במהלך המאה האחרונה התרחשו בעולם שינויים מרחיקי לכת בתחום התזונה, דפוסי מחלות ותוחלת החיים. השינוי בתוחלת החיים מתבטא בעליה של פריון הנשים וירידה בשיעורי התמותה כתוצאה מגידול בהכנסות, בחינוך ובתעסוקה. השינוי האפידמיולוגי (מחלות) מתבטא בירידה בשכיחות של מחלות זיהומיות הקשורות לתברואה ירודה, רעב ותת-תזונה, ובעלייה בשכיחות של מחלות כרוניות וניווניות. השינוי בתזונה התרחש בו זמנית עם השינויים הדמוגרפים והאפידמיולוגיים – שינוי שהתבטא הן בתזונה והן בדפוסי הפעילות הגופנית. היסטורית, התרחש שינוי זה בחמישה שלבים:
בכל זמן נתון, מדינה או אזור מסוים בתוך מדינה, עשויים להיות בשלבים שונים מתוך חמשת שלבים אלו.
בעוד שמרבית המדינות בעלות ההכנסה הגבוהה (מדינות מפותחות) נמצאות בשלב האחרון של שינוי בתזונה, מדינות מתפתחות ועניות כמו מדינות אפריקה שמדרום לסהרה (SSA), לא הגיעו לשלב זה, וסובלות מאותם גורמי סיכון (דיאטות גבוהות בסוכר, שומן ואלכוהול, השמנה, עישון טבק וחוסר פעילות גופנית). אפריקה שמדרום לסהרה, המורכבת ממדינות בעלות הכנסות נמוכות ומדינות בעלות הכנסות ממוצעות, עוברת שינויים בריאותיים שגורמים למדינות אלה לחוות נטל כפול של מחלה. השינויים בתזונה ב-SSA מואצים משלב הרעב הנסוג (שלב שלישי) ועד לשלב ה-NCD (שלב הרביעי). כתוצאה מכך, קיים גידול של משקי בית בהם חווים את אותו נטל כפול – השמנת יתר ותת משקל המתרחשים זמנית, ובמקביל גידול בשיעורי תחלואה במחלות מסוג NCD, כמו סוכרת, מחלות לב וכלי דם שמתרחשים יחד עם מחלות זיהומיות כגון איידס (HIV), שחפת ומלריה.
מחקרים שנעשו בדרום אפריקה גילו כי תת-משקל וגובה ננסי קשורים לעודף משקל והשמנת יתר, שכן נמצא כי קיים קשר בין ילדים ננסיים ואימהות בעלות עודף משקל. ב- SSA, אחוז הילדים לאימהות בעלות עודף משקל נע בין 0.6% במוזמביק ל־8.2% בנמיביה.
אתגרים בתזונת ילדים במדינות אפריקה מדרום לסהרה.
תזונה לא טובה ידועה כמפריעה להתפתחות הקוגניטיבית והיכולת ללמוד ומקטינה את קצב התפתחות גוף האדם. בשנים 2005-2012, קרוב לשליש מהילדים בני פחות מחמש בעולם סבלו מקצב התפתחות מופחת (בינוני עד חמור). מתוך הילדים האלו, 40% היו מדרום ומערב אפריקה וממדינות שנמצאות מדרום לסהרה.
הילדות המוקדמת היא תקופה קריטית בהתפתחות התינוק המאופיינת בצמיחה פיזית מהירה ובהתפתחות מוטורית מהירה. ישנה עלייה גדולה במשקל הגוף של התינוק בגיל 12 חודשים, ועלייה של עשרה סנטימטרים בהיקף הראש. בנוסף לכל אלו, המוח אף הוא מתפתח בצורה מהירה מאוד בשלב זה. מכיוון שזו תקופה כה קריטית בהתפתחות התינוק, טיפול בריאותי לקוי, תזונה לא מספקת והזנחה יכולים לגרום לנזק משמעותי, שיכול להוביל לנזק בלתי הפיך.
במדינות שמדרום לסהרה, בשנת 2011 מתו 3,370,000 ילדים מתחת לגיל 5. מתוך שלושה מיליון יילודים שמתו בכל העולם בשנת 2001, 1.1 מיליון בקירוב מתו במדינות שמדרום לסהרה. במדינות אלו, אחד מתוך תשעה ילדים מת לפני גיל 5.
ויטמין A הכרחי לתפקוד מערכת הראייה ולשימור המערכת החיסונית. לפי ההערכות, בכל שנה, 250,000 עד 500,000 ילדים סובלים ממחסור בוויטמין A, דבר הגורם להתעוורות שלהם. חצי מהם מתים לאחר 12 חודשים מההתעוורות שלהם. 23% ממקרי המוות האלו קורים באפריקה בלבד. בשנת 2009, השכיחות של סרום רטינול נמוך באוכלוסייה, המקושר לחוסר בוויטמין A, היה 37.7% מהאוכלוסייה באתיופיה, 49% מהאוכלוסייה בקונגו ו42% מהאוכלוסייה במדגסקר. הסיבה העיקרית למחסור בוויטמין A הוא רמות נמוכות של צריכת מאכלי בשר ועוף, זמינות ביולוגית נמוכה של ויטמין A בתזונה שמבוססת על דגנים, צריכת עלים ירוקים עם רמה נמוכה של שומנים (ליפידים) וביקוש הולך וגדל לוויטמין A בשל זיהומים שמשפיעים על ילדים באפריקה.
במדינות אפריקה ישנם ליקויים גדולים של אבץ בקרב ילדים. למחסור זה יש השפעות שליליות על הצמיחה. הסיכון מזיהומים גדול, כמו כן חומרת הזיהומים גם גדלה. בנוסף, המחסור באבץ משפיעה שלילית גם על מערכת החיסון. מחסור באבץ נחשב כאחד הסיכונים המשמעותיים ביותר הגורמים למוות. דבר זה תורם רבות ליותר מ-450,000 מיתות בשנה בקרב ילדים בני פחות מחמש במדינות שמדרום לסהרה. מחסור זה השפיע בשבת 2004 על 57% מהילדים (בני פחות מ-5) בסנגל, 72% מהילדים בבורקינה פאסו ו41.5% מהילדים בניגריה. הסיבות העיקריות למחסור באבץ בקרב ילדים בני פחות מחמש הוא חוסר במזון העשיר באבץ כמו בשר, מאכלי ים ועוף וצריכת מזון המעכב ספיגת אבץ, כמו דגנים, שורשים ופקעות, שהם חומרי יסוד בתזונה באפריקה.
מחסור בצריכת יוד פוגע בסינתזה של הורמוני בלוטת התריס, אשר קריטיים להתפתחות נורמלית ולתפקוד תקין של המוח ומערכת העצבים. כמו כן, מחסור ביוד פוגע בשימור חום הגוף ואנרגיה. מחסור ביוד גורם לתופעה של התנפחות הצוואר אשר נקראת זפקת (endemic goitre) ולתופעה נוספת הנקראת תת- תריסיות מולדת, מצב פתולוגי אשר עלול לגרום למוגבלות שכלית התפתחותית (cretinism). כמו כן, מחסור זה מביא לקצב צמיחה מופחת בהתפתחות מנטלית ופיזית. 1.6 מיליון אנשים בעולם נמצאים בסיכון למחלות הקשורות למחסור ביוד וחמישים מיליון ילדים מושפעים ממחלות אלו. 100,000 ילדים נולדים בכל שנה עם פיגור מנטלי, רובם באפריקה.
אנמיה היא תופעה שכיחה באפריקה, בעיקר בקרב ילדים צעירים. תופעה זו נגרמת בעיקר עקב צריכה מועטה של מאכלים מן החי, צריכה גבוהה של מאכלים עשירים בסיבים וצריכת מאכלים המעכבים ספיגת ברזל. בשנת 2006, 67.7% מהילדים מתחת לגיל חמש באפריקה (83.5 מיליון) היו אנמיים. השפעותיה של אנמיה הן פגיעה בתהליכים מטבוליים ועיכוב גדילה והתפתחות. אנמיה פוגעת בתגובה החיסונית, גורמת לרגישות לזיהומים, מעכבת התפתחות מוטורית ופוגעת בריכוז (פגיעה ביכולות קוגניטיביות והתנהגותיות). תופעת האנמיה באפריקה מונעת מ-40%-60% מהילדים להגיע למיצוי היכולות המנטליות שלהם. יתר על כך, מתוך 26 הסיכונים הבריאותיים שדווחו על ידי ארגון הבריאות העולמי WHO, מחסור בברזל דורג כתשיעי מתוך הגורמים העיקריים לאובדן שנות חיים.
ההשפעה של תזונת אימהות אפריקאיות הרות על ילדיהם.
נשים בגיל הפריון (במיוחד בהריון ונשים מניקות), תינוקות וילדים צעירים, נמצאים בשלבים הפגיעים ביותר מבחינה תזונתית במחזור החיים. הפגיעות התזונתיים שלהם נובעת מכך שיש להם דרישות-תזונתיות-פיזיולוגיות גבוהות, שלעיתים קרובות אינן מסופקות. הריון והנקה מציבים דרישות נוספות על נשים. באופן דומה, אצל תינוקות, הצמיחה המהירה והתפתחות יוצרים גידול בדרישות התזונתיות.
תת-תזונה אימהית היא גורם מנבא עיקרי לתחלואה ולתמותה בקרב נשים אפריקאיות. הסיבות כוללות צריכה לא מספקת של מזון, דיאטות בעלות איכויות נמוכות ותזונה לקויה, זיהומים תכופים ומרווחים קצרים בין הריונות. עדויות על תת-תזונה אימהית גלום בנתון כי בין 5% ל 20% נשים אפריקאיות הן בעלות מדד מסת גוף (BMI) נמוך כתוצאה מרעב כרוני. ברחבי היבשת השכיחות של אנמיה נעה בין 21% ל 80%, עם ערכים נמוכים וחסרים באופן דומה של ויטמין A ואבץ (Zn). אתגר נוסף הוא השיעורים הגבוהים של HIV, אשר פוגעים במצב התזונתי האימהי. ההשלכות של מצב תזונתי אימהי ירוד משתקפות במשקל נמוך ועליה מעטה במשקלן בזמן ההיריון, וכן בתחלואה ותמותה של התינוקות. שיטות תזונה לא אופטימליות לתינוקות, איכות ירודה של מזון משלים, זיהומים תכופים וחסרונות תזונתיים, תרמו במידה רבה לתמותה הגבוהה בקרב תינוקות וילדים צעירים באזור. האכלת ילדים שאימהותיהם נגועות באיידס ממשיכה להוות בעיה הדורשת תשומת לב דחופה.
עבור נשים וילדים באפריקה שמדרום לסהרה התנאים הסביבתיים והכלכליים מהווים נטל נוסף על מצבם התזונתי. עוני מתפשט משפיע על איכות הדיאטה, כמו גם עומס העבודה הכבד של הנשים המגביר את צרכיהן התזונתיים. מחזורי רבייה תכופים ובמרווחים קצרים בהם האישה נאלצת לנוע בין הריון אחד למשנהו לא מאפשרים מנוחה והבראה לגופה. תינוקות וילדים צעירים סובלים מזיהומים תכופים ויש להם דיאטות באיכות ירודה. גורמים אלו יוצרים סביבה בה מתקיימת ומשגשגת תת-תזונה.
לתוצאות של תת-תזונה אימהית יש ביטויים קצרי וארוכי טווח על האם ועל צאצאיה.
תת-התזונה הנרחבת בקרב נשים אפריקניות מתבטאת ב- BMI האימהי הנמוך (kg/m2 18.5&gt;) עבור 20% מהנשים האפריקאיות בגיל הפוריות. כתוצאה מכך, הריון במשקל אימהי נמוך. עלייה לא הולמת במשקל הריון מתבטאת בשכיחות הגבוהה של משקל לידה נמוך בקרב 14% מהתינוקות באפריקה שמדרום לסהרה. למרות שהיריון נחשב לאירוע פיזיולוגי נורמלי במחזור החיים, עבור רוב הנשים האפריקאיות זה מצב מסכן חיים. ההסתברות לתמותה מסיבות הקשורות להריון היא אחת מתוך שש עשרה לאפריקה שמדרום לסהרה, לעומת אחת מ־4,000 במדינות מתועשות. כ־40% מהנשים בגילאי 20-24 באפריקה שמדרום לסהרה התחתנו מוקדם (בגיל 18). עם שנים רבות לפניהן בהן הן נושאות את ילדיהן והריונות תדירים במרווחים קצרים, אין לאימהות מספיק זמן כדי לחדש את המאגרים שלהן לקראת ההריונות הבאים. האיכות הירודה של הדיאטה והמזון תורמת לבזבוז אנרגיה וחסרים תזונתיים.
גם זיהום HIV מחמיר את הפרופיל התזונתי של הנשים האפריקאיות. כ־13.1 מיליון נשים אפריקאיות בגילאי 15-49 חיות עם HIV/איידס, אשר בשילוב עם המצב התזונתי הלקוי מיצרים במהירות תת-תזונה אימהית. המצב התזונתי האימהי במהלך ההיריון מוביל לתוצאות הריון ירודות, המשפיעות על הישרדות ואיכות החיים של הצאצאים.