור בה עוסק ערך זה.
(ב) גְדֹר ברשימות היחש של יהודה.
גדור נזכרת ברשימות היחש של יהודה, שבספר דברי הימים: . מקובל לזהותה עם גְדוֹר (א) שכן מדובר ברשימות יחש הקשורות להר יהודה הצפוני.
(ג) בית גָּדֵר / בית גדור ברשימות היחש של יהודה.
בית גדר או בית גדור נזכרת אף היא ברשימות היחש של יהודה, "חרף אבי בית גָּדֵר" (ד' צרויה), ובנוסחי תרגום ה-70: בית-גדור; היא מופיעה לצד שובל אבי קריית יערים ושלמא אבי בית-לחם: "נ אֵלֶּה הָיוּ בְּנֵי כָלֵב בֶּן חוּר בְּכוֹר אֶפְרָתָה שׁוֹבָל אֲבִי קִרְיַת יְעָרִים. נא שַׂלְמָא אֲבִי בֵית לָחֶם חָרֵף אֲבִי בֵית גָּדֵר." במחקר הציעו לקשור את בית-גדר לגדר הכנענית (להלן), ואת שתיהן לגדור (א), אם כי קמו חולקים על כך. אולם ברשימות היחש ההקשר הכללי של גדור ובית-גד{ו}ר אכן דומה ואין סיבה לנתקן זו מזו, ומגדור (א) שברשימת הערים; מכאן שנראה יותר נוסח ה-70 'בית-גדור'.
רשימות היחש שבספר דברי הימים, שהעיר נזכרת בהן, הן המקור המפורט ביותר להכרת משפחות ישראל ויהודה. משפחות יהודה זוכות ברשימות לפירוט הרב ביותר לרחבעם -, וביניהן דומיננטיות משפחות השוכנות בהר יהודה. על סמך ריבוי שמות זהים ברשימות יחש אחרות במקרא נראה שלאוכלוסייה שהתיישבה ביהודה הייתה מערכת זיקות מסועפת עם קבוצות בדרום הארץ ובעבר הירדן: שמעון, ראובן, ואף אדום. גרשון גליל סבר שמדובר ברשימה קדומה שעודכנה בימי דוד, ואילו לדעת אהרן דמסקי הן משקפות תהליכים שהחלו בהתנחלות ונסתיימו בשיבת ציון. לדעת אבי עופר תארוכן הוא אכן בחלק הראשון של תקופת המלוכה, והממצא הארכאולוגי בסקר הר יהודה שערך מחזק בדרך כלל השערה זו. הקבוצות הגדולות של משפחות יהודה מתקבצות תחת שמותיהם של ירחמאל, כלב (שניהם בני חצרון) ואפרת (או חור בכור אפרתה), ומקובל להניח שהללו היו קבוצות-העל השבטיות של יושבי הנגב, הר חברון, בית לחם/צפון הר יהודה, בהתאמה.
אזכורי העיר ברשימות היחש מקשרות אותה אם כן הן לכלֵבים והן לאפרתים, ולא מן הנמנע שאכן יושבה על ידי משפחות משתי קבוצות אלה, בתהליך היסטורי שאיננו יכולים עדיין לעמוד על טיבו. ברשימת ערי יהודה מופיעה העיר בקבוצה המקושרת עם הכלבים ואשר מרכזה בעיר חברון, כאמור לעיל.
(ד) גדור ברשימות היחש ליד שוכה וזנוח.
ברשימות היחש של יהודה מופיע "ירד אבי גדור", לצד חבר אבי שוכה ויקותיאל אבי זנוח. מתוך ההקשר נראה לחלק מהחוקרים שמדובר במקום אחר מגדור (א), מקום המצוי בסמוך לשוכה ולזנוח. ישנם שני זוגות יישובים בשם שוכה וזנוח, הן בדרום ההר והן בשפלה. מצד היוחשין מצויה גדור זו בקרב בני כלב, לצד זיף ואשתמוע, ומכאן אולי רמז כי יש לקשרה לדרום ההר (תחומם העיקרי של הכלבים), ולא לשפלה. מאידך בדרום ההר אין לעת עתה אף אתר פנוי מזיהוי העשוי להתאים ליישוב הנדון כאן. לפיכך ייתכן שבכל זאת זהה גדור זו לגדור (א) שבצפון ההר, שהרי תחומי משפחות יהודה אינם מוגדרים באופן כה חמור, או שמקומה בשפלה, ואז היא אולי היא זהה לגדרה.
(ה) גֶדֶר ברשימת מלכי כנען.
ברשימת "מלכי הארץ אשר הכה יהושע" נמנית עיר בשם גֶדֶר (ג' ו-ד' סגולות) בהקשר כללי של דרום הארץ, אחרי דביר ולפני חרמה וערד.