מצב בו יש שלושה פרטים השונים בכישוריהם formula_14 ומטרתם זהה קיימים שני כללי החלטה אפשריים- לפי המומחה בלבד או לפי רוב פשוט. על מנת להכריע מהו הכלל האופטימלי ניעזר במשוואה הבאה:
formula_15
אם הביטוי הנ"ל מתקיים, כלל ההחלטה האופטימלי הוא רוב פשוט. כלומר, ההסתברות להגיע להחלטה הנכונה גבוהה יותר לפי רוב פשוט על פני מומחה בלבד. בנוסף, ניתן להגיע לכלל האופטימלי בעזרת כלל רוב משוקלל.
נניח כישורים שונים לכל פרט.
formula_16
משקולות הפרטים:
formula_17
formula_18
formula_19
נקבל פונקציית החלטה:
formula_20
אם שני הפרטים עם הכישורים הנמוכים יותר מחליטים ההפך מהחלטת הפרט ה"מומחה", נניח formula_21
נקבל שהפונקציה חיובית, כלומר כלל מומחה עדיף על פני כלל רוב פשוט. לא משנה מה יחליטו שני הפרטים הפחות כישרוניים, ההחלטה תתקבל לפי הפרט הראשון בלבד.
La Cobra (אלבום)
La Cobra (באנגלית: The Cobra, ובעברית: הקוברה) הוא אלבום האולפן השני של הזמרת-יוצרת הארגנטינאית חימנה ברון. אלבום האולפן יצא לאור ב-2 באוגוסט 2019, בהוצאת עצמית ולא על ידי חברת תקליטים. מתוך האלבום יצאו ארבעת הסינגלים: ", ", ", ו-".
עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום השלישי במצעד האלבומים של ארגנטינה.
רקע והפקה.
אלבום האולפן הופק על ידי אנדר זמברנו, ג'ון לאונה, לוקאס בירנצוויג, מאורו דטמאסו, מאורו דה טומסו, ניקו קוטון, אורלנדו ויטו, ראק808 ויהוני אטלה. בארגנטינה זכה האלבום למעמד הפלטינה על מכירות של למעלה מ-40,000 עותקים במדינה.
בסמוך לצאתו, עלה אלבום האולפן לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
אקיס צוחאדזופולוס
אקיס צוחאדזופולוס (ביוונית: Άκης Τσοχατζόπουλος; 31 ביולי 1939 – 27 באוגוסט 2021) היה פוליטיקאי יווני ששימש בין השנים 1981– 2004 כשר במספר משרדי ממשלה מטעם מפלגת התנועה הסוציאליסטית הפאן-הלנית, המוכרת גם בראשי התיבות "פאסוק" (ΠΑΣΟΚ). בין היתר כיהן שלוש פעמים כשר הפנים וכמו כן כשר הביטחון בממשלות אנדראס פפנדראו וקונסטנדינוס סימיטיס.
הוא נמנה עם מקימי מפלגת פאסוק. נבחר לפרלמנט היווני לראשונה ב-1981, וכיהן בו עד שנת 2007. ב-1 בינואר 2011, בעקבות האשמות במספר שערוריות שחיתות, בהן "פרשת הצוללות היוונית", הצביע הפרלמנט היווני בעד העמדתו לדין. ב-7 באוקטובר 2013 הורשע בהלבנת הון, ולמחרת נגזרו עליו 20 שנות מאסר. באפריל 2018 שוחרר מהכלא בגלל בעיות בריאות.
ביוגרפיה.
הוא למד הנדסה אזרחית באוניברסיטה הטכנית במינכן, ובשנת 1967 קיבל תואר שני בהנדסת כלכלה.
ב-27 באוגוסט 2021 נפטר צוחאדזופולוס בבית חולים באתונה מהתקף לב.
פעילות פוליטית.
בשנת 1968 הצטרף לתנועת PAK (התנועה הליברלית הפאן-הלנית). הוא חבר-מייסד של מפלגת פאסוק. מאז שנת 1974 עד 1 בנובמבר 1990 שימש מזכיר הוועד המרכזי של המפלגה. הוא נבחר שוב לתפקיד ב-14 במאי 1994 ושירת בו עד 1995.
ב-1995 נבחר לחבר בקבינט הלאומי ביטחוני היווני. ב-1996 נבחר למזכיר הפוליטי של המפלגה. בין נובמבר 1995 לינואר 1996 החליף את ראש הממשלה אנדראס פאפאנדראו (שנבחר ב-1995). ב-1997 נבחר לסגן יושב ראש סיעת מפלגת הסוציאליסטים האירופאים.
תפקידים בממשלה.
במהלך הקריירה הפוליטית שלו החזיק צוחאדזופולוס במספר תפקידי שרים בממשל היווני :
סקנדלים, ביקורת ופרשות שחיתות.
בשנת 2004 הופנתה כלפיו ביקורת רבה על ידי התקשורת ובקרב הזירה הפוליטית היוונית בגלל חיי מותרו שניהל. כונה משום כך סוציאליסט "נציג של סוציאליזם השמפניה". הביקורת הגיעה בעקבות חתונת הפאר של אקיס בפריז ושהייתו במלון "ארבע העונות" היוקרתי בבירת צרפת. שם גם נראה נוסע במכונית יגואר כחולה. צוחאדזופולוס נהג לבלות בחופשות פאר, התגורר בבתים יקרים (בין היתר התגורר לתקופה מסוימת בבית צמוד קרקע שניתן היה לתאר כ"אחוזה" בשכונה פסיכיקו היוקרתית של אתונה) ועוד.
ליגת הנערות בכדורגל
ליגת נערות בכדורגל היא ליגת כדורגל לנערות (עד גיל 19) בכדורגל הנשים בישראל.
נכון לשנת 2021, יש בליגה 19 קבוצות, שמחולקות לשני מחוזות (צפון ודרום). המשחקים משוחקים לפי חוקי הכדורגל הרגילים ללא חריגות.
השנים הראשונות.
כשנוסדה הליגה כפיילוט בשנת 2007, היו בה 15 קבוצות שחולקו לשני מחוזות (צפון ודרום). באותה עת שיחקו משחקים של 15 דקות בכל מחצית, לרוחב המגרש, 8 שחקניות בקבוצה וללא מגבלת חילופים.
בשנת 2009 משך זמן המשחק הוארך ל-35 דקות למחצית, שיחקו על מגרש שלם ועם 7 חילופים אפשריים.
החל מעונת 2019/2020 עברו לשחק לפי חוקי הכדורגל המקובלים, 45 דקות למחצית ו-5 חילופים לקבוצה.
כיוון שלא היו מספיק נערות שמשחקות כדורגל בישראל, ליגת הנערות כללה שחקניות מחמישה שנתונים שונים (גילאי 14–19). מצב זה נמשך עד עונת 2021/2022 שבה הפכה ליגת נערות א' שהוקמה כפיילוט בשנה הקודמת לליגה פעילה לגילאי 15-14. מעונה זו שיחקו בליגת הנערות גילאי 19-16.
התחרות.
מבנה הליגה.
נכון לעונת 2021/2022, בליגה שני מחוזות בני 9 ו-10 קבוצות. במהלך העונה כל קבוצה משחקת נגד כל אחת מהקבוצות האחרות במחוז, פעם אחת בלבד, ובסך הכל 8 או 9 משחקים בהתאמה לקבוצה. לאחר הסיבוב הראשון מתקיים פלייאוף עליון אליו מעפילות 8 קבוצות (4 הקבוצות שסיימו ראשונות בכל מחוז). במסגרת הפלייאוף כל קבוצה משחקת מול שאר הקבוצות פעמיים בשיטת בית וחוץ, 14 משחקים בפלייאוף העליון וסה"כ 22-23 משחקים בעונה. הקבוצות שלא העפילו לפלייאוף העליון יקיימו מחזור משחקים אחד בכל מחוז בנפרד כדי לקבוע את המיקומים בתום העונה.
מיקומים.
הקבוצות מקבלות שלוש נקודות עבור כל ניצחון ונקודה אחת עבור תוצאת תיקו. במקרה של הפסד הקבוצה המפסידה איננה מקבלת נקודות.
מיקום הקבוצות נקבע לפי הקריטריונים הבאים (במקרה של שוויון בין שתי קבוצות או יותר עוברים לקריטריון הבא):
לפני תחילת הפלייאוף הנקודות מהשלב הראשון מתאפסות. בתום העונה הקבוצה אשר ממוקמת במקום הראשון בפלייאוף העליון מוכתרת כאלופה.
נקודת מורו
נקודת מורו (באנגלית: Moureaux Point) היא לשון יבשה המהווה את הקצה הצפוני של חצי האי קראן באי לייז' בארכיפלג פאלמר, שבאנטארקטיקה.
היסטוריה.
גילוי ומיפוי הנקודה.
לשון היבשה התגלתה ומופתה על ידי המשלחת הצרפתית לאנטארקטיקה (אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1903–1905) בפיקודו של ז'אן-באטיסט שארקו.
לשון היבשה מופתה על ידי משלחת הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד בין השנים 1955–1956.
מקור השם.
שארקו נתן ללשון היבשה את שמה.
שארקו קרא ללשון היבשה על שמו של ט. מורו, שהיה מנהל מצפה הכוכבים פארק-סן-מור שליד פריז.
לקריאה נוספת.
• NATIONAL GEOSPATIAL-INTELLIGENCE AGENCY, Sailing Directions (planning Guide) and (enroute) for Antarctica, P 145
חינוך ממלכתי חרדי
חינוך ממלכתי-חרדי (ממ"ח) ניתן כחלק ממערכת החינוך בישראל מאז שנת 2014 בבתי ספר המוגדרים בתור "ממלכתיים חרדיים" ("ממ"ח"), לעומת החינוך הממלכתי הכללי. הוא הוקם על בסיס ה"זרם החרדי", ומיועד בעיקר לחרדים ולחרדים מודרניים בישראל.
בשנת תשע"ד (2013–2014) החל משרד החינוך בתהליך שאפשר לבתי ספר חרדיים לשנות את מעמדם מ"מוכר שאינו רשמי" ל"רשמי" ולהצטרף לזרם חינוך ממלכתי־חרדי חדש, שלא עוגן בחוק. בנוסף להקמה יזומה של משרד החינוך יחד עם הרשויות המקומיות לבתי ספר ממ"ח חדשים. בבתי ספר אלו התלמידים אמורים ללמוד לימודי ליבה מלאים המותאמים למגזר החרדי ונתונים לפיקוח מלא ומשמעותי של משרד החינוך.
מעבר של מוסדות קיימים למסלול הממ"ח מחייב "מפגש רצונות" בין בתי הספר לבין משרד החינוך, קרי הסכמה על תנאי ההצטרפות, בדיקת חשבות וחתימה על חוזה. תהליך העברת בתי הספר החרדיים לבעלות המדינה והעברת גני הילדים לבעלות הרשויות המקומיות יצא לדרך בסוף שנת 2013, עם הקמת זרם החינוך הממלכתי-חרדי (ממ“ח) המסלול הוקם בשנת תשע"ד מתוך רגישות תרבותית והכרה בצרכי הזהות של התלמיד החרדי, ועל רקע השאיפה להציע שרות חינוך רשמי נאות להורים, לתלמידים ומחנכים במגזר החרדי. עבור המדינה מסמן המעמד של מוסד רשמי חרדי את היכולת למלא את חובותיה ותפקידיה הן בהיבט של פיקוח והן בהיבט של מתן שירותי חינוך מיטביים לאותם תלמידים במגזר החרדי, המתחנכים במוסדות המדינה.
עם הקמת מסלול החינוך הממלכתי־חרדי הוקם במשרד החינוך גם המחוז החרדי, שמאגד את הטיפול בכל מוסדות החינוך החרדיים בישראל. השינוי הארגוני שהתרחש במשרד החינוך עם הקמת המחוז החרדי אפשר התגייסות מערכתית לקידום החינוך הממלכתי־חרדי.
נכון לשנת הלימודים תשפ"א לומדים במערכת החינוך הממלכתית חרדית כ-5.2% מכלל תלמידי הגנים החרדיים, ו-3.3% מכלל תלמידי החינוך היסודי.
רקע.
בשנת 2014 בעת ששי פירון כיהן כשר החינוך בממשלה בראשות הליכוד ויש עתיד וללא המפלגות החרדיות, הוביל פירון מהלך של הקמת זרם ממלכתי חרדי בדומה לזרם החינוך הממלכתי דתי שיעניק לילדי המגזר החרדי תוכנית הליבה, ויהווה אלטרנטיבה למוסדות החרדים הקיימים שאינם מעניקים לימודים אלו.
מטבע הדברים, לזרם הממ"ח לא היה שום פטרון פוליטי, שכן הפוליטיקאים החרדים התנגדו להקמתו ולמעשה החרימו אותו ואלו המפלגות החילוניות לפחות אלו שהיו בקואליציה, לא תמכו בזרם חרדי, ובמיוחד לאחר פרישת יש עתיד מהממשלה. למעשה המפלגות החרדיות מחרימות את מוסדות הממ"ח עד היום. עם זאת, הזרם שרד את הקשיים וההתנגדויות ומוסדות נוספים הצטרפו לו במהלך השנים וקהילות נוספות מעוניינות לפתוח מוסדות בדרכו.
מאפייני הממ"ח.