פוירשטיין נחשב אחד הסופרים הישראלים הפוריים והרבגוניים בתחום של ספרי מידע אנציקלופדיים בנושאים שונים מן ההיסטוריה, התרבות והספרות העולמית.
פוירשטיין הותיר אישה ובן, בנימין. נקבר בבית העלמין ירקון.
אחר מותו הנציחה עיריית תל אביב את זכרו בקריאת רחוב על שמו בשכונת צהלה.
קישורים חיצוניים.
מפרי עטו:
מניין המצוות על פי הרמב&quot;ן
מניין תרי"ג מצוות על פי השגות הרמב"ן על מניין המצוות של הרמב"ם, הוא רשימת תרי"ג (613) המצוות על פי דעת הרמב"ן, כפי שהיא מופיע בהשגות הרמב"ן - חיבור מאת רבינו משה בן נחמן המיוסד על חיבורו של הרמב"ם על מניין המצוות. החיבור מתייחס גם אל מניין המצוות על פי ספרו של בעל ההלכות גדולות, מן הגאונים, שעל חיבור זה ביסס הרמב"ם את חיבורו על מניין המצוות.
הרמב"ן מצהיר שהוא איננו משוכנע אילו מצוות בדיוק יש למנות על מנת להגיע למניין תרי"ג, והוא כותב את השערתו.
המצוות שמשמיט הרמב"ן.
על פי סיכומו בסוף ספר המצוות, משמיט הרמב"ן 50 מצוות בסך הכל ממניין המצוות של הרמב"ם.
מצוות עשה.
על פי דבריו בסיכום ספר המצוות, הרמב"ן משמיט מספר המצוות לרמב"ם 26 מצוות עשה, והן:
הרמב"ן חולק על ארבע מצוות נוספות ברמב"ם, כפי שכתב בשורש י"ב, והן:
מצוות לא תעשה.
על פי סיכומו בסוף ספר המצוות, הרמב"ן משמיט ממניין הרמב"ם 24 מצוות לא תעשה:
המצוות שמוסיף הרמב"ן.
על מנת להשלים לתרי"ג מצוות מוסיף הרמב"ן מצוות אחרות.
בהתאם למספר ההשמטות במצוות עשה דרמב"ם הרמב"ן מוסיף 26 מצוות עשה לפי דעתו:
מצוות עשה.
בשכחת העשין מונה הרמב"ן מצווה נוספת - להשתמש בעצי הפרי מסביב לערים שצרים עליהן לאכילה בלבד ולא להשחתה, וכבר הקשו שזו מצווה מיותרת, ובסוף חיבורו הרמב"ן לא הזכירה. הרב יהודה רוזאניס מסביר בחיבורו "דרך מצותיך" שהרמב"ן מנה מצווה זו רק לשיטת הרמב"ם שמונים לאו הבא מכלל עשה, אבל הרמב"ן עצמו לא מנאה.
בשרש י"ב הרמב"ן משלים את ארבע המצוות שהחסיר בנתינת מתנות כהונה:
מצוות לא תעשה.
כאמור, הרמב"ן משמיט 24 מצוות לא תעשה. בנוסף, בנוסח ספר המצוות שהיה לפי הרמב"ם היו חסרות שבע מצוות לא תעשה, ועל כן הוא מוסיף 31 לאוים:
לאחר מכן הרמב"ן מסיק שיש למנות גם את האיסור להילחם במואב, עמון ואדום ולכבוש את ארצם כשלושה לאוים נוספים. בשל כך, הוא מציע למנות את ארבעת האיסורים ברמב"ם בהקרבת בעל מום – איסור להקדישו, איסור לשחוט אותו, איסור לזרוק את דמו ואיסור להקטיר את איבריו (לאוים צא-צד) כאיסור אחד, וכך להגיע למספר הנכון.
אתר ישיבה
יחיאל יהושע רבינוביץ
רבי יחיאל יהושע רבינוביץ (ה' בטבת תרס"א - כ"א בשבט תשמ"ב, 1900–1982, מכונה "החלקת יהושע" על שם ספרו) היה האדמו"ר מביאלא וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל.
תולדותיו.
נולד לרבי ירחמיאל צבי, ששימש לימים כאדמו"ר מביאלא (במקביל לאחיו ששימשו כאדמו"רים במקומות אחרים) בעיר שדליץ שבפולין. בהיותו בן חמש נפטר אביו והוא גדל בבית אבי אמו, האדמו"ר אריה לייבוש (השני) מאוז'רוב. לאחר שנפטר הסב בשנת תרע"ד עבר להתחנך אצל דודו רבי אברהם יהושע השיל רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא בלובלין. כמו כן נסע לרבי אברהם מרדכי אלתר האדמו"ר מגור.
נישא לרבנית חנה פעשא, בתו של אליעזר ברנהולץ, מחסידי ביאלא בעיר ולודבה. בשנת תרפ"ד בגיל עשרים ושלוש שב לעיר שדליץ על מנת למלא את מקום אביו בהנהגת חסידות ביאלא. עם התגברות העלייה לארץ ישראל בשנות העלייה החמישית עודד חסידים ששאלוהו אם לעלות לארץ ישראל לעשות זאת.
בליל שמחת תורה בשנת ה'ת"ש, בעקבות כניסת הנאצים לשדליץ במסגרת פלישתם לפולין ב-1939, נמלט עם בני משפחתו לשטחי פולין שכבשה ברית המועצות במסגרת הסכם ריבנטרופ–מולוטוב. הסובייטים שלחוהו לסיביר. בשנת תש"ב עלו שלושה מבניו ארצה במסגרת עליית ילדי טהראן. בל"ג בעומר ה'תש"ז הגיע לישראל והתאחד עם בני משפחתו. השתקע והקים את בית מדרשו בתל אביב-יפו.
בשנת תשט"ז העתיק את מקום מגוריו לירושלים שבה הקים את בית מדרשו.
בתחילת שנות ה-60 החל לכהן כחבר במועצת גדולי התורה, אך מיעט להשתתף בישיבותיה. כששאלוהו על כך אמר: "מקובלת עלי דעתו של הרבי מגור כי יש לו סייעתא דשמיא".
נפטר בביתו בכ"א בשבט תשמ"ב (1982) ונטמן בהר הזיתים.
כתביו יצאו לאור בסדרת הספרים "חלקת יהושע", על התורה בחמישה כרכים. ספרו "סדר היום" נדפס בחייו. כמו כן כונסו ההקדמות שכתב לספרי חסידות ביאלא ונדפסו בספר "חלקת יהושע".
סידורי התפילה של החסידות מעוטרים בדברי תורתו ונקראים על שמו: "סדור תפילה חלקת יהושע", "מחזור חלקת יהושע" ו"תהילים חלקת יהושע".
לאחר פטירתו נערכו בחירות בחסידות על מנת להכריע מי יהיה יורשו. בבחירות שנערכו בתוך השבעה נבחר בנו הצעיר רבי בן ציון רבינוביץ לאדמו"ר. לאחר מספר חודשים הכתירו חלק מהחסידים את בנו רבי דוד מתתיהו רבינוביץ ובמקביל החלו יתר הבנים לכהן כאדמו"רים.
פסקי תשובות
פסקי תשובות היא סדרת ספרי הלכה, האוספים פסקים מעשיים מספרי פוסקים וספרי שו"ת בעיקר מפוסקי זמנינו. הסדרה נכתבה על ידי הרב שמחה בן ציון אייזיק רבינוביץ, רבה של קהילת משכנות יעקב בשכונת רמת שלמה בירושלים, נכדו של רבי יחיאל יהושע רבינוביץ (האדמו"ר מביאלא) וחתנו של חבר הכנסת לשעבר שמואל הלפרט.
על הספרים.
הסדרה מונה שבעה כרכים, מקבילים לחלקי הספר משנה ברורה של רבי ישראל מאיר הכהן, על חלק אורח חיים של השולחן ערוך, על החלק השלישי העוסק בהלכות שבת יצאו שני חלקים האחד מסימן רמ"ב עד סימן ש' והשני מסימן ש"א עד סימן שמ"ד.
מלבד ה"משנה ברורה", המחבר מברר גם את דעתם של פוסקים נוספים, כמו בעל התניא. כחסיד, נוטה המחבר למנהגי החסידות והוא מביא למנהגים אלה מקורות בספרות ההלכה, החסידות או הקבלה. הסדרה עוסקת גם בעמדת ההלכה בשאלות טכנולוגיות שנתחדשו בעשרות השנים האחרונות.
הסדרה קיבלה הסכמות מהרבנים נסים קרליץ, שמואל הלוי וואזנר, יצחק טוביה וייס, והאדמו"ר מביאלה -דוד המחבר.
ספרים נוספים בעקבות הספר פסקי תשובות.
לאחר הופעת הסדרה 'פסקי תשובות' היא הפכה לפופולרית בקרב הפוסקים ותלמידי חכמים, ואחריה החלו מכונים שונים להוציא מהדורות חדשות של משנה ברורה עם הערות בשולי הדף מפוסקי זמננו.
פסקים ותשובות על יורה דעה.
כהשלמה לסדרת "פסקי תשובות" הוציא חתנו של הרב רבינוביץ, הרב אהרן אריה כ"ץ, מו"ץ בשכונת רמת שלמה בירושלים, ספר בשם פסקים ותשובות (במתכונת דומה לפסקי תשובות) על שולחן ערוך יורה דעה.
החלק הראשון יצא בשנת תשע"ז על הלכות כיבוד הורים, כבוד תלמידי חכמים, הלכות צדקה והלכות מילה. בהקדמה שכתב הרב רבינוביץ לספר זה, אישר שהדברים נכתבו בהסכמתו. בשנת תשפ"א יצא לאור חלק שני על יורה דעה מסימן פ"ז עד סימן קכ"ב, וכלול בתוכו הלכות בשר בחלב, תערובות, בישולי עכו"ם, חלב נכרי, ענייני סכנה, טבילת כלים, הגעלת כלים.
הסדרה קיבלה הסכמות מהרבנים: משה שטרנבוך, יצחק טוביה וייס, עזריאל אויערבאך, שבח צבי רוזנבלט, משה שאול קליין ועוד.
ליקוטים מהספר.
חלק נוסף בסדרה הוא הספר קיצור שולחן ערוך עם ליקוטי פסקי תשובות, נערך על ידי בנו של הרב רבינוביץ, הרב יחיאל יהושע, רב בשכונת רמת בית שמש ג'2 בבית שמש, הכולל הערות קצרות על סדר הקיצור שולחן ערוך, ומיוסד על הספרים "פסקי תשובות" ו"פסקים ותשובות". עד כה (חשון תשפ"א) יצאו שני חלקים, כאשר החלק השלישי עדיין בעריכה.
אטלס כוכבים
אטלס כוכבים הוא אטלס המכיל מפות של שמי הלילה.
באטלס כוכבים משתמשים אסטרונומים לצורך איתור גרמי שמים, צפייה בהם ומחקר אודותם.
מערכת הקואורדינטות השמימית.
באטלס כוכבים בן זמננו נעשה שימוש במערכת הקואורדינטות המשוונית, שכן מערכת זו נוחה לשימוש עם חצובה משוונית, וחצובות אלה נפוצות מאוד. במערכת הקואורדינטות המשוונית מציינים שני מספרים כל נקודה בשמים:
תנועת נקודת שעת האפס ותקופת הייחוס של האטלס.
מאחר שכדור הארץ אינו כדור מושלם, קיימת תופעת נקיפה - ציר כדור הארץ מתווה מעגל על כיפת השמים מדי כ 24,000 שנים. יחד עם תזוזת הציר זזות גם נקודות השוויון. מכך יוצא שמערכת הקואורדינטות השמימית גם היא זזה. מקובל לציין מערכת שונה כל יובל שנים בשנים עגולות על פי הלוח הלועזי, ועל האטלס מצוין לאיזה תקופת ייחוס מתייחסות הקואורדינטות. קיימים עזרים להמרה מקואורדינטות תקופת ייחוס אחת לשנייה, בעבר השתמשו בסרגל חישוב מכני, כיום בדרך כלל משתמשים בתוכנה לשם כך.
מדדים הנוגעים לאטלס כוכבים.
בנוסף לעידן לו מתאים האטלס, המצוין על פי רוב בשערו, קיימים המדדים הבאים:
ההיסטוריה של אטלסי-הכוכבים.
מהעת העתיקה אין בידינו מפות כוכבים. דומה שהקדמונים הסתפקו בגלובוסים מעשה ידי אמן, שעליהם נחרטו דמויות הקבוצות. הגלובוסים המעטים ששרדו מלפני 2,000 שנה לא כוללים את הכוכבים עצמם, אם כי ישנם היסטוריונים שטוענים שכוכבים שובצו בהם, אולי באבני חן, ונשרו או נעקרו במשך השנים.
חיסרון מובהק של גלובוסים אלו היה היותם חפצים כבדים ומסורבלים, הולמים לעטר חצר אך לא מעשיים כפתרון לנווט של ספינה. בימי הזוהר של האימפריה הערבית פותח האצטרולב, אולי כהמשך לדגמים יווניים, ובו שוטח כדור השמיים, על ידי היטל סטראוגרפי, ללוח עגול. היטל סטראוגרפי שומר על זוויות יחסיות, ולכן על גבי אצטרולב קל היה לעשות את חישובי הניווט והאסטרולוגיה להם שימשו הגלובוסים, והיה לו את היתרון של היותו שטוח וניתן לנשיאה.
אוראנומטריה.