חנה אקשטין, ניצולת השואה מוורשה ואלמנה מזה עשרים שנה, מתגוררת לבדה בתל אביב. היא מדחיקה את הטראומה של אובדן משפחתה בשואה. כיום היא חיה חיים תל אביביים במלוא מובן המילה: ים, בתי קפה, שופינג. למרות שגדלה במשפחה דתית, איבדה את אמונתה בעקבות השואה וכיום היא חיה חיים חילוניים.
נאנצינג
דיספוריה מגדרית
דיספוריה מגדרית (באנגלית: Gender Dysphoria) כוללת קונפליקט בין המגדר הפיזיולוגי או המיוחס לאדם לבין המגדר שאתו הוא מזדהה. מתמודדים עם דיספוריה מגדרית עלולים להרגיש תחושה חזקה של אי-נוחות, אומללות או מצוקה ביחס למגדר אליו סווגו, שלפעמים קשורה לאי-נוחות ביחס לגוף שלהם (במיוחד התפתחות בזמן הבגרות המינית) או לאי-נוחות ביחס לתפקידים המגדריים שמצופים מהם. האגודה הפסיכיאטרית האמריקאית, שאחראית לפרסום "המדריך לאבחון וסטטיסטיקה של הפרעות נפשיות" (DSM-5: Diagnostic and Statistical Manual), מבהירה כי "אי-נוחות מגדרית, אינה בפני עצמה הפרעה נפשית. המרכיב הקריטי בדיספוריה מגדרית הוא נוכחות קלינית של מצוקה שמשויכת למצב זה".
המונח דיספוריה מגדרית הופיע לראשונה כקטגוריה אבחונית בDSM-5, לאחר דיון ממושך בקרב הקהילה הקלינית והמחקרית בתחומי הרפואה והפסיכולוגיה. הדיון במונח זה התרחש לאור הביקורת, שהגיעה מהקהילה הטרנסג'נדרית ומאנשי טיפול ומחקר מסוימים, על האבחנה שהופיעה במהדורה הקודמת של ה-DSM, ה-DSM-IV-TR, הפרעת זהות מגדרית (באנגלית: Gender identity disorder, בראשי תיבות: GID), לפיה מצוקות שנובעות מחוויית המגדר מוגדרות כהפרעות נפשיות. למרות השינוי שחל ב-DSM, "הפרעת זהות מגדרית" עדיין מופיעה במדריך האבחנות הפסיכיאטריות (ICD-10: international classification of diseases).
מאפיינים.
אנשים בגילאים שונים עשויים לחוות דיספוריה מגדרית כאשר המגדר שאליו הם שויכו בלידתם אינו משקף את חוויית המגדר שלהם או את ה"פרפורמנס" המגדרי (באנגלית: gender performance) שלהם (המושג "פרפורמנס" מתייחס במקרה זה לאופן שבו אנשים מבטאים את הזהות המגדרית שלהם). עם זאת, לא כל אדם שחש אי התאמה בין המגדר שאליו שויך בלידה ובין החוויה או המבע המגדרי שלו, ירגיש בהכרח מצוקה נפשית או יחווה קשיים רגשיים. זוהי סוגיה מורכבת, ואחד הגורמים החשובים שמשפיעים על מידת המצוקה הנחווית הוא מידת הקבלה של הסביבה וקיומה של רשת תמיכה חברתית נגישה ופעילה. מי שמתמודדים עם דיספוריה מגדרית, עשויים להזדקק לנטילת הורמונים או להתערבויות כירורגיות שונות כדי להקל על מצוקתם הנפשית.
בהשוואה לקטגוריה האבחונית שהייתה נהוגה בעבר ("הפרעת זהות מגדרית"), הקטגוריה החדשה ("דיספוריה מגדרית") שמה דגש רב יותר על היבטים התיאוריים של התופעה ועל המצוקה והקשיים הפסיכולוגיים. כמו כן, בניגוד לאבחנה הקודמת, "דיספוריה מגדרית" נתפשת כבעיה קלינית ולא כבעיה בזהות הנחווית או המוצגת כלפי חוץ. מדובר בשינוי גישה של הממסד הרפואי והקליני כלפי אנשים שחוויית המגדר שלהם שונה מזו שנחשבת למקובלת חברתית (קרי, "גבר" או "אישה"), מעמדה שרואה בעצם החוויה השונה בעיה או "הפרעה" לעמדה מקבלת יותר, שמכירה במגוון של חוויות מגדר ושאינה רואה בכך פסיכופתולוגיה.
ניתן לקבל את האבחנה על פי המדריך DSM-5, למתבגרים או למבוגרים, כאשר מתקיימים הקריטריונים הבאים:
קריטריון A: חוסר התאמה בין השיוך המגדרי בלידה (גבר או אישה) ובין החוויה או הפרפורמנס המגדריים של האדם. תחושה זו של אי התאמה צריכה להימשך לפחות שישה חודשים ולבוא לידי ביטוי "לפחות" "בשניים" מתוך ששת תת-הסעיפים של קריטריון A (תת-סעיפים אלה דומים לאלו שמפורטים בחלק מתייחס לאבחנה של ילדים, אך אינם זהים וגם הם מופיעים ב-DSM-5).
קריטריון B: מצוקה נפשית ניכרת שקשורה לחוסר ההתאמה בין חוויית המגדר של האדם ובין המגדר הנתפש או המיוחס לו או לה על ידי הסביבה, או פגיעה בתפקוד החברתי, התעסוקתי, האקדמי או בתחומי חיים משמעותיים אחרים.
דיספוריה מגדרית בילדות.
דיספוריה מגדרית בילדות היא מצב בו ילדים חשים אי נוחות משמעותית מהמין הביולוגי שלהם, המגדר שלהם או עם שניהם, והיא נבדלת באבחנתה מדיספוריה מגדרית אצל מבוגרים.
סיווג.
כאמור לעיל, עד לפרסומו של ה-DSM-5, מצבים שמוגדרים היום תחת הכותרת האבחנתית "דיספוריה מגדרית" סווגו בתור "הפרעת זהות מגדרית" (באנגלית: Gender Identity Disorder או בקיצור GID).
אפידמיולוגיה.
בעבר היה קושי להעריך את שכיחות התופעה, ולרוב היא הייתה מוערכת על פי אחוז המעוניינים בהליך להתאמה מגדרית. הקריטריונים העדכניים מקיפים יותר וניתנים לאבחון מוקדם יותר, ומאידך אצל רוב המאובחנים בדיספוריה מגדרית בילדותם, תדעך התופעה עד הגיעם לבגרות.
טיפול.
הטיפול המקובל הוא טיפול פסיכולוגי, שמטרתו לרוב היא לתמוך באדם ובהתמודדותו עם תחושותיו, ללא ביקורת ושיפוטיות, לעזור לו לחוש בנוח עם הזהות המינית המגדרית הרצויה, וכן ללוות ולתמוך בו במקרה של החלטה על בלוקרים , הורמונים וניתוח להתאמה מגדרית.
גבריאל נגל
גבריאל (גבי) נגל הוא ניצב בדימוס במשטרת ישראל.
נגל התקדם בשורות המשטרה ולאחר מינויו של הרצל שפיר למפקח הכללי מונה, יחד עם גבי עמיר, לעמוד בראש צוות משימה מיוחד לגיבוש תוכנית עבודה רב שנתית. באותה שנה ובעקבות עבודה זו הוקם מנהל תכנון וארגון, עליו פיקד מהקמתו בשנת 1980 ועד הפיכתו לאגף תכנון וארגון בשנת 1988. נגל היה לראש האגף הראשון ושימש בתפקיד עד 1991.
בשנת 2004 צירף נגל את חתימתו למכתב קצינים בכירים בדימוס לתמיכה בתוכנית ההתנתקות.
אברהם רוזנטל
עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון
עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון היא עיר אשר על פי המסורת היהודית הייתה מוקפת חומה כאשר בני ישראל התנחלו בארץ ישראל בהנהגתו של יהושע בן נון. בערים אלו יש מספר הלכות השונות ממקומות יישוב אחרים.
הלכות מיוחדות.
על נאמרו ההלכות הבאות:
הגדרת ערים מוקפות חומה.
בגמרא מובאות שתי ברייתות החולקות בשאלה האם ההלכות החלות על ערים מוקפות חומה מימות יהושע בן נון תקפות לכל עיר שהייתה מוקפת חומה מימות יהושע בן נון, או שהן חלות רק על ערים כאלו שקודשו באופן מיוחד כך שיחול עליהם המעמד של "עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון".
הברייתא הראשונה אומרת:
בהתאם לכך, מימי בית שני ואילך רק בערים שקודשו מחדש בימי בית שני חל דין מוקפות חומה מימות יהושע בן נון.
הברייתא השנייה טוענת להפך:
הרמב"ם פוסק בהלכות שמיטה ויובל לפי הברייתא הראשונה:
המפרשים דנו בשאלה כיצד נתקדשו בתי ערי החומה בימי בית שני. במסכת ערכין רש"י כותב: "מפרש במסכת שבועות דמקדשי לה בשתי תודות ובשיר ובית דין מהלכין ושתי תודות אחריהן", אולם במסכת שבועות כותב רש"י: "לא פירש לי במה מקודשים ערי ארץ ישראל" (בניגוד לירושלים שמקודשת בשתי תודות וכו'). התוספות בערכין מציינים את הסתירה בדברי רש"י אך אינם מציעים פירוש אחר לשאלה כיצד קודשו הערים על פי שיטה זאת הדורשת קידוש מיוחד של הערים המוקפות חומה. הרמב"ם כותב: "כיון שעלה עזרא בביאה השנייה, נתקדשו כל הערים המוקפות חומה באותו העת, מפני שביאתן בימי עזרא, שהיא ביאה שנייה, כביאתן בימי יהושע: מה ביאתן בימי יהושע מנו שמיטין ויובלות וקדשו בתי ערי חומה ונתחייבו במעשר, אף ביאתם בימי עזרא מנו שמיטין ויובלות וקדשו בתי ערי חומה ונתחייבו במעשר." לפי דברים אלו, הדינים של מוקפות חומה מימות יהושע בן נון בארץ ישראל חלות על ערים שהיו מוקפות חומה בתחילת ימי בית שני ולא בימי יהושע בן נון.
מעמדן של ערים שונות.
המשנה בערכין מונה את הערים הבאות כמוקפות חומה מימות יהושע בן נון:
הגמרא במסכת מגילה מביאה את דברי רבי יהושע בן לוי . כמו כן, הגמרא מציינת שטבריה מוקפת חומה מימות יהושע בן נון, אולם מסתפקת אם החומה שלה, הפרוצה לכיוון הכנרת מספיקה כדי שטבריה תחשב מוקפת חומה. למעשה ספק זה היה רק של חזקיה, בנו של רבי חייא, שהתגורר בטבריה, אבל רבי יהודה הנשיא, סבר שהעיר נחשבת בוודאי למוקפת חומה.
מקומות נוספים שהוזכר לגביהם ספק: חברון, שכם, יפו, לוד, עזה, צפת, עכו וחיפה. יש שהוסיפו שיש ספק לגבי בית שאן, יריחו, באר שבע, רמלה, צור וצידון, ובחוץ לארץ, דמשק, איזמיר ובגדאד.
בימינו מקובל שרק ירושלים מוקפת חומה מימות יהושע בן נון בוודאות אך שאר הערים מסופקות. מכל הערים שהיותן מוקפות חומה מסופק, חברון וטבריה נחשבות כערים שבהן הספק קרוב יותר לוודאי.
מנהגי פורים בערים השונות.
יואל אליצור טען שבית אל, שילה ומבוא חורון (בשל קרבתה ליאלו שאותה הוא מזהה עם העיר איילון שבנחלת שבט דן) צריכות לקרוא את המגילה בט"ו, בגלל קרבתן לערים מוקפות חומה מימות יהושע בן נון, אולם דעתו לא נתקבלה להלכה לגבי כל המקומות הללו למעט שילה, כך שבמקומות אלו נוהגות הלכות פורים בי"ד בלבד. גם לגבי לוד פרסם יואל אליצור מאמר שבו סיפק הוכחות לכך שלוד הייתה מוקפת חומה. לאור מאמרו זה, החלו בשנים האחרונות לחגוג את פורים בעיר בט"ו באדר, אולם על פי פסיקת הרב נתן אורטנר, רב העיר לוד, ממשיכים לחגוג בעיר גם את פורים דפרזין, כדי לא לבטל את המנהג.