בעקבות משבר כלכלי עמוק בקיבוץ, הוחלט בסוף שנת 1998 על ידי האספה הכללית של הקיבוץ על שינוי ראשוני בארחות החיים, ונקבעה האפשרות העקרונית לשיוך דירות המגורים לחברי הקיבוץ. באוגוסט 2002 הוחלט בפועל על שיוך הדירות לחברים. בספטמבר 2005 החליטה אספת החברים על מכירת מרבית השליטה במפעל "טבע נאות" תמורת 77 מיליון שקלים, ובספטמבר 2006 הוחלט שחלק מהתמורה תחולק בין החברים בצורת תקציב נוסף.
בספטמבר 2009 קצר חשמלי גרם לשריפה בחדר האוכל הישן. נשרף מועדון הצעירים (הפאב) בית הכנסת ועוד כמה מתקנים שהיו סמוכים למבנה. את ספר התורה הצליחו להציל וגם את כלי הנגינה שהיו מאוכסנים בסמוך. אך כל מועדון הצעירים על הרהיטים והמתקנים היו לקורבן הלהבות.
בשנת 2009 הופק הסרט "נדנדות העץ" שצולם בקיבוץ על ידי נעה מאירסון, המתאר את מצבו של הקיבוץ מבעד לעיני זקני הקיבוץ העובדים במפעל לייצור צעצועי עץ במקום. הסרט הוצג במסגרת פסטיבל דוקאביב בשנת 2010.
במרץ 2014 נמכרו המניות של טבע נאות שנותרו לקיבוץ תמורת 300 מיליון שקלים.
עם מייסדיו של הקיבוץ נמנים אהוד אבריאל, פעיל ההגנה והמוסד לעלייה ב' ודיפלומט, ודן לנר, מצנחני היישוב, לוחם פלמ"ח, ואלוף בצה"ל.
הסופרת, חברת הפרלמנט האיטלקי פיאמה נירנשטיין שהתה במשך מספר חודשים בקיבוץ לפני ובעת מלחמת ששת הימים וחוויותיה מאותה תקופה ובעיקר "קבלת הפנים" שקיבלה מחבריה הקומוניסטים כשחזרה מהקיבוץ לאיטליה, הם שעיצבו לדבריה את השקפת עולמה הימינית והפרו ישראלית.
מגדל עוז
מגדל עוז (מִגְדַּל עֹז) הוא התנחלות במתכונת של קיבוץ דתי מתחדש, השוכן בגוש עציון, מדרום לעיירה אפרת וממערב לכפר הפלסטיני בית פג'אר. הקיבוץ הוקם ב-1977 בידי קבוצה של יוצאי בני עקיבא. עד ליולי 2022 הקיבוץ הוגדר כקיבוץ שיתופי.
השם לקוח מהפסוק במשלי: "מִגְדַּל עֹז שֵׁם ה' בּוֹ יָרוּץ צַדִּיק וְנִשְׂגָּב".
היסטוריה.
מגדל עוז עלה על הקרקע בד' באב ה'תשל"ז, 19 ביולי 1977. שמו של היישוב משמר את השם מגדל עדר, יישוב שהתקיים באזור במשך שנתיים, וחרב במאורעות תרפ"ט.
בתחילת 1980 נתבקשו אנשי הקיבוץ לפנות כ-30 דונם של תושבי בית אומר שנתפסו בצווים צבאיים. עתירה לבג"ץ נגד הפקעת הקרקעות, שהוגשה לאחר הצלחת העתירה בעניין אלון מורה, נדחתה בגלל שיהוי ולאחר שנקבע שהשיקולים הצבאיים להקמת יישוב בדרך לים המלח היו לגיטימיים.
בתחילת דרכו נטע הקיבוץ מטע של אפרסקים ושזיפים, אך הניסיון לא עלה יפה והמטעים הוחלפו בעצי דובדבן.
בשטח הקיבוץ נמצאת גבעה בשם חורבת בריכות ובה שרידי יישוב יהודי מימי בית שני הכוללים מקוואות ומערות מסתור ואף קסת דיו שנותרה בשלמותה מתקופת שלהי בית שני. כמו כן נמצאים בגבעה שרידי כנסייה ביזנטית מהמאה החמישית לספירה, כולל רצפות פסיפס, שחלקן נשמרות במוזיאון ישראל ובמוזיאון השומרוני הטוב.
הקיבוץ כיום.
במגדל עוז פועלת מדרשה תורנית לבנות בשם בית המדרש לנשים מגדל עוז, הפועלת בחסות ישיבת הר עציון שבאלון שבות. במבנה המדרשה שוכן גם קמפוס הנשים של המכללה האקדמית הרצוג, המכשירה את תלמידותיה להוראה. במכללה נלמדים 14 מקצועות. בקיבוץ פועל מפעל "מעוז תעשיות", בבעלות משותפת של קבוצת יבנה ומגדל עוז, העוסק בייצור מערכות תאורה למטוסים, טנקים ואוניות.
עיסוקו העיקרי של הקיבוץ הוא בחקלאות: בשטח הקיבוץ ולידו ישנם מספר מטעי דובדבנים וגודגדנים, אותם משווק הקיבוץ. כמו כן, לקיבוץ מספר כרמים באזור גוש עציון ולכיש לגידול ענבי יין ומאכל. הקיבוץ הוא חלק מגד"ש עציון הכולל חוץ ממנו את הקיבוצים כפר עציון וראש צורים. הגד"ש מגדל חיטה, כותנה וגידולים נוספים באזור לכיש. בעבר פעלו בשטח הקיבוץ גם חממות לגידול ירקות אולם אלו נסגרו משיקולים כלכליים. גאוות המשק היא ברפת מגדל עוז המונה כ-300 פרות חולבות נוסף על העגלים, ונחשבת לאחת הרפתות המצטיינות של תנובה.
פרופסור עודד ישראלי כיהן כרב הקיבוץ. כיום מכהן בתפקיד הרב אורי סמט.
לורם איפסום
לורם איפסום או בקיצור ליפסום (בלטינית: lorem ipsum) הוא מלל מקובל וחסר משמעות המשמש "ממלא מקום" בעת עריכה, בתחום הדפוס, ההדפסה והפרסום.
הטקסט משמש כלי לייצוג דפוס שאמור להתווסף למוצר הפרסום בעתיד. מדובר במלל ארוך במיוחד שניתן לבדוק עמו גופנים, וכן התאמת המלל לעמודים המעוצבים ובדיקת סוגי וגודלי גופן והתאמתם למוצר הסופי.
בשל הדמיון של המילים בלורם איפסום ללטינית קלאסית, רבים חושבים שיש משמעות לטקסט, אולם לא נועדה להיות לו כל משמעות. המטרה היא רק "תפיסת מקום" על ידי מלל חסר משמעות (ראו דוגמה בהמשך).
הפסקה הראשונה של הלורם איפסום הסטנדרטי היא:
מקור הטקסט.
מקורו של המלל בחיבורו של מרקוס טוליוס קיקרו "De finibus bonorum et malorum" ("על תכליות הטוב והרע"). הפסקה המקורית בחיבור היא:
לא ידוע מתי נוצר הנוסח הנוכחי של הטקסט. מקורו של הלורם איפסום כבר במאה ה-15 בעת המצאת הדפוס, אולם ככל הנראה מקורו של הנוסח הנוכחי מאמצע המאה ה-20.
קדר
קֵדָר היא התנחלות ויישוב קהילתי כפרי הנמצא בהרי יהודה דרומית למעלה אדומים בגובה של כ-450 מטרים מעל פני הים, באקלים מדברי ויבש. היישוב נמצא באחריותה ובשטחה המוניציפלי של המועצה האזורית גוש עציון ומהווה כיישוב הצפוני והמזרחי ביותר בה, אף על פי שגאוגרפית הוא אינו חלק מהגוש. מתגוררות בו כ-200 משפחות – חילוניות, מסורתיות ודתיות.
הקמת היישוב.
ראשוני התושבים בקדר עלו לקרקע ב-8 ביולי 1984, בסיועה של התנועה המיישבת תנועת משקי חירות בית"ר בע"מ. תחילה התגוררו המתיישבים הראשונים באתר "קדר דרום" באוהלים שהביאו איתם ובהמשך בקראוונים שנתרמו או הוקצו להם על ידי ההסתדרות הציונית העולמית וגופים אחרים נוספים.
בשנת 1992 החלו המשפחות של קבוצת המתיישבים הראשונה לבנות בתי קבע באתר "קדר צפון" הסמוך יותר למעלה אדומים ועברו אליו.
קדר כיום.
תושבי היישוב חברים ב"קדר אגודה שיתופית להתיישבות של משקי חרות בית"ר בע"מ". הדבר נובע מתהליך קליטתם ליישוב קדר, תהליך בו הם מחויבים להצטרף כ"חברים" באגודה. אף על פי שהאגודה נרשמה על ידי אנשי התנועה המיישבת משקי חירות בית"ר, אצל רשם האגודות השיתופיות, כאגודה שיתופית חקלאית ב-1985, הרי מאז ועד היום, רובם ככולם של חברי האגודה - תושבי קדר, עובדים ומוצאים את פרנסתם בירושלים.
ב"קדר צפון" בית כנסת, מקווה, גני ילדים ומעונות, בריכת שחייה, אולם רב תכליתי, מועדון נוער, פארקים וגנים ציבוריים עם מתקני משחקים, מגרשי כדורסל, קט רגל, טניס ועוד. ילדי קדר לומדים במעלה אדומים.
היישוב קדר נמצא כיום בתנופת פיתוח מואצת לשם קליטת משפחות נוספות שיצטרפו למשפחות שכבר מתגוררות בו. כיום עשרות בתים נמצאים בתהליכי בנייה שונים במסגרת "בנה ביתך" והחלו עבודות תשתית להכשרת עשרות מגרשים לקליטת מתיישבים נוספים.
הרב אליהו יצחק אבא-שאול, בן אחיו של הרב בן-ציון אבא-שאול, היה רב היישוב עד פטירתו ב-2017. כיום, רב היישוב הוא הרב ישי אחיטוב, נינו של הרב עובדיה הדאיה ובוגר ישיבת מרכז הרב.
תחום שיפוט.
ליישוב קדר עתודות קרקע של כ-2,000 דונם לבניה, תעשייה וחקלאות. בחודש יולי 2008 פרסם משרד הפנים מודעה לציבור בדבר מינוי ועדת חקירה אשר תפקידה לבדוק ולהמליץ בדבר שינוי תחום שיפוטה של עיריית מעלה אדומים בגבולה עם המועצה האזורית גוש עציון, בכל הנוגע ליישוב קדר.
בחודש מאי 2009 נתפרסמה בעיתונות ידיעה כי שר הפנים אלי ישי צפוי לאמץ המלצת ועדת החקירה הנ"ל. המלצת הוועדה היא ככל הנראה לצרף את "קדר צפון" ואת "קדר דרום" ואת האדמות שביניהם לבין מעלה אדומים, אל תחום השיפוט של העיר מעלה אדומים.
אנדרטת הארטילריה
אנדרטת הארטילריה (באנגלית: Artillery Memorial) היא אנדרטה בהייד פארק, בלונדון שבאנגליה.
הקמה.
האנדרטה נבנתה לזכר 49,000 חללי רגימנט הארטילריה המלכותי במלחמת העולם הראשונה ובמלחמת העולם השנייה. על האנדרטה מופיעה הכתובת:
'In Proud Remembrance of the&lt;br&gt;
Forty-Nine Thousand &amp; Seventy-Six&lt;br&gt;
of all Ranks of the&lt;br&gt;
Royal Regiment of Artillery&lt;br&gt;
who Gave their Lives for King&lt;br&gt;
and Country in the Great War&lt;br&gt;
1914—1919'
תרגום:
האנדרטה עוצבה על ידי צ'ארלס סארג'נט ג'אגר ונחנכה בשנת 1925. לאנדרטה צורת תותח הוביצר הניצב על עמוד עשוי מאבן גיר (Portland Stone). על העמוד תבליטים המתארים סצנות מלחמה.
סביב האנדרטה ארבעה פסלי ברונזה של חיילי רגימנט הארטילריה המלכותי. אחד מהפסלים מתאר חייל המקבל מכתב מביתו, האחר מתאר חייל מת כאשר גופתו מוסתרת על ידי מעילו ולידו הכתובת מתוך המחזה הנרי החמישי של ויליאם שייקספיר:
Here was a Royal Fellowship of Death
תרגום:
בשנת 1949 נוספו לאנדרטה שלושה לוחות ברונזה מעשה ידי הפסל דייסי בראדל המנציחים את זכרם של 29,924 חללי רגימנט הארטילריה המלכותי שנהרגו במלחמת העולם השנייה.
ליפסום
אנדרטת הקרב על בריטניה
אנדרטת הקרב על בריטניה (באנגלית: The Battle of Britain Monument in London) היא אנדרטה על רציף ויקטוריה שעל גדת הנהר תמזה במרכז לונדון שבאנגליה. האנדרטה מנציחה את הטייסים שהשתתפו בקרב על בריטניה במלחמת העולם השנייה. הלוט מעל האנדרטה הוסר ב-18 בספטמבר 2005.
האנדרטה מומנה על ידי "האגודה הבריטית ההיסטורית לזכר הקרב על בריטניה" שאספה 1.74 מיליון ליש"ט מתרומות פרטיות. בראש האגודה עומד נורמן טביט.
מבנה האנדרטה.