מונחים ששימשו בסדרה הוזכרו גם בשיח המדיני בישראל. ב-3 באפריל 2008, בעיצומה של העונה, פרסם אתר nrg מעריב כתבה תחת הכותרת "אולמרט ב'הישרדות' ובניזרי זקוק לחסינות". תושבת אשקלון ליה גיל, בשבתה כמתמודדת בתוכנית, רואיינה מספר פעמים בכלי התקשורת בנושא ירי הקסאמים על עירה מרצועת עזה.
נתונים הראו כי בעקבות תוכנית המציאות, נמכרו תחפושות פורים רבות בדמויות המשתתפים, וכן חלה עלייה במכירות האננס והקוקוס בישראל, אך מגדלי האננס העידו כי הביקוש לפרי לא השתנה.
הפרס.
הפרס שהובטח תחילה למנצח בתוכנית היה רכב שטח ודירה בפרויקט "מצפה בראשית" שבגליל. הפרסום הרב שקיבל פרויקט "מצפה בראשית" בשידור התוכנית גרם למאות צופים להתעניין בדירות המוצעות בו. אלו גילו עד מהרה שיזם הבנייה, "חברת מיישבי הגליל", נקלע לקשיים כלכליים כבדים, והקרקע שעליה היה אמור לקום הפרויקט נמצאת תחת חסותו של כונס נכסים.
בעקבות תחקיר "כלבוטק" בפרשה, הוסרו הפרסומים לפרויקט "מצפה בראשית" מפרקי התוכנית, ולאחר הבטחתה של הפקת ערוץ 10 שונתה ההודעה בפרקי התוכנית, כי הפרס המובטח לזוכה כעת הוא פרס כספי בשווי כולל של מיליון שקלים (כשוויה של הדירה), כאשר רכב השטח שהובטח עוד בפרסומים המקוריים הוא חלק ממיליון השקלים.
אמינות העונה.
לאורך שידורה של התוכנית, עלו טענות רבות לגבי ההבדלים בין הגרסה הישראלית לגרסה האמריקאית של התוכנית, לרבות התערבות של ההפקה על מנת לתת העדפה למתמודדים "צבעוניים", הצפויים למשוך יותר רייטינג. באפריל 2008 התפרסמה כתבה ב"ידיעות אחרונות", בה פורטו טענות לפיהן הסדרה צולמה בחופים מיושבים וארוחות שחלק מהמתמודדים קיבלו בסתר (בניגוד להצגת הדברים לצופים), טענות בדבר התערבות אנשי ההפקה לטובת המתמודד דן מנו, יצירה של תחרויות חסרות אמצעי שיפוט אובייקטיבי, והטיית המשחקים לטובת מתמודד או שבט מסוים. בנוסף, נטען כי התחרות המתוקשרת בין מושיק ליפץ לנועם טור באי המתים הייתה מבוימת, כיוון שליפץ, שטען שהודח כדי שחברי שבט ג'יבארו לשעבר יישארו עד סוף המשחק, החליט לא להתמודד מול טור. בסופו של דבר ההפקה שכנעה אותו לשחק ולהפסיד לטור, ובתמורה לכך יקבל את תפקיד יושב ראש חבר המושבעים, כך שיוכל להפנות בכל מועצת שבט שאלה אחת כלפי אחד המתמודדים שנותרו.
חברת אבוט-רייפ-המאירי הכחישה את הטענות וטענה כי "כל טענה אחרת משקפת חוסר הבנה בעשייה טלוויזיונית בכלל ובהפקת ריאליטי בפרט".
מתמודדים.
הופעות עתידיות
דן מנו, מרינה קבישר ועידן קפון חזרו להתחרות בעונה הרביעית של התוכנית; הישרדות אולסטארס: אוהדים נגד שורדים.
נעמה קסרי חזרה להתחרות בעונה התשיעית של התוכנית; הישרדות VIP: עונת 2019.
ליה גיל חזרה להתחרות בעונה האחת-עשרה של התוכנית; הישרדות VIP: עונת 2021.
פופולריות בעקבות התוכנית.
בעקבות זכייתה הפכה נעמה קסרי לידוענית. מדורי הרכילות בעיתונים החלו לדווח על מעשיה, ובחודש יוני 2008 הופיעה תמונתה בשער השבועון "לאשה". בדצמבר 2008 החלה קסרי להנחות, יחד עם ליה גיל, תוכנית אירוח בשם "שורדות בבית". כאשר גיל יצאה לחופשת לידה, החליפה אותה מירית וקנין מהעונה השנייה של הישרדות. בהמשך, קסרי הנחתה תוכנית בוקר בשם "איזה יופי - עם נעמה".
דן מנו השתתף לאחר התוכנית במספר תוכניות ואף הנחה תוכנית בוקר. לאחר מכן חבר לצוות האסטרטגי של בנימין נתניהו בקמפיין הבחירות בשנת 2009, ואף נבחר על ידי העיתון מעריב לאחד מעשרת אנשי הטלוויזיה המשפיעים ביותר בעשור (אנשי העשור). העיתון דה מרקר דירג את מנו במקום הרביעי בהשפעתו על תעשיית המדיה בישראל בשנת 2008 (רשימת 100 המשפיעים) ועיתון הארץ דירג אותו במקום העשירי בהשפעתו על חינוך (רשימת 50 המשפיעים בחינוך).
נועם טור ניצל את הפופולריות שלו וחתם על חוזה דוגמנות בפוקס-ויזל. בשנים 2013-2008 השתתף בקמפיינים עונתיים לפוקס-דיזל, יחד עם בר רפאלי.
מושיק ליפץ, שהיה אחד המתמודדים הבולטים, רכב על המומנטום מהסדרה. באפריל 2008, לאחר פטירתו של ראש המועצה המקומית סביון רוממיה הלוי-סגל, בחרו בו חברי המועצה לממלא מקומו. בבחירות שנערכו בסוף 2008 זכה בכ-75% מקולות הבוחרים ונבחר לראש המועצה הקבוע.
ויקה פינקלשטיין ומרינה קבישר הפכו לאחר התוכנית לדוגמניות. פינקלשטיין השתתפה בתוכנית הריאליטי רוקדים עם כוכבים עם הרקדן דני יוכטמן, ואף העפילה לגמר והגיעה למקום השני.
האגן הפריזאי
האגן הפריזאי (בצרפתית: Bassin parisien) הוא אחד האזורים הגאולוגיים המרכזיים של צרפת. אגן זה התפתח מאז הטריאס על תשתית אורוגנית שנוצרה במהלך הקימוט ההרציני.
האזור המכונה בדרך כלל "האגן הפריזאי" קטן בהשוואה לשטח שמגדיר המבנה הגאולוגי, והוא מתפרש על-פני מרכז וצפון צרפת. ואולם, האגן הפריזאי במלואו נמתח מהגבעות שבדרום קאלה אל פואטייה ומקן לגבולו האמצעי של עמק הריין, מזרחית לזארבריקן.
She's So Unusual
She's So Unusual הוא אלבום הבכורה של הזמרת האמריקאית סינדי לאופר.
האלבום מכר מעל ל-16 מיליון עותקים בכל העולם, והוא האלבום הנמכר ביותר של לאופר ואחד האלבומים הנמכרים בעולם בעשור זה.
האלבום הניב להיטי ענק כמו "Time After Time", "She Bop" והלהיט הגדול ביותר – "Girls Just Want to Have Fun".
האלבום זיכה אותה בפרסים ומועמדויות רבים בטקס הגראמי 1985, ביניהם ההקלטה של השנה והמבצעת הווקאלית הטובה ביותר (שניהם עבור "Girls Just Want to Have Fun"), שיר השנה ("Time After Time"), אלבום השנה וזכייה כתגלית השנה.
האלבום דורג במקום ה-487 ברשימת "500 האלבומים הטובים ביותר" ובמקום 41 ברשימת "נשים ברוק: 50 האלבומים הטובים ביותר" של המגזין "רולינג סטון".
האלבום היה גם לאלבום הבכורה הראשון שהניב ארבעה להיטים שהגיעו אל החמישייה הראשונה של מצעד בילבורד: "Time After Time", "She Bop", "Girls Just Want to Have Fun" ו־"All Through The Night".
בקיץ 2013, בחגיגות 30 שנה לתחילת הקריירה שלה והוצאת האלבום, לאופר הרגישה שהיא חייבת להודות למעריצים שלה לדבריה על "הדרך הארוכה שהם עברו איתה ועל כך שהם נשארו נאמנים לה" ויצאה למסע הופעות מיוחד בארצות הברית, יפן, קנדה, אוסטרליה וסיימה אותו בישראל ב-4 בינואר 2014. במופע זה היא ביצעה את כל שירי האלבום, מהשיר הראשון עד האחרון, כולל עוד שירים מובחרים שביצעה במהלך השנים.
אפרסמון (בושם)
אפרסמון, על פי מקורות יהודיים קדומים, הוא שמו של צמח שגדל בבקעת ים המלח ובאזור הגלעד בעבר הירדן. כנראה מדובר בשיח Commiphora gileadensis, מסוג הצמחים הנקרא קומיפורה (Commiphora). האפרסמון ידוע גם בשמות נוספים: בלסם, בלסאן, בשאם (מלשון 'בושם') ו"אפרסמון מקראי".
מן הצמח היו מפיקים בושם בצורת שמן, הקרוי שמן אפרסמון - ייחודי לארץ ישראל, שהיה ידוע בריחו הטוב. מגזע שיח הבלסם וענפיו הפיקו את "בלסם-העץ". מכל רכיביו ניתן היה להפיק ריח עז בעת בעירה, בעוצמה משתנה, להנאה, לקטורת, לרפואה ואף למשיחת כלי המקדש, הכוהנים, מלכי ישראל, ומלכי יהודה לאחר שפסק השימוש בשמן המשחה. מוצא האפרסמון הוא בחצי האי ערב, אך עמק הירדן הדרומי ועין גדי היו המקומות היחידים שבהם הוא גדל באופן מתורבת.
לדברי ההיסטוריון הרומי פליניוס הזקן (המאה ה-1 לספירה), הרומאים שיקמו את מטעי האפרסמון לאחר המרד הגדול של היהודים.
אוסביוס מקיסריה (המאה ה-3 – המאה ה-4) מציין שגידול האפרסמון בעין גדי התקיים גם בזמנו. ייתכן והתקיים עד למאה ה-8, כאשר ירד הביקוש לבושם (בעקבות התפתחות נתיבי דרך המשי) והירידה בפעילות החקלאית באזור.
אטימולוגיה.
שמותיו המגוונים של צמח האפרסמון בשפות שונות משתלשלים כנראה ממקור שמי. בעברית מקראית המילה בֹּשֶם עשויה לעיתים לציין צמח זה או את הסממן המופק ממנו. מילים קרובות מצויות גם בשפות שמיות אחרות: בארמית בּוּסְמָא, בערבית بَشَام (בַּשַׁאם). במקרא גם מופיעה פעם אחת הצורה הקרובה בָּשָׂם (בשה"ש ה, א: "אָרִיתִי מוֹרִי עִם בְּשָׂמִי"). מצורה זו או מצורה מקבילה בלשון שמית אחרת נשאל ככל הנראה שמו היווני של הצמח βάλσαμον (balsamon; תעתיק השי"ן השמאלית ב-ls מעיד על מבטאה הצדי הקדום). המילה היוונית נשאלה בחזרה ללשון חכמים בצורות בַּלְסָם, בַּלְסְמוֹן; וכן לערבית بَلَسَان (בַּלַסַאן) וללטינית balsamum. ביוונית קיימת גם הצורה ὀποβάλσαμον (opobalsamon) שמשמעותה "לשד האפרסמון" (ὀπός [opos] = לשד), שנשאלה גם היא ללשון חכמים בצורה אפובלסמון (או אפיבלסמון). צורה יוונית זו התגלגלה כנראה לפרסית אמצעית (אולי בתיווך הפרתית) בצורה apursām* (צורה משוחזרת), וממנה נשאלה לארמית מאוחרת (סורית, מנדעית וארמית בבלית) בצורות אפורסמא, פורסמא. הצורה אֲפַרְסְמוֹן מקורה בתלמוד והיא כנראה מיזוג בין אפורסמא לבלסמון.
אין קשר בין צמח האפרסמון לפרי המכונה כיום בשם זה. שם הפרי המודרני הושפע משמו האנגלי של הפרי Persimmon.
זיהוי האפרסמון.
מקורות זרים מזהים את שיח האפרסמון (Balsamum), שגדל בזמן קדום בבקע ים המלח והירדן ובשולי הרי גלעד, כצמח ממשפחת הקומיפורה (Commiphora) הנפוצה באזורים הסוב-טרופיים של אפריקה, בחצי האי ערב, באיים המערביים של האוקיינוס ההודי, בהודו, וייטנאם ודרום אמריקה. השיח מייצר שרף בעת פגיעה בעץ וחיתוך הקליפה. השרף מפיק ריחות מיוחדים בעת חשיפה לאוויר ובעת שרפה. גם חלקים שונים של השיח מפיקים ריחות מיוחדים בעת שרפה. השרף וחלקי השיח נסחרו בצורה נרחבת בעת העתיקה ובמיוחד לאורך דרך הבשמים. הביקוש לבשמים היה גבוה בעיקר לצורך טקסים דתיים ולאירועים מיוחדים. מחירם היה גבוה מאוד והתחרה בזהב ובכסף.