פעילים שונים בארגון האתאיסטים הישראלי קיבלו גם הם איומים ישירים על חייהם.
קאישיאדוריס
קאישיאדוריס (; ביידיש: קושידאר) היא עיר בחבל אוקשטאיטייה, והבירה המנהלית של רשות מקומית קאישיאדוריס במחוז קובנה שבמרכז ליטא.
במלחמת העולם הראשונה גורשו יהודי העיירה ושבו אליה לאחר המלחמה. בשל הגבולות החדשים וניתוק תנועת הרכבות לתוך פולין ורוסיה, התדרדר מצבה הכלכלי של העיירה שהפסיקה להיות צומת דרכים חשובה, ורבים מיהודיה היגרו לארצות הברית, אורוגוואי ודרום אפריקה. היו גם שעלו לארץ ישראל. לפני השואה היו בעיירה רק כ-60 משפחות יהודיות, כמעט כולן נרצחו בשואת יהודי ליטא.
במקום הוקם ב-1942 מחנה עבודה לאסירים יהודים (ZALfJ) מגטו קובנה, שהפך בסתיו 1943 למחנה משנה של מחנה הריכוז קאואן עם השתלטות האס אס על הגטו. השימוש ביהודים בקאישיאדוריס מתועד החל מה -2 ביולי 1943. אברהם תורי מזכיר ביומנו מגטו קובנה כי בשלב זה 400 פועלים יהודים עבדו בכריית כבול. שירות המעקב הבינלאומי (ITS) קובע כי האסירים לא רק כרו כבול (וכך גם האסירות) אלא גם עבדו ביערות ובמנסרה.
בסוף ספטמבר 1943 נשלחו עוד 150 פועלים לקושיידאר. ככל הנראה הם היו גברים ונשים. המועד בו נפתח קושיידאר כמחנה רשמי בקאואן אינו ידוע. ככל הנראה, המעבר התרחש בצורה חלקה ובמשך תקופה ארוכה יותר של זמן. אך כמו בתת-מחנות המשנה האחרים של קואן, ההשתלטות על ידי האס-אס פירושה היה החמרה בעבודה ובתנאי החיים של האסירים. הקשר עם גטו קובנה מחנה הריכוז נותק לחלוטין, כמו גם הקשר עם קרוביהם של האסירים. על פי דיווח של עד ראייה, המחנה פונה ביולי 1944.
קושידאר
פונידל
פונטיאק קסטום טורפדו
פונטיאק קסטום טורפדו (באנגלית: Pontiac Custom Torpedo) היא מכונית משפחתית אשר יוצרה על ידי חטיבת הרכב פונטיאק, מבית ג'נרל מוטורס בין השנים 1940–1948. בנוסף, הדגם יוצר בתצורות קבריולה, קופה וסטיישן.
בשנת 1942 עבר הדגם מתיחת פנים יסודית, כולל שינוי במרכב הרכב ובעיצובו.
בסך הכול יוצרו 25,448 יחידות.
ונדלה קירסבום
ונדלה קירסבום (בלועזית: Vendela Kirsebom) היא דוגמנית נורווגית-שוודית, אשר נולדה ב-1967 בסטוקהולם לאם נורווגית ואב טורקי.
ביוגרפיה.
קריירת הדוגמנות.
בגיל שלוש עשרה היא התגלתה במסעדה בעירה על ידי סוכנות פורד, ובגיל שמונה עשרה לאחר שסיימה תיכון, נסעה לאיטליה על מנת לפתח שם את קריירת הדוגמנות שלה. לאחר מכן עברה לארצות הברית, ושימשה כדוגמנית הבית של חברת הקוסמטיקה אלמיי. היא הופיעה מספר פעמים במגזין בגדי הים של ספורטס אילוסטרייטד, וב-1993 הופיעה על שער המגזין.
בין היתר, השתתפה בתצוגת האופנה של ויקטוריה'ס סיקרט.
קריירה משחק והנחיה.
שיחקה את נבלית העל נורה פרייס בסרט "באטמן ורובין", ושיחקה גם דוגמנית שמלות כלה בסרט "אבא מתארס".
היא הופיעה בסרט של וולס דיסני "התנהגות של דוגמנית" לצד ג'סטין טימברלייק, העוסק בנערה החולמת להצליח בתעשיית האופנה, וכן הופיעה בתפקיד עצמה בסדרה "מרפי בראון" ובסרט ההמשך לסרט "רומי ומישל - פגישת מחזור".
ב-1999 הנחתה את תחרות המלודיפסטיבלן.
ב-2006 החלה להנחות את התוכנית "דוגמנית העל הבאה של נורווגיה", וב-2007 הנחתה את העונה הרביעית של התוכנית "דוגמנית העל של שוודיה".
חיים אישיים.
ונדלה קירסבום נשואה לפוליטיקאי הנורווגי אולאף תומסן, ולה שתי בנות. בנוסף משמשת שגרירה של רצון טוב עבור קרן החירום הבינלאומית של האומות המאוחדות לילדים.
קושידר
טרשצ'ה
בראהין
ברהין
גריז (תוכנית טלוויזיה)
גריז הייתה תוכנית טלוויזיה, ששודרה בערוץ 2 ברשת, שבמסגרתה חיפשו אחר השחקנים לתפקידים הראשיים של דני וסנדי במחזמר "גריז", שבו יככבו הזוכים במקומות הראשונים. התוכנית הייתה מבוססת על פורמט התוכנית של Grease: You're the One That I Want" ,NBC", והנחה אותה אבי קושניר.
לאחר סיום צילומי התוכנית, החלו הזוכים בה, רויטל זלצמן ושחר ישי, בחזרות למחזמר לצד שחקנים נוספים, אולם לאחר שלושה שבועות של חזרות הוחלט לגנוז את הפקת המחזמר.
קישורים חיצוניים.
ביקורת
אוניברסיטת חבל הבסקים
אוניברסיטת חבל הבסקים (בבסקית: Euskal Herriko Unibertsitatea, EHU, בספרדית: Universidad del País Vasco, UPV) היא אוניברסיטה ציבורית הממוקמת במספר מוקדים בחבל הבסקים שבספרד. לאוניברסיטה מספר קמפוסים, בשלוש הפרובינציות של חבל הבסקים, ביסקאיה (בערים בילבאו, ברקלדו, פורטוגלטה ולייואה), אלבה (בעיר ויטוריה-גאסטייס) וגיפוסקואה (בערים סן סבסטיאן ואייבר). אוניברסיטה זו היא מכון המחקר העיקרי בחבל הבסקים, והיא חולשת על כ-90 אחוזים מהפעילות המחקרית המבוצעת בחבל.
מפרץ האהבה
מפרץ האהבה הייתה תוכנית מציאות ישראלית שמבוססת על תוכנית המציאות האמריקאית "Paradise Hotel". בתוכנית התמודדו 11 צעירים במשימות אתגריות במטרה למצוא אהבה. העונה הראשונה והיחידה שודרה בערוץ 2.
צילומי הסדרה החלו בחוף מכמורת בסוף באוגוסט אך הופסקו בשל עבירות בנייה. זאת לאחר שבסיור שגרתי של היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה במחוז חיפה התגלו מבנים רבים שבנתה ההפקה ללא היתרים חוקיים. אך כך אסר בית משפט השלום בחיפה את צילומי הסדרה בחוף
התוכנית עלתה לשידור כמתוכנן ב-4 בספטמבר עם החומר שצולם עד אז. ולאחר מספר ימים צילומי הסדרה עברו לטורקיה. תוכנית הגמר שודרה ב-4 בדצמבר.
במהלך שידור התוכנית הושקה באתר רשת תוכנית נלווית "מי פנוי במפרץ".
המתמודדים.
בתוכנית התמודדו המתמודדים הבאים (לפי סדר הדחתם):
קישורים חיצוניים.
ביקורות
לוב (פירושונים)
שדה אחוזה
שדה מקנה
יגיד עליו רעו
בננות (אתר אינטרנט)
בננות היה אתר אינטרנט ישראלי שהגדיר עצמו כפונה לנשים.
היסטוריה.
האתר "בננות" החל לפעול ב-1 באפריל 2000 ועוד באותה שנה, הוכרז על ידי מעריב כ"אתר הנשים המוביל בישראל". את האתר ייסדה יזמית האינטרנט שירלי צ'לצ'ינסקי.
האתר היווה גרסה וירטואלית לשיחת הבנות. עיקר כוחו של האתר היה בתכנים אישיים שביטאו רצונות, מחשבות וצרכים של נשים. האתר היווה אלטרנטיבה לעיתוני הנשים ותוכניות הטלוויזיה ועסק בנושאים שונים כמו מערכות יחסים, מגדר, תרבות וכו' מזווית פוסט-פמיניסטית. בין הכותבות שפרסמו באתר נמנו קארין ארד, אתי אברמוב, נילי לנדסמן ואורלי קסטל-בלום.
המייסדת שירלי צ'לצ'ינסקי שימשה כעורכת הראשית ומנהלת האתר. בשנים 2000–2001 שימשה העיתונאית נילי לנדסמן כעורכת שותפה.
לאתר הייתה מערכת תגובות בצורת טוקבק מהראשונות בעברית. בכך, היה האתר מהראשונים בישראל לספק יכולת להגיב ולקיים דיון-גולשות בעקבות מאמר. כמו כן, האתר אירח את הפורומים ה"רשמיים" של סדרות הטלוויזיה "סקס והעיר הגדולה" (ששודרה בשידורי "רשת"), "בנות גילמור" (ששודרה בערוץ 10), "הבורגנים" (ששודרה ללקוחות "yes") ועוד.
בשנת 2007 הרחיבה צ'לצ'ינסקי את "בננות" והקימה את פלטפורמת הבלוגים בננות Blogs, שבו נמצאים בלוגים של היוצרים רונית מטלון, נורית זרחי, לאה איני, רן יגיל, יקיר בן משה, איריס אליה כהן ועוד - כ-500 בלוגרים.
סביב האתר התקיימה קהילה נרחבת ואדוקה של גולשים וגולשות, שמצאה לראשונה יכולת לבטא את עצמה באמצעות הטוקבקים ואף בפורומים השונים. בין היתר, בפורום בננות נכתב לראשונה בהודעות ספרו של האמן יורם קופרמינץ "אוקטובר/יומן מלחמה", שראה לאחר מכן אור בהוצאת בבל.
האתר חדל לפעול באמצע העשור השני של המאה ה-21.
ריבעני
שיללה
שיללה (; ביידיש: שילעֶל) היא עיר בחבל זאמוט, הבירה המנהלית של מחוז המשנה שיללה במחוז טאורגה שבמרכז ליטא.
יהודים התיישבו בשיללה כבר מן המאה ה-18, וב-1897 היו היהודים רוב (56%) אוכלוסיית העיירה. בשנים שלפני מלחמת העולם הראשונה ובעקבותיה היגרו רבים מיהודי המקום לארצות הברית ולדרום אפריקה. בודדים עלו לארץ ישראל. ב-1939, ערב השואה היו בעיירה רק כ-80 משפחות יהודיות, 350 איש, כמעט כולם נרצחו בשואת יהודי ליטא.
סן אגוסטין (פירושונים)
שילל
אבוא בחיל להתיצבה
אָבֹא בְחִיל לְהִתְיַצְּבָה (לעיתים: אֱלֹהֵי הָרוּחוֹת לְכֹל בָּשָׂר), הוא פיוט הלכתי מסוג "סדר", לשבת הגדול, שכתב רבי יוסף טוב עלם, המפרט את הלכות פסח, החל מבדיקת חמץ, דרך הגעלת כלים ואפיית המצות, ועד לליל הסדר. חלקו האחרון והידוע ביותר של הפיוט, הפותח חֲסַל סִדּוּר פֶּסַח, הועתק להגדה של פסח ונאמר גם בסיום ליל הסדר.
הפיוט הוא החלק השביעי בקרובה "אלהים בצעדך הכות פתרוס" לשבת הגדול הנהוגה בנוסח אשכנז המזרחי, והוא כולל שלשה חלקים: רשות, תוכן וסיום.
ככל הנראה, מקורו של ריט"ע בשילוב פיוט הלכתי כזה, מעין "אזהרות" לפסח, בתוך הקרובה לשבת הגדול, הוא הפיוט ההלכתי האנונימי "אדיר דר מתוחים" (ייתכן שמקורו איטלקי), שבאירופה היה משולב בתוך קרובתו של יניי "אוני פטרי רחמתיים" שנהגה בשבת הגדול (אף שהוא אינו חלק מקורי בה, ובקרובתו של יניי אין פיוטי הלכה). פיוט זה דומה בדברים רבים לפיוטו של ריט"ע, וכנראה שימש לו מודל לחיקוי, הן בעצם הרעיון לשלב פיוט הלכתי כ"סדר" בקרובה לשבת הגדול, והן בתכניו.
מהרי"ל כותב כי ישנה חובה לקיים בשבת הגדול את דרשת שבת הגדול כדי ללמד לציבור את הלכות הפסח המרובות, וכי הפיוט ההלכתי נועד מעיקרו לקיים חובה ציבורית זו. ערוך השולחן ציין כי באמירת הפיוט יוצאים ידי חובת הדרשה בהלכות הפסח, משום שבדרשה עצמה מרבים הדרשנים בפלפול ואינם עוסקים בהלכה.
רשות לפיוט.
הפיוט פותח בפיוט "רשות", בו מבקש הש"ץ רשות להתחיל לבאר את הלכות פסח. לרשות שישה בתים ובכל אחד ארבע שורות, כאשר האקרוסטיכון יוצר א"ב. כך לדוגמה הבית הראשון:
גוף הפיוט.