הגנה נוספת לעובדי קבלן ניתנת בחוק שכר מינימום, התשמ"ז-1987. סעיף 6א לחוק זה קובע כי עובד קבלן שלא שולם לו שכר מינימום רשאי לתבוע גם את המעסיק בפועל. בתנאים מסוימים ניתן להטיל עונש מאסר על מעסיק בפועל של עובד קבלן שהקבלן לא שילם לו שכר מינימום.
בחוק הזכות לעבודה בישיבה, התשס"ז-2007 נקבע כי הוראותיו של חוק זה חלות, לעניין מעביד ועובד, גם על מעסיק בפועל ועל עובד קבלן המועסק אצל מעסיק בפועל.
הסעיף בחוק עבודת נשים, התשי"ד-1954, המגביל את פיטוריה של עובדת בהיריון, הורחב כדי להגן גם על עובדת קבלן, ונקבע בו "לא יגרום מעסיק בפועל לכך שקבלן כוח אדם יפטר עובדת בהיריון בניגוד להוראות סעיף זה".
חוק להסדרת העסקתם של עובדי קבלני שירות בתחומי השמירה והניקיון במגזר הציבורי.
באוגוסט 2013 חוקק חוק העסקת עובדים על ידי קבלני שירות בתחומי השמירה והניקיון בגופים ציבוריים, שבא לשפר את תנאי העסקתם של עובדי קבלן בתחומי שמירה וניקיון במגזר הציבורי.
קדם לחוק זה, תיקון מספר 6 לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (ס"ח 2203, התשס"ט, עמ' 244, תיקון עקיף במסגרת חוק ההתייעלות הכלכלית), אשר החיל חלק מהוראות החוק, הנוגעות לקבלני כוח אדם, גם על קבלני שירות בענפים המפורטים בתוספת לחוק.
ההבחנה בין קבלני כוח אדם וקבלני שירות נדונה בפסיקת בית הדין הארצי לעבודה.
במקביל לחוק שעבר בשנת 2013, יזמו מספר חברי כנסת את "הצעת חוק מניעת העסקה במיקור חוץ בשירות הציבורי", ההצעה ביקשה לאסור באופן גורף על רשות ציבורית לחתום על התקשרות עם חברות קבלן, כל עוד עובדי הקבלן מועסקים על ידי הרשות באופן קבוע. הצעה שתביא בעיקרון להפסקת ההעסקה של עובדי קבלן בגופים הנמצאים באחריות ישירה של המדינה, למעט במקרים שבהם נדרשים "ידע ומומחיות מיוחדים". ב-15 ביוני 2014 הצביעה ועדת השרים לענייני חקיקה נגד הצעת חוק זו.
ביקורת שיפוטית.
באחת מפסיקותיו, באמרת אגב ארוכה, מתח שופט בית המשפט המחוזי בירושלים, נועם סולברג, ביקורת חריפה על העסקת עובדי קבלן לצורך שמירה וניקיון בשירות הציבורי. סולברג הראה כיצד המנגנון שמחזיקה המדינה כדי לתחזק את המערך הזה, כביכול כדי לשמור על זכויותיהם של העובדים, לרבות המכרזים, הפיקוח על החברות, הזמנת דו"חות מרואי חשבון פרטיים וכו' - הוא מנגנון יקר ושמן, העולה למדינה הון רב, בעוד שעובדי הקבלן עצמם מקבלים שכר זעום ותנאיהם נפגעים.
אנימציה
אנימציה ממוחשבת
עובד קבלן
סמל סנגל
סמל סנגל הוכר בשנת 1965, והוא מורכב ממגן המחולק לשני חלקים. בצד שמאל, על רקע אדום, נמצאת דמות אריה. האריה מסמל לעיתים קרובות קבוצות אתניות שמקורן בצפון סודאן, המהווה את חלק הארי של אוכלוסיית סנגל. לפני נוכחות צרפת במקום, סימל האריה גם כוח ועוצמה. בצד ימין, על רקע צהוב, נמצא עץ באובב, עץ אופייני בפלורה המקומית, ומתחתיו זורם נהר. במרכז בחלק העליון - כוכב, המסמל כנראה את אפריקה השחורה. הצבע הירוק מסמל את התקווה החדשה ואת הצעירים. הסמל מוקף בטבעת של ענפי דקל לבנים. בתחתית משולבת כותרת לבנה, המוטו הלאומי של סנגל, "Un Peuple, Un But, Une Foi" - עם אחד, מטרה אחת, אמונה אחת (בצרפתית).
ב-1965 אוחדו שני הסמלים של סנגל - האחד בצורת אריה עם המוטו הלאומי "הרפובליקה של סנגל - עם אחד, מטרה אחת, אמונה אחת", והשני בצורת עץ באובב עם המוטו השני "הרפובליקה של סנגל - בשם האומה הסנגלית".
קבלן כח אדם
אנימה (אנימציה יפנית)
ביסטי בויס
צ'סטר סימונס
צ'סטר "טריי" סימונס השלישי (אנגלית: Chester "Tre" Simmons III; נולד ב-24 ביולי 1982 בסיאטל, ארצות הברית), הוא כדורסלן עבר אמריקאי אשר שיחק בעמדות הקלע והסמול פורוורד. סימונס נחשב לשחקן המתמחה בקליעה לשלוש נקודות. סימונס הוא בן דודו של דונייל מרשל ששיחק בליגת ה-NBA.
קריירה.
סימונס החל את קריירת המכללות שלו בעונת במכללת אודסה. ב-2005 סימונס שיחק במדי אוניברסיטת וושינגטון, והפך לשיאן האוניברסיטה בקליעות לשלוש בעונה אחת. בסיום אותה עונה סימונס נרשם לדראפט ה-NBA, אך לא הצליח להיבחר. בעונת הוא עבר לשחק בפאוק סלוניקי היוונית, ובעונה שלאחר מכן עבר לגראן קנריה הספרדית. בקיץ 2006 זכה סימונס להשתתף במסגרת משחקי הטרום-עונה של ה-NBA כששיחק במדי סיאטל סופרסוניקס, אך לא הצליח להגיע לסגל הקבוצה הסופי לעונה זו.
באמצע עונת עבר סימונס להפועל גליל עליון, איתה הגיע עד לחצי גמר הפיינל פור של ליגת העל, שם הפסיד עם קבוצתו למכבי תל אביב. בעונת הוא עבר להפועל חולון, וזכה איתה בסיום העונה באליפות הראשונה בתולדות המועדון, לאחר ניצחון בגמר הפיינל פור 72–73 על מכבי תל אביב.
ביוני 2008 חתם סימונס במכבי תל אביב, אך מיעט לקבל דקות משחק ולאחר שקלע סל מחצי מגרש נגד הפועל ירושלים, מיעט לשחק במשך כל העונה, ואף ברוב במשחקים נשאר מחוץ לסגל למרות כשירותו. לאחר שהיה חלק מהסגל של מכבי שזכה באליפות, הוא עזב את הקבוצה.
בעונת חתם סימונס בהפועל ירושלים. בתחילת העונה הוא זכה עם הקבוצה בגביע ווינר ואף בתואר ה-MVP של הטורניר.
ביוני 2010 שוחרר סימונס מהפועל ירושלים, וחתם בהמשך אותו הקיץ באלופת צ'כיה נימבורק אותה אימן הישראלי רונן גינזבורג ושיחק בה אפיק ניסים. הקבוצה הודחה במסגרת הסיבוב הראשון של מוקדמות היורוליג לעונת 2010/2011.
ביוני 2012 חתם בקבוצת הכדורסל הרוסית סמארה, עמה זכה ביורוצ'לנג' לעונת 2012/2013.
בעונת 2015/2016 שיחק במדי הפועל תל אביב מליגת העל הישראלית, איתה העפיל לפלייאוף לאחר ששכנע את חברו כוכב ליגת ה-NBA לשעבר נייט רובינסון להצטרף לקבוצה. בעונת 2016/2017 חתם בשארקס דאנטיב מליגת העל הצרפתית.
בעונת 2017/2018 חתם בהפועל עפולה מהליגה הלאומית.
ב-7 בנובמבר 2018 הודיע סימונס על פרישה מכדורסל.
בית זבולון
בית זבולון הוא בניין דו קומתי ברחוב אוסישקין 9 תל אביב, הניצב על גדתו הדרומית של נחל הירקון. חלק מהבניין משמש את מועדון ספורט השיט של "אגודת יורדי ים זבולון" ומשרד האגודה, כמו גם מחלקות נוער של עיריית תל אביב.
'ביתה המחודש' של התנועה הימית הראשונה "אגודת יורדי ים זבולון" ובית הספר הימי זבולון של התנועה, נבנה בשנת 1963 בתרומת אשת העסקים האנגליה הנרייטה דיאמונד על המגרש ההיסטורי בו פעלה האגודה בצריפים מאז שנת 1930.
את המגרש בן 2.5 הדונמים הסדיר לאחר תלאות רבות, חיים לייבוביץ התעשיין ומי שהיה מנכ"ל אגודת זבולון וממייסדיה עם מאיר גורביץ ועמנואל טובים.
דיאמונד שמעה על האגודה ומטרותיה עת ביקרה בארץ ישראל בשנת 1930. היא פנתה לחיים לייבוביץ שיהיה איש הקשר בינה לבין התנועה הימית והבטיחה שתגייס כספים לסייע לאגודה שאך הוקמה לבסס את בית הספר הימי בבניין.
עת ביקרה שוב כתיירת בחוף תל אביב בכ"ג באייר 1932, צפתה במפגן הנוער ביום הים. אז, החליטה לראות את ייעודה בהקמת צי עברי בארץ ישראל. דיאמונד הקימה ושימשה יו"ר סניף זבולון אנגליה ומונתה כנשיאת תנועת זבולון העולמית. היא פעלה ללא הרף להשגת מימון מיהדות העולם עבור בית הספר הימי הראשון זבולון, ולמען הקמת צי עברי בארץ ישראל.
בצוואתה מסרה את הסכום הדרוש להקמת המבנה הדו קומתי על גדת נחל הירקון במקום המבנה המיושן, ברחוב אוסישקין 9 תל אביב. כיום משמש בית זבולון שנבנה בכספה ובכספי בנה השופט האנגלי בשנת 1963, את מועדון הספורט הימי של אגודת זבולון ומחלקות נוער של עיריית תל אביב.
בשנת 2021 עיריית תל אביב דרשה מאגודת יורדי ים זבולון להתפנות מהבניין ולאתר כתובת חלופית. האגודה החליטה להילחם בהחלטה. העירייה פנתה לבית המשפט המחוזי שפסק בעדה, האגודה ערערה על ההחלטה לבית המשפט העליון ופסק הדין הסופי יתקבל בדצמבר 2022
מרדכי גילולה
מרדכי גילוּלָה (29 בינואר 1936 – 10 באוגוסט 2002) היה בלשן ואגיפטולוג, פרופסור חבר בחוג לארכאולוגיה ותרבויות המזרח הקדום שבאוניברסיטת תל אביב.
חייו.
מרדכי גילולה נולד בעפולה, בן לחלוצים מפולין ובסרביה. אביו משה היה מנהל המכירות בבית החרושת 'פניציה', ואמו חיה מזכירת איגוד המהנדסים בחיפה. צבי גילולה הוא אחיו הצעיר. הוא גדל בחיפה, שם למד בבית הספר העממי גאולה ובבית הספר התיכון ביאליק והיה ספורטאי מצטיין. שירת בצבא בחיל המודיעין והשתחרר בדרגת סגן. עשה את חוק לימודיו לתואר הראשון במקרא ובהיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים. תוך לימודי המקרא למד מצרית קדומה בתור שפת עזר לחקר המקרא אצל פרופ' ח"י פולוצקי, מייסד אסכולת ירושלים של חקר הבלשנות המצרית, והשפה, ובעיקר פולוצקי, שבו את לבו. והוא החליט להתמחות במצרית כתחום לימודיו העיקרי. את עבודת הגמר לתואר מוסמך כתב על ההשפעה של ספרות החכמה המצרית על ספר משלי, ואת התואר סיים בשנת 1964. את עבודת הדוקטורט עשה בהנחיית פולוצקי. פולוצקי, תלמידתו פרופ' שרה ישראלית-גרול, וגילולה הם החוקרים שהיוו בזמנם את האסכולה. את עבודת הדוקטור, "מליות אנקליטיות במצרית קלאסית", הגיש בשנת 1968. עשה פוסט-דוקטורט באוניברסיטת שיקגו בשנים 1969–1972. בשובו ארצה ב-1972 החל ללמד בחוג לארכאולוגיה ולתרבויות המזרח הקדום שבאוניברסיטת תל אביב. שהה בשבתונים באוניברסיטאות אוקספורד והסורבון. הוא עסק שנים רבות בכתיבת ספר דקדוק של השפה המצרית שהזמינה אצלו אוניברסיטת אוקספורד, אך לא עלה בידו לסיים את המשימה.
גילולה חקר את תרבות מצרים הפרעונית ואת השפה המצרית ובכך המשיך את מחקריו של מורהו פולוצקי שהתמחה בשפות המצריות. הוא עסק בתחביר של הטקסטים שנכתבו מעל גבי ארונות המתים, מראשית האלף השני לפני הספירה וחקר את הזיקה בין המצרית האמצעית והשפות השמיות האחרות.