בשנת תשל"ב (1972), קיבלה אוניברסיטת חיפה הכרה אקדמית וזכתה לעצמאות אקדמית מלאה. באותה השנה, עמד מספר חברי הסגל האקדמי על 265 משרות. עם הקמת האוניברסיטה, אושרו הפקולטה למדעי הרוח, הפקולטה למדעי החברה, בית הספר לחינוך ובית הספר לעבודה סוציאלית. כמו כן, אושרו החוגים הנוספים הבאים: מקרא, ספרות עברית ולשון עברית, היסטוריה של עם-ישראל, היסטוריה כללית, שפה וספרות אנגלית, שפה וספרות ערבית, היסטוריה של ארצות האסלאם, פילוסופיה, שפה וספרות צרפתית, אמנות, חינוך, פסיכולוגיה, גאוגרפיה, סוציולוגיה, מדע המדינה, כלכלה וסטטיסטיקה. ב-14 מהחוגים הונהגו גם תוכניות לימודים לתואר מוסמך. בשנת תש"מ (1980) הונהגה התוכנית הראשונה ללימודים לקראת תואר דוקטור בחוג לפסיכולוגיה. בשנת 1984 נחנך מוזיאון ראובן ועדית מוזיאון הכט.
התפתחות האוניברסיטה.
באוניברסיטת חיפה לומדים כ-18 אלף סטודנטים בשש פקולטות וחוקרים בה למעלה מ-600 חברי וחברות סגל אקדמי בכיר. בשנת 2000 הוקמה הפקולטה למדעי הטבע. בשנת 2007 הקימה האוניברסיטה את בית הספר למדעי הים על שם ליאון צ'רני, שהוא בית הספר היחיד באקדמיה הישראלית שמוקדש כולו לחקר הים, ופועלים בו החוגים לביולוגיה ימית, מדעים גיאו-ימיים, ציווילזציות ימיות, טכנולוגיות ימיות ותוכנית במשפט ימי. בשנת 2012, זכתה אוניברסיטת חיפה במכרז של המל"ג להובלת המרכז הישראלי לחקר הים התיכון, קונסורציום בו שותפים הטכניון, מכון ויצמן, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בן-גוריון, אוניברסיטת בר-אילן, המרכז האקדמי רופין, המכון לחקר ימים ואגמים והמכון הגאולוגי. בשנת 2014 הקימה האוניברסיטה את מרכז הלמסלי לחקר הים התיכון. בשנת 2013 נבחרה האוניברסיטה על ידי המל"ג להוביל את מרכז המצוינות לחקר החינוך בחברת המידע החדשה. בנוסף לחוקרי אוניברסיטת חיפה, במרכז חברים חוקרים מהטכניון, אוניברסיטת בן-גוריון והמרכז הבינתחומי הרצליה.
החל מראשית שנות ה-90 מעניקה האוניברסיטה תוארי מוסמך אוניברסיטה (MA) לחניכי המכללה לביטחון לאומי של צה"ל. החל משנת 2005 צוערי קורס הקצינים של חיל הים לומדים באוניברסיטת לתואר ראשון ובין השנים 2007 עד 2019 העניקה האוניברסיטה תואר ראשון לחניכי תוכנית חבצלות, תוכנית הדגל של חיל המודיעין. בשנת 2008 החלה האוניברסיטה במסלול ייחודי לתואר ראשון לצוערי קורס הקצינים של משטרת ישראל. בשנת 2017 הוענק לאוניברסיטה אות מגן המילואים של הרמטכ"ל, שמוענק למוסדות על העידוד והתמיכה שמעניקה האוניברסיטה לסטודנטים וחברי סגל שמשרתים במילואים.
בשנת 2009 חנכה האוניברסיטה מבנה נוסף ב"קמפוס הנמל" שבעיר התחתית בחיפה, במבנה ההיסטורי של מס ההכנסה. בזכות קרבתו לתחנת הרכבת, הפך קמפוס הנמל ליעד אטרקטיבי לסטודנטים מכל רחבי הארץ.
בשנת 2015 חתמה אוניברסיטת חיפה על הסכם עם אוניברסיטת (EAST CHINA NORMAL UNIVERSITY (ECNU, האוניברסיטה הגדולה במחוז שאנגחאי, על הקמה של מרכז מחקר משותף לשתי האוניברסיטאות ובשנת 2016 הוקם בקמפוס בשאנגחאי הבניין של המרכז המשותף – הראשון מסוגו בין מוסד אקדמי ישראלי וסיני. בשנת 2017 הודק הקשר בין האוניברסיטה ומערכת ההשכלה הגבוהה בסין, בעקבות הסכם לשיתוף פעולה שנחתם עם האקדמיה הסינית למדעים.
סמל האוניברסיטה.
סמל האוניברסיטה עוצב בשנת 1966 על ידי דינה מרחב, כנהוג בקרב האוניברסיטאות בישראל הכיל את האותיות הראשונות של שם המוסד. עיצובן של האותיות מסמל את פסגות הכרמל ובסמל 3 שפות המסמלות את הלימודים בקמפוס.
רכבלית.
באפריל 2022 נפתחה בחלק המערבי של הקמפוס תחנה F של הרכבלית, תחנת אוניברסיטת חיפה, שמקשרת בין מרכזית המפרץ בתחנה התחתונה, דרך הטכניון בשתי התחנות שבה, ועד התחנה העליונה והאחרונה שבקמפוס האוניברסיטה. התחנה נמצאת סמוך למגדל אשכול בכניסה לקמפוס האוניברסיטה מצד המערבי של המתחם. מהתחנה ניתן להגיע לאתרים בתוך הקמפוס ומחוצה לה, כגון אתרים בפארק הכרמל ועוד. התחנה מחוברת באמצעות גשר מעל שדרות אבא חושי ומשם ניתן להגיע עליו לנקודת תצפית לצפייה על הים.
קמפוסים ותחנות מחקר.
בעבר פרשה האוניברסיטה את חסותה על מכללת עמק יזרעאל, מכללת תל חי ועל קורסים במכללת הגליל המערבי. חסות אקדמית זו הופסקה עם הפיכתן של שתי המכללות הראשונות לעצמאיות והמעבר של מכללת הגליל המערבי להיות תחת חסות אקדמית מלאה של אוניברסיטת בר-אילן.
במהלך שנת 2017 הודיעה הנהלת האוניברסיטה על תוכנית אסטרטגית להפיכת האוניברסיטה ל"מולטי-ברסיטה": אוניברסיטה בה מתקיים מחקר רב תחומי.
קמפוס הר הכרמל.
בקמפוס הר הכרמל שוכנות הפקולטות למדעי הרוח, למדעי החברה, מדעי הטבע, מדעי הרווחה והבריאות, חינוך, משפטים וניהול, המכינה, בית הספר הבינלאומי ומוזיאון הכט והוא מקום מושבה של הנהלת האוניברסיטה. עוד בימיו של המכון האוניברסיטאי, החלה בניית הקמפוס האוניברסיטאי על רכס הכרמל. בראשית ימיה של האוניברסיטה, נמסר תכנון הקמפוס לאדריכל הברזילאי אוסקר נימאייר ששהה באותה עת בישראל. נימאייר הכין את הסקיצה הראשונית למבני האוניברסיטה, אך בשל סיבות שונות לא הגיע לשלב התכנון המפורט. את מלאכת התכנון קיבל לידיו האדריכל הישראלי שלמה גלעד שנסוג מתוכניתו של נימאייר והותיר ממנה חלקים בודדים, כדוגמת הבניין הראשי, המכיל תחת קורת גג אחת את רוב הפעילויות האוניברסיטאיות ויועד להכיל 10,000 סטודנטים וכן את מגדל אשכול, המזוהה עם האוניברסיטה, שהיה לבניין הגבוה בחיפה עד לשנת 2002.
מיקומה של האוניברסיטה על רכס הכרמל והתוכנית להקמת המגדל על פי הסקיצה של נימאייר, הביאו לביקורת עזה מצד רשות שמורות הטבע אשר ניסתה לגייס את דעת הקהל ואת הכנסת למאבק נגד התוכנית.
ראשית הבנייה הייתה בשנת 1966 עם התחלת בנייתו של הבניין הרב-תכליתי הממוקם במרחק של שישה קילומטרים ממרכז העיר. בנייה זו נסתיימה כעבור שנתיים בשנת 1968, והחלה בניית בניין המדרגה, שאף נמשכה כשנתיים. הבניין הרב-תכליתי הכיל כיתות לימוד, אולמות, מעבדות, ספרייה עם 110,000 כותרים, ומתחם הסעדה.
בשנת 1969 החלה בניית הבניין הראשי שנסתיימה בשנת 1973, ובשנה זו החלה גם בניית מעונות הסטודנטים, שבנייתם נסתיימה כשנה לאחר מכן. ב-1974 החלה בנייתו של מגדל אשכול שנסתיימה בשנת 1978 והפכה את המגדל, המתנשא לגובה 90 מטרים לסימן ההיכר של האוניברסיטה בכלל ושל רכס הכרמל בפרט.
קמפוס העיר ע"ש לורי לוקי.
בשנת 2019 הרחיבה האוניברסיטה את פעילותה בעיר התחתית: בנוסף לשני בניינים ברחוב הנמל 65 ו-67, בהם פעלו תוכניות שונות של האוניברסיטה כבר משנת 2009, רכשה האוניברסיטה בניין נוסף ברחוב הנמל 63, בניין דילן טאובר, וחכרה מהעירייה בניין ברחוב פלמר 4. מכלול הבניינים יוצר את קמפוס העיר ע"ש לורי לוקי, בו יוקם בית הספר למדעי הנתונים הראשון בישראל, שיכלול את החוגים למדעי המחשב, מערכות מידע וסטטיסטיקה.
חיא"ל (חקר ימים ואגמים לישראל).
בשנת 2015 הקימה האוניברסיטה, במסגרת מרכז הלמסלי לחקר הים התיכון, מעבדות לחקר המים העמוקים במבנה של המכון לחקר ימים ואגמים לישראל (חיא"ל). במסגרת ההסכם נחתם על שיתוף פעולה ראשון מסוגו שבו מעבדות של אוניברסיטת מחקר מוקמות בתוך מבנה של מכון לאומי, כך שחוקרי שני המוסדות יוכלו לשתף פעולה ביניהם. במסגרת שיתוף הפעולה, חוקרי האוניברסיטה נעזרים ב"בת גלים", ספינת המחקר של המכון.
תחנת מוריס קאהן לחקר הים.
תחנת המחקר פועלת בכפוף לבית הספר למדעי הים על שם ליאון צ'רני ממוקם בקיבוץ שדות ים, בסמיכות למרכז מגלים והמשרדים הראשיים של עמותת אקואושן. התחנה תומכת בפעילותם של חיא"ל, בית הספר למדעי הים ורשות העתיקות ובשיתוף פעולה ביניהם בחקר חוף הים התיכון. התחנה אחראית לפעילויות הצלילה של בית הספר ומצוידת בציוד חדיש ועדכני, התחנה מנוהלת בהתאם לסטנדרטים בין לאומיים לצלילה מדעית של ה-AAUS.
קמפוס ECNU בשנגחאי.
בשנת 2018 חנכה אוניברסיטת חיפה קמפוס משותף בשנגחאי עם אוניברסיטת EAST CHINA NORMAL UNIVERSITY) ECNU). הקמפוס, שמשתרע של שטח של 4500 מ"ר, הוקם כחלק מ-Zizhu International Education Park שבעיר הסינית, ומתמקד בלימודים בינתחומיים חדשניים בביו-רפואה, מדעי המח, מדעי הסביבה ועוד.
זהו צעד נוסף בהסכם שנחתם בין שתי האוניברסיטאות בשנת 2015 המאפשר לחוקרים מחיפה ומסין להתמודד יחדיו על מענקי מחקר של ממשלת סין, שמשקיעה, על פי ההערכות, למעלה מ-40 מיליארד דולר בשנה במחקרים מדעיים. ההסכם כלל גם חילופי סטודנטים ומרצים בין האוניברסיטאות.
יחידות אקדמיות.
פקולטות.
הפקולטה למדעי הרוח.
הפקולטה הוקמה בשנת 1972, עם הקמת האוניברסיטה ובה 10 חוגי לימוד. נכון לשנת 2017, יש בפקולטה 30 חוגים ושני בתי ספר. הפקולטה למדעי הרוח מפעילה את תוכנית "דרך הרוח" – תוכנית שבה כלל תלמידי האוניברסיטה מכלל הפקולטות לומדים קורסים בסיסיים במדעי הרוח, במטרה להרחיב את הדעת ולפתוח אשנב להשכלה רחבה יותר ולנושאים שהם מחוץ לתחום ההתמחות הרגיל של התלמיד.
הפקולטה לחינוך.
הפקולטה לחינוך הוקמה כבית ספר לחינוך, עם הקמת האוניברסיטה, עוד כמכון האוניברסיטאי תחת האוניברסיטה העברית, בשנת 1963.
בית הספר לחינוך הפך לפקולטה בשנת 1995 כביטוי למעמד המרכזי שמייחסת אוניברסיטת חיפה לתחום החינוך. זוהי הפקולטה לחינוך היחידה בישראל ולה שישה חוגים: החוג לחינוך מיוחד, החוג לייעוץ והתפתחות האדם, החוג ללמידה, הוראה והדרכה, החוג למנהיגות ומדיניות בחינוך, החוג ללקויות למידה והחוג לחינוך מתמטי. על פי דירוג שנחאי לשנת 2021, הפקולטה לחינוך מדורגת ראשונה בארץ בין כל בתי הספר לחינוך ובמקומות 51-75 בעולם
הפקולטה למשפטים.