ההווה בעברית נקרא גם בינוני על שום השימוש בו גם כשם עצם. לדוגמה, המילה "שומר" מתארת הן פועל בהווה והן שם עצם. על כן הנטייה של הפועל בזמן זה בגופים השונים היא בדרך נטיית השם. בנטייה זו אין גופים שונים, וההבדל בין הצורות הוא במין במספר. בלשון חז"ל נעשה שימוש בסופית "-ה" בנטיית נקבה יחידה, צורה אשר קיימת, אם כי נדירה יותר, גם בעברית הישראלית. דוגמה לכך היא בשירו של חיים נחמן ביאליק, "היא יושבה לחלון", בעוד שבעברית הישראלית נהוג לומר יושבת.
עתיד.
הנטייה בעתיד כוללת הוספת תחילית, הנקראת גם אות אית"ן, בשל העובדה שמדובר באחת מאותיות אלו, ולעיתים גם סופית. בדומה לזמן עבר, הנטייה בצורת העתיד היא בהתאם לגוף, למין ולמספר. נטייתם של הפעלים בעתיד בגוף שני רבות ובגוף שלישי רבות התמזגה בעברית הישראלית אצל חלק מהדוברים עם זו של הרבים (בהתאמה). זאת בדומה למיזוג שחל עוד קודם לכן בנטיות העבר של גוף שלישי רבים ורבות. אולם, רבים שומרים על הנטייה המקורית בצורת העתיד של הרבות. על פי האקדמיה ללשון העברית, ניתן להשתמש עבור רבות, הן בצורה הייחודית והן בצורת הרבים, אך בלימודי הלשון יש לחשוף את התלמידים דווקא לצורה הייחודית לרבות.
ציווי.
הציווי נגזר מצורת העתיד על ידי הסרת אות האית"ן. בצורות אלו מטים את הפועל בגוף שני בלבד, מכיוון שאין היגיון בציווי עצמי או בפני אדם שלא נוכח. שלילת הציווי על ידי "אל" מתבצעת עם הנטייה המקורית של צורת העתיד, למשל, אל תכתוב.
אבתימיוס
מספר דקדוקי
אברהם רבינוביץ
אברהם רבינוביץ (ברוסית: Рабинович, Абрам Исаакович) (20 בדצמבר 1878, וילנה - 7 בנובמבר 1943, מוסקבה), שחמטאי יהודי-ליטאי-סובייטי.
רבינוביץ חלק מקום 11-12 באליפות רוסיה השלישית שהתקיימה בקייב, בשנת 1903 (ניצח: מיכאל צ'יגורין). בשנת 1908 הגיע למקום ה-19 בתחרות פראג (ניצחו: אולדריך דוראס וקרל שלכטר). בשנת 1909 חלק מקום 2-3 באליפות רוסיה השישית שהתקיימה בווילנה (ניצח: עקיבא רובינשטיין). בשנת 1911 חלק מקום 19-21 בתחרות קרלסבד (ניצח: ריצ'רד טייכמן) .
בשנת 1912 הגיע למקום ה-18 בתחרות וילנה (ניצח: קארל הרומאדקה).
במהלך מלחמת העולם הראשונה עבר רבינוביץ למוסקבה. בשנת 1916 חלק מקום 4-5 בתחרות מוסקבה, ובשנת 1918 הגיע למקום השלישי. באליפות ברית המועצות הראשונה בשנת 1920 חלק מקום 5-7 (ניצח: אלכסנדר אלכין) .
בשנת 1922 הגיע למקום העשירי באליפות מוסקבה הרביעית .
בשנת 1924 הגיע למקום ה-12 באליפות ברית המועצות השלישית .
בשנת 1925 חלק מקום 9-10 באליפות ברית המועצות הרביעית (ניצח: יפים בוגוליובוב) . באותה שנה הגיע למקום הרביעי בתחרות מוסקבה (סרגייב ניצח) .
בשנת 1926 ניצח באליפות מוסקבה .
בשנת 1927 חלק מקום 7-9 בתחרות מוסקבה (זוברב ניצח)
בשנת 1930 ניצח רבינוביץ בתחרות מוסקבה .
בשנת 1943 מת רבינוביץ מרעב .
קארל הרומאדקה
קארל הרומאדקה (בצ'כית: Karel Hromádka; 23 באפריל 1887 - 16 ביולי 1956) היה שחמטאי צ'כי. הרומאדקה היה אלוף צ'כיה בשחמט פעמיים: בשנים 1913 ו-1921.
הרומאדקה השתתף באולימפיאדת השחמט 1924, אולימפיאדת השח הבלתי רשמית בפריז בשנת 1924, שם הגיע למקום הראשון בתחרות הניחומים עם 6.5/8, לאחר שבמוקדמות הגיע למקום השלישי בבית בו שיחק. כמו כן השתתף באולימפיאדת השח הראשונה שהתקיימה בלונדון בשנת 1927, בלוח השלישי השיג תוצאה של +4 =3 -5.
פתיחת השחמט 1. ד4 פו6 2. פו3 ג5 3. ד5 ד6 4. ג5 ה5 קרויה לעיתים על שמו - "ההגנה ההודית של הרומאדקה", או כבנוני צ'כית או כבנוני ישנה.
ההגנה ההודית של הרומאדקה
הופעות באולימפיאדות.
קארל הרומאדקה השתתף באולימפיאדת שחמט בנבחרת צ'כוסלובקיה.
ישראל פיינברג (ראש עיר)
ישראל פיינברג (1907 – 28 באוקטובר 1985) היה ראש עיריית פתח תקווה בשנים 1966–1978.
ביוגרפיה.
פיינברג נולד לאהרון ולשרה באיזווסנוסנק שליד אודסה באוקראינה, אז חלק מן האימפריה הרוסית. פיינברג למד בבית ספר תיכון באודסה, והצטרף לפעילותה של תנועת צעירי ציון. בשנת 1926 עלה לארץ ישראל, והיה בין מקימי קיבוץ "הכשרה" בפתח תקווה. פיינברג עבד כפועל ונטל חלק במאבק של ציבור הפועלים שתמך בעבודה עברית.
בשנות השלושים המאוחרות החל פיינברג לעבוד בלשכת המס בפתח תקווה, ובמשך שנים רבות שימש כמנהל הלשכה. כמו כן הוא היה מזכיר סניף מפא"י ומפלגת העבודה בפתח תקווה, כיהן מטעמה כחבר מועצת העיר וכסגן ראש העיר. בדצמבר 1966 התפטר פנחס רשיש מראשות עיריית פתח תקווה, לאחר 15 שנות כהונה בתפקיד,
כדי לפנות מקום לפיינברג, על פי צו מפלגתו, ככל הנראה על פי הסכמה שהושגה עוד לפני הבחירות למועצה בנובמבר 1965. פיינברג המשיך בתפקיד ראש העיר עד שנת 1978. תקופת כהונתו הייתה תקופת בנייה לצעירים ולעולים ובמהלכה פותח אזור התעשייה ונבנו בו מפעלים חדשים. בשנות כהונתו בתפקיד חלה רפורמה בתחום החינוך, פותחו השירותים הרפואיים במרכז הרפואי "גולדה" ו"בית רבקה", והושקעו מאמצי פיתוח בחזות העיר וברווחת התושבים.
פיינברג היה פעיל מרכזי במסגרת מרכז השלטון המקומי, חבר מרכז מפלגת העבודה וממייסדי אגודת "לב אל לב" בפתח תקווה.
חטיבת הביניים "עלומים" בעיר קרויה על שמו.
פיניה
קמפיטלי
קמפיטלי (באיטלקית: Campitelli) הוא שמו של הרובע העשירי מבין רובעי העיר רומא בירת איטליה.
סמל הרובע מתאר ראש שחור של דרקון על רקע לבן. מקור הסמל באגדה אל האפיפיור סילבסטר הראשון שהרג את הדרקון ששכן בפורום רומאנום.
מקור שם הרובע, ככל הנראה בעיוות שמה של גבעת הקפיטולין. סברה אחרת היא שמקור השם בביטוי הלטיני: "קמפוס טלוריוס" (בלטינית: campus telluris - "שדה חפור" או "שדה אדמה").
היסטוריה.
השטח בו ממוקם הרובע, היווה את מרכזה של העיר רומא בעת העתיקה. ברובע עובר העמק בין גבעת הפלטין וגבעת הקפיטולין שבו עברה דרך, שלימים הפכה לויה סאקרה (הדרך הקדושה), והשוק שהוקם לצידה הפך לימים לפורום הרומאי.
בימי הביניים היה האזור בו ממוקם הרובע לרובע ה-12 של העיר, ונקרא "רובע קמפיטלי אין סנקטי אדריאני" (Regio Campitelli in Sancti Adriani) כאשר שם הרובע מתייחס לכנסיית סן אנדריאנו, אשר הייתה ממוקמת בבניין הסנאט הרומאי שבפורום הרומאי.
מרבית שטחי הפורום והמקדשים הפכו בימי הביניים לאיי חורבות. באבני המקדשים נעשה שימוש חוזר, ואזור הפורים שימש בראשית המאה ה-19 כאזור מרעה לצאן וכשוק הבקר של העיר רומא.
בשנת 1921 פוצל הרובע, וחלק משטחיו הפכו לרובע צ'ליו.
אתרי תיירות.
רובע קמפיטלי הוא הרובע המתוייר ביותר מבין רובעי רומא. ברובע ממוקמים הפורום רומאנום, גבעת הקפיטולין וגבעת הפלטין המהווים את מרבית האתרים הארכאולוגיים ששרדו מרומא הקדם-קיסרית, ואת מרכזה של האימפריה הרומית בתקופת קיסרי רומא. שטחים אלה מהווים כ-60% משטחי הרובע.
על גבעת הקפיטולין נמצא כיום הקמפידוליו שתוכנן על ידי מיכלאנג'לו במאה ה-16 והמוזיאון הקפיטוליני, ובסמוך לו נמצאת אנדרטת ויטוריו אמנואלה השני המכונה "הויטוריאנו".
בין הכנסיות שברובע ניתן למנות את כנסיית סנטה מריה אין אראקולי מהמאה ה-14.
ספירה (טופולוגיה)
אפיציקל
אפיציקל - ביוונית "על המעגל", והכוונה היא לגוף שנע במעגל סביב גוף אחר שגם הוא נע במעגל. באסטרונומיה אפיצקלים שימשו במודל הגאוצנטרי לצורך חישוב מיקום כוכבי הלכת.
הצורך באפיציקלים.
האפיציקלים הוכנסו לתורתו של אריסטו כדי לספק הסבר לשתי תופעות המאפיינות את כוכבי הלכת:
לפי המודל הגאוצנטרי של אריסטו, כוכבי הלכת נעים סביב כדור הארץ במעגלים מושלמים, אולם המודל בצורתו המקורית לא סיפק הסבר לתנועה אחורית או לשינויים בבהירות.
תיאור האפיציקל.
את רעיון האפיציקל הציע האסטרונום אפולוניוס מפרגה בסוף המאה ה-3 לפנה"ס. לפי הצעתו, שאומצה על ידי תלמי, כוכבי הלכת נעים במעגל קטן שמרכזו נע על פני מעגל גדול אשר מרכזו הוא כדור הארץ (לעיתים המעגל הגדול נע במהירות קבועה סביב האקוונט שממוקם בנקודה באמצע הדרך בין כדור הארץ למרכז המעגל הגדול). הקו המחבר בין כוכב לכת למרכז האפיציקל שלו – יהיה תמיד מקביל לקו המחבר בין כדור הארץ לשמש.
בגלל התנועה המורכבת של כוכבי הלכת היה צורך להוסיף עוד ועוד אפיצקלים כדי לדייק את המסלול שלהם. עם התגלית של יוהאנס קפלר שמסלולי כוכבי הלכת אינם מעגליים אלא אליפטיים, ועם ניסוח חוקי הכבידה ששולטת בתנועת גרמי השמיים, יצאו האפיציקלים משימוש באסטרונומיה.
אפיציקלים במתמטיקה.
טור פורייה יכול לשמש לתיאור אפיציקלים. הסיבה היא שהאברים בטור פורייה הם פונקציות מחזוריות מרוכבות, ואפשר לתאר אותן בקואורדינטות פולריות כוקטורים שמסתובבים בתוך מעגל. סכום הווקטורים האלה יוצר שרשרת של אפיציקלים, כלומר אפיציקלים שמחוברים זה לזה בהשקה, ואפשר ליצור בעזרת עוד ועוד אפיציקלים כל מסלול מסובך ככל שיהיה, כולל ציורים.
כוח מגע
כוח מגע הוא כוח הפועל בין שני גופים (או בין גוף למשטח) הנמצאים במגע אחד עם השני, להבדיל מכוחות הפועלים במרחק כגון כבידה או מגנטיות.
לכוח מגע יש שני רכיבים. חלק אחד פועל במקביל למישור המגע ונקרא חיכוך. כדי שתהיה תנועה במקביל למישור המגע יש להתגבר על החיכוך. החלק השני של הכוח פועל בניצב למישור המגע ונקרא כוח נורמלי. כוח החיכוך הוא פרופורציונלי לכוח הנורמלי, וקבוע הפרופורציה מסומן על ידי μ.
מושג כוח המגע הוא הפשטה הנמצאת בשימוש בעיקר בקורסי מבוא למכניקה קלאסית. גופים אמיתיים לא באמת נמצאים במגע אחד עם השני והכוחות הפועלים ביניהם נגרמים על ידי אינטראקציה בין האלקטרונים של הגופים.