כנסיית המנזר שוכנת מעל מוצאו של מעיין עין אל ח'ביס, ומעליה כיפה ופעמון. פרוזדור מוביל אל הכנסייה ומימין לכניסה אליו ציור בו נראית דמותו של יוחנן המטביל. הפרוזדור מוביל אל חדר מעבר, ובו ספסל עץ מעוטר וחלונות צבועים. הכנסייה עצמה קטנה למדי והיא שוכנת בחדר מוארך שתקרתו עשויה מקמרון צולב. היא נשלטת בגווני חום, צהוב וקרם, ומוארת באור יום על ידי שורה של חלונות קטנים הצופים אל נחל שורק.
על קירותיה תלויים ארבעה-עשר צלבים המעוטרים בכתרי קוצים, והם מסומנים עם כיוון השעון בספרות רומיות, ומסמלים את הפסיון של ישו ואת ארבע-עשרה תחנות הייסורים. המזבח בצידו המזרחי של האולם עשוי עץ ומעוטר בצלב ירושלים. מאחוריו ציור של ישו האוחז בידו השמאלית בספר ובו כיתוב בעברית לאמור:
על הקיר הדרומי (מימין למזבח), ציור של יוחנן המטביל כשהוא אוחז בידו הימנית בקלף, ועליו רשומים בעברית פסוקים 29 סיפא ו-34 מפרק א' בבשורה על-פי יוחנן:
עין אל חביס ומערת המחבוא.
בסמוך למנזר, בגובה 550 מטר מעל פני הים, נובע מעיין עין אל חביס. המים בוקעים מתוך סלעים בתצורת שורק ומגיחים מנקבה קצרה מתחת לכנסייה. הם זורמים אל בריכת נוי מתומנת, ששמונה צלעותיה מסמלות בפטיסטריום. הבריכה שבמרכזה מזרקה קטנה, צופה אל נחל שורק ואל הסטף, היא מוקפת בצמחים ושוחים בה דגי נוי. מהבריכה מוזרמים המים אל בריכה אגירה וממנה אל חלקות הירק המעובדות על ידי הנזירים.
מעל הבריכה חצובה בסלע מערה קטנה שבה על פי אחת המסורות הסתירה אלישבע את יוחנן מפני חייליו של הורדוס. על פי הברית החדשה, שמע המלך הורדוס מאסטרולוגים כי ייוולד ביהודה מושיע ליהודים. בעקבות כך ציווה המלך להמית את כל הבנים הרכים, דבר שהביא את אלישבע ההרה לנוס אל ההרים ולהסתתר. גם לאחר שילדה את יוחנן המשיכה אלישבע להתחבא בהרים, עד שיום אחד גילו אותה החיילים וביקשו להמית את בנה. היא ברחה מפניהם, וכשהגיעה למבוי סתום צעקה אל הסלע: "הו הר! קבל את האם והילד!". אז פתח ההר את פיו והסתיר אותה ואת יוחנן בתוכו. במערה מזבח שמעליו ציור של אלישבע ויוחנן המטביל. על המזבח עצמו נראה שה האלוהים המייצג את הצלוב. במערה מספר שטיחים ושרפרפים, ומחוצה לה פסל קטן המתאר את הטבלת ישו ותבליט מתכת ובו נראה סמל המסדר הפרנסיסקני.
ייצור תמד במקום.
הנזירים עוסקים, בין היתר, בהכנת תמד, משקה אלכוהולי מסורתי, המכיל 400 גרם דבש ו-12 אחוז אלכוהול בכל ליטר של משקה. המשקה תוסס בחבית עץ במשך שנה. את הדבש רודים בכוורות של המנזר ומי המעיין משמשים גם הם בתהליך הייצור.
אזכורים בספרות.
המשוררת סבינה מסג מספרת בשיר על המנזר:
פגוש את העיתונות
פגוש את העיתונות (באנגלית: Meet the Press) היא תוכנית חדשות וראיונות המופקת על ידי רשת הטלוויזיה האמריקאית NBC. התוכנית החלה את שידוריה ב-1945 כתוכנית רדיו בהפקת מרתה ראונטרי ולורנס ספיבאק ונקראה "אמריקן מרקורי מציגים: פגוש את העיתונות" (באנגלית: American Mercury Presents: Meet the Press). לאחר כשנתיים עשתה התוכנית הסבה למדיום הטלוויזיה, ושודרה לראשונה ב-6 בנובמבר 1947, מה שהופך אותה לתוכנית הטלוויזיה האמריקאית הוותיקה ביותר שעדיין משודרת.
בכל תוכנית מתארח אורח שעוסק בנושא שעל סדר היום הציבורי, לרוב מתחום הפוליטיקה, הכלכלה, או מדיניות חוץ, אך לעיתים גם מתחומי הבידור והדת. התוכנית משודרת בכל יום ראשון בבוקר. המנחה הראשונה של 'פגוש את העיתונות' הייתה מרתה ראונטרי. השינוי הגדול ביותר שעברה התוכנית נעשה בעידן טים ראסרט, שהגיש אותה לפרק הזמן הארוך בתולדותיה - 17 שנים. תחת הגשתו, הוארכה התוכנית לשעה במקום 30 דקות, והפורמט השתנה גם הוא - מתוכנית המורכבת מפאנל של מראיינים, היא הפכה לתוכנית עם מראיין אחד קבוע, והדיונים הקבוצתיים הפכו לראיונות אישיים ונוקבים.
הנשיא הראשון שהופיע בתוכנית היה ג'ון פיצג'רלד קנדי, ומאז הופיע בה כל אחד מנשיאי ארצות הברית. הנתון תקף גם לגבי סגני הנשיא, שהתארחו כולם בתוכנית מאז עשה זאת אלבן בארקלי ב-1952. התוכנית ידועה גם בראיונותיה עם מדינאים זרים מפורסמים, כפידל קסטרו, מיכאיל גורבצ'וב וטוני בלייר. גם ארבעה ראשי ממשלה ישראלים הופיעו בה: דוד בן-גוריון, גולדה מאיר, יצחק רבין, ובנימין נתניהו. האורח הראשון שהופיע בתוכנית היה ג'יימס פארלי, שהיה מנהל שירות הדואר של ארצות הברית, ואילו האורחת הראשונה, המרגלת אליזבת' בנטלי, הופיעה רק כעבור שנה ב-12 בספטמבר 1948.
דרגת ייצוג
פרוטוקול ALOHA
פרוטוקול ALOHA הוא פרוטוקול תקשורת מחשבים שפותח על ידי נורמן אברמסון בשנת 1970 באוניברסיטת הוואי. פרוטוקול זה מציע דרך ייחודית בפשטותה לאפשר למספר משתמשים במקביל להשתמש בערוץ תקשורת משותף. עקרונותיו של ALOHA מהווים בסיס לפרוטוקול ה-Ethernet הנמצא בשימוש רחב כיום. הפרוטוקול נמצא גם בשימוש ברשתות תקשורת סלולרית.
רקע היסטורי.
בשנת 1970, ביחד עם עמיתיו באוניברסיטת הוואי, נורמן אברמסון הגה שיטה חדשה לפתור את בעיית הערוץ המשותף. פרוטוקול ALOHA שימש בבניית רשת מחשבים אלחוטית, מבוססת חבילות הראשונה בעולם. שיטת ALOHA סימנה התפתחות משמעותית בהנדסת תקשורת אלחוטית ובהנדסת רשתות תקשורת. בעקבות עבודה זו, אברמסון קיבל בשנת 2007 את מדליית אלכסנדר גראם בל מארגון IEEE (המכון למהנדסי חשמל ואלקטרוניקה) "על תרומתו בפיתוח רשתות מחשבים מודרניות"
הפרוטוקול.
פרוטוקול ALOHA הוא פרוטוקול תקשורת עבור שכבה שנייה (שכבת הקו) במודל שבע השכבות לתקשורת (מודל OSI). הפרוטוקול מתאר דרך להעביר מידע בצורת מסגרות על ערוץ תקשורת משותף למספר לקוחות. פרוטוקול אשר מאפשר למספר לקוחות לגשת לערוץ תקשורת משותף מכונה פרוטוקול גישה מרובה (Multiple Access protocol).
הרעיון הכללי מאחורי ALOHA הוא פשוט: כל משתמש יכול לשדר על הערוץ מתי שהוא חפץ. במידה ויש התנגשות, המסגרות ששודרו נהרסו ויש לשדרם שנית במועד מאוחר יותר. מועד השידור החוזר נקבע בצורה אקראית כדי למנוע התנגשויות חוזרות.
התנגשויות ניתנות לגילוי לאחר השידור, מאחר שכל התחנות מאזינות אחת לשנייה.
בנוסף, מניחים שהערוץ נטול רעשים, כלומר נפילת חבילה מתרחשת רק בעקבות התנגשות עם חבילה אחרת.
ניתוח ביצועים.
בכל פעם שלשתי מסגרות יש חפיפה בזמן השידור על הערוץ, תהיה התנגשות. למעשה, בהינתן שתי הודעות שמשודרות, מספיק שרק הביט האחרון של ההודעה הראשונה יתנגש עם הביט הראשון של ההודעה השנייה כדי ליצור התנגשות. עובדה זו יכולה לגרום לכמות גדולה מאוד של התנגשויות החל מעומס מסוים בכמות השליחות מלקוחות. השאלה הנשאלת אם כך היא: מה היא הנצילות שהפרוטוקול יכול לספק?
נצילות הערוץ מוגדרת כיחס בין כמות המידע שהועברה (או גודל כל המסגרות שעברו בהצלחה, בביטים) לבין קצב השידור (או כמות הביטים הכוללת שעברה בערוץ). בוצע ניתוח של נצילות הערוץ עבור מופע הודעות חדשות פואסוני בקצב λ הודעות לשנייה, הגורר קצב הופעת הודעות בערוץ (כולל שליחות חוזרות) g, עבור אורך הודעה ממוצע T שניות ועבור הסתברות הצלחת שליחת הודעה formula_1. ניתוח זה מעלה נצילות: formula_2 מה שגורר נצילות מקסימלית של 18%.
זוהי נצילות מקסימלית נמוכה למדי, ברור שעבור ערוץ עמוס יחסית הפרוטוקול נידון לחוסר יציבות, מספר רב של שידורים חוזרים ותעבורה נמוכה. חרף כך, נצילות עשויה להספיק ואכן מספיקה, לאפליקציות רבות.
ALOHA מחורץ.
בעקבות פרוטוקול ALOHA המקורי, עוצבו במשך השנים פרוטוקולים מבוססי ALOHA נוספים (Slotted ALOHA, CSMA ועוד) לכן ניתן לומר שכיום ALOHA למעשה מייצג משפחה של פרוטוקולים. בשנת 1972, הוצעה שיטה להכפיל את נצילות פרוטוקול ALOHA המקורי [Roberts,1972]. ALOHA מחורץ הוא פרוטוקול אשר מבוסס על הפרוטוקול שראינו, בהבדל אחד.
במטרה להגדיל את נצילות הערוץ ולחסוך שידורים חוזרים, מוסיפים ל-ALOHA מנגנון סנכרון. סנכרון זה פירושו שצרכן יכול לשדר הודעה רק בזמנים מסוימים, במרחקים קבועים ושווים (רק בחריצים). עקב סנכרון זה נמנעות התנגשויות רבות ותפוקת הערוץ עולה משמעותית ממה שראינו ב-ALOHA הקלאסי, כי עכשיו הודעה שמגיעה לשידור תחכה עד להגעה לחריץ הבא ולא תתנגש בהודעות המשודרות בחריץ הנוכחי.
הפעם: formula_3, מה שגורר נצילות מקסימלית של 37%.
יש לציין שמנגנון הסנכרון איננו טריוויאלי ועשוי להוות מכשול אמיתי בהשגת התוצאות הללו במימוש הפרוטוקול על גבי מרחקים ארוכים.
גארי שנדלינג
גארי עמנואל שנדלינג (באנגלית: Garry Emmanuel Shandling; 29 בנובמבר 1949 – 24 במרץ 2016) היה קומיקאי יהודי-אמריקאי.
ביוגרפיה.
שנדלינג נולד בשיקגו, אילינוי שבארצות הברית, למשפחה יהודית. גדל בטוסון, אריזונה. כשהיה בן 11 נפטר אחיו הבוגר מסיסטיק פיברוזיס. שנדלינג למד הנדסת אלקטרוניקה באוניברסיטת אריזונה, אך כעבור זמן מה עבר ללימודי שיווק.
ב-1973 עבר ללוס אנג'לס, עבד זמן מה במשרד פרסום, ומכר לרשת NBC תסריט שכתב לפרק בקומדיית המצבים "סנפורד ובנו". המשיך לכתוב תסריטים לקומדיות, בין השאר כתב לסדרות "שלושה בדירה אחת" ו"קוטר חוזר הביתה".
בשנת 1976 היה מעורב בתאונת דרכים בבוורלי הילס ונפצע קשה.
קריירה.
סטאנד-אפ.
בשנת 1978 החל להופיע עם מערכוני סטנד-אפ במועדון הקומדי סטור בלוס אנג'לס. בשנת 1981, צייד כישרונות מתוכנית הלילה של ג'וני קרסון צפה בשנדלינג והזמין אותו להופיע בתוכנית כקומיקאי אורח. שנדלינג החל לשמש כמנחה מחליף לקרסון באופן קבוע עד שנת 1985.
משחק.