במרץ 2018, כשביקר שר החוץ של רוסיה סרגיי לברוב במפוטו, הוא הודיע כי רוסיה תגביר את שיתוף הפעולה עם מוזמביק נגד הטרור.
ייצוג דיפלומטי.
מוזמביק מחזיקה שגרירות בבירת רוסיה, מוסקבה.
רוסיה מחזיקה שגרירות בבירת מוזמביק, מפוטו.
יחסי הוותיקן–סרי לנקה
יחסי הוותיקן–סרי לנקה הם היחסים הדיפלומטיים שבין מדינת קריית הוותיקן לבין הרפובליקה הדמוקרטית הסוציאליסטית של סרי לנקה.
היסטוריה.
היחסים הרשמיים בין המדינות החלו בשנת 1976.
שלושה אפיפיורים ביקרו בסרי לנקה: פאולוס השישי בדצמבר 1970, יוחנן פאולוס השני בינואר 1995 ופרנציסקוס בינואר 2015, שנפגש עם נשיא סרי לנקה מייטריפלה סיריסנה.
נשיא סרי לנקה מהינדה ראג'פקסה ביקר בוותיקן ביוני 2012, ונפגש עם האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר.
ייצוג דיפלומטי.
לוותיקן יש נציגות דיפלומטית בקולומבו.
החל מדצמבר 2011 הנציגה הקבועה של סרי לנקה באו"ם בז'נבה משמשת גם כשגרירה בוותיקן.
מוריס מרינה
מוריס מרינה (באנגלית: Morris Marina) היא מכונית משפחתית אשר יוצרה במספר גרסאות, מתוצרת יצרנית הרכב הבריטית Morris Motors Limited חברת בת של הקוֹנְגְּלוֹמֵרָט הבריטי British Leyland אשר יוצרה בין השנים 1971–1980 בבריטניה, אוסטרליה, ניו זילנד, דרום אפריקה, מלטה ומלזיה.
לואיג'י פגיולי
לואיג'י פגיולי (באיטלקית: Luigi Fagioli, 9 ביוני 1898 - 20 ביוני 1952) היה נהג מרוצים איטלקי שזכה לכינוי "השודד מאברוצי". הוא הנהג המבוגר מיותר שניצח מרוץ באליפות הפורמולה 1 והוא גם המנצח היחיד שנולד לפני תחילת המאה העשרים.
קריירת מרוצים.
פגיולי נולד בעיירה אוזימו שבחבל אנקונה, איטליה. בגיל צעיר החל להתחרות במרוצי טיפוס גבעה ומכוניות ספורט. בשנת 1926 החל להתחרות במרוצי גרנד פרי ובשנת 1930 צורף לקבוצת מזארטי. ההצלחה שלו הייתה מהירה ובאותה השנה ניצח את מרוץ הקופה צ'יאנו והמרוץ במסלול אבלינו. באפריל של 1931 התחרה ראש בראש מול לואי שירון בגרנד פרי מונקו. שירון ניצח לבסוף את המרוץ, אך פגיולי הציג את יכולות הנהיגה הגבוהות שלו וזכה לשבחים רבים על המאבק שניהל. בקרב נוסף ביניהם שהתקיים במונצה בהמשך השנה ניצח פגיולי את שירון ואת אקילה ורצי וטאציו נובולארי האיטלקים. בשנת 1932 ניצח את הגרנד פרי של רומא. לקראת עונת 1933 הוחתם על ידי אלפא רומיאו בסקדוריה פרארי. הוא התחרה באלפא רומיאו P3 וניצח את הקופה אצ'רבו, גרנד פרי קומנז' וגרנד פרי איטליה.
בשנת 1934 הוחתם על ידי קבוצת בנץ כחלק מקבוצת "חיצי הכסף" ("Silver Arrows"). הוא זכה להצלחה רבה על המסלול, אך היחסים בינו ובין מנהל הקבוצה והנהגים האחרים היו קשים. במהלך המרוץ הראשון בקבוצה נטש פגיולי את המכונית לאחר שקיבל הוראה מאלפרד נויבאואר, מנהל הקבוצה, להישאר במקום השני ולאפשר למנפרד וון בראוכיטש לנצח את המרוץ. יחד עם רודולף קרצ'יולה הוא ניצח בפעם השנייה ברציפות את הקופה אצ'רבו ואת הגרנד פרי האיטלקי והוסיף ניצחון בגרנד פרי ספרד. בשנתו השנייה בקבוצה ניצח את גרנד פרי מונקו ואת גרנד פרי פניה ריין, אך היחסים עם החברים לקבוצה המשיכו להדרדר. במהלך העונה ניסה לעקוף מספר פעמים את קרצ'יולה, למרות שקיבל הוראות קבוצתיות שלא לעשות כן. בסיום עונת 1936 עזב את מרצדס וחתם בקבוצת אוטו יוניון, שהייתה היריבה הגדולה של מרצדס. במהלך גרנד פרי טריפולי התפתח עימות פיזי בו תקף את קרצ'יולה, חברו לקבוצה לשעבר.
בעיות בריאותיות, כולל שיגרון, החלו להקשות על פגיולי להתחרות. בקופה אצ'רבו נלאף להיעזר במקל הליכה והוא נאלץ לפרוש מהתחרות. שיפור ניכר במצבו איפשר לו לחזור לתחרויות לאחר תום מלחמת העולם השנייה. בגיל 52 הצטרף פגיולי לקבוצת אלפא רומיאו לקראת עונת הבכורה של אליפות הפורמולה 1. בחמישה מתוך שישה מרוצים סיים על הפודיום. את העונה סיים במקום השלישי בדירוג הנהגים. בעונת 1951 השתתף רק במרוץ אחד - גרנד פרי צרפת, בו חלק את הניצחון יחד עם חואן מנואל פנג'יו. הניצחון בגיל 53 ו-22 ימים הפך אותו למנצח המבוגר ביותר בתולדות האליפות.
בשנת 1952 התחרה עבור קבוצת לנצ'יה במרוצי מכוניות ספורט. במרוץ המילה מילייה סיים במקום השלישי כשהוא מקדים את יריבו הוותיק קרצ'יולה. זמן קצר לאחר מכן לקח חלק בגרנד פרי מונקו, שכלל באותה השנה גם מכוניות ספורט. הוא נפגע בתאונה, שהייתה נראית כתאונה קלה, אך הפציעות הפנימיות היו חמורות. שלושה שבועות לאחר מכן נפטר בבית החולים.
תהילים קל&quot;ט
תהילים קל"ט הוא המזמור ה-139 בספר תהילים. (על פי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים זהו המזמור ה-138 במספר). עיקר עניינו של המזמור הוא התבוננות בתלות של האדם באל. לכאורה, האדם מדבר לפני אלוהים ומביע לפניו את מחשבותיו ואף פועל באופן עצמאי ולעיתים מנוגד לדרכו של האל, אולם בסופו של דבר, כך לפי משורר המזמור - כל מעשיו של האדם, מחשבותיו ודיבוריו הם גלויים לאל ונתונים בידיו.
סוגת המזמור.
יש הרואים במזמור קל"ט המנון, אחרים רואים בו מזמור הודיה ומנגד יש הסוברים כי המזמור הוא מזמור תחינה או תפילתו של החוטא, תפילת יחיד. יש מבין חוקרי המקרא אשר רואים בפרק, מזמור דידקטי בשל הרצון של המשורר להדריך את הקוראים כיצד יש עליהם להתפלל.
מבנה המזמור.
המזמור בנוי מאינקלוזיו. בעל המזמור עושה שימוש בשורש י-ד-ע בשני הפסוקים הראשונים והחותמים של המזמור. בכותרת ובפסוק החותם את המזמור מופיע השורש ח-ק-ר. גם השורש ד-ר-כ מופיע בפתיחתו ובסיומו של המזמור. המזמור מתייחד בפירושו הד-משמעי. בעל המזמור משבח את האל על כך שיצר אותו אך מנגד טוען המשורר כי כובד ידו של האל לא מאפשרת לו לברוח. לפי תוכן המזמור והמשמעויות העולות ממנו ייתכן כי כותב המזמור הוא נביא או אחד, שהנבואה הוטלה עליו ואין הוא יכול להימלט ממנה כדוגמת יונה, ירמיהו ויחזקאל, שניסו להימלט מהנבואה שהוטלה עליהם אך ללא הועיל.
יש המחלקים את המזמור לשישה חלקים:
המזמור בתרבות.
מזמור קל"ט היווה השראה למשוררים רבים ביניהם אברהם אבן עזרא ממשוררי ימי הביניים. שירו "אלהי חקרתני ותדע מזימתי" נכתב בהשראת המזמור כאשר המשורר נצמד לפרשנותו של ראב"ע.
מילות המזמור הולחנו על ידי משה פלד.
לואיג'י פאגיולי
כריסטיאן לובוטין
תשבו כעין תדורו
תשבו כעין תדורו הוא כלל הלכתי לפיו מצוות הישיבה בסוכה צריכה להתקיים באופן מקביל לנוהג המקובל בעת מגורי האדם בביתו הקבוע. משמעות הכלל נוגעת לדרך קיום מצוות אכילה בסוכה, שינה בסוכה ומעשים שונים אחרים שבשגרה, שדרך קיומם בסוכה נגזרת מכלל זה.
מקור הדין.
מקור דין 'תשבו כעין תדורו' הוא לימוד מהפסוק: , אותו דרשו חכמים: , כלומר כפי שאדם רגיל לדור בביתו, כך ישב בסוכתו.
השלכות מעשיות של הכלל.
על פי הכלל 'תשבו כעין תדורו' נעשית בהלכה הבחנה בין ארבעה סוגי פעולות:
א. דברים שרגילים תמיד לעשות בבית, ואותם חובה לעשות בסוכה.
ב. דברים שבדרך כלל עושים בבית אך לעיתים עושים מחוץ לבית, ואותם ראוי לעשות בסוכה אך אין בזה חובה.
ג. דברים שבדרך כלל עושים מחוץ לבית, ואותם מותר לעשות מחוץ לסוכה.
ד. דברים מאוסים או בזויים כהתפנות או שטיפת כלים משאריות האוכל, שאותם אין לעשות בסוכה כלל.
אכילת קבע וארעי.
בתלמוד הבבלי במסכת סוכה מבואר שכדרך שאדם אוכל סעודת קבע בביתו, כך יש לאכול את סעודות הקבע בחג הסוכות - בסוכה. אך אכילה ארעית שאדם אוכל לעיתים מחוץ לביתו, רשאי לאכול גם בחג הסוכות מחוץ לסוכה.
ישנה מחלוקת אמוראים מהי סעודת קבע ומהי סעודת ארעי. להלכה נפסק שסעודת ארעי היא אכילת דבר מאפה כשיעור של עד כביצה.
שינת קבע וארעי.
דין נוסף המבואר במסכת סוכה הוא דין השינה. היות שבשאר ימות השנה אדם אינו רגיל לישון מחוץ לביתו ברשות הרבים, כך אין לישון מחוץ לסוכה. אמנם כיוון ש'אין קבע לשינה', וגם שינה מועטה לעיתים מרווה את האדם ומפיגה את העייפות, גם שינת ארעי אסורה מחוץ לסוכה.
תפילה ושיעורי תורה.
תפילה במניין דרכה להיעשות בכל השונה בבית הכנסת, ולכן גם בחג הסוכות מתפללים בבית הכנסת ולא בסוכה. וכן שיעורי תורה הנלמדים בבית הכנסת ובבית המדרש, מותר לקיימם בבית הכנסת או בבית המדרש כפי הרגילות בכל השנה.
מעשים בזויים בסוכה.
על פי ההלכה, היחס לסוכה צריך להיות כאל החדר המכובד שבביתו של אדם. לכן תשמישים בזויים אין לעשות בסוכה, כגון להתפנות או אף לשטוף כלים. אמנם תשמיש המיטה מותר בסוכה, אם ניתן לעשותו באופן מוצנע.
כמו כן, מבואר בתלמוד שכלי אוכל שסיימו להשתמש בהם בסעודה, יש לפנותם בהקדם מן הסוכה, כיוון שהישארותם בה עם שאריות האוכל שבהם נחשבת לגנאי. אך כלי שתייה מותר להשאיר בסוכה כיוון שאינם מאוסים.
דינים נוספים הנלמדים מכלל זה.
שהייה בסוכה ושימוש בכלים ומצעים נאים.
בברייתא במסכת סוכה מובא שעיקר ישיבתו של האדם במשך שבעת ימי חג הסוכות צריכה להיות בסוכה, ועל כן עליו להכניס אליה את כליו היפים:
קביעת שתי סעודות קבע בסוכה מדי יום.
במשנה במסכת סוכה מובאת מחלוקת בין התנא רבי אליעזר לחכמים. לדעת רבי אליעזר, חובה לאכול שתי סעודות בסוכה בכל יום מימי חג הסוכות, ובסך הכל חובה לאכול ארבע עשרה סעודות בסוכה. חכמים חולקים על רבי אליעזר וסוברים שאין חובה כזו, ומלבד החובה הכללית לאכול סעודה ביום טוב, אין חובה לקבוע סעודה בסוכה, ומי שרוצה להסתפק באכילת פירות וירקות מחוץ לסוכה, רשאי.