קשיים טכניים שונים ביישום הרעיון של ג'ילט, שכלל גם מכשיר בלתי מתכלה להחזקת הלהב, עכבו בכמה שנים את הפצתו ההמונית של סכין הגילוח, וזו החלה רק בעשור שאחר כך, בשנים הראשונות של המאה העשרים. הקשיים נבעו מן הכורח לעבד ולהשחיז ברמה גבוהה פלדה זולה ודקה, כדי לשמור על מחיר שווה לכל נפש, מצד אחד, וכדי שהמוצר יהיה איכותי, מצד שני. משנפתרו בעיות אלה החל השיווק בשנת 1903. לצורך הפצת מוצריו ג'ילט הקים את 'החברה האמריקנית לתערי בטיחות' (American Safety Razor Company) ב-28 בספטמבר 1901, וזו שינתה את שמה ל'חברת ג'ילט לתערי בטיחות' ביולי 1902. היקף המכירות זינק מכמה עשרות מכשירים וכמה מאות להבים בשנה הראשונה, 1903, למאות אלפי מכשירים ומיליוני להבים חמש שנים אחר כך, עת נפתחו מפעלים לייצור כלי גילוח גם בקנדה, בריטניה, צרפת וגרמניה. בין הנלהבים שבמשתמשים היו סוכני מכירות סכיני הגילוח עצמם, שמוצרם התאים להפליא לעיסוקם, אשר כלל נסיעות רבות בד בבד עם הקפדה על הופעתם. המכירות גברו עוד בעת מלחמת העולם הראשונה, ומפעלי ג'ילט אף סיפקו באותה מלחמה כלי גילוח לחיילי צבא ארצות הברית בחוזה ממשלתי.
סוציאליזם אוטופי.
ג'ילט דגל בסוציאליזם אוטופי, ובשנת 1894 פרסם ספר בשם "The Human Drift" ("הסחף האנושי") ובו תוכנית להקמת עיר ענק, בה יישבו כל תושבי ארצות הברית, ושמקור האנרגיה שלה יהיו מפלי ניאגרה. כן קרא להכפפת כל התעשייה לבעלותו של תאגיד יחיד, שהשליטה בו תהיה בבעלות הציבור. בספר מאוחר יותר, משנת 1910,
בשם "World Corporation" ("תאגיד עולמי") היתווה תוכנית להקמת תאגיד כאמור. כן פנה לתיאודור רוזוולט בהצעה, שנדחתה, שישמש כנשיא התאגיד. ב - 1924 ג'ילט כתב, יחד עם אפטון סינקלר, את ספרו האחרון, "People's Corporation" ("תאגיד העם").
שחייה באולימפיאדת אנטוורפן (1920)
אולימפיאדת אנטוורפן (1920) נערכה באנטוורפן, בלגיה. תחרויות השחייה נערכו בין ה-22 באוגוסט 1920 ל-29 באוגוסט 1920. 10 משחים נערכו במשחקים אלו (3 לנשים ו-7 לגברים), בהשתתפות 116 משתתפים (24 נשים ו-92 גברים) מ-19 מדינות.
נשים.
נבחרת השחייה של ארצות הברית () לנשים זכתה בכל 7 המדליות האפשריות.
השחייניות הבולטות.
אתלדה בלייבטריי (), שזכתה בכל שלוש מדליות הזהב האפשריות.
גברים.
השחיינים הבולטים.
נורמן רוס (), שזכה ב-3 מדליות זהב, דיוק קהנמוקו () שזכה בשתי מדליות זהב והקן מאלמרוט () שזכה בשתי מדליות זהב.
עולמי
עולמי היה ירחון לילדים מבית National Geographic שהגיע כמוסף אל מגזין האב. במרץ 2014 העיתון נסגר והוחלף בגרסה הישראלית של National Geographic Kids באותו שם.
תוכן.
הכתבות והפעילויות המופיעות בירחון היו:
National Geographic Kids.
המגזין עולמי הוא בעצם היה הגרסה העברית של המגזין האנגלי (והמקורי) National Geographic Kids.
המגזין יצא לאור לראשונה בספטמבר 1975 תחת השם National Geographic World. העיתון נשאר עם שמו כ- 26 שנים, עד שבאוקטובר 2001 שונה שמו לשמו הנוכחי כיום. העיתון, בדומה לעולמי, מיועד לילדים.
הירחון מתפרסם גם בארצות: בולגריה, קרואטיה, מצרים, גרמניה, יוון, הונגריה, אינדונזיה, ארצות הברית (National Geographic Kids), אמריקה הלטינית, בלגיה, הולנד, רומניה, רוסיה, סרביה, סלובניה, דרום אפריקה (שתי המהדורות), טורקיה ובריטניה.
אטלס E/F
האטלס E/F שנקרא גם SB-1A היה משגר לוויינים שנבנה מחלקי הטילים אטלס E ואטלס F. הטיל הוא חלק מסדרת טילי האטלס.
השלב הראשון של הטיל נבנה מחלקי הטילים אטלס E ו-F. על השלב הראשון הורכבו שלבי שיגור אחרים, תלוי במטען המשוגר. מספר שיגורי אטלס E/F בוצעו כדי לבחון טכנולוגיות חדירה לאטמוספירה.
הרשל'ה
אטלס G
האטלס G שנקרא גם Atlas G Centaur-D1AR היה משגר לוויינים שפותח מטיל האטלס-קנטאור. הטיל הוא חלק מסדרת טילי האטלס והוא שימש לשיגור 7 לווייני תקשורת במהלך שנות ה-80. האטלס G הוחלף בסופו של דבר באטלס 1.
Quetiapine
ורדי זילר
Taylor &amp; Francis
רשות מקרקעי ישראל
רשות מקרקעי ישראל פועלת החל מ-1 במרץ 2013 מכוח , ומנהלת את בישראל. הרשות היא ממשיכת דרכו של מינהל מקרקעי ישראל, שהוקם למטרה זו בשנת 1960 ואשר ניהל את קרקעות הלאום מכוח חוק מינהל מקרקעי ישראל-תש"ך 1960.
בראש רשות מקרקעי ישראל פועלת מועצת מקרקעי ישראל הקובעת את מדיניות המקרקעין במדינה. בראש המועצה עומד שר הבינוי והשיכון וחבריה הם מנכ"לים של משרדי ממשלה ונציגי קק"ל. רשות מקרקעי ישראל מבצעת את המדיניות הנקבעת על ידי מועצת מקרקעי ישראל. בראש הרשות עומד מנהל הממונה מדי חמש שנים על ידי ראש הממשלה והשרים. מנהל הרשות הנוכחי, יעקב קוינט, מונה על ידי שר הבינוי והשיכון בדצמבר 2020.
מבנה הרשות.
בראש הרשות עומד מנהל הרשות הממונה על ידי ראש הממשלה והשרים לתקופת כהונה בת חמש שנים וכפוף ישירות לשר האוצר. עובדי הרשות הם עובדי מדינה.
המבנה הארגוני.
ברשות מקרקעי ישראל שישה מרחבים (צפון, חיפה, מרכז, ת"א ירושלים ודרום) ושלוש חטיבות :
החטיבה העסקית.
החטיבה פועלת לייצר פתרונות קרקע (משלב הייזום, דרך תכנון ופיתוח ועד לשיווק בפועל), בהתאם לצורכי המשק בהווה ובעתיד, עבור כל סוגי שימושי הקרקע (מגורים, חקלאות, תעשייה, מסחר ותיירות), בהתאם למדיניות הרשות.
במטה החטיבה העסקית פועלים האגפים הבאים:
חטיבת השמירה על הקרקע.
החטיבה פועלת לשמירה על קרקעות המדינה מפני פלישות, הסגות גבול והפרת חוזים. פעילות החטיבה תכלול בין היתר איתור שימושים חורגים בקרקעות בניהול הרשות ובצוע פעולות אכיפה לסילוק פלישות והסגות גבול.
החטיבה פועלת בשיתוף פעולה ברמה הארצית והמרחבית עם גורמי אכיפה שונים כדי לקדם את מטרותיה: פרקליטות המדינה, היחידה לפיקוח על השטחים הפתוחים (סיירת ירוקה), משטרת ישראל (יחידת תיאום ואכיפה), היחידה לפיקוח על הבנייה במשרד הפנים, יחידות הפיקוח בוועדות לתכנון ובנייה, המשטרה הירוקה, יחידות הפיקוח של המשרד להגנת הסביבה ועוד.
חטיבת השירות.
החטיבה פועלת למתן שירות של תחזוקת חוזי חכירה לציבור החוכרים, באופן יעיל, מהיר ותכליתי ותוך שיפור מתמיד של רמת השירות הניתנת, התמקדות בלקוח ובצרכיו, וקירוב השירות אליו. חלק מהשירותים שניתנים לחוכרים כיום על ידי רשות מקרקעי ישראל יועברו למוקדי שירות חיצוניים בפריסה ארצית. היעד המרכזי של מערך השירות הוא צמצום הדרגתי של פעילות הרשות מול האזרח, בין היתר, באמצעות הקניית בעלות מלאה לחוכרים בקרקע עירונית מהוונת.
1. אגף מיפוי ומדידות - ריכוז פעילויות המיפוי, המדידות וה-GIS (מערכת מידע גאוגרפי) ברמ"י. הנחיה מקצועית של המודדים המרחביים ושל אנשי המיפוי במרחבים העסקיים ובמרחבי השירות והשמירה.
2. אגף בעלות ורישום - אגף בעלות ורישום ארצי מרכז את מרבית פעולות הרישום תחת קורת גג אחת, לרבות הקניית בעלות, פרצלציות והסדר קרקעות, בתים משותפים, שטרות מכר רפורמה/חכירה של חברות משכנות במגורים, רישום עיקולים וניהול ספר הנכסים של רשות מקרקעי ישראל.
האגף עוסק בהקניית בעלות, ניהול ספר הנכסים, פרצלציות והסדר קרקעות, רישום בתים משותפים ורישום זכויות ורישום עיקולים.
3. אגף הפעלה - האגף אחראי לביצוע בקרה על טיב השירות הניתן ללקוחות רשות מקרקעי ישראל, מפקח על מוקדי השירות המהירים ועל המוקד הטלפוני, ואחראי לפיתוח ולניהול ערוצי השירות הישירים עם לקוחות רמ"י ועם עובדיה. זאת במטרה לצמצם את הצורך בשירות אישי פנים אל פנים ולייעל את עבודת רמ"י מול הלקוח. האגף מגבש המלצות לביצוע ההתאמות הנדרשות במערך השירות ומפעיל בקרת איכות ושירות. זאת תוך שימת דגש על העמדת הלקוח במרכז, על עמידה בציפיותיו ועל יצירת חוויית שירות חיובית ושיפור מתמיד של השירות הניתן.
שירותים מקוונים - על מנת לשפר את שירות הלקוחות השיקה רמ"י את "רמיטק" כדי לאפשר ללקוח אפשרויות טיפול נרחבות, נוחות, מהירות ומגוונות. בין השאר הושק פיילוט לקבלת השירותים הבאים באופן מקוון:
א. רמיטק שלי – מגוון פעולות שהאזרחים יכולים לבצע באופן מקוון כגון: מידע אישי, מידע על מכרזים, אישורי זכויות, קבלת התחייבות למשכנתא, סילוק משכנתא.
ב. רמיטק למייצג – מגוון פעולות מקוונות לעורכי דין ומייצגים להם כרטיס חכם כגון: העברת זכויות, הסכמי פיתוח, הסכמי חכירה, כתבי העברה או שטרות ללשכת רישום המקרקעין
שמירה על שטחים פתוחים.
איזון בין שימור לפיתוח
במסגרת חוק רשות מקרקעי ישראל הוקמה קרן לשמירה על שטחים פתוחים שמטרותיה הן סיוע במימון השמירה, הפיתוח הסביבתי והטיפוח של שטחים פתוחים מחוץ לשטחים עירוניים בנויים, זאת לרבות שטחים פתוחים שיש להם חשיבות לשמירה על המגוון הביולוגי והמערכות האקלוגיות בישראל, פארקים ואזורי נופש ופנאי וכן סיוע לגורמים הפועלים להגשמת מטרות הקרן.
כספי הקרן באים מהפרשה בשיעור של 1% בכל שנה, מכלל הכנסות הרשות באותה שנה. השימוש בכספי הקרן נעשה בכפוף להחלטות הנהלת הקרן.
הקרן לשמירה על שטחים פתוחים של רשות מקרקעי ישראל, פועלת אל מול משרדי ממשלה, רשויות סטטוטוריות, רשויות מקומיות, חברות ממשלתיות וגופים נוספים לתמיכה בפרויקטים בשטחים הפתוחים ולשימורם. הקרן מקצה מדי שנה, עשרות מיליוני שקלים לסיוע במימון פרויקטים העוסקים בשמירה, פיתוח סביבתי וטיפוח של השטחים הפתוחים שמחוץ לשטחים העירוניים הבנויים.