עם התקדמות האנימה הוצגו טכנולוגיות יותר מתקדמות שמשפרות את פעולתם של הבליידים, וחברות הצעצועים Takara (ביפן) והסברו (בארצות הברית) עבדו בשיתוף פעולה עם מפיצי האנימה ודאגו להוציא קווי מוצרים שתואמים למה שהוצג באנימה.
סביבוני רגל.
סביבוני רגל הם סביבונים שייחודם הוא בכך שהם מופעלים בעזרת כף הרגל. צורת הסביבונים מזכירה צורת פעמון והפעלתם נעשית על ידי דריכה חזקה בסמוך לחלק הפתוח שלהם. ייחוד נוסף של סביבונים אלו קשור לעובדה שניתן לשמור אותם בתנועה סיבובית לפרקי זמן בלתי מוגבלים על ידי שבועטים בהם בעיטה סיבובית בטכניקה מיוחדת. תכונה זו מאפשרת לשחק בסביבונים אלו משחק הדומה מאוד באופיו למשחק הכדורגל. המשחק פותח על ידי ממציא המשחקים דוד הירש, ויצא לאור לראשונה בשנת 1989.
FoxTrot
פוקס טרוט (באנגלית: FoxTrot) היא רצועת קומיקס הומוריסטית יומית, הנכתבת ומאוירת בידי הקריקטוריסט ביל אמנד (בעל תואר בפיזיקה), שעברה סינדיקציה ב-10 באפריל 1988. הקומיקס מתמקד בחייהם היומיומיים (אך הלא נורמליים) של משפחת פוקס. הוא שייך לסינדיקט של Universal Press. בישראל הוא פורסם בשנות ה-90 בעיתון הקומיקס תחת השם "משפחת שועלי".
על הקומיקס.
פורמט.
הקומיקס מופיע יום יום בפורמט "סטריפ" הכולל 2-4 ריבועים, המסתיימים בפאנץ'-ליין. לעיתים יש קשר בין הסטריפים (בין 4-8 סטריפים שהם חלק מסיפור גדול יותר) ולעיתים אין. בסוף השבוע מופיע "סטריפ" שבעצם מהווה קומיקס על עמוד שלם. בנוסף, קומיקס סוף שבוע נעשה בצבע, בעוד הסטריפים מופיעים בשחור-לבן. בשנים האחרונות הפסיק ביל אמנד את הקומיקסים היומיים ועבר לפרסם רצועות קומיקס רק בימי ראשון.
בקומיקס יש המשכיות, אך למרות שהשנים חולפות בני המשפחה אינם מתבגרים.
בין השנים 1992-1995 הופיע בדו-שבועון הקומיקס - "עיתון הקומיקס" תחת השם "משפחת שועלי", כאשר המשפחה הוצגה כמשפחה ישראלית ושמות הדמויות עוברתו.
עלילה.
הקומיקס מתאר את חייהם היומיומיים אך הבהחלט לא נורמליים של משפחת פוקס. משפחת פוקס מורכבת מ 5+2 חברים.
בדרך כלל, הסטריפים בקומיקס נסובים סביב נסיונותיה של אנדי להתמודד עם השגעונות של הילדים שלה, ניסיונתיו של רוג'ר לשחק גולף, ניסיונתיו של רוג'ר לשדל את אנדי או הילדים לשחק איתו שחמט, המריבות הבלתי פוסקות בין ג'ייסון לפייג’ והתעלולים שמבצעים ג'ייסון וחברו מרקוס.
בדיחות מתמטיקה.
בניגוד לקומיקסים אחרים, הקומיקס "פוקס טרוט" מלא בבדיחות מתמטיקה, בדיחות פיזיקה ובדיחות גיקים מסוגים שונים. עובדה זו נובעת מההכשרה הייחודית של יוצרו, ביל אמנד, שסיים תואר ראשון בפיזיקה ב-Amherst College. אמנד נוהג לשלב בעלילות נוסחאות מתמטיות שונות ומשונות - ולמרות שרובן חסרות פואנטה - הן כולן נכונות. הנוסחאות בדרך כלל מופיעות כאשר פיטר ופייג’ מכינים שיעורי בית במתמטיקה, או כאשר ג'ייסון מבצע חישובים פיזיקליים. לרוב ג'ייסון משתמש בנוסחאות מתמטיות במצבים מוזרים למדי (בניסיון לחשב כיצד לזרוק כדור פוטבול, או כיצד לחשב שטח באמצעות אינטגרל בבוחן של כיתה ד').
בנוסף לנוסחאות המתמטיות הרבות, מופיעות גם בדיחות רבות על מחשבים (כגון תוכניות משעשעות הכתובות בשפת C), בדיחות על מבוכים ודרקונים וכן על סרטי וספרי מדע בדיוני פופולריים.
ספרי פוקס טרוט.
אנתולוגיות.
אוספים גדולים, המורכבים מ 2 או 3 ספרי אוסף וכוללים את קומיקס סוף השבוע הצבעוני. בדרך כלל כל אנתולוגיה מתארת בין שנה לשנתיים בחייה של משפחת פוקס (ולמרות זאת, הם לא מתבגרים לעולם).
מכם SAR
ליאון (מטבע)
הליאון (באנגלית: Leone) הוא ההילך החוקי של סיירה לאון מאז 1964. עד 1964 שימש במדינה השילינג של מערב-אפריקה הבריטית, שהיה ההילך החוקי בארבע המושבות של בריטניה במערב אפריקה: גמביה, סיירה לאון, ניגריה וגאנה מאז 1907.
על השטר בן 1000 ליאון שבתמונה מוצגת דמותו של באי בורה (Bai Bureh) שהנהיג מרד נגד הבריטים ב-1898.
רד&quot;ק
רבי דוד בן יוסף קמחי (ד'תתק"ך (1160)-ד'תתקצ"ה (1235)), המכונה הרד"ק, היה מגדולי פרשני המקרא ומחשובי המדקדקים של השפה העברית.
תולדות חייו.
אביו של הרד"ק, רבי יוסף קמחי (הריק"ם), היה בלשן ופרשן מקרא בן ספרד. בעקבות רדיפות המואחידינים נמלטה משפחת קמחי לפרובאנס שבדרום צרפת, והתיישבה בעיר נרבונה. ככל הנראה, שם נולד הרד"ק.
הרד"ק למד תורה ומסורה מפי אביו ומפי אחיו הגדול, רבי משה קמחי, שהתפרסם גם הוא כמדקדק חשוב ופורץ דרך וכפרשן מקרא.
הרד"ק הושפע במיוחד - הן בדקדוק והן בפרשנות - מדרכו של אחיו ר' משה, שגידלו ולימדו. ספריו ופירושיו קיבלו תהודה רחבה והוא נחשב מגדולי הפרשנים וחכמי הלשון של עם ישראל.
בספר הדקדוק שלו, מכלול, שיקע רד"ק רבות מתורתם של המדקדקים הקדמונים כר' יהודה חיוג' ור' יונה אבן ג'נאח. שיטתו העיקרית בספר היא דרכו של אחיו ר' משה, שחידש מספר כללים חשובים בשדה הדקדוק. חלקו הראשון של החיבור ("חלק הדקדוק") הוא ספר דקדוק, וחלקו השני ("חלק העניין") הוא מילון של השפה העברית המסודר בסדר אלפאביתי לפי שורשים, וכונה במשך הזמן בשם "ספר השורשים". בכמה מתובנותיו הדקדוקיות נערך שימוש מאוחר יותר בתקופת הרנסאנס.
רד"ק הרבה לעיין בפילוסופיה ובמדעים, והושפע מאוד בכך מהאבן עזרא ומהרמב"ם. בעת הפולמוס על כתבי הרמב"ם צידד רד"ק בתומכי הרמב"ם.
כתבי הרד"ק.
כתבי הרד"ק הם:
פירוש רד"ק לתנ"ך.
רד"ק כתב פירושים לספר בראשית, לנביאים ראשונים ואחרונים, לתהילים ולדברי הימים. ביאורו לנביאים נדפס במהדורות השונות של "מקראות גדולות".
סדר כתיבת פירושו לתנ"ך, לפי עיון בפירושיו:
גדולתו של הרד"ק כפרשן מקרא היא בשלימותו ובקפדנותו של הפירוש: הוא מקיף את הכתובים מכל צדדיהם, מבחינות שונות - מהבחינה הפרשנית, ההקשרית, הכרונולוגית, הדקדוקית והנקדנית, ומבחינת המסורה. הוא עוסק גם בשאלות כרונולוגיות, היסטוריות וגאוגרפיות.
פירוש רד"ק לתנ"ך זכה למהדורות רבות והפך לחלק בלתי נפרד ממהדורות מקראות גדולות לדורותיהם. הוא התחבב ביותר על כל שכבות העם והפך לאהוד על הכול.
דרכו בפירושיו.
הרד"ק עושה שימוש רב בתרגום יונתן. הוא מפרשו בהרבה מקומות ומביא גרסאות שונות.
בדומה לרש"י גם הוא מודה, כאשר אינו יודע את הביאור: "לא ידעתי טעם לסיפור הזה בזה המקום"; וכן "לא מצאתי לו טעם נכון".
כמו אביו, הרבה רד"ק להתפלמס עם פרשנות הנוצרים למקרא, ובייחוד עם פרשנותם הכריסטולוגית. בעיקר בולטת מגמה זו בפירושו לתהילים וישעיהו, ספרים שהיו חביבים על הנוצרים; בשל כך צונזרו פירושיו לספרים אלו במקומות רבים ביותר (ראו לדוגמה ו). לאחרונה הוצאו לאור מחדש פירושיו לספרים אלו בשלימותם במהדורת "כתר ארם צובא" של אוניברסיטת בר-אילן, ובהוצאת מוסד הרב קוק: רד"ק, הפירוש השלם על תהלים בעריכת אברהם דרום, הוצאה חדשה, ירושלים תש"ע.
בספר בראשית נוטה רד"ק לביאור פילוסופי – הוא מחפש את התועלת המוסרית של סיפורי התורה, שלדעתו לא באו לשם עצמם אלא טעמם נסתר. כמו כן כתב הרד"ק פירוש על דרך הנסתר לפרשת גן עדן, למעשה קין והבל ולפרק א' בספר יחזקאל – מעשה מרכבה.
ליאון
מכ&quot;ם מפתח סינתטי
מכ"ם מִפְתָּח סינתטי (באנגלית: Synthetic Aperture Radar, בראשי תיבות: SAR) הוא מכ"ם המותקן על מטוס או לוויין ועושה שימוש בשיטות מורכבות של עיבוד נתונים על מנת לאחד נתונים של מספר שידורים עוקבים לכדי תמונה אחת. שיטה זו מנצלת את תנועת המטוס או הלוויין בפרקי הזמן שבין השידורים כדי לדמות ביצועי מכ"ם בעל אנטנה גדולה בהרבה.
מכ"ם מפתח סינתטי מאפשר קבלת דימות ברזולוציה גבוהה מאוד של פני השטח הנסקר והעצמים הנמצאים עליו. המכ"ם מאפשר איסוף מודיעין צבאי בכל מזג אוויר, ומיפוי מפורט של כדור הארץ ושל כוכבי לכת אחרים.
עקרונות פעולה.
בתצורה אופיינית, אנטנה בודדת המותקנת על מטוס נע משדרת סדרה של דפקים הנקלטים ומעובדים לאות משולב (סינתטי) המדמה תוצר של אנטנה ארוכה בהרבה מהגודל הפיזי של האנטנה הקיימת (ואף מאורכו של המטוס עצמו). עיבוד הנתונים מתבצע במערך מחשוב רב־עוצמה המסתייע בהתמרת פורייה ונמצא על גבי המטוס עצמו או בתחנה קרקעית.
דוד צבי הופמן
רבי דוד צבי (רד"צ) הופמן (בכתיב ארכאי: האפפמאנן; David Zvi Hoffmann; א' בכסלו ה'תר"ד, 24 בנובמבר 1843 – י"ט בחשוון ה'תרפ"ב, 20 בנובמבר 1921) היה ממנהיגי יהדות גרמניה בסוף המאה ה-19 וממנהיגיה של אסכולת "תורה עם דרך ארץ". כיהן כראש בית המדרש לרבנים בברלין. עסק בחקר התלמוד, בהוראתו ובפסיקת הלכה, אך נודע בעיקר בזכות פירושיו למקרא, שבהם נלחם במסקנותיה של ביקורת המקרא בימיו, בצורה חזיתית ובשימוש בכלים מדעיים.
קורות חייו.
הרד"צ נולד בא' בכסלו ה'תר"ד (24 בנובמבר 1843) בוֶורְבּוֹ (Verbó) שבהונגריה (כיום בסלובקיה), באימפריה האוסטרית, לאביו רבי משה שהיה דיין בקהילה היהודית המקומית. למד בחדר ובישיבות בוורבו ובפאפה. לבסוף למד בישיבתו של מהר"ם שיק, אחד מגדולי הדור, בירגין שליד פרשבורג (הידועה כיום בשם ברטיסלאבה), והתחבב מאוד על רבו. את לימודיו שם סיים רשמית ב-1865. כבר מקטנותו יצא לו שם של עילוי; פעם התבטא בהקשר לפירוש רש"י מסוים: "רש"י זה ידעתיו בגיל ארבע"; בזקנתו עוד לימד לעיתים חידושים שחידש והוא בן שבע שנים בלבד.