בכתיבת הבסמלה נהוג להסיר את האות אליף של המילה הראשונה באימרה, אִסְם (, "שם"), ובכך לחבר את אות היחס בא ישירות לאות השנייה במילה, . עדות שניתנת לצורת כתיבה חריגה זו היא השמטת האליף מהסבר של עומר בן אל-ח'טאב, המצוטט בחדית', כיצד לכתוב את הבסמלה: "האריכו את הבאא, הבליטו את שיני הסין ועגלו את המים".
הבסמלה בקוראן.
הבסמלה מופיעה בראש כל פרקי הקוראן, המכונים סורות, מלבד הסורה התשיעית, סורת א-תובה. בצורתה המלאה, הבסמלה מופיעה בתוך הטקסט הקוראני פעם אחת בלבד, בסורת א-נַמְל (הנמלים) ה-27 במספר, בה הביטוי מופיע במכתבו של שלמה למלכת שבא. סך הכל הבסמלה מופיעה בגרסתה המלאה 114 פעמים בקוראן. בכל 113 המופעים של הביטוי בראש סורות הקוראן, היחידה שבה הביטוי נחשב לחלק אינטגרלי מתוך הסורה היא סורת אל-פאתחה, הסורה הפותחת של הקוראן, שחשיבותה הרבה היא גם בהיותה חלק מהתפילה המוסלמית.
היותה של הבסמלה חלק אינטגרלי מתוך סורת אל-פאתחה וחלק מההתגלות האלוהית אינו ברור לעיני כל מלומדי הדת המוסלמים. בעבר הייתה מחלוקת בנושא בין קוראי הקוראן של מכה וכופה, אשר סברו כך, לעומת אנשי אל-מדינה, בצרה וסוריה, אשר ראו בה לא יותר מברכה ואמצעי הפרדה בין הסורות השונות. מייסד האסכולה החנפית אבו חניפה תמך בגישה השנייה, ואנשי אסכולה זו לא קוראים בקול את הבסמלה במהלך התפילה. הצלחת הגישה הנוכחית נובעת בחלקה מהדומיננטיות שזכתה לה הגרסה המודפסת של הקוראן בקהיר (1924 והלאה) ברחבי העולם המוסלמי.
באשר להיעדרותה של הבסמלה מהסורה התשיעית, סורת א-תובּה, חלק מהפרשנים העלו את הסברה כי היא למעשה חלק מהסורה הקודמת לה, סורת אל-אנפאל, ואחרים טענו כי התוכן שבו עוסקת הסורה, איומיו של אללה כלפי עובדי האלילים, לא מתאים שייפתח בביטוי המביע את רחמנות האל. טענה נוספת שהועלתה היא כי הסורה נתגלתה לנביא מוחמד לקראת מותו, ועל כן לא הספיק להכניס את הבסמלה לסורה.
פרשנות המושגים "רחמן" ו"רחים".
על פי הפרשנות המוסלמית המקובלת לשני הביטויים המקבילים "רחמן" ו"רחים" המופיעים בבסמלה, מילים אלה נובעות מאותו שורש - ר.ח.מ, כלומר במשמעות של רחמנות, ומכאן התרגום הכפול של "רחמן ורחום". לפי הפרשנים המוסלמים, המושג "רחמן" הוא כינוי בלבדי לאללה, בעוד "רחים" יכול לשמש כתואר הן עבור אללה והן עבור בני אדם. קיימת גם פרשנות נוספת לשני המושגים, כזו שאינה מקובלת בקרב המוסלמים, ולפיה "אלרחמן" מתייחס לשמו של אל שהיה נפוץ באמונת הערבים בתקופה הטרום-אסלאמית, המכונה "תקופת הג'אהיליה" (קרי, "בַּעֲרוּת") בקרב המוסלמים. כך, למשל, מוסיילִמה, בן זמנו של מוחמד, שטען אף הוא לנבואת האל, התייחס לאלוהיו בשם "אלרחמן"; בני מכה, כאשר באו לחתום על הסכם חודיבייה, התנגדו שתיכתב בו הבסמלה ובה השם "אלרחמן", ובמקום זאת הופיע בהסכם הכינוי "باسمك اللهم" ("בִּסְמִכָּ אללהוּמָה", "בשמך, אלוהים"). פרשנות כזו, שכאמור אינה מקובלת על המוסלמים, תשנה את צורת התרגום של הבסמלה ל"בשם אללה, "הרחמן" הרחום".
השימוש בבסמלה.
כאמור, בעקבות היותה של הבסמלה חלק אינטגרלי מ"סורת אל-פאתחה", לפי הפרשנות המקובלת כיום באסלאם, היא נאמרת על ידי המוסלמים במהלך התפילה המוסלמית, המבוצעת חמש פעמים ביום. בנוסף לכך, לבסמלה מקום מכובד ביותר בתרבות המוסלמית, והמזרחן הגרמני שטפן וילד אף מגדיר אותה כ"ביטוי הדתיות הנפוץ ביותר בעולם המוסלמי ובמהלך הדורות".
לפי המסורת המוסלמית, לכל פעולה חשובה יש להקדים את הבסמלה, אלא אם כן נקבע אחרת. כך, למשל, לפני התפילה עצמה – אז נאמר ה"תכביר", "אללה אכבר". מסורות חדית' רבות מדגישות את יכולותיה המבורכות של אמירת הבסמלה, ומן הצד השני את הבעייתיות שבאי אמירת הבסמלה, ולפיהן, פעולה חשובה שלא תיאמר לפניה הבסמלה לא תהיה מבורכת על ידי האל. הבסמלה אם כך נאמרת במצבים רבים, כך למשל לפני אכילה, יציאה למסע, נשיאת נאום, שחיטה ועוד. חדית' שמביא אל-בוח'ארי באוסף החדית'ים שלו "צחיח אל-בח'ארי", הנחשבים לאמינים ביותר במסורת המוסלמית (יחד עם "צחיח מוסלם"), קובע כי יש להגיד את הבסמלה אף לפני קיום יחסי מין. הבסמלה גם מצוטטת בהקדמה לספרים, מכתבים וטקסטים רשמיים, ומשמשת כמוטיב מרכזי ביותר בקליגרפיה המוסלמית.
אמירת הבסמלה בגרסה המקוצרת שלה מהווה תנאי לשחיטה כשרה לפי המשפט האסלאמי. הווריאציה המקובלת ביותר היא אמירת "ביסמיללה ואללה אכבר" לפני השחיטה. המקור למנהג זה נובע לפי המשפט האסלאמי ממספר פסוקים בקוראן, ובהן סורה 6 אל-אנעאם, פסוק 118: . חכמי הדת של המשפט האסלאמי חלוקים ביניהם בשאלה לגבי חובת אמירת הבסמלה לפני השחיטה. האסכולות החנפית, המאליכית והחנבלית מחייבים את אמירתה. לעומתן האסכולה השאפעית מגדירה את התסמיה כ"מֻסְתַחַב" (مستحب, "רצוי") אך לא חובה. יחד עם זאת, רוב העולמא מתירים שימוש בבשר שנשחט ללא אמירת הבסמלה, אם הדבר נעשה שלא במכוון. בנוסף, על הבסמלה להיאמר באופן נפרד על כל חיה שנשחטת, ולא באופן כללי. המזרחן יצחק גולדציהר טוען כי מנהג זה מושפע מהמצווה היהודית של אמירת ברכה לפני השחיטה.
על שם הבסמלה נקרא גם טקס מוסלמי הנהוג בהודו ובפקיסטן, הנקרא "טקס ביסמיללה" ואשר מציין את תחילת לימוד קריאת הקוראן של הילד או הילדה בגיל ארבע.
grep הוא כלי בממשק שורת פקודה לחיפוש שורות המתאימות לביטוי רגולרי בתוך מידע טקסטואלי.
grep פותח במקור עבור מערכת ההפעלה Unix, אך זמין כיום בכל מערכת הפעלה דמוית יוניקס. מקור השם grep בפקודה g/re/p בעורך הטקסט ed, שמשמעה global, regular expression, print.
היסטוריה.
grep נכתבה על ידי קן תומפסון כיישום עצמאי מתוך מעבד הביטויים הרגולריים של עורך הטקסט ed, שהוא עצמו כתב. grep הופיעה לראשונה בתיעוד של UNIX בגרסה 4, בשנת 1973.
וריאציות.
קיימים מגוון רחב של יישומי grep במערכות הפעלה וסביבות פיתוח רבות. בין המוקדמים שביניהם ניתן למנות את egrep ו-fgrep, אשר התווספו בגרסה 7 של מערכת ההפעלה UNIX. "egrep" משמעו Exteneded grep, וכולל מנוע ביטויים רגולריים מורחב. "fgrep" משמעו Fixed grep וניתן לחפש בו מחרוזות בלבד אך הוא משתמש באלגוריתם חיפוש מהיר יותר. "pcregrep" הוא מימוש של grep בתחביר הביטויים הרגולריים של שפת Perl. הסבות של grep קיימות גם לMicrosoft Windows, למשל תחת Cygwin.
באפין
סטיבן ר. מקווין
סטיבן צ'אדוויק מקווין (באנגלית: Steven Chadwick McQueen; נולד ב-13 ביולי 1988) המוכר בשם הבמה סטיבן ר. מקווין (באנגלית: Steven R. McQueen) הוא שחקן ודוגמן אמריקאי.
ביוגרפיה.
מקווין נולד לסטייסי וצ'אד מקווין, אביו היה מפיק במקצועו. סבו וסבתו מצד האב היו השחקן סטיב מקווין והשחקנית נילי אדמס . אחייניתה של אדמס היא איזבל פריסלר, אמו של הזמר אנריקה איגלסיאס, כך שמקווין ואיגלסיאס הם דודנים מדרגה שנייה.
קריירה.
הופעת הבכורה של מקווין הייתה בשנת 2005 בסדרה של רשת CBS "על הסף". לאחר מכן ביצע מספר הופעות אורח בסדרות כמו "מספ7ים", "ללא עקבות" ו-"". בנוסף ביצע תפקיד משנה בשבעה פרקים בעונה הראשונה של הסדרה "אוורווד".
בפברואר 2009 לוהק מקווין לתפקיד ג'רמי גילברט בסדרת הערפדים של רשת The CW, "יומני הערפד", אשר מבוססת על סדרת ספרים בעלת אותו השם. הסדרה היוותה את תפקיד הפריצה של מקווין.
ב-2010 שיחק מקווין בסרט האימה "פיראנה 3D", הסרט זכה לביקורות מעורבות אך למרות זאת זכה לרווחים רבים ואף לסרט המשך. בשנים 2015–2006 שיחק בסדרה "שיקגו FIRE".
sed (ראשי תיבות: stream editor) הוא כלי במערכת ההפעלה UNIX לניתוח ועיבוד טקסט, בעזרת שפת תכנות פשוטה וקלה. sed פותחה בשנים 1973–1974 על ידי לי מקמהון במעבדות בל, וזמינה היום לרוב מערכות ההפעלה. sed מבוססת על תכונות שפת התסריט של עורך הטקסט האינטראקטיבי ed אשר פותח בשנת 1971, ועורך הטקסט הקדום יותר qed. sed היה אחד מהכלים הראשונים שהשתמשו בביטויים רגולריים, וכיום שימושו הנפוץ ביותר הוא בעיבוד טקסט, בעזרת פקודת ההחלפה שלו.
היסטוריה.
sed הוא אחד מפקודות ה-UNIX הראשונות לעיבוד קובצי טקסט, והתפתח כיורשו הטבעי של פקודת ה-grep הפופולרית. מקמהון חזה כי מלבד ההדפסה, שאותה מבצע grep, עולה צורך בפעולות נוספות, כגון החלפה. לפיכך הוא יצר עורך זרם נתונים לשימוש כללי, מונחה שורות, אשר הפך ל-sed. מקור התחביר של sed, אשר ידוע בשימוש בסלאש להתאמת תבניות, בעורך הטקסט ed, אשר היה בשימוש נרחב בשנים אלו. בשלב מאוחר יותר התפתחה השפה הכללית והחזקה יותר AWK, ויחד שפות אלו הפכו למעין אחיות, אשר אפשרו כתיבת תסריטי מעטפת מהירים וטובים יותר בתחום עיבוד טקסט. לימים, השימוש ב-sed ו-AWK העניק השראה לשפת התכנות Perl.
AWK היא שפת תכנות מפורשת המיועדת לעיבוד טקסט ומשמשת בדרך כלל ככלי לחילוץ מידע.
השפה מהווה סטנדרט במערכות הפעלה דמויות יוניקס, והפכה פופולרית מאוד בשלהי שנות ה-70 וה-80.
AWK נכתבה במעבדות בל בשנת 1977. שמה לקוח משמות המשפחה של שלושת מפתחיה - אלפרד אהו, פיטר וינברגר, ובריאן קרניגהאן. שם השפה נשמע גם כמו עוף האלקה באנגלית (auk), אשר מופיע על כריכת הספר הרשמי של השפה.
AWK היא שפת תסריט מונחת נתונים, אשר מורכבת מאוסף פעולות שניתן לבצע על זרם נתונים טקסטואלי. השפה משתמשת בטיפוסי מחרוזת, מערכים אסוציאטיביים, וביטויים רגולריים. למרות של-AWK יעוד מוגבל, ונועד בעיקר לתמוך בתוכניות בעלות שורה אחת, השפה מהווה למעשה מכונת טיורינג שלמה, ואפילו המשתמשים המוקדמים של AWK כתבו לעיתים קרובות תוכניות AWK גדולות ומבניות.
היסטוריה.