איפרגן גויס למשטרת ישראל כסוכן סמוי, בהמשך שירותו היה בלש משטרתי וקצין חקירות. ב-1987 נפצע מירי במהלך מרדף אחר שודדי בנק בתל אביב. הוא עוטר בעיטור המופת המשטרתי. שימש ראש מפלג איסוף ביחידה הארצית לחקירת פשיעה בינלאומית וחמורה ובין הפרשות בהן עסק הייתה פרשת "נמרודי גימל", בה הורשעו יעקב נמרודי ומקורבו הסופר אריה קרישק.
שירת כראש זרוע הביטוח הלאומי ביחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית, ראש זרוע המודיעין וכראש מטה ביחידה. ב-2010 מונה לראש היחידה הארצית לחקירת פשיעה בינלאומית וחמורה, ב-2012 לסגן ראש אגף החקירות והמודיעין ושירת בתפקיד עד יולי 2016.
עמיחי אשד
עמיחי (עמי) אשד הוא קצין משטרה ישראלי בדרגת ניצב, מכהן כמפקד מחוז תל אביב
ביוגרפיה.
אשד נולד בהרצליה, בן לניצולי שואה יוצאי פולין. את שירותו הצבאי עשה אשד כלוחם בחטיבת גבעתי, ולאחר שחרורו מצה"ל שימש כמאבטח מטוסים ושגרירויות.
אשד החל את דרכו במשטרת ישראל ב-1990 כבלש וקצין ומודיעין בתחנת טייבה במרחב שרון, ולאחר מכן שירת במשטרת ראש העין בתפקיד ראש משרד סיור. בהמשך מונה אשד לראש לשכת בילוש ומודיעין במרחב השרון וב-1998 מונה למפקד היחידה המרכזית (ימ"ר) במרחב שרון. ב-2005 מונה אשד למפקד תחנת לוד במרחב שפלה, וביוני 2007 מונה למפקד תחנת ראשון לציון. ביולי 2009 מונה למפקד תחנת המשטרה בנתניה ושירת בתפקיד עד אוקטובר 2011. בתפקידו הבא שימש מפקד קורס פיקוד ומטה במרכז ההדרכה בנעורים.
באוגוסט 2013 קודם לדרגת תת-ניצב ומונה מפקד המכללה לקציני משטרה בכירים. ב-2016 מונה לסגן מפקד מחוז ירושלים.
בינואר 2018 קודם אשד לדרגת ניצב ומונה למפקד מחוז מרכז. בינואר 2021 מונה למפקד מחוז תל אביב.
במרץ 2022 מתוקף תפקידו כמפקד מחוז תל אביב, פיקד על מסע הלוויה ההמוני של הרב חיים קנייבסקי.
חיים אישיים והשכלה.
אשד מתגורר בכפר סבא. הוא נשוי ואב לארבעה, בוגר תואר ראשון במנהל עסקים ותואר שני בהיסטוריה של המזרח התיכון.
תאפיללת
גילה בן הר
גילה בן הר (נולדה ב-1951) היא אשת חינוך ישראלית. שימשה מנכ"לית המרכז לטכנולוגיה חינוכית בין השנים 2004-2018 ולשעבר ראש מינהל החינוך, התרבות והספורט בעיריית תל אביב-יפו.
ביוגרפיה.
גילה בן-הר נולדה בחיפה להורים ניצולי שואה, שרה ושניאור וישניץ. בוגרת תיכון עירוני ג' בנוה שאנן. לבן הר תעודת הוראה ותואר מוסמך בחינוך מאוניברסיטת בר-אילן, והיא בוגרת המחזור הראשון של מכון מנדל למנהיגות, שבו התמחתה בסוגיות ביזור ומרכוז מערכת החינוך והקשר בין המדינה לרשות המקומית.
החלה את דרכה המקצועית כמחנכת בבית הספר היסודי נוף ים באשקלון. בהמשך מילאה תפקידי הדרכה וניהול במערך ההדרכה והניהול הפדגוגי ברמת השרון. בשנת 1994 הקימה וניהלה את אגף החינוך בזכרון יעקב. בשנת 2000 מונתה לראש מינהל החינוך, התרבות והספורט בעיריית תל אביב-יפו. בשנת 2004 מונתה למנכ"לית המרכז לטכנולוגיה חינוכית.
בשנת 2010 נכללה ברשימת 50 הנשים המשפיעות של עיתון גלובס.
נשואה לאבי בן הר ואם לשלושה. כיום מתגוררת בהרצליה.
אח&quot;י תנין (צוללת מסדרת דולפין AIP)
אח"י תנין היא צוללת משולבת הנעת חשמל-דיזל, הראשונה מהסדרה דולפין AIP של חיל הים הישראלי. היא והצוללות הנוספות מהסדרות דולפין ודולפין AIP נבנו בגרמניה במספנות HDW. אח"י תנין התחילה את שירותה בשנת 2014.
תיאור.
אח"י תנין נחשבת לצוללת מהמתקדמות בעולם, והיא כלי המלחמה היקר ביותר של צה"ל. מערכות הסונאר וההגנה של הצוללת מתקדמות ומשופרות ביחס לשל קודמותיה. הצוללות מסדרת דולפין AIP יכולות לשאת טילי שיוט בעלי טווח של אלפי קילומטרים, וניתן לציידם בראשי קרב גרעיניים. אחד השיפורים המרכזיים הוא אלמנט טכנולוגי מתקדם שהוצב במרכז הצוללת – מערכת ה- AIP (Air Independent Propulsion), מערכות הנעה לצוללות ללא תלות באוויר חיצון, מערכת המבוססת בין היתר על טכנולוגיית תאי דלק המאפשרת למנוע המשולב דיזל-חשמל להשתמש בחמצן ללא צורך בצריכתו ממקור שמחוץ למים. שדרוג זה הצריך את הארכתה של הצוללת בכעשרה מטרים ומטרתו לאפשר שהייה ממושכת יותר בלב ים.
השלמת הרצתן של המערכות והטכנולוגיות החדשות בצוללת זו תאפשר במידה מסוימת להתקין חלק מהן גם בצוללות הוותיקות המשמשות כעת את החיל.
על-פי התוכנית המקורית, אח"י תנין הייתה אמורה להגיע לישראל במהלך 2013, אך בשל תקלות היא לא הגיעה עד ספטמבר 2014. הגעת הצוללת נדחתה כי מדובר בדגם ייחודי וראשוני שנבנה עבור חיל הים הישראלי, וכתוצאה מכך התעוררו בעיות ייצור בראשית הדרך. הצוללת משתמשת במעגן דרור – מעגן הפולינום בבסיס חיפה שנבנה במיוחד לצורך קליטת צוללת מסוג זה.
עלותה של כל צוללת מסוג זה מוערכת בכ-400 מיליון אירו, שליש ממחירה ממומן בידי ממשלת גרמניה. חלק ניכר מהמערכות שמותקנות בצוללות מפותחות ומיוצרות בישראל. גורמים ביטחוניים אמרו כי בעקבות ההצטיידות בצוללות מקיימת גרמניה רכש גומלין בחברות אזרחיות וביטחוניות בישראל.
הצוללת הבאה מסדרה זו אשר נקלטה בחיל הים היא אח"י רהב.
השמות אח"י "תנין" ואח"י "רהב" נבחרו על ידי ראש הממשלה דוד בן-גוריון עבור הצוללות הראשונות בחיל. במקור השמות הללו הם של שני יצורי ים מיתולוגיים המוזכרים בספר ישעיהו:
לאח"י תנין הנוכחית קדמו הצוללות אח"י תנין (צ-71) מסדרה S שהוצאה מהשירות בינואר 1968, ואח"י תנין (צוללת מסדרת גל) שהוצאה מהשירות ב-2002.
ב-23 בספטמבר 2014 התקבלה אח"י תנין בטקס ממלכתי בבסיס חיל הים בחיפה לאחר הפלגה רצופה (רובה מתחת לפני הים) ממפעל היצרנית HDW בעיר קיל בגרמניה.
פאטו בנסודה
פאטו בנסודה (באנגלית: Fatou Bom Bensouda , נולדה ב-31 בינואר 1961) הייתה התובעת הראשית בבית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג החל מיוני 2012 ועד יוני 2021. קודם לכן הייתה סגנית התובע והממונה על מחלקת התביעות, שרת המשפטים של גמביה ויועצת המשפטית ופרקליטה בבית הדין הפלילי הבינלאומי לרואנדה.
קורות חיים.
בנסודה נולדה ב-1961 בבנג'ול בירת גמביה, למשפחה מוסלמית פוליגמית, אחת מ-13 ילדי המשפחה. כשהייתה ילדה נפטר אביה מסוכרת. היא למדה בגמביה והמשיכה ללימודי תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת אובפמי אאולואו בניגריה, אותו סיימה בהצטיינות. השלימה לימודי משפטים וקיבלה רישיון עריכת דין (בריסטר) בבית הספר למשפטים של ניגריה.
ב-1987 חזרה לגמביה והחלה לעבוד כעורכת דין בשורות התביעה הכללית. בשנת 1991 קיבלה תואר שני מבית הספר למשפט ימי של האו"ם במלטה , והייתה למומחית הראשונה בגמביה למשפט ימי בינלאומי. היא התקדמה בשורות התביעה הכללית של גמביה, עד שב-1996 מינה אותה הנשיא יחיא ג'אמה, הדיקטטור של גמביה, ליועצת המשפטית שלו וב-1998 לשרת המשפטים והתובעת הכללית. רבים מאשימים אותה בשיתוף פעולה עם הדיקטטור בתקופה זו, אולם בשנת 2000 היא פוטרה על ידי ג'אמה, ככל הנראה משום שהחלה להתעניין בזכויות האדם בגמביה.
למשך מספר חודשים כיהנה כמנכ"לית של בנק והייתה בעלים של משרד עורכי דין פרטי.
במאי 2002 מונתה לעורכת דין ולאחר מכן יועצת משפטית לבית הדין הפלילי הבינלאומי לרואנדה. בית הדין הרשיע 61 אנשים בפשעי מלחמה, רצח עם ופשעים נגד האנושות. ב-8 באוגוסט 2004 בחרה בה האספה הכללית של המדינות החברות בבית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג לתפקיד סגנית התובע הראשי הראשון, לואיס מורנו אוקמפו. היא נכנסה לתפקיד זה ב-1 בנובמבר 2004 וכיהנה בו במשך כשבע שנים וחצי.
תובעת ראשית.
לקראת סיום תקופת כהונתו של אוקמפו הארגנטינאי התלוננו מדינות האיחוד האפריקאי כי הוא חוקר ומעמיד לדין רק מקרים של פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות המבוצעים באפריקה. ביוני 2011 הן החליטו לפיכך כי מועמדן להחלפתו יהיה אפריקאי. באוקטובר 2011 הודיעה ועדת איתור שהקים בית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג על ארבעה מועמדים, אחת מהן בנסודה. הרשימה צומצמה כעבור כחודש, לשניים בלבד, שניהם אפריקאים מוסלמים, בנסודה ומוחמד עות'מאן מטנזניה. היא נבחרה פה אחד ב-12 בדצמבר 2011 ונכנסה לתפקיד ב-15 ביוני 2012. כהונתה קצובה מראש לתשע שנים.
בנסודה הגדירה כי ענישה בגין אונס וניצול של נשים וילדים באזורי מלחמה היא מטרה אסטרטגית מפורשת של בית הדין.
בנסודה נוקטת קו תקיף יותר מקודמה בנוגע לחקירת סכסוכים בינלאומיים שמעורבות בהם מדינות מערביות. במאי 2014 הכלילה את ארצות הברית בבדיקה מקדמית שניהל בית הדין על תלונות לפשעי מלחמה באפגניסטן, לאחר שזו כבר הושמטה בכהונת אוקמפו ובנובמבר 2017, היא ביקשה מבין הדין אישור לפתוח בחקירה פלילית נגד הצבא האמריקאי, ה־CIA וכוחות הביטחון האפגניים בחשד לפשעי מלחמה במסגרת המלחמה באפגניסטן, בהם עינויים, מעשי אונס והפרת זכויות אדם, וכן חקירה נגד הטליבאן בחשד לפשעים נגד האנושות בעקבות החלטתה זו, ב-2019 לא חודש אישור הכניסה של בנסודה לארצות הברית, למעט לישיבות האו"ם בניו יורק. בית הדין הבינלאומי עצמו החליט בהמשך אותה שנה להפוך את החלטתה ולא לחקור את ארצות הברית.
לנוכח כוונתה של בנסודה לחקור חיילים של ארצות הברית, היא הוכנסה ב-2 בספטמבר 2020 ל, אמצעי ענישה המכוון לטרוריסטים ולסוחרי סמים. משמעות הכללתה ברשימה היא שלחברות ואזרחי ארצות הברית אסור לנהל איתה עסקים.
באמצע 2017 החליטה בנסודה לפתוח בחקירה ראשונית על פשעים נגד האנושות שבוצעו לכאורה על ידי משטר ניקולאס מדורו בוונצואלה, אולם מאז לא התחדש דבר בעניין, למרות פנייתם של שישה ראשי מדינות מדרום אמריקה אל בית הדין להמשיך בהליכים.
יחסה לסכסוך הישראלי פלסטיני.
ב-1998, בהיותה שרת המשפטים של גמביה, התארחה בנסודה בישראל והשתתפה בכנס מטעם משרד החוץ ובמימונו.
המשט לעזה (2010).