אלאר (באנגלית: Allar) היא שפה דראווידית לא מסווגת המדוברת בקרלה שבהודו. השפה נמצאת בסיכון ולא מוכרים שום ניבים של השפה. השפה דומה ב-61% למלאיאלאם וב-51% לטמילית. רוב דוברי השפה אינם יודעי קרוא וכתוב וכמות דוברי השפה היודעים קרוא וכתוב היא פחות מ-1%.
היסטוריית כלכלת אוסטרליה
באזיגאר
באזיגאר (באנגלית: Bazigar) היא שפה דראווידית לא מסווגת המדוברת על ידי שבט הבאזיגאר בעיקר באזורים פנג'אב, הריאנה ואוטר פרדש שמדרום לצ'אנדיגאר שבהודו. על אף שהשפה היא שפה דראווידית, לשפה יש דמיון רב לפנג'אבי וראג'סטאני. לבאזיגאר פונולוגיה זהה לפנג'אבי מלבד החוסר בעיצור חכי, חוכך, אטום ועיצור סדקי, חוכך, אטום. רוב דוברי השפה אינם יודעי קרוא וכתוב וכמות דוברי השפה היודעים קרוא וכתוב היא פחות מ-1%.
יוסף קרליבך
כדורית
עונת 2019/2020 בליגת העל בכדורגל נשים
עונת 2019/2020 בליגת העל בכדורגל נשים הייתה העונה ה-22 של ליגות כדורגל הנשים בישראל תחת אחריות הההתאחדות לכדורגל בישראל. העונה נפתחה ב-21 בנובמבר 2019 והופסקה ב-13 במרץ 2020 בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל. מ.כ. רמת השרון הוכרזה כאלופה ואף קבוצה לא ירדה ליגה.
משתתפות ופורמט הליגה.
הקבוצה שסיימה ראשונה בליגה הלאומית בעונת 2018/2019 והצטרפה לליגת העל לקראת עונה זו הייתה מכבי בנות עמק חפר.
הליגה הסדירה תכלול 8 קבוצות שישחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 7 משחקים כל אחד - 14 מחזורים בסך הכל. לאחר מכן תפוצל הליגה לפלייאוף עליון ופלייאוף תחתון (בכל פלייאוף 4 קבוצות שישחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 3 משחקים כל אחד) שיכללו תוספת של 6 מחזורים לעונה הסדירה ובסה"כ 20 מחזורים. על ניצחון במשחק מוענקות שלוש נקודות, ונקודה בודדת מוענקת על תיקו.
מהלך העונה.
עקב מחלוקת בין משרד הספורט לבין התאחדות לכדורגל ולקבוצות ליגת העל לנשים, לא הועברו תקציבים לקבוצות והיה ספק אם העונה תיפתח כלל. הקבוצות איימו בהשבתת הליגה ופנו לבג"ץ בטענה להפליה מגדרית. לאחר הדיון בבג"ץ ועוד לפני שנקבע פסק הדין בנושא הסכים משרד הספורט להעביר את התקציבים שהתחייב אליהם ובעקבות כך הקבוצות הסכימו לפתוח את הליגה. כיוון שהחלטה זו התקבלה במועד מאוחר מאוד, הקבוצות לא הספיקו להיערך בזמן ופתיחת העונה נדחתה לסוף נובמבר.
במהלך העונה הסדירה הפתיעה העולה החדשה, מכבי בנות עמק חפר, כשהצליחה לסיים במקום הרביעי ולהעפיל לפלייאוף העליון. עם סיום העונה הסדירה וכשבוע לפני תחילת הפלייאוף, הוחלט על הפסקת הליגה עד להודעה חדשה בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל.
ב-14 באפריל הודיעה ההתאחדות לכדורגל על הפסקת הליגה ומ.כ. רמת השרון הוכרזה כאלופה בפעם השנייה בתולדותיה וייצגה את המדינה במוקדמות ליגת האלופות.
קבוצות.
הליגה כללה 8 קבוצות, 7 ששיחקו בליגה בעונת 2018/2019, אליהן הצטרפה מכבי בנות עמק חפר שהעפילה מהליגה הלאומית.
קאדאר (שפה)
קאדאר (באנגלית: Kadar) היא שפה דראווידית דרומית המדוברת באזורים קרלה וטמיל נאדו שבהודו. כמות דוברי השפה יורדת והיא נמצאת בסיכון. כ-51% מדוברי קאדאר כשפת אם בקרלה יודעים קרוא וכתוב וכ-56% מדוברי השפה בטמיל נאדו יודעים קרוא וכתוב.
תולעים סיפוניות
תולעים סיפוניות (שם מדעי: Sipuncula, או גם Sipunculida) היא קבוצה המכילה כ-162 מינים של תולעים ימיות שאינן פרוקות בעלות סימטריה דו-צדדית. מקורו של השם המדעי Sipuncula הוא משם הסוג "Sipunculus", שמקורו מלטינית, siphunculus שפירושו "צינור קטן". קבוצה זו סווגה באופן מסורתי כמערכה של ממלכת בעלי החיים, אך נראה כי היא קרובה מאוד למשפחה מיזוסטומידה (Myzostomida) במערכת תולעים טבעתיות, וייתכן שהיא תת-קבוצה של התולעים הטבעתיות, על בסיס מחקרים מולקולריים עכשוויים. אורכן של תולעים סיפוניות שונה בין המינים, אבל האורך של מרביתם הוא פחות מ-10 סנטימטרים.
גופן של התולעים מחולק לחלק מרכזי בולבוסי (באנגלית Trunk) וחלק קדמי צר, דמוי חדק, שיכול להתכנס לתוך החלק המרכזי (באנגלית Introvert). הפה נמצא בקצה החדק ומוקף במרבית הקבוצות במשושים קצרים. בלא חלקים קשים, הגוף גמיש ונייד. אף על פי שהם מצויים במגוון של בתי גידול ברחבי האוקיינוסים בעולם, מרבית המינים חיים בבתי גידול של מים רדודים כשהם מתחפרים מתחת למצע החול והבוץ. מינים אחרים חיים מתחת לאבנים, בסדקים בסלעים, בין אלמוגים, בתוך אצות או במקומות חבויים אחרים.
מרבית מיני התולעים הסיפוניות ניזונים מפירורים אורגניים, הם שולפים את החדק על מנת לאסוף חלקיקי מזון ולקרב אותם אל פיהם, והם מכנסים את החדק לתוך הגוף כאשר תנאי התזונה אינם יציבים או כשהם חשים איום. למעט מעט חריגים, הרבייה היא זוויגית וכוללת שלב של פגיות פלנקטוניות. תולעים סיפוניות משמשות מזון בחלק מהמדינות בדרום-מזרח אסיה.
טקסונומיה.
הבוטנאי, הרופא והזואולוג שוודי קארולוס ליניאוס כינה לראשונה בשם מדעי את התולעת "Sipunculus nudus" במהדורה 1767 של "Systema naturae". ב-1814 השתמש הזואולוג האמריקני ממוצא צרפתי קונסטנטין סמואל רפינסק (Constantine Samuel Rafinesque; 1783–1840) במילה "Sipuncula" כדי להגדיר משפחה (כיום Sipunculidae), ובמהלך השנים הפך המונח לשמה של מערכה. זוהי קבוצה שנחקרה מעט יחסית, ומעריכים כי בעולם יש כ-162 מינים.
הסיווג הפילוגנטי של מערכה זו בעבר הוכח כבעייתי. תחילה סווגו התולעים כתולעים טבעתיות, למרות החוסר המוחלט בפרקים (סגמנטציה), בזיפים או במאפיינים אחרים של תולעים טבעתיות. המערכה Sipuncula נקשרה אחר-כך לרכיכות, בעיקר על בסיס מאפיינים התפתחותיים ומאפיינים של שלב הפגית. נכון להיום נכללים שתי המערכות בעל-המערכת לופוטרוכוזואה, הכוללת מלבדן את תולעי החוטם (nemertea) וכמה מערכות נוספות. אנליזות פילוגנטיות המבוססות על 79 חלבוני ריבוזום ממקמות את התולעים הסיפוניות בתוך מערכת התולעים הטבעתיות. אנליזה שבוצעה אחר-כך ל-DNA של המיטוכונדריון אישרה את קרבת המשפחה למשפחה מיזוסטומידה ולתולעים הטבעתיות (כולל המערכה אכיורה (Echiura) והמשפחה Siboglinidae). כמו כן הוכח כי חלוקה ראשונית לפרקים של מערכת העצבים הדומה לזה של תולעים טבעתיות מתרחשת בשלב מוקדם של הפגית, גם אם תכונות אלה נעדרות אצל הבוגרים.
אנטומיה.
תולעים סיפוניות הן בעלי חיים דמויי תולעת באורך שבין 2 ל-720 מילימטרים, כשאורכם של מרבית המינים מתחת ל-10 סנטימטרים. גוף התולעת מחולק לחלק מרכזי בולבוסי וחלק קדמי צר דמוי חדק. גון הגוף, אפור חום או שקוף בחלקו. אורך החדק אצל תולעת בוגרת נע בין 3 ליותר מ-400 מילימטרים, בדרך כלל 15–30 מילימטרים. צורת החדק משתנה בין המינים מגליל צר, לכישור, לבקבוקון ועד כמעט כדור. הצורה כנראה עוצבה על פי המיקרו בית גידול שבו חיה התולעת. דפנות הגוף של התולעת דומות לאלו של תולעים טבעתיות (אם כי אינן מחולקות לפרקים) בכך שהן כוללות אפידרמיס ללא ריסונים ועליו קוטיקולה, שכבה חיצונית של שרירים טבעתיים ושכבה פנימית של שרירים אורכיים. דפנות הגוף מקיפות חלל קרביים (צלום) מלא בנוזל שעליו הדפנות השריריות מסתמכות כשלד הידרוסטטי לכווץ ולהרחיב את בעל החיים. כשהן חשות מאוימות יכולות התולעים לכווץ את גופן לצורה הדומה לבוטן, תכונה שהקנתה להן את שמן האנגלי "תולעי בוטן" (Peanut worms). החדק מתכנס לתוך הגוף המרכזי בעזרת שני זוגות של שרירים נסוגים המשתרעים כסרטים צרים מדופן הגוף לנקודות אחיזה בחדק. החדק יכול להישלף מהגוף באמצעות כיווץ השרירים של דופן הגוף, ובכך דוחפים את הנוזל בחלל הקרביים קדימה. אורך החדק יכול לנוע מחצי מאורך הגוף המרכזי, ועד כמה פעמים מאורכו של הגוף המרכזי. אבל בלא תלות באורך היחסי, בכל מקרה החדק מסוגל להתכנס לחלוטין לתוך הגוף המרכזי.
הפה ממוקם בקצה הקדמי של בעל החיים. במחלקה Sipunculidea הפה מוקף בצפיפות ב-18 עד 24 משושים המכוסים בריסונים, בעוד שבמחלקה Phascolosomatidea, המשושים מסודרים בקשת מעל לפה כשהם מקיפים את האיבר המפרקתי, שגם הוא ממוקם בקצה החדק. בכל משוש יש חריץ עמוק שלאורכו המזון מועבר אל הפה באמצעות הריסונים. הם משמשים לאיסוף שרידים אורגניים מהמים או מהמצע, וכנראה פועלים גם כזימים. במשפחה Themistidae המשושים יוצרים מבנה משוכלל דמוי כתר. המינים במשפחה זו התמחו כמסנני מזון, שלא כשאר המינים של התולעים הסיפוניות שהם אוכלי רקבובית. המשושים חלולים ומתפשטים באמצעות לחץ הידרוסטטי באותה הצורה שבה החדק מתפשט, אבל באמצעות מנגנון שונה מזה של החדק, הקשור באמצעות מערכת תעלות לשק או לשני שקים המסוגלים להתכווץ המצוי סמוך לוושט. לעיתים קרובות יש על החדק סביב הפה קרסים הפונים אחורה עשויים, גידולים מיוחדים מהאפידרמיס, הבנויים מחלבון ולא מכיטין, המסודרים בטבעות או שהם מפוזרים בלא סדר. ייתכן שנועדו לגרד אצות מהסלעים או לספק אחיזה.