הכינוי "גניזת אירופה" נטבע על ידי יעקב זוסמן, כפראפרזה על גניזת קהיר, על אף שבניגוד לגניזת קהיר, גניזת אירופה איננה "גניזה" במובנה ההלכתי כגניזת קהיר, ואף לא מקום אחד שבו רוכזו כל הקטעים, כבגניזה הקהירית.
רקע.
במהלך ימי הביניים ותחילת העת החדשה, כאשר הנייר היה עדיין מצרך יקר, היה מקובל מטעמי חסכון לתלוש דפי קלף או נייר מחיבורים שאין בהם צורך ולהשתמש בהם לצורך כריכת ספרים אחרים או להכנת תיקיות לאגוד בהן מסמכים. הדבר היה נפוץ גם לכתבי יד שאינם עבריים. אלפי דפים כאלו נתלשו מכתבי יד עבריים (של ספרי קודש וכן של כתובות, גיטין ושטרות אחרים), לרוב לאחר שהספרים נבזזו או נשדדו מבעליהם היהודים ונשמרו בארכיונים ציבוריים או פרטיים, ספריות ומנזרים. פעמים רבות, נחתכו הדפים כדי להתאימם לגודל הנצרך. לפעמים שרידים רבים מאותו עותק התגלו, ולעיתים דפים בודדים. במקרים נדירים, שימשו חלקי הקלף להכנת נעליים, עור לתופים, מחבט טניס ויצירות אומנות. תופעה זו רווחה בעיקר במדינות מרכז אירופה (גרמניה, אוסטריה, איטליה, שווייץ, ספרד, צ'כיה, צרפת, יוון והונגריה. תופעה דומה התקיימה גם בתימן).
איסוף הממצאים ומחקרם.
הידיעות על כתבי יד ששמורים בשימוש משני בספריות ובארכיונים במרכז אירופה החלו להגיע לידי חוקרי מדע היהדות בשלהי המאה ה-19. התייחסיות ראשונות אליהן מוצאים בשנת 1897 אצל מוריץ שטיינשניידר ואחריו אצל הרב שמחה אסף.
בשנת 1912 ניסו החוקרים יעקב נחום אפשטיין וזכריה שוורץ לכנס את כל הקטעים מהספרייה הלאומית בווינה.
בשנות השבעים והשמונים נאספו קטעים רבים מאיטליה.
פרופ' יעקב זוסמן גילה אלפי פריטים. הממצאים החשובים ביותר שגילה היו קטעים מכתב יד של "ספר ירושלמי" - נוסח מעובד של הירושלמי שכולל הוספות ממקורות אחרים, שהביאו לאישוש ההשערה אודות קיומו.
לקריאה נוספת.
Discoveries in Old Book Bindings: Studies in Jewish History and Culture, 42; ‘European
Geniza’: Texts and Studies, 2), Leiden–Boston 2014,
מעגלים (שיר)
מעגלים הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי עידן רייכל. השיר יצא לאור ב-12 באוקטובר 2015 כסינגל הראשון מתוך אלבום הסולו הראשון של רייכל, "היד החמה", על ידי חברת התקליטים הליקון.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקומות הראשונים במצעדים השבועיים של מדיה פורסט, רשת ג' ורדיו אמצע הדרך ולמקום השלישי במצעד הרשמי של גלגלצ. כמו כן, זכה במקום העשירי במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג'.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב והולחן על ידי עידן רייכל והופק על ידי רייכל וגלעד שמואלי. השיר הוא בסגנון פופ רוק בשילוב עם מוזיקת דאנס.
יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת חיובית ונתן לו ארבעה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.
וידאו קליפ.
טרם פורסם ווידאו קליפ מלא לשיר, העלה רייכל לערוץ היוטיוב שלו את האודיו של השיר, אשר מציג בתוכו את עטיפת הסינגל, מילות השיר בעברית ותרגום לאנגלית.
נכון לאוגוסט 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-4.7 מיליון צפיות.
המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת
המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת – 105 הוא מערך משולב אזרחי- משטרתי ייחודי בישראל ומחוצה לה. המטה הלאומי משלב את מישור האכיפה החוקית עם המישור הטיפולי, החינוכי והמניעתי כדי לפעול נגד פגיעות בקטינים במרחב המקוון במטרה ליצור סביבה וירטואלית בטוחה יותר עבור ילדים ובני נוער. המטה הלאומי הוקם מתוקף שתי החלטות ממשלה (החלטה 1006 מיום 14 בינואר 2016 והחלטה 1972 מיום 27 בספטמבר 2016) שהדגישו את הצורך בהקמת גוף שיוביל "מאבק נחוש ואפקטיבי למניעת תופעות של אלימות ופשיעה ברשת האינטרנט, בדגש על אלימות ופשיעה נגד ילדים ובני נוער". את המטה הלאומי הקים המשרד לביטחון הפנים ושותפים בו משטרת ישראל, משרד החינוך, משרד הבריאות, משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ומשרד המשפטים.
המטה הלאומי הושק לציבור ב-19 בנובמבר 2018 והוא כולל מטה מקצועי, מוקד לאומי – 105 ויחידת משטרה ייעודית למאבק בפשיעה נגד קטינים במרחב המקוון. יחידות המטה הלאומי פועלות במגוון אפיקים לצמצום תופעות האלימות והפשיעה ברשת, בין השאר באמצעות פעולות הסברה להעלאת המודעות לגלישה בטוחה, תוכניות מניעה והדרכה, פעולות אכיפה ושיטור להגברת ההרתעה נגד עבריינות רשת, הפעלת מתנדבים ליצירת סביבה וירטואלית בטוחה ותפעול מוקד ארצי לפניות ולדיווח מסביב לשעון.
את פעילות המטה מנחה ועדת היגוי בין-משרדית בראשות מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים. בוועדה חברים בין השאר ראש אגף חקירות ומודיעין כנציג מפכ"ל משטרת ישראל ומנכ"לי משרדי הממשלה השותפים. ועדת ההיגוי מתווה את מדיניות המטה ונהליו וראש אגף חקירות ומודיעין אחראי פיקודית על כלל פעילות המטה הלאומי.
בשנת 2020 המטה עבר לסמכות המשרד לחיזוק וקידום קהילתי, אך שנה לאחר מכן הוחזר למשרד לביטחון הפנים.
יחידה 105 בלהב 433.
היחידה המשטרתית 105 עוסקת באכיפת עבירות נגד קטינים ברשת באמצעות פעולות אכיפה יזומות, פעולות מניעה מצבית ושיטות שיטור וחקירה מגוונות. היחידה מורכבת ממפלג חקירות, ממפלג מודיעין ומהמוקד הלאומי 105 ומשרתים בה, בין השאר, מומחים לחקירות סייבר. היחידה כפופה ללהב 433.
מוקד 105.
מוקד 105 זמין 24 שעות ביממה, 7 ימים בשבוע ונותן מענה לכל טווח הפגיעות והאיומים הנשקפים לילדים ולבני נוער ברשת. את המוקד מאיישים שוטרים ונציגים מהמשרדים השותפים במטה הלאומי – כולם עברו הכשרה ייעודית לטיפול ולסיוע בפניות העוסקות בפגיעה בילדים ברשת ובמקרי פשיעה נגד ילדים ברשת. בזכותם משמש המוקד כתובת לאומית לפניות ולדיווחים מהציבור ולמתן מענה מקצועי.
במישור הפלילי מטפל המוקד במגוון נושאים, בהם פגיעות מיניות לרבות פדופיליה ואינוס, הפצת תכנים בעלי אופי מיני, סחיטה, איומים, בריונות, במידת האפשר הסרת תמונות וסרטונים פוגעניים מהרשת ועוד. במישור האזרחי מטפל המוקד באירועים של ביוש, חרם ונידוי וכן בהשלכות החברתיות והנפשיות של פגיעות שעוברות את הרף הפלילי, למשל באמצעות עירוב צוות בית הספר שבו לומד הנפגע והרכבת תוכנית ליווי וטיפול לילד, לחבריו ולהוריו. המוקד מטפל גם באירועי מצוקה וחירום שעולה בהם חשש לחיי אדם.
זהו המוקד היחיד בעולם שמטפל במנעד כה רחב של פגיעות. מוקדים דומים במדינות אחרות ממוקדים בדרך כלל במענה לסוג אחד של פגיעות ולא מטפלים בפגיעות אחרות.
בכל אירוע של פגיעה בילדים ובבני נוער ברשת ניתן לפנות 24/7 למוקד הלאומי בטלפון 105.
דסק השותפויות במוקד.
בתוך מוקד 105 פועל דסק שותפויות ייחודי. את הדסק מאיישים עובדי המשרד לביטחון הפנים, מפקחות מהשירות הפסיכולוגי-ייעוצי ממשרד החינוך, עובדים סוציאליים מחוזיים לחוק הנוער ממשרד הרווחה ועובדי משרד הבריאות. בזכות העבודה המשולבת של השוטרים ועובדי הדסק במוקד יכול המטה הלאומי לתת מענה הוליסטי ומהיר לכל טווח הפגיעות בילדים ובבני נוער ברשת, בייחוד במקרים שדורשים תגובה משולבת של אכיפה וטיפול.
המטה המקצועי.
המטה המקצועי משמש מוקד ידע מקצועי לאומי בנושא הגנה על ילדים ובני נוער במרחב המקוון. המטה המקצועי מוביל את הפעילות הלאומית למניעת פגיעה בילדים ונוער ברשת באמצעות מגוון אפיקי עשייה, לרבות:
במטה המקצועי יושבים ביחד עובדים מהמשרדים השותפים. הם שותפים להתוויית מדיניות המטה הלאומי ומאפשרים פרספקטיבה רב-תחומית ובין-משרדית בעבודת המטה הלאומי. עוד הם מנהלים, מנחים ומלווים מקצועית את נציגי המשרדים היושבים בדסק השותפויות שבמוקד.
אייל חומסקי
אייל חומסקי (נולד בשנת 1965) הוא פרסומאי ישראלי, שותף במשרד הפרסום "אדלר חומסקי ורשבסקי GREY ושות'".
ביוגרפיה.
חומסקי נולד וגדל בירושלים. שירת בצה"ל בסיירת מטכ"ל, ובשנת 1983, בעת שהיה באימונים במסגרת השירות הצבאי, נפצע ואיבד את עינו. אחרי שחרורו מצה"ל נרשם ללימודי תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים ובהמשך גם סיים תואר שני במנהל עסקים עם התמחות בשיווק.
בשנת 1987, בגיל 32, התמנה כעוזר תקציבאי במשרד הפרסום קשר-בראל, במקביל ללימודיו. שנה וחצי לאחר שהגיע למשרד החל לנהל ולהופיע בפרזנטציות למכרזים לבד. בהמשך הפך חומסקי לאחראי על כל התקציבאים במשרד ולאחר מכן לשותף.
ביולי 1996, הקים חומסקי עם ראובן אדלר את משרד הפרסום "אדלר-חומסקי". בשנת 1998 מונה למנכ"ל המשרד. באותה שנה רכשו את חברת הפרסום ורשבסקי פרייליך דובב IMC בע"מ שהייתה בבעלות שמואל ורשבסקי. נכון לשנת 2017, מדורג המשרד במקום השני בישראל בנתח הפרסום.
בשנת 2013 היה חומסקי חלק מקבוצת רכישה בראשות איש ההייטק אורי אלון, שרכשה את הפועל ירושלים. ביוני 2018 הודיע אלון על עזיבת הקבוצה, וחומסקי מונה כמנהל שותף בקבוצה.
חומסקי נשוי לתמי, מעצבת אופנה, ואב לשלושה.
מדרגות הנביאים
מדרגות הנביאים או מעלות הנביאים הן מערך מדרגות בשכונת הדר בעיר חיפה, ששמן נועד להנציח את מוסד הנבואה. מדרגות הנביאים סמוכות לרחוב הנביאים ולסמטת הנביאים.
העיר חיפה מוכרת בין היתר בזכות גרמי המדרגות הרבים שנבנו בה, כפתרון אדריכלי למיקום העיר בין ים להר. במערך מדרגות הנביאים כ-170 מדרגות, המתחילות ברחוב שיבת ציון (בין הבתים 18–20) ומסתיימות בבית אמיל תומא למול מגדל הנביאים שהוקם במקום בו עמד בעבר בית משפחת ח'ורי. במעלה המדרגות הוצב תבליט של ארגון ההגנה המנציח את הלוחמים בבית ח'ורי במהלך הקרב על חיפה.
המבואה הראשונה נמצאת ברחוב התשעים ושלושה.
במערך המדרגות נמצא בית הכנסת הדרת קודש שהוקם כנראה על יסודות בית כנסת קדום יותר מהמאה ה-18, אשר הכיל בחצרו מקווה טהרה.
The Love Train