במסגרת תוכנית בת שנתיים, נשלחה באוקטובר 2011 משלחת ישראייד החמישית לאזור טוקיו, יפן. המשלחת פעלה כדי לספק סיוע לנפגעי פוסט טראומה ואימון בנושא למורים ועובדי בריאות מקומיים.
באוגוסט 2011, ישראייד בשיתוף עם הארגון "Operation Blessing", שלחה משלחת למחנה הפליטים הגדול ביותר בעולם, בדאדב קניה. במחנה זה חולקו אוכל ומוצרים נוספים לתמיכה באלפי היושבים במקום. כמו כן החלו לפעול למען פיתוח תוכנית לטווח ארוך לסיוע באזור.
ביולי 2011, ישראייד שלחה משלחת למדינה החדשה בעולם, דרום סודאן, במטרה לסייע ולהעניק מזון וסעד. ישראייד הקימה סניף מקומי וממשיכה לסייע במשך מעל שנה לתושבים בהנחת היסודות לקיום המדינה. הנציגים הראשונים של "ישראייד" נחתו בג'ובה פחות מ-48 שעות לאחר הכרזת העצמאות של דרום סודאן, וחילקו לתושבים ציוד בסיסי מציל חיים. ישראייד מקבלת תמיכה לצורך הסיוע מקרן תד אריסון והפדרציה היהודית של טורונטו, ומקיימת הכשרות מקצועיות לעובדי מדינה: 90 עובדים סוציאליים, שוטרים, רופאים, מנהיגים קהילתיים ואנשי כנסייה. במהלך ההכשרות נלמדים עיקרי הזיהוי, הטיפול והמניעה של טראומה לסוגיה, אלימות כלפי נשים וילדים, וסחר בבני אדם.
במרץ 2011, ישראייד, בשיתוף עם הקואליציה הלאומית לאיתור והצלה, העניקו סיוע רפואי וסיוע לנפגעי פוסט- טראומה, בעקבות הצונאמי ורעידת האדמה ביפן. למעלה מעשרים טונות של מזון וציוד רפואי נשלחו לאזור הנפגע. המשלחות חולקו לאזורים שונים על מנת להעיק עזרה לכמות רבה של אנשים.
באוגוסט 2010, משלחת משותפת של ישראייד ומכון הנגב לאסטרטגיות של שלום ופיתוח" עסקו בשיפוץ בית ספר אשר נפגע בפקיסטן בעקבות הצפה.
באפריל 2008, קיימה ישראייד סיור ברחבי ארצות הברית, במהלך הסיור הוצגו פעולות הארגון כדי להגביר את המודעות הציבורית בקרב אוכלוסיות ומקבלי החלטות בעולם.
בעקבות הידע והניסיון שרכשו בארגון היאס בפעילותם בצ'אד. בין 2007 לשנת 2008, ישראייד החלה לפעול בישראל כיועצים בקרב הממשלה ומשרדי החוץ לפעילות בנושא. בתוכנית הזאת השתתפו אנשי ארגון ]היאס, המרכז לפלורליזם יהודי והוועד היהודי אמריקני.
בספטמבר 2005, ישראייד הנחתה משלחת לסיוע רפואי ופסיכולוגי לנפגעי הוריקן קטרינה בניו-אורלינס והאזור. המשלחת הישראלית סיפקה שירותים פסיכולוגיים ורפואיים למאות אנשים. בפעילות זו ישראייד איחדה ותיאמה בין ארגונים וגופים שונים, ביניהם: הסיוע הישראלי המוטס, התוכנית הרפואית הבינלאומית של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, הוועד היהודי האמריקני, פדרציית טורונטו ועוד.
בדצמבר 2002, הנחתה ישראייד תוכנית תזונתית במלאווי. במסגרת פעילות זו, ישראייד תיאמה בין ארגונים שונים כדי ליצור תוכנית שתאפשר מלחמה בתת התזונה במלאווי.
בין שנת 2001 לשנת 2002 ישראייד קיימה שתי תוכניות אימונים שהתקיימו בקיבוץ יקום. האימונים עסקו במשפט ההומניטרי הבינלאומי ושיטות פעולה לסיוע בינלאומי. בכנסים השתתפו למעלה משלושים ארגונים, עמותות ואלכ"רים ישראליים ויהודיים. בין המציגים בתוכנית ניתן היה למצוא סוכני או"ם והצלב האדום.
ישראייד ככלי דיפלומטי.
סיוע הומניטרי יכול להיות דו-צדדי, כזה המוענק ממדינה אחת לאחרת או רב-צדדי, כזה המוענק מארגונים בין- מדינתיים למדינה מסוימת. כמו כן, יש לקיים הבחנה בין סיוע ממשלתי לבין סיוע בלתי ממשלתי. סיוע המוענק על ידי גוף מסוים, מדינתי או אזרחי, ניתן מסיבות ריאליסטיות-תועלתניות או מסיבות אידיאליסטיות-מוסריות.
בשנת 1970 העצרת הכללית של האו"ם קבעה את החלטה 1522, לפיה על המדינות העשירות להקצאות 0.7% מהתוצר הלאומי הגולמי שלהן לטובת המדינות העניות. למרות יעד זה, בשנת 2000, ביצעו חמש מדינות בלבד החלטה זו (נורווגיה, דנמרק, הולנד, לוקסמבורג ושוודיה). שבע המדינות העשירות ביותר, המכונות G7, אחראיות לשבעים וחמשה אחוזים מהסיוע המוענק למדינות העניות. עם זאת, מדינות ה-G7 אינן קרובות למימוש החלטת האו"ם.
שחר זהבי, היוזם בפועל של קואליציית ישראייד, אומר כי בשנות השישים, למחלקה לשיתוף פעולה בינלאומי, הופנו תקציבים גבוהים לסיוע חוץ. בחלוף השנים, תקציבים אל התמעטו באופן משמעותי. ישראל, כחברה באו"ם ובארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי, אינה עומדת ביעד שהוצב על ידי האו"ם. לוואקום הזה נכנסת ישראייד, שאינה מהווה גוף ממשלתי ומנסה למלא את החסך שנוצר על ידי המדינה. ניתן לתפוש את ישראייד הפועלת מתוך שני סוגי האינטרסים שהוזכרו לעיל: מחד גיסא, שיקולים אידיאליסטיים-מוסריים כאשר אנשי ישראייד אינם יכולים להשלים עם היות העולם מפוצל. עולם שבחלקו הוא עשיר, לעומת עולם בו שוררים רעב, מגפות, עוני, בורות ותת פיתוח. מאידך גיסא, שיקולים ריאליסטיים-תועלתניים, שכן פעילותם ברחבי העולם מותירה רושם חיובי, כגוף ישראלי, הוא נתפס ככזה המייצג את ישראל. את פעולותיו של הארגון לא ניתן לשכוח, ומקבלי הסיוע חשים אהדה גדולה לישראל, תופסים אותה כמדינה חיובית, ומוקירי תודה לה. הכרת התודה לעיתים מתבטאת בהצבעות לטובת ישראל באו"ם ובתמיכה בינלאומית כאשר ישראל עולה לסדר היום בתחומים שליליים.
ביקורת.
ישראייד כגוף חזק וכוללני בישראל, מתפקד במידת מה כגוף ייצוגי שלה ברחבי העולם. זאת ועוד, פעמים רבות אלו עובדים בשיתוף עם גופים מוצהרים של המדינה כגון צה"ל. ככזו הנתפסת המייצגת מדינה, יש לבחון את פעולותיה באופן דומה לזו של מדינה. הסיוע הבינלאומי טומן בחובו יתרונות רבים. מאות ואף מיליונים ברחבי העולם היו מוצאים את מותם, אלמלא הוא. עם זאת, יש לעמוד גם על חסרונותיו של הסיוע הבינלאומי. מקבלי הסיוע זקוקים לו פעמים רבות כאוויר לנשימה. אין להם אפשרות אחרת להתמודד עם המצב אליו נקלעו. ולכן העובדה כי סיוע יכול להינתן גם בשל שיקולים שאינן פילנתרופיים, מקשה מאוד על הבחירה בו לעומת האלטרנטיבה האחרת. בכל סיוע יש לברר מדוע הוא ניתן, שכן אם הוא ניתן בעקבות שיקולים תועלתניים של המסייע, על מקבל הסיוע לקיים בירור לגבי המחויבות שהסיוע יוצר וההפסד לו הוא מוביל. לא כל השיקולים התועלתניים חמורים, אך אין ספק כי אלו נובעים מאגואיזם.
השיקולים התועלתניים יכולים לבוא לידי ביטוי במספר דרכים: סיוע לשם תמיכה גאופוליטית או אסטרטגית ממקבל הסיוע. כלומר, ייתכן מצב בו אחד יעניק סיוע לאחר ויצפה לקבל תמיכה בעתות משבר. סיוע יכול להיתפש כמתן שוחד, זה יבוא לידי ביטוי בכך שמעניקיי הסיעו ידרשו בתמורה לו טובות הנאה למיניהן. טרור נתפש ככזה העולה מתוך מדינות נחשלות ועניות. גיוס הגורמים המתונים והריאליים במדינה יכול לעיתים לסייע לגורמים האלו, כדי למגר עוני ובכך את האפשרות שתצמח פעילות טרוריסטית בעלת השפעה עולמית. זאת ועוד, סיוע לעיתים יינתן כדי להשפיע על הפוליטיקה והכלכלה הפנימית לדוגמה: תמיכה כדי שמשטר יהפוך לדמוקרטי. במדינות נחשלות, עקב מחסור בעבודה, שכר ואוכל, העלולים לייצר מצב של גלי הגירה המוניים (בעיקר ממדינות אפריקה למדינות אירופה). סיעו לעיתים ניתן כדי לשפר את המצב במדינה נחלשת ולמנוע את ההגירה לאחרת. ההגירה נתפסת כמסבת נזק, וכזו המערערת על המדינה הקולטת מבחינה כלכלית ופוליטית. ניתן להצביע גם על תחום הבריאות כשיקול בהענקת סיוע למדינות נחלשות. במדינות אלו קיימות מחלות ומגפות המוניות. למעשה, המדינות המפותחות מנסות למנוע את התפשטות אלו ברחבי העולם וזאת על ידי הענקת סיוע רפואי על אדמת המדינה הנחשלת. יש לציין כי הסיוע הבינלאומי ניתן ברובו הגדול, מבחינה בריאותית, ביבשת אפריקה, בה התפרצות מגפות ומחלות זיהומיות הוא דבר נפוץ ושכיח. במקרים רבים בהם מוענק הסיוע למדינות העניות, הוא כפוף לתנאים מגבילים. ניתן לכנותו "סיוע תלוי", סיוע המחייב את מקבלי הסיוע לרכוש מוצרים ושירותים ממעניקי הסיוע. באופן זה, המדינה המעניקה את הסיוע מפתחת את כלכלתה ונפטרת מעודפי הייצור שבראשותה.
כל מדינה המקבלת סיוע מגורם זה או אחר, מפתחת תלות ברמה שונה ממדינה אחרת, כך מהווה הסיוע אבן שואבת למתנגדים. יש הטוענים כי סיוע בינלאומי למעשה מונע מהזקוקים לו לתור וליצור אחר פתרונות עצמאיים לבעיותיהם. בכך, המדינות הללו מונעות מעצמן את היום בו לא יזדקקו לסיוע. בנוסף, יש הסבורים כי מקבל הסיוע עלול לפתח תלות במעניק הסיוע. במקרים מסוימים, אין לפקפק בכך כי הסיוע הבינלאומי נחוץ, חשוב ומעבר לכל, מציל חיים. לצד אלו, אין לשכוח כי מדובר ביחסים בין גופים, כאשר לכל גוף האינטרסים שלו. יש לקיים תמיד בדיקה מעמיקה של רקע הסיוע ולבחון מי מרוויח ממנו ומי מפסיד ממנו.
ונסנט ואן גוך
סאקרום
מקס מוריץ ורבורג
שרה סיני
יקותיאל הכהן בן יהודה
רו&quot;ה
עמוס בן חיים
בשיקטש (כדורסל)
בשיקטש מילנגז (בטורקית: Beşiktaş Milangaz) היא קבוצת כדורסל טורקית מהעיר איסטנבול, המתמודדת בליגת העל הטורקית ובליגת האלופות.
היסטוריה.
הקבוצה, הוקמה בשנת 1933. בין השנים 1936-1940 הופסקה פעילות הקבוצה. בעונת 1987/88 ירדה הקבוצה לליגה השנייה וחזרה לאחר עונה אחת. בעונת 1974/75 זכתה הקבוצה באליפות הליגה. בעונת 2010/11 הגיעה הקבוצה עד לגמר הגביע הטורקי, בו הפסידה לקבוצת פנרבחצ'ה אולקר.
ההופעה האירופאית הראשונה של הקבוצה הייתה בעונת 1987/88 בגביע קוראץ' (רבע גמר 1999). בעונת 2007/08 הגיעה הקבוצה עד לשלב רבע הגמר של גביע יול"ב, לאחר שעברה את קבוצת הפועל ירושלים בשלב שמינית הגמר.