בשנת 2020 נכנס לתוקפו תיקון מס' 23 לחוק - סעיף 17א - שלפיו חייל שהתגייס לצה"ל ונקבע לו פרופיל רפואי של 24, בעקבות תאונה, מחלה או מקרה אחר, ייחשב "לא כשיר זמנית" ושירותו הצבאי יימשך שלושה חודשים נוספים מרגע האבחון. אפשרות נוספת עבור החייל היא להשתחרר באופן זמני, כלומר להשתייך לרשימה מקובצת (מה שנקרא ר"מ 2) עד שישוב להיות כשיר רפואית לשירות צבאי.
ביקורת.
שירותם של חיילים במסגרות שאינן צבאיות-ביטחוניות הוא עניין שנוי במחלוקת. המתנגדים להסדרים אלה סבורים כי פגיעה קשה בחירויות יסוד לתקופה ממושכת, כפי שמתבצעת בגיוס אזרחים בכפייה, יכולה להיות מידתית רק כאשר היא מאוזנת עם האינטרס הביטחוני, אך לא עם מטרות אחרות. לטענתם של המבקרים את ההסדרים, השיקול האמיתי העומד מאחורי השימוש בחיילים במסגרות אחרות הוא תקציבי (הרבה יותר זול להעסיק חיילת כמזכירה בלשכת שר הביטחון או כמורה בפריפריה, מאשר להעסיק אדם במשרה מלאה), וככזה, אין בו כדי להצדיק שימוש בחיילים.
פטורים.
סמכות כללית.
לחוק הוא סעיף סל, המאפשר לשר הביטחון לפטור אזרחים ותושבים "מטעמים הקשורים בהיקף הכוחות הסדירים או כוחות המילואים של צבא-הגנה לישראל, או מטעמים הקשורים בצרכי החינוך, ההתיישבות הביטחונית או המשק הלאומי, או מטעמי משפחה או מטעמים אחרים" משירות סדיר או משירות מילואים, או לדחות את התייצבותם או שירותם.
בעבר, נעשה שימוש בסעיף זה כדי לדחות את שירותם של בחורי ישיבות, בהסתמך על התיבה "מטעמים אחרים", דחייה שהפכה לפטור משירות כאשר הגיעו לגיל המתאים. במרוצת השנים הוגשו עתירות רבות לבג"ץ, בטענה כי הסדר זה פוגע בשוויון. העתירות נדחו מנימוקים שונים, אך בשנת 1998 קיבל הרכב של 11 שופטים עתירה בעניין. את פסק הדין כתב אהרן ברק, והוא קבע בו כי בעידן המהפכה החוקתית, לא ניתן עוד לפרש את הסעיף כך שיאפשר מתן דחייה לתלמידי ישיבות, וכי יש להסדיר עניין זה בחקיקה ראשית. השופט מישאל חשין אף גרס כי פגיעה כזו בשוויון לא תוכל לעמוד גם אם תיקבע בחוק של הכנסת. בעקבות פסיקת בג"ץ הוקמה ועדת טל, שמסקנותיה הובילו לחקיקת חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, התשס"ב-2002 (שנודע בשם "חוק טל"), שהסדיר את דחיית שירותם של בחורי הישיבות במודל דומה. בשנת 2012 קבע בג"ץ כי גם ההסדר הקבוע בחוק טל פוגע בשוויון (ואינו עומד בדרישות פסקת ההגבלה המצויה ב), והורה שלא להאריכו לאחר פקיעת תוקפו באוגוסט 2012. בתיקון מס' 19 לחוק נוסף לו פרק ג'1: שילוב בוגרי ישיבות ומוסדות חינוך חרדיים, ובתיקון מס' 21 הוכנסו תיקונים אחדים לפרק זה. ב-12 בספטמבר 2017 פסק בג"ץ שיבוטל פרק ג'1 לחוק שירות ביטחון ובטלותו תיכנס לתוקף כעבור שנה ממתן פסק הדין (זמן המאפשר לכנסת לחוקק חוק מתוקן).
פטור מחמת גיל.
הוא סעיף שקובע את גיל הפטור משירות ביטחון. מאחר שלגבי שירות סדיר נקבעו הוראות ספציפיות, הוא רלוונטי יותר עבור שירות מילואים. מאז ה-1 באוגוסט 2008 עומד גיל הפטור על 40 לחייל, 45 לקצין, ובמקצועות ובתפקידים מסוימים שקבע שר הביטחון באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת - 49. בעבר עמד גיל הפטור על 54 לגברים ו-38 לנשים.
נשים.
מקנה פטור משירות ביטחון לאמהות ולנשים הרות. נשים נשואות פטורות משירות סדיר, אך לא משירות מילואים. כמו כן, סעיף קטן ג', מקנה לנשים בלבד אפשרות לקבלת פטור מטעמי מצפון.
פטור מטעמי הכרה דתית.
לחוק פוטר משירות ביטחון מיועדות לשירות ביטחון שהגישו לשופט או לדיין בבית דין רבני תצהיר ובו העידו כי טעמים שבהכרה דתית מונעים אותן מלשרת שירות ביטחון, כי הן שומרות על כשרות וכי היא אינן נוסעות בשבת. הקלות בה ניתן להשיג פטור זה הביאה לשימוש נרחב בו לשם הימנעות מגיוס, ואף דובר צה"ל ציין כי "צה"ל ער לכמות ההולכת וגדלה של נשים המקבלות במרמה פטור משירות מטעמי הכרה דתית".
בניגוד לפטורים אחרים, שמרגע שניתנו, ניתן לבטלם בכל עת, פטור מטעמי הכרה דתית ניתן לביטול רק אם מקבלת הפטור הורשעה בכך שהשיגה את הפטור באמצעות תצהיר כוזב. משכך, ביטול הפטור הוא הליך ממושך, ואכיפתו קשה עד בלתי אפשרית. בשנת 2012 אושר בכנסת תיקון שיזמה הממשלה לחוק, ולפיו חובת המיועדת לשירות ביטחון שקיבלה פטור לפי סעיף זה, לדווח מיד לפוקד אם חדל להתקיים אחד התנאים שהצהירה עליהם במהלך תקופת הקריאה לשירות סדיר או במהלך שנתיים לאחר מסירת התצהיר. התיקון הוסיף הוראת שעה לקביעת הליך לביטול הפטור על ידי בקשה של פוקד שתוגש לוועדה מיוחדת, אך טרם הותקנו תקנות ליישום הוראת השעה ולכן היא לא נכנסה לתוקף.
מיעוטים.
הפטור של ערביי ישראל אינו מוסדר בסעיף בחוק, והוא בא לידי ביטוי בכך שמלכתחילה לא מזמן אותם הפוקד לרישום ולבדיקה. כאשר ניתנו לראשונה פטורים לאוכלוסייה הערבית ב-1949, התנגדו לכך אף כמה מראשי הציבור הערבי, וחבר הכנסת תופיק טובי ממק"י כינה זאת "אפליה גזעית". ב-1954 נערך משרד הביטחון לאפשרות גיוסם של ערבים, ואף נמצאו כ-20 אלף ערבים שהביעו עניין בכך, אך הרעיון ירד מהפרק עקב התנגדות זקני העדה. חובת הגיוס הוחלה על הגברים הדרוזים החל מ-1956 ועל הגברים הצ'רקסים החל מ-1958 (נשים דרוזיות וצ'רקסיות פטורות מגיוס חובה).
עונשין.
קובע כי מי שלא מילא חובה המוטלת עליו בחוק או לפיו וכן מי שמסר ביודעין ידיעה כוזבת, צפוי לעונש של שנתיים מאסר. לפי , אם העבירה נעשתה בכוונה להשתמט משירות ביטחון, צפוי לעונש מרבי חמש שנות מאסר. עונש דומה צפוי למי שחיבל או הטיל מום בגופו, או הניח לאדם אחר לחבל או להטיל בו מום, בכוונה לפגוע על ידי כך בכושרו הרפואי.
עבירה נוספת קבועה , ולפיה מי שדרש או עשה שימוש בנתונים שעניינם מידת התאמתו של אדם לשירות הצבאי, או במסמך צבאי הקובע כושר לשירות צבאי או את מידת ההתאמה לשירות, מבלי שהדבר הותר לו בחוק, יהיה צפוי לקנס של עד 28,800 ש"ח.
בועז טופורובסקי
בועז טופורובסקי (נולד ב-17 ביולי 1980) הוא חבר הכנסת, יו"ר סיעת יש עתיד ויושב ראש הקואליציה ב. טרם כניסתו לפוליטיקה היה יושב ראש התאחדות הסטודנטים בישראל.
ביוגרפיה.
בועז טופורובסקי נולד בראשון לציון ושם גם גדל. הוא למד בבית ספר היסודי חביב. עם שחרורו מצה"ל החל ללמוד באוניברסיטת תל אביב והפך לפעיל במועצת הסטודנטים למשפטים, באגודת הסטודנטים של האוניברסיטה ובתא הסטודנטים "הדור החדש", המזוהה עם מפלגת העבודה. בעל תואר ראשון במשפטים וכלכלה ותואר שני במשפטים, מאוניברסיטת תל אביב.
פעילות ציבורית.
במהלך לימודיו כיהן במספר תפקידים באגודת הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב וב-2005 נבחר לתפקיד יושב ראש אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב, אותו מילא במשך שנתיים, עד ספטמבר 2007. במהלך כהונתו היה טופורובסקי ממובילי מאבק הסטודנטים נגד הקמת ועדת שוחט לבחינת מערכת ההשכלה הגבוהה ושביתת הסטודנטים הארוכה בתולדות מדינת ישראל. עם סיום תפקידו כיושב ראש אגודת הסטודנטים כיהן כיועץ בכיר לשר הרווחה והשירותים החברתיים, יצחק הרצוג. במסגרת תפקידו זה היה אחראי, מטעם השר, על הטיפול במוסד לביטוח לאומי ועל יחידות הסמך של משרד הרווחה (הרשות לשיקום האסיר, חברת המשקם והקרן למפעלי שיקום).
לאחר התפטרותו של יושב ראש התאחדות הסטודנטים בישראל, איתי שונשיין, עזב טופורובסקי את תפקידו במשרד הרווחה והתמודד על תפקיד יו"ר ההתאחדות. ב-18 במאי 2008 נבחר להחליף את שונשיין בתפקיד היו"ר, וכיהן בתפקיד עד אוקטובר 2010, אז הוחלף על ידי סגנו איציק שמולי. במסגרת כהונתו כיו"ר התאחדות הסטודנטים הארצית, הצליח טופורובסקי לאחד בין ארגוני הסטודנטים השונים ברחבי הארץ ולהביא, בפעם הראשונה לאחר שנים רבות של ניסיונות, להקמתו של ארגון ארצי, יציג ואחיד לכל ארגוני הסטודנטים השונים.
טופורובסקי היה ממקימי תנועת "רוב העיר", אשר התמודדה בתל אביב במסגרת הבחירות לרשויות המקומיות שנערכו בנובמבר 2008 וזכתה בשלושה מושבים במועצת עיריית תל אביב. בנובמבר 2008 ייסד את "צבר – מפלגת הצעירים של ישראל" שמטרתה להחזיר לסדר העדיפויות את השבתו של גלעד שליט, הקמת רשות לאומית לקידום צעירים, לתמוך כלכלית בעסקים צעירים באמצעות הקלות והטבות לעצמאיים צעירים וכן לגרום להורדת שכר הלימוד במוסדות להשכלה גבוהה בהתאם לועדת וינוגרד, ועמד בראש רשימת המפלגה, שהתמודדה בבחירות לכנסת ה-18, אך לא עברה את אחוז החסימה. במרץ 2011 מונה למשך שנתיים ליושב ראש דירקטוריון של חברת "איסתא ליינס", שהיא חברה ציבורית בבעלות חלקית של התאחדות הסטודנטים.
פעילות פוליטית.
הכנסת ה-19 וה-21.
טופורובסקי היה ממקימי מפלגת "יש עתיד", ונבחר מטעמה לכנסת בשנת 2013 בבחירות לכנסת התשע עשרה לאחר שדורג במיקום ה-18 ברשימת המפלגה בה כיהן כחבר בוועדת כספים ובוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת וכיו"ר ועדת המשנה לוועדת הכספים בנושא הסדרת הרגולציה לזירות מסחר אלטרנטיביות "פורקסט". במסגרתה, העביר את הסדרת שוק חברות הפורקס בישראל אחרי שנים שהשוק היה פרוץ. כמו כן, הקים ועמד בראש השדולה למען הסטודנטים וההשכלה הגבוהה.
בבחירות לכנסת העשרים הוצב במקום ה-14 ברשימת יש עתיד, ולא נבחר לכנסת. לאחר הבחירות מונה לתפקיד ראש מטה השטח של יש עתיד, וכמו כן הוא חבר בהנהלת המפלגה. באותה שנה, במסגרת פרשת אקיוטק, טופורובסקי היה חבר הכנסת היחיד אשר עמד ותמך בנפגעי אקיוטק ואף הוביל את המאבק הציבורי – פרלמנטרי. תמיכתו הובילה את בית המשפט לנקוט בהליכים משפטיים.