ילדות וצעירות.
פרנה נולד בפריגו בחבל דורדון של צרפת, ליצרן הפאות נוכריות, פייר פרנה.
בשנת 1840 הוא התקבל לאקול נורמל סופרייר אחר כך המשיך את לימודיו באוניברסיטת טולוז, מוסד אוניברסיטאי עתיק מייסודו של האפיפיור גרגוריוס התשיעי (1229). בתקופתו של פרנה האוניברסיטה הייתה מפוצלת לפקולטול למשפטים, תאולוגיה, מדעים, ספרות ורפואה וחזרה להיות מוכרת שוב כאוניברסיטה רק החל משנת 1896.
בעת לימודיו בטולוז הקדיש פרנה את זמנו בעיקר לגאומטריה.
פעילותו המדעית.
הוא התפרסם הודות לגילויו (באופן עצמאי מהמתמטיקאי הבלגי ג.מ. פאגאני, 1847) את ההנוסחאות או המשוואות סרה-פרנה הקרויות לפי שמו ולפי עמית שלו ז'וזף סרה. הוא מצא שש מתוכן ופרסם את ממצאיו בשנת 1847 בעבודת הדוקטורט שלו באוניברסיטת טולוז "על תכונות כלליות מסוימות של העקומות בעלות עקמומיות כפולה".
בעבודה זו הציג פרנה את הרעיון לצרף מסגרת לכל נקודה שבעקומה אקראית במרחב. כשמסגרת זו נעה לאורך העקומה, ניתן לראות את קצב שינויי העקומה ולקבוע איך היא פונה ומתפתלת, כשרעיונות אלה מתארים למעשה את כל גאומטריית העקומה.
המשוואות סרה-פרנה, שבאותה תקופה לא היו כתובות עדיין בסימנים וקטוריאליים או במושגים של אלגברה ליניארית הן בעלות חשובות בתורת העקומות במרחב בגאומטריה הדיפרנציאלית.
ב-1847 התמנה פרנה לפרופסור באוניברסיטת טולוז וכעבור שנה היה למרצה באוניברסיטת ליון.
ב-1852 הוא פרסם את הנוסחאות הנושאות את שמו ב- Journal de mathématiques pures et appliquées בליון. אחרי שהתמנה גם כן למנהל מצפה הכוכבים בליון, פרסם פרנה בשנים 1853–1858 ב Mémoires de l'Académie imperiale בליון, את תצפיותיו המטארולוגיות.
בשנת 1856 פורסם גם ספר הלימוד שלו בתחום החשבון הדיפרנציאלי והאינטגרלי "אוסף תרגילים בחשבון האינפינטזימלי", ספר שהופיע בשבע מהדורות, האחרונה ב-1917, אחרי מותו.
ספרים.
- עבודת הדוקטור שלו
«Courbes à double courbure» (Nouv. ann.math, XXIII, 1864), «Fonction θ de Jacobi»
«Mémoires de la Société Nationale des Sciences naturelles et mathématiques de Bordeaux», VII, 1870 .
לקריאה נוספת.
Jean Delcourt, "Analyse et géométrie : les courbes gauches de Clairaut à Serret et Frenet, tesi", Université Paris VI, décembre 2007.
קישורים חיצוניים.
."Jean Frédéric Frenet (1816-1900) à Lyon.Géométrie différentielle &amp; calcul infinitésimal pour des
.élèves d’hier et d’aujourd’hui in Actes du CNRIUT, Lyon Mai 2008"
באתר Chronomath
עץ תאנה (סרט)
עץ תאנה (באמהרית: የሾላ ዛፍ, באנגלית: Fig Tree) הוא סרט קולנוע דרמה ישראלי משנת 2018 שכתבה וביימה עלמוורק דוידיאן. זה הסרט העלילתי הארוך הראשון שנעשה בארץ על ידי במאית יוצאת אתיופיה. הסרט הוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו כחלק ממסגרת דיסקברי לבמאים בתחילת דרכם, ודוידיאן זכתה בו בפרס "Audentia" לסרט הטוב ביותר שביימה אישה.
תקציר העלילה.
הסרט מתרחש בעיצומה של מלחמת האזרחים האתיופית בשנת 1989 ועוקב אחר מינה, נערה יהודיה בת 16 המתגוררת עם סבתהּ ואחיה הפצוע בפאתי עיר הבירה אדיס אבבה. מינה (בית לחם אסמאמאווה) מבלה את זמנה עם אלי (יוהנס מוסה), חבר ילדות, לצד עץ תאנה מבודד. אלי מסתתר מפני הצבא והשלטונות שמגייסים את הגברים והנערים של העיר. בצל המלחמה, משפחתה היהודית של מינה הוגה תוכנית לברוח לישראל - אך מינה מסרבת להותיר את אלי הנוצרי מאחור ומנסה לצרף אותו למסע.
הפקה.
הסרט הופק במשך כשש שנים וצולם באתיופיה בקו-פרודוקציה ישראלית-גרמנית-צרפתית. הסרט הופק בסיוע קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות, קרן אבי חי, קרן גשר לקולנוע רב תרבותי, חממת סם שפיגל לקולנוע בינלאומי ירושלים, מועצת הפיס לתרבות ולאמנות, World Cinema Fund, Cinema Du Monde ו-MFG. הסרט מופץ על ידי קולנוע לב.
משחק ודמויות.
הסרט דובר אמהרית וצולם בפאתי אדיס אבבה עם צוות שחקנים מקומי.
שוודיה באירוויזיון 1959
שוודיה באירוויזיון 1959 הייתה הפעם השנייה בה שוודיה השתתפה בתחרות האירוויזיון ויוצגה על ידי בריטה בורג עם השיר "Augustin". השיר הזוכה נבחר בגמר הלאומי השוודי: מלודיפסטיבלן 1959. שמונה חצי גמר נערכו ברדיו. במהלך חצי הגמר החליט "רדיו שוודי" כי השיר המנצח ייצג את שוודיה בתחרות האירוויזיון 1959. הזמר של "קאן" כבר נבחר.
לפני האירוויזיון.
רשת השידור של שוודיה, SR, בחרה בזמרת בריטה בורג שתייצג אותה באירוויזיון 1959. השיר איתו היא התמודדה נבחר בתחרות המלודיפסטיבלן שהחלה את דרכה באותה השנה כדי לבחור את השיר לאירוויזיון. התחרות נערכה ב-29 בינואר 1959 באולם סירקוס שבסטוקהולם, והנחתה אותה ת'ורה ארלינג. התחרות נערכה במתכונת של 8 חצאי גמר וגמר, והיא שודרה ברדיו כשערב הגמר שודר גם בטלוויזיה. כ-200 שירים הוגשו לרשת השידור מתוכם היא סיננה את השירים שהשתתפו לבסוף בתחרות. הזמרת הזוכה בתחרות לא התמודדה עם השיר באירוויזיון כיוון שרשת השידור כבר בחרה בזמרת אחרת.
באירוויזיון.
בליל האירוויזיון, השיר בוצע שביעי בסדר ההופעות, לפני שווייץ ואחרי גרמניה. השיר זכה במקום התשיעי עם ארבע נקודות.
ניר פלד
ניר פלד הוא רופא, מומחה לרפואה פנימית, למחלות ריאה ולאונקולוגיה, פרופסור לאונקולוגיה. מנהל המכון האונקולוגי בבית החולים שערי צדק בירושלים.
בין עיסוקיו, פלד מתמקד קלינית ומחקרית באונקולוגית ריאות.
ביוגרפיה.
פלד בוגר הפקולטה לרפואה במסלול MD PhD בפקולטה לרפואה בטכניון במסגרת העתודה האקדמאית.
לאחר שרות בצה"ל כרופא צבאי התמחה פלד ברפואה פנימית, באונקולוגיה וברפואת ריאות.
פלד ניהל את המרכז לחקר גידולי בית החזה, במרכז רפואי שיבא, תל השומר.
בתפקידו האחרון פלד ניהל את היחידה לגידולי בית חזה במרכז דוידוף לסרטן בבית החולים בילינסון בפתח תקווה.
פלד היה ממקימי המרכז לרפואה מותאמת אישית בבית החולים בלינסון.
פלד היה חבר סגל הפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב בדרגת פרופסור, ופרופסור לאונקולוגיה בבית הספר לרפואה ע"ש גולדמן, באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
בספטמבר 2017 מונה פלד למנהל המערך האונקולוגי בבית החולים סורוקה בבאר שבע. בדצמבר 2020 מונה למנהל המכון האונקולוגי בבית החולים שערי צדק בירושלים.
פלד מכהן כיושב ראש תחום סרטן הריאה - באיגוד רופאי הריאה האירופי, וכיושב ראש משותף, הוועדה הבינלאומית לאבחון מוקדם של סרטן הריאה.
משפחה.
פלד נשוי ואב ל-3 ילדים.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:בעלי תואר דוקטור לרפואה מהטכניון - מכון טכנולוגי לישראל]]
[[קטגוריה:בוגרי העתודה האקדמית]]
[[קטגוריה:רופאים פנימיים ישראלים]]
[[קטגוריה:אונקולוגים ישראלים]]
[[קטגוריה:רופאים צבאיים ישראלים]]
[[קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: רפואה]]
[[קטגוריה:סגל אוניברסיטת בן-גוריון בנגב: מדעי הבריאות]]
[[קטגוריה:סגל המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר]]
[[קטגוריה:סגל מרכז רפואי רבין]]
[[קטגוריה:סגל המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה]]
[[קטגוריה:סגל המרכז הרפואי שערי צדק]]
נר זכרון
שמחה ולנר
שמחה וֶלנֶר (1931 – 22 בינואר 2011, ט"ז בשבט תשע"א) היה חבר בוועדה לאנרגיה אטומית ומומחה לאסטרונומיה ובפרט בהקשרה היהודי. מיוזמי ומובילי קורס בנושא הלוח העברי באוניברסיטת בר-אילן.
ביוגרפיה.
נולד בשנת 1931 בעיר בנדין שבפולין, לחנה רחל (1903–1978) וחיים יצחק ולנר (1895–1980) שהיה איש תנועת "הפועל המזרחי" בפולין. בשנת 1934, כשהיה כבן 3, עלה ארצה עם הוריו ועם אחיו אלתר ולנר והמשפחה השתקעה ברחוב הרצל בתל אביב.
בילדותו למד בחיידר ובישיבה החסידית שפת אמת ומאוחר יותר בישיבת היישוב החדש בתל אביב. על אף חינוכו החרדי שירת בצבא, תחילה בנח"ל ואחר כך בחטיבת גבעתי, שם שירת כקצין.
לצורך לימוד באוניברסיטה, השלים את מבחני הבגרות ולימוד אנגלית לבדו, לאחר שבנערותו קיבל השכלה תורנית בלבד. למד לבדו חשמלאות ואחרי הצבא עבד כחשמלאי במקורות בהתקנת קו המים לאילת. בהמשך למד לתואר ראשון ושני פיזיקה ומתמטיקה באוניברסיטת בר-אילן. את הדוקטורט בפיזיקה גרעינית עשה בטכניון. נושאה של עבודת הדוקטורט היה "בחינת שיטות לאנליזה של ניסויים במערכות תת-קריטיות וחישובי קריטיקליות בסריגי מוטות אורניום במים קלים וכבדים". לאחר הלימודים בטכניון עבד בחברת החשמל באגף המחקר, והיה נציג חברת החשמל בוועדה לאנרגיה אטומית.
עסק שנים רבות כתחביב באסטרונומיה. סייע ויעץ בתכנונם של שעוני שמש במקומות שונים בארץ, בהם שעוני השמש במוזיאון הארץ בתל אביב, שעון שמש עולמי (שמראה את השעה במקומות שונים בעולם) בטיילת בת גלים בחיפה ושעון שמש בפתח תקווה בגן לזכרו של הנער נפתלי לנצקורן.
עיקר עיסוקו באסטרונומיה היה בזיקתה ללוח העברי. עם צאתו לגמלאות, יזם הקמת חוג ללימודי הלוח העברי באוניברסיטת בר-אילן במסגרת המחלקה למתמטיקה, אותו לימד במשך כ-15 שנה. לאחר צאתו לגמלאות לימד בחוג כזה גם במכללת אריאל.
עסק גם בהדרכת סטודנטים באוניברסיטת בר–אילן במסגרת המחלקה למתמטיקה בעבודותיהם לתואר שני ושלישי, בעבודות גמר במדעי המחשב בנושאים אסטרונומיים ותקופות בלוח העברי.
בשנת תשנ"ד יסד ימי עיון שנתיים בנושא תכונה יהודית, וארגן את שלושת הכנסים הראשונים. הכנסים מאורגנים כיום על ידי שי ואלטר. הכנס השלושה עשר התקיים בשנת פטירתו והוקדש לזכרו.