בתיאטרון המלכותי הלאומי גילמה ריין את ג'זמין, ילדה פראית בת עשרה, במחזה "Earthquakes in London" של מייק ברטלט, וכמזכירה בהפקה מחודשת של "Rocket to the Moon" מאת קליפורד אודט. עוד השתתפה ריין במחזה "רוחות וב-"Punk Rock", עליו זכתה בפרס התיאטרון של העיתון "Manchester Evening News". היא שיחקה בהפקה מחודשת של תיאטרון "יאנג ויק" של "The Changeling", טרגדיה מהמאה ה-17 מאת מידלטון וראולי. ב-2012 כיכבה ריין במחזה "Beyond Ballets Russes" שהועלה בתיאטרון "London Coliseum".
על מסכי הקולנוע והטלוויזיה השתתפה ריין בדרמה "Garrow's Law" ובסרט "רובין הוד" שביים רידלי סקוט לצידה של איילין אטקינס.
ריין כיכבה בתפקיד הראשי בדמות המיילדת ג'ני לי בסדרת הדרמה של BBC One "תקראו למיילדת" בשלוש העונות הראשונות. אחרי הצלחת העונה הראשונה השתתפה ריין בספיישל חג המולד של הסדרה, והמשיכה לשחק בעונה השנייה. בסיום העונה השנייה היא התבקשה לשחק בשמונה עונות נוספות. ב-9 במרץ 2014 הוכרז שריין תעזוב את הסדרה עם תום העונה השלישית כדי לקדם את הקריירה הקולנועית שלה בארצות הברית.
ב-2013 השתתפה ריין בתפקיד אורח בפרק "להתחבא" מסדרת המדע בדיוני "דוקטור הו". במסגרת ציון יובל החמישים של "דוקטור הו" היא גילמה את דמותה של וריטי למברט, שהייתה המפיקה הראשונה של הסדרה, בסרט "הרפתקה בחלל ובזמן".
ב-2014 הצטרפה ריין לצוות השחקנים בעונה השנייה של הדרמה המשטרתית "שחיתות" בתפקיד הבלשית ג'ורג'יה טרוטמן. ב-2015 גילמה את דמותה של ליידי רוצ'פורד בסדרת הדרמה "וולף הול" לפי ספריה של הילרי מנטל.
חיים אישיים.
בן זוגה לחיים של ריין הוא השחקן טום גודמן-היל, אותו פגשה ב-2010.
אל-קובייבה (רמלה)
אל-קוביבה (בערבית: القبيبة; מילולית: "כיפה קטנה") היה יישוב ערבי בנפת רמלה, כ-10.5 קילומטרים דרומית-מערבית לרמלה, שננטש ופונה במהלך מלחמת העצמאות. מעטים משרידיו נותרו כיום בקצה המערבי של רחובות.
היסטוריה.
בקרבת האתר בו שכן הכפר נמצא תל שלף בו התגלו ממצאים מתקופת הברונזה ויש המזהים אותו עם אלתקה בנחלת שבט דן.
במאה ה-13 הוקם הכפר על ידי שבטי בדואים מחצי האי ערב. הכפר נקרא על שם קברו של השיח' גנדה, שהיה בעל כיפת אבן. כיום שוכן במקום מגדל מים.
לפני 1840 הגיעה לכפר קבוצת מוסלמים גדולה ממצרים.
ב-14 בנובמבר 1917 התחולל על אדמות הכפר, קרב עיון קרא.
בשנת 1922 נמנו בכפר 519 תושבים ובמפקד של 1931 הגיע מספרם ל-800. בשנת 1932 בעקבות חשד שבית אריזה בנס ציונה הוצת על ידי מציתים מקובייבה, נכתב "עד עכשיו תיו פה השכנים העברים והערבים בשלום ושלוה".
בשנת 1937 פנו תושבי קובייבה בתזכיר לנציב העליון בו התלוננו על החובות הגבוהים הרובצים עליהם ועל כך שרוב אדמותיהם, 17,000 מתוך 24,000 דונם נמכרו ליהודים.
בסקר הכפרים בארץ ישראל שנערך ב-1945, הוערך מספר תושבי הכפר בכ-1,720 איש. והוא השתרע על שטח של 10,737 דונמים, מתוכם 1,397 דונמים בבעלות יהודית ו-451 דונמים של שטחים ציבוריים.
בבית הספר המקומי שנוסד ב-1929 למדו 344 תלמידים.
הכפר נכבש יחד עם הכפר הסמוך, זרנוגה, ב-27 במאי 1948 בידי חטיבת גבעתי (חטיבה 5) כחלק מהשלב השני של מבצע ברק; ככל הנראה, באותה הזדמנות פונו מהמקום התושבים הערבים שלא עזבו קודם לכן.
ב-24 עד 28 באוגוסט פינו חיילי גבעתי פליטים ערבים מן הכפרים קוביבה, זרנוגה ויבנא שהתאספו בשטח ממערב ליבנא.
התושבים הראשונים שהגיעו לכפר היו עולים חדשים מבולגריה שעזבו תוך זמן קצר.
לכפר הגיעו גם ראשוני "כפר הנגיד", ששהו במקום עד שעברו לאתר הקבע הנוכחי.
ב-1949 הגיעו לבתים הנטושים עולים מתימן. העולים לא קיבלו בעלות על הבתים.
על אדמות הכפר הוקם כפר גבירול. ב-1953 דווח על 75 עד מאה משפחות שהתגוררו בבתים הנטושים. בנוסף הוקמו בכפר גם צריפים וסך האוכלוסייה בכפר הוערכה ב-270 משפחות באותה שנה.
בשנת 1955 סופח הכפר לעיר רחובות.
מאוחר יותר הפך הכפר לשכונת "אבן גבירול" במערב העיר.
שני בתים מפוארים השוכנים על גבעה ונראים מכביש 411 הם בין השרידים הבודדים שנותרו מן הכפר. הבתים הוקמו בשנות ה-20 של המאה ה-20 בפאתי הכפר ונבנו על ידי האחים מוסא ורפעת שהין, מן המשפחות המכובדות ביותר באזור, שהתפרנסו מפרדסנות. הבתים הוגדרו כאתר לשימור.
בית הקברות של הכפר קוביבה נמצא ליד רחוב דולב בכפר גבירול והיה בשימוש בין המאות ה-13 וה-16.
אל קוביבה (רמלה)
חוק ממשלת ויילס (1998)
חוק ממשלת ויילס (1998) (באנגלית: Government of Wales Act 1998) הוא חוק של הפרלמנט הבריטי שנחקק בעקבות משאל עם שנערך בוויילס בשנת 1997.
החוק מגדיר את פעילותה של האספה הלאומית של ויילס, של נציב תלונות הציבור בוויילס, ושל מוסדות ולשיים נוספים. חוק ממשלת ויילס 1998 (GOWA 1998) אישר לאספה הלאומית תפקידי ביצוע (במילים אחרות, סמכויות וחובות) בתחומים כמו חקלאות, תרבות, פיתוח כלכלי, חינוך, בריאות, דיור, ממשל מקומי, שירותים חברתיים ותכנון. החוק נחקק על ידי ממשלת הלייבור בשנת 1998.
לירן קונובלוב
לירן אלכסיי קונובלוב (נולד בשנת 1994) הוא שחיין ישראלי. אלוף ישראל ושיאן ישראל, אלוף המכביה התשע-עשרה בעל 4 מדליות, מהן 3 זהב (2013). ייצג את ישראל באליפות העולם (קאזאן 2015 ובודפשט 2017) ובאליפות אירופה (ברלין 2014 ולונדון 2016).
ביוגרפיה.
קונובלוב למד בחוות הנוער הציוני. הוא שחיין הפועל ירושלים.
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה באנטוורפן בלגיה ביולי 2012 סיים קונובלוב, במקום רביעי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ביחד עם תום קרמר, אור סבטייה וגלב יוניצ'ב בשיא ישראלי לבוגרים חדש של 3:22.03 דקות, שיפור של 3 מאיות השנייה לשיא בן ה-12 שנים שנקבע באולימפיאדת סידני על ידי יואב ברוק, אלכסיי מנג'ולה, אורן אזרד ואיתן אורבך, 7 מאיות השנייה אחרי הרביעייה מפולין שזכתה במדליית הארד (3:21.96 דקות). כשחיין שני הוא קבע ב"זינוק שליחים" תוצאה של 50.05 שניות.
שבוע לאחר מכן, באליפות ישראל שנערכה במכון וינגייט זכה קונובלוב בשתי מדליית כסף אישיות, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 51.07 שניות, אחרי נמרוד שפירא בר אור (50.56 שניות) ולפני יורי סמויליץ' מירושלים רבתי (51.32 שניות) ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:52.44 דקות, אחרי נמרוד שפירא בר אור (1:51.13 דקות) ולפני חברו לאגודה דוד גמבורג (1:52.59 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום שישי במשחה ל-4000 מטר חופשי בתוצאה של 4:03.98 דקות.
בתחרויות השחייה של המכביה ה-19 שנערכו בסוף יולי אותה שנה במכון וינגייט זכה קונובלוב ב-4 מדליות, 3 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:51.34 דקות, לפני עידו הבר (1:52.47 דקות), במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ביחד עם דוד גמבורג, אלמוג אולשטיין ונמרוד שפירא בר אור בשיא ישראלי חדש של 3:21.44 דקות ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי (7:33.07 דקות). מדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 50.69 שניות, אחרי גארט ובר-גייל (48.99 שניות) ומרקוס שלזינגר (50.48 שניות), שניהם מארצות הברית.
שבועיים לאחר מכן, באליפות ישראל שנערכה במכון וינגייט זכה קונובלוב בשתי מדליות כסף אישיות, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 50.68 שניות, אחרי דוד גמבורג (50.28 שניות) ולפני גלב יונצ'ב מהפעול בת ים (50.74 שניות) ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:51.61 דקות, אחרי נמרוד שפירא בר אור (1:50.49 דקות) ולפני אלכסיי קוטליארסקי מירושלים רבתי (1:53.09 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום שביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 23.77 שניות. בשלב חצי הגמר הוא קבע שיא אישי חדש של 23.64 שניות. במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי כשחיין ראשון הוא קבע שיא אישי חדש של 50.64 שניות.
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט בפברואר 2014, זכה קונובלוב ב-2 מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי, בשיא אישי חדש של 48.82 שניות, לפני דוד גמבורג שקבע שיא ישראלי חדש של 48.23 שניות ולפני גלב יוניצ'ב מהפועל בת ים (49.35 שניות) ובמשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:46.90 דקות, אחרי גמבורג (1:46.75 דקות) ולפני יוניצ'ב (1:49.32 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 22.63 שניות ובמקום חמישי במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:53.18 דקות.
באליפות אירופה שנערכה בברלין, גרמניה בשנת 2014 סיים קונובלוב במקום 34 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:50.21 דקות, במקום 36 במשחה ל-100 מטר חפשי בתוצאה של 50.34 שניות ובמקום שישי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי, ביחד עם דוד גמבורג, תום קרמר ונמרוד שפירא בר אור בשיא ישראלי חדש של 3:18.43 דקות. כשחיין רביעי הוא שחה ב"זינוק שליחים" תוצאה של 49.45 שניות. כבר בשלב המוקדמות הנבחרת קבעה שיא ישראלי חדש של 3:19.95 דקות. נוסף לכך הוא סיים במקום 11 במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם דוד גמבורג, ירון שגלוב ותום קרמר בתוצאה של 3:40.72 דקות.
באליפות ישראל (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט בדצמבר אותה שנה הוא זכה במדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:46.87 דקות, אחרי יעקב טומרקין (1:46.01 דקות) ודוד גמבורג (1:46.42 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 22.58 שניות, ופעמיים במקום חמישי, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 48.93 שניות ובמשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:52.62 דקות
אליפות עולם.