הימין החדש, הבית היהודי והאיחוד הלאומי ומפלגת אח"י התאחדו לרשימה משותפת "ימינה".
בראש הימין החדש עומדים במשותף נפתלי בנט ואיילת שקד. המפלגה, שכשלה בריצה עצמאית בבחירות אפריל 2019, התמודדה במשותף עם הבית היהודי והאיחוד הלאומי-תקומה בבחירות בספטמבר בבלוק טכני בשם ימינה שזכתה ב־7 מושבים, 3 מהם מטעם הימין החדש. הבלוק הטכני פורק זמן קצר לאחר הבחירות והימין החדש התפצלה בהסכמה לסיעה עצמאית בכנסת ה-22.
ב-12 בדצמבר 2019 הודיע נפתלי בנט שמפלגת הימין החדש רצה לכנסת באופן עצמאי בראשותו של בנט ואחריו שקד.
ב-14 בינואר 2020 הודיעו הימין החדש והאיחוד הלאומי – תקומה בראשות בצלאל סמוטריץ' על ריצה משותפת.
ב-15 בינואר 2020, כשעה לפני תום הזמן להגשת הרשימות לוועדת הבחירות, הודיעה מפלגת הבית היהודי על הצטרפותה לרשימת ימינה, תוך ביטול הסכם מוקדם על ריצה משותפת יחד עם מפלגת עוצמה יהודית. אל האיחוד הצטרפה שרה ב"ק כמועמדת מטעם הבית היהודי אך רשמית התמודדה מטעם מפלגת אח"י כדי לעקוף את חוקת המפלגה שלא איפשרה שריון שלה. בתוך כך, עידית סילמן עברה מהבית היהודי לימין החדש. מוטי יוגב, שהוצב במקום ה-11 למרות היותו מספר 2 ברשימת הבית היהודי, הודיע על התפטרותו תוך שהוא תוקף את יו"ר המפלגה רפי פרץ, אך לאחר מכן חזר בו.
מערכת הבחירות.
מערכת הבחירות שהתקיימה לאחר שתי מערכות שהסתיימו מבלי שהוקמה ממשלה, התאפיינה בקיפאון בתמונת המצב הפוליטית, כאשר הסקרים שנערכו לאורך כל תקופת הבחירות הצביעו על מפת גושים דומה לזו של הסבבים הקודמים, ללא הכרעה של אחד מהצדדים. כתוצאה מכך הקמפיינים של המפלגות השונות התמקדו בניסיון להעלות את שיעור ההצבעה בקרב תומכיהן הפוטנציאליים. מערכת הבחירות נתפסה אצל רבים כ'משעממת' ו'מלוכלכת' ולוותה בהשמצות והכפשות הדדיות.
במהלך תקופת הבחירות התרחשו מספר אירועים אשר השפיעו על השיח הפוליטי:
ברקע ההליכה החוזרת לקלפיות עמדה החלטת היועץ המשפטי לממשלה להגיש כתב אישום נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו באשמת שוחד, מרמה והפרת אמונים. נתניהו ביקש מהכנסת חסינות מפני העמדתו לדין, ובעקבות כך פעלו מפלגות האופוזיציה לכונן את ועדת הכנסת, כדי לדון בבקשת החסינות. במקביל נודע כי לא התגבש רוב להצעה לאחר שליברמן הודיע כי לא יתמוך במתן החסינות. ב-28 בינואר 2020, יום כינוס המליאה לצורך אישור הקמת הוועדה, משך נתניהו את בקשת החסינות בנימוק שלא ניתן לו לקיים הליך הוגן, וכדי שלא לפגוע בקידום עסקת המאה. בעקבות משיכת הבקשה הוגש עוד באותו יום בעת ששהה בביקור אצל הנשיא האמריקאי כתב אישום נגד נתניהו. בני גנץ הודיע שבאם ינצח בבחירות ישנה את הליך בקשת החסינות כך שוועדה ציבורית מקצועית היא שתדון בנושא הסרת החסינות, ולא חברי הכנסת. בהמשך הקמפיין המשיכו בכחול לבן לתקוף את מועמדותו בטענה שלא ראוי ולא אפשרי שראש ממשלה יכהן תוך כדי קיום משפטו, והעלו חשש כי אם יבחר, יפעל לעצור את ההליכים המשפטיים נגדו. נתניהו הכחיש טענות אלו מכל וכל.
"עסקת המאה" של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, שהצגתה עוכבה בשל מערכות הבחירות הקודמות, הוצגה ב-28 בינואר 2020, על ידי הנשיא טראמפ בנוכחות בנימין נתניהו. באישור ראש הממשלה נתניהו, הוזמן גם בני גנץ להצגת התכנית, ושניהם נפגשו עם טראמפ בנפרד. שני המועמדים הודיעו כי יקבלו את התוכנית ויפעלו לקידומה לאחר הבחירות. נתניהו הודיע שיספח את יהודה ושומרון מיד לאחר הכרזת טראמפ עוד לפני הבחירות, אך נאלץ לחזור בו בעקבות התנגדות הממשל האמריקאי. הוקמה 'ועדת גבולות' המורכבת מנציגים אמריקאים וישראלים כדי לשרטט את הגבולות המדויקים של השטחים שאותם תוכל ישראל לספח בתמיכה אמריקאית. נתניהו הודיע כי בסיום עבודת הוועדה יספח את גושי ההתיישבות ביהודה ושומרון, בעוד גנץ הבהיר כי יפעל בנושא זה בתיאום עם הקהילה הבינלאומית ובהסכמת מדינות האזור, ובראשן ירדן.
הטיפול בפרשת נעמה יששכר התקדם בסמיכות לפורום השואה שהתקיים בירושלים בהשתתפות נשיא רוסיה ולדימיר פוטין. במהלך הביקור נפגש פוטין עם ראש הממשלה נתניהו בנוכחות יפה יששכר, וב-29 בינואר חתם נשיא רוסיה על בקשת החנינה ונעמה שבה לישראל במטוסו של ראש הממשלה לאחר ביקורו במוסקבה.
ב-26 בינואר דווח כי התקיימה פגישה בין נציגי המפלגות לנציגי חברת פייסבוק בישראל, בשל השינויים בתהליכי פרסום מודעות. נציגי החברה הצהירו שלא יפעילו תהליכי בדיקת עובדות על פרסומים ולא ינקטו צעדים כנגד הפצת שקרים ודיסאינפורמציה.
בפברואר 2020 התגלתה פרצת אבטחת מידע באפליקציית "אלקטור", שבה עשתה מפלגת הליכוד שימוש לאחסון רשימת הבוחרים. כתוצאה מהפרצה דלפו פרטי כל האזרחים המופיעים בספר הבוחרים. מספר ימים לאחר מכן נחשפה פרצה נוספת, המאפשרות גישה למאגר מלא והמעודכן של כל הבוחרים בישראל, עם כתובתם המלאה ומספר תעודת זהות, וכן מידע שפעילי הליכוד הזינו על מקורביהם. העיסוק התקשורתי בנושא דעך יחסית מהר, לפי אתר העין השביעית, ולא עורר תגובה ציבורית משמעותית. ראש המוסד לשעבר, תמיר פרדו, הזהיר כי אפליקציית אלקטור מסוכנת, וטען כי יש להפסיק להשתמש בה ולהכניס אליה פרטים של אנשים אחרים. בסוף פברואר פורסם שספר הבוחרים דלף שוב בעקבות פריצה לאתר הליכוד. כעבור שנה, הרשות להגנת הפרטיות קבעה כי אלקטור, הליכוד וישראל ביתנו הפרו את חוק הגנת הפרטיות והתקנות מכוחו.
ועדת הבחירות נקטה באמצעים נוספים כדי למנוע זיופים בבחירות, בהם: מכסה נוסף לתיבת הקלפי ותיבה למעטפות שיהיה ניתן לנעול עם אזיקון מיוחד. נוסף על כלים אלו, גם במערך הפיקוח נעשו שינויים: סיירת המפקחים הוגדלה ל-5,000 אנשים. בשעות הערב הם הוצבו בקלפיות וצילמו את מהלך הספירה. במהלך היום, אם נתקלו במצב שבו הם סבורים שיש חשד סביר לעבירה על טוהר הבחירות, הם היו רשאים לצלם ללא קבלת אישור מראש. נוסף על כך, לתיעוד ההצבעות והספירה נעשה שימוש במערכת חכמה שתוכל לאתר חריגות בהצבעה.
התפרצות נגיף הקורונה בסמיכות למועד הבחירות, העלתה חשש שההתפרצות תגרום לשיבושים בהליך הבחירות, כתוצאה מהימנעותם של אזרחים מלבוא לקלפיות מחשש שידבקו בנגיף, ובשל החשש שגורמים שונים עשויים להפיץ ביום הבחירות פייק ניוז בדבר הימצאות נשאים של הנגיף בקרבת קלפיות מסוימות, בכוונה לגרום למיעוט מצביעים באותם אזורים. לאחר שהתגלו מספר מקרים של המחלה בישראל, ובעקבות הוראת מערכת הבריאות לאלו שהיו בסביבת החולים לשהות בבידוד, החליטה ועדת הבחירות להציב קלפיות מיוחדות עבור 5,630 האזרחים שהיו בבידוד ביום הבחירות, ולהקים צוות שיפקח על הפצת שמועות בניסיון להניא בוחרים מלממש את זכותם. ועדת הבחירות פנתה אל משרד הבריאות לקבלת הוראות בספירת הקולות של האזרחים הנמצאים בבידוד, וסופרי הקולות היו ממוגנים.
מפלגת הליכוד יצאה בקמפיין נרחב האומר כי בני גנץ לא יוכל להקים ממשלה ללא הרשימה המשותפת, על פי הסקרים שהראו כי המפלגות שראשיהן חתמו על הסכם תמיכה בנתניהו מתקרבים יחד ל-60 מנדטים. גנץ הכחיש כי בכוונתו לסמוך על הרשימה המשותפת. למעשה, אפשרות ההסתמכות על הרשימה המשותפת עלתה כבר אחרי הבחירות לכנסת העשרים ושתיים כשנטען שגנץ ניסה להרכיב ממשלה בהימנעות נציגי הרשימה ובתמיכת ישראל ביתנו.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת, הראשונות בשלוש מערכות הבחירות, הציע גנץ עימות טלוויזיוני בינו ובין נתניהו, אך נתניהו לא נענה לכך. במערכת הבחירות הנוכחית הציע נתניהו עימות טלוויזיוני בינו ובין גנץ, אך גנץ דחה להצעה זו.
ב-20 בפברואר 2020 הודיע ממלא מקום פרקליט המדינה דן אלדד כי תיפתח חקירה פלילית בפרשת המימד החמישי, בחשד שחברת המימד החמישי הונתה את המשטרה. אף שיו"ר החברה, בני גנץ, אינו חשוד, הליכוד הציב במהלך הקמפיין שורה של שאלות על התנהלותו בפרשה.
ב-28 בפברואר 2020 הצהיר יו"ר מפלגת העבודה עמיר פרץ כי סיכם עם בני גנץ על הקמת ממשלת מיעוט בתמיכה חיצונית של ישראל ביתנו והרשימה המשותפת. לאחר מכן טענה מפלגת ישראל ביתנו, כי דברי עמיר פרץ נאמרו בעקבות דיל של עמיר פרץ עם בנימין נתניהו.
בשל תחילת מגפת הקורונה בישראל, ביום הבחירות הוצבו אוהלי הצבעה מיוחדים לחולים ומבודדים שהופעלו על ידי צוותי מד"א.
תוצאות.
נתונים עיקריים:
פטרה הולטגרן
פטרה הולטגרן (בשוודית: Petra Hultgren; נולדה ב-21 באפריל 1972) היא שחקנית שוודית.
ראשית חייה.
הולטגרן נולדה בורמדה שבמחוז סטוקהולם, ולה שני אחים ואחות.
היא נבחרה למיס שוודיה 1995. בתחרות מיס תבל 1995 ייצגה את שוודיה וזכתה בפרס של מיס פוטוגניק.
משחק.
מ-1997 ועד 1999 שיחקה ב-"Vita lögner", אופרת הסבון של ערוץ TV3 העוסקת בחייהם של צוות בית חולים.
ב-2005 סיימה את לימודי המשחק שלה בסטוקהולם, בשנה זו הופיעה בסרט "Wallander – Afrikanen" העעוק בתעלומת רצח.
ב-2006 שיחקה תפקיד קטן בסרט "Att göra en pudel", קומדייה על ספרית כלבים.
ב-2008 שיחקה תפקיד קבוע ב-"Andra Avenyn", אופרת סבון של SVT אודות מספר משפחות החיות בגוטנבורג.
בשנה זו שיחקה גם בסרט המתח "Guldkalven".
ב-2011 שיחקה בסדרה המשטרה הגרמנית "Tatort".
היא שיחקה בתיאטרון בסטוקהולם ובאופסלה.
חיים אישיים.
היא נשואה ואם לשני בנים, מתגוררת בהמבורג.
אנטלוגנאתוס פרימורדיאליס
עידו לב
עידו לב (נולד ב-18 באוקטובר 1982).
ביוגרפיה.
לב הוא בנם של לאה גלובוס ורני לב, אביו החורג הוא יורם גלובוס, אחותו הגדולה היא השחקנית לירון לב ובנוסף יש לו אח תאום בשם רועי.
ב-2000 הוא גילם את יריב באופרת הסבון "רמת אביב גימל".
ב-2001 הוא גילם את מומו בגרסה המחודשת של סרטי אסקימו לימון – "".
ב-2001 הוא גילם את אדם בטלנובלה "סיטי טאוור".