מערת נפטון (באיטלקית: Grotta di Nettuno) היא מערה השוכנת בבסיסו של קאפו קאצ'יה (Capo Caccia), מצוק העשוי מסלעי גיר ודולומיט, סמוך למפרץ פורטו קונטה בצפון-מערב סרדיניה.
עקב חדירת מי גשמים נוצרו בחלל המערה נטיפים וזקיפים. בניגוד למערות נטיפים אחרות, עקב סמיכותה של המערה אל הים נוצרו בה בריכות מים מלוחים אשר מפלסן זהה למפלס פני הים. קרני האור המגיעות אל המערה מהפתחים יוצרות שילוב של מראות צבעוניים באולמות המערה בהתאם לשעות היום. אורך מסלולי המערה מגיע ל-4 ק"מ אך רק 580 מטר מהם פתוחים לקהל.
הכניסה והיציאה מהמערה היא אחת ושוכנת בגובה של מטר בודד מעל פני הים. דרך כניסה זו מתאפשרת ההגעה אל המערה לבאים דרך הים ולאלה היורדים אליה דרך שביל בן 656 מדרגות לאורכו של המצוק, המכונה "אסקאלה דל קבירול" (Escala del Cabirol - "מדרגות העז"). בעת סערה אין אפשרות להגיע למערה כלל, לא דרך הים ולא דרך השביל היבשתי.
המערה התגלתה במקרה על ידי דייג במאה ה-18, ובמקום התגלו שרידים קדומים של כלב ים נזירי מצוי. המדרגות היורדות מהמגדלור אל המערה נחצבו בשנת 1954.
הקנון מאת פכלבל
מצודת המוזיאונים של קליארי
מצודת המוזיאונים של קליארי (באיטלקית: Cittadella dei musei) נמצאת בשיפוע הצפוני של הגבעה מעל העיר קליארי שבסרדיניה. במרכזה כיכר, הקרויה על שם הארסנל - מחסן הנשק והתחמושת שנבנה על ידי שליטי העיר. ליד הכניסה למוזיאונים שוחזרה חומה לצורתה המקורית.
תולדות המקום.
אזור המצודה היה בשימוש כבר בעת העתיקה. יש בו שני אזורים שבהם נמצאו שרידים מתקופות אלו. בימי שלטון הרפובליקה של פיזה היה אזור הממשל מחוץ למצודה וגשר קישר בינו לבין מרכזי השלטון. בימי שלטון בית אראגון מספרד הפך האתר למצודה מבוצרת. האדריכל שתכנן זאת בשנת 1522 היה רוקו קאפליני (Rocco Capellino) מקרמונה שבאיטליה.
במאה ה-18 מלך סרדיניה השתמש במצודה כמחסן נשק ותחמושת. באותה תקופה השער עוצב לפי הסגנון הנאו-קלאסי על ידי קרל פילו בויל (Carl Pilo Boyl) שקיבל את ההשראה לכך מ"שער העם" (Porta del Popolo) ברומא. משחדל מחסן החימוש לפעול הוא נותר בתור בסיס צבאי. בשנת 1943, בימי מלחמת העולם השנייה, הוא ניזוק מהפצצות בעלות הברית ומצבו התדרדר. בשנת 1965 החל תהליך שחזורו ועד שנת 1979 הוא הושב למראהו המקורי.
קריית המוזיאונים.
המצודה הנוכחית היא כניסה למבנים אשר מצויים מסביב לכיכר הארסנל, הכוללים אוספים היסטוריים ואמני העיר מציגים בו את יצירותיהם.
במצודה יש ארבע תצוגות קבועות:
הדוכס מוולינגטון
פנחס קורח
הרב פנחס קורח (נולד בתש"א, 1941) הוא רב מיוצאי תימן בישראל ורב בית המדרש "שערי הלכה" בבני ברק. חיבר וההדיר כעשרים חיבורים.
נעוריו ותחילת דרכו.
נולד בעיר צנעא שבתימן לרב יוסף קורח, דור חמישי לרבי חיים קורח. בגיל 8 עלה לישראל בעליית מרבד הקסמים והתגורר עם אביו וסבו הרב שלום קורח בשכונת רמת עמידר שברמת גן. למד בבית הספר השכונתי יסודי התורה ולאחר מכן שלחו אביו ללמוד בישיבת השרון אצל הרב יעקב אדלשטיין ברמת השרון, ובישיבת פוניבז' בבני ברק. לאחר נישואיו המשיך ללמוד בכולל אברכים של ישיבת פוניבז'.
פעילותו התורנית.
עוד בהיותו בחור בישיבת פוניבז' החל למסור שיעורים שבועיים בקריית אונו. בשנת תשמ"ו הקים את בית המדרש "שערי הלכה" בעיר בני ברק, שבו הוא מוסר שיעורים מדי יום. הוא מוסר שיעורים שבועיים מזה עשרות שנים בעיר בת ים. מוסר שיעורים שבועיים בכולל נרות זכריה שבנשיאותו בקרית ספר שבמודיעין עילית. בעבר שימש ראש ישיבה בישיבת "מקור חיים" לעדה התימנית בירושלים.
Digg.com הוא אתר חדשות בנושאים שונים מבוסס תוכן גולשים. האתר לא מייצר תוכן, וגולשים לא מעלים תכנים לאתר אלא רק קישורים לתכנים חיצוניים.
האתר מאפשר לגולשים לשלוח ידיעות ואייטמים מרחבי האינטרנט, ובמקביל חברים הרשומים באתר יכולים לדרג ולהגיב על הסיפורים שנשלחו. הדירוג באתר יכול להיות חיובי (digg) או שלילי (bury), וניתן לדרג סיפורים שאנשים הגישו, או את התגובות של הגולשים. האתר מממש אלגוריתם סודי המשקלל את סך כל ההצבעות החיוביות והשליליות, כמו גם את ההתפלגות הגאוגרפית של המצביעים ומקדם סיפורים בהתאם.
סיפורים שזוכים לדירוג רב מופיעים בעמוד הראשי, ובהתאם לכך זוכים בדרך כלל לכניסות רבות מקרב משתמשי האתר. כאשר מקבל סיפור כלשהו גל של כניסות בעקבות קידום ב-Digg או ברשת דומה נקרא האפקט הסטטיסטי בכניסות Spike. לעיתים, הפרסום גורם לקריסת האתר המקודם מחמת התנועה הרבה הזורמת בפרק זמן קצר לאתר. (Digg Effect).
האתר מנהל גם דירוג של המשתמשים המתבסס על פרמטרים שונים (כגון הדירוג שקיבלו אייטמים שהגישו לאתר). משתמשים רבים (refreshers) ממתינים לעדכון אתרים פופולריים על מנת שה-digg הראשון ייזקף לזכותם.
עם התחזקותם של Facebook ו-Twitter בזירת הרשתות החברתיות, ירד באופן משמעותי השימוש באתר, עד שביוני 2012 נרכש האתר במחיר של כחצי מיליון דולר
ביקורת.
ביקורת שמופנית כנגד האתר גורסת שהסיפורים הפופולריים ביותר זוכים לאותה הצלחה רק מפני ששולחיה גייסו חברים רבים או שילמו למשתמשים שיצביעו בעד הסיפור.
סירקולטור
סירקולטור (באנגלית: Circulator) הוא רכיב ליניארי המשמש במערכות RF ובתקשורת אופטית, ונפוץ במערכות שבהן מנצלים אנטנה אחת ("הדק" אחד) הן לשידור והן לקליטה.
לסירקולטור יש בדרך כלל שלושה הדקים המסומנים "1" ,"2", "3". הסירקולטור הוא מהוד לגלים אלקטרומגנטיים, המתוכנן כך שאות המגיע למבוא הדק "1" יעבור אל מוצא הדק "2". אות המגיע ממבוא "2" יעבור אל מוצא "3" ואות מהדק "3" יעבור אל "1", אך לא יעברו חזרה.
ביישומי RF, ויסות המהוד שבתוך הסירקולטור מתקיים בעזרת מגנט, בטכניקה של התאבכות בונה של גלים.
בסירקולטור משתמשים לעיתים גם בתור מבודד (Isolator) כאשר אחד מההדקים שלו מחובר עם נגד עומס לאדמה. כך, אות המגיע לכניסה "1" אכן עובר למוצא "2", אך אות הנכנס למוצא "2" אינו יכול (תאורטית) לעבור למוצא "1". בפועל, כמו כל רכיב RF, גם רכיב זה סובל מזליגות, לכן יכולת הבידוד המעשית היא מוגבלת.
השימוש בסירקולטור כמבודד נועד להגן על הרכיבים שלפניו בשרשרת מהספק חוזר הנובע מאי-תאום עכבות בקו.
הוצאה
הוצאה היא יציאה של כסף, מזומנים או שווי מזומנים או כל צורה אחרת של עושר במהלך תקופת זמן נתונה, לאדם או קבוצה אחרת עבור מוצר או שירות או סוג אחר של עלות. הוצאה בדרך כלל נמדדת בחודשים, רבעונים או שנים.
בחשבונאות, להוצאה יש משמעות מאוד ספציפית והיא היציאה של מזומן או נכס אחר מיישות אחת לישות אחרת. היציאה הזו היא לרב צד אחד בעסקה במוצר או שירות שיש לו ערך נוכחי או ערך עתידי ששווה יותר עבור הרוכש מאשר למוכר. ההגדרה של המסגרת המושגית לדיווח כספי להוצאה היא: "קיטון בנכס או גידול בהתחייבות". מבחינה מאזנית, הוצאה משתקפת כקיטון בהון העצמי דרך סעיף העודפים.
הנהלת חשבונות להוצאה.
בהנהלת חשבונות כפולה הוצאה נרשמת בצד החובה בחשבון ההוצאה והדבר מתבטא בדוח רווח והפסד ולעיתים בדוח על הרווח הכולל. מנגד, בצד הזכות נרשם קיטון של חשבון נכס או גידול של חשבון התחייבות שהם סעיפים מאזניים. דוגמאות להוצאות עסקיות נפוצות הן הוצאות פחת, הוצאות שכר, הוצאות מימון והוצאות שכירות. יש לשים לב שמבחינה חשבונאית רכישה של נכס אינה מהווה הוצאה שוטפת רגילה אלא מהווה הוצאה הונית אשר בדרך כלל מגולמת כנכס במאזן החברה.
עקרון ההקבלה בין הוצאות להכנסות.
על פי עקרון זה, כל הוצאה תרשם אל מול ההכנסה שהיא עזרה להפיק, ללא קשר למועד תשלומה בפועל. מטרת העקרון היא להציג בדוח על הרווח הכולל תמונה מלאה אשר משקפת את הפעילות העסקית של החברה בצורה מהימנה יותר. לדוגמה, בעת מכירת מלאי נוצרת לחברה הכנסה אבל כדי להפיק את אותה ההכנסה, החברה כנראה נאלצה להוציא הוצאות רבות אשר לרב יקבלו ביטוי בעלות המכר רק כאשר המלאי ימכר בפועל. עקרון זה קיים בכלל ההוצאות העסקיות של החברות, דרך הוצאות השיווק והפרסום, וכלה בהוצאות המימון למימון הפעילות של החברה. עקרון זה עוזר להשיג את המטרה של דוח רווח והפסד ולשקף בעצם את ההרווח האמיתי של פעילות החברה.
לא תמיד אפשר ליישם את עקרון ההקבלה. כלומר, לעיתים לא ניתן לרשום את הוצאה מסוימת במקביל להכנסה שהיא סייע להפיק, אם מפני שזה בלתי אפשרי, אם מפני שישנה אי-ודאות לגבי המידה בה ההוצאות יובילו להכנסות ואם מפני שעלות החישוב והייחוס גבוהה מדי. לדוגמה, תשלום הוצאות חשמל: קשה לדעת איזו הכנסה בדיוק נוצרה בעקבות השימוש בחשמל. במקרה זה ההוצאות יירשמו בהתאם לתקופה שבה השתמשנו בחשמל וללא קשר לרווח שנוצר משימוש זה.
הוצאה בדוח תזרים המזומנים.
בדוח תזרים מזומנים יציאה של מזומנים מסווגת לשלוש קטגוריות:
בין אם יציאה מסוימת מסווגת כהוצאה שוטפת אשר מקבלת ביטוי מיידי בדוח רווח והפסד ובין אם היא מסווגת כהוצאה הונית היא תקבל ביטוי גם בדוח תזרים מזומנים שכן כל תנועה במזומני החברה משתקפת בדוח הזה.
דוח הוצאות.
דוח הוצאות הוא סוג של מסמך המכיל את כל ההוצאות שנבעו לאדם כתוצאה מפעילות עסקית מסוימת. לדוגמה, אם מנכ"ל של חברה צריך לנסוע למדינה אחרת בשביל פגישה עסקית, הארוחות, נסיעות והוצאות נוספות שיהיו לו כתוצאה מהנסיעה יתווספו אל דוח ההוצאות. ברב המקרים, הוצאות אלו יוחזרו אל האדם על ידי החברה. עקב כך שמדובר בהוצאות עסקיות, הוצאות אלה ייחשבו בדרך כלל כהוצאה מוכרת לצורכי מס.
כיום, בהרבה חברות ישנן מערכות אוטמטיות אשר עוזרות לנהל ולעקוב אחרי דוחות ההוצאות של העובדים שלהן. פתרונות אלו יכולים, בן השאר, להפחית בעלויות זמן, טעויות והונאה
גפרה