על מתן שמות לקטונים, ראו מונחון IUPAC. בקצרה: שמו של קטון מורכב מתחילית המציינת את מספר אטומי הפחמן במולקולה, מהסופית -אָנוֹן, ומספרה המציינת את מיקומה של קבוצת הקרבוניל במולקולה.
הקטון הפשוט (והידוע) ביותר הוא פּרוֹפּנוֹן (אצטון, Propanone, Acetone), המכיל שלושה אטומי פחמן.
אצטואצטט ואצטון נוצרים בכבד בתהליך פירוק חומצות שומן ונקראים גם גופי קטו.
קטונים
פיג'י
הרפובליקה של פיג'י (באנגלית: Republic of Fiji, בפיג'ית: Matanitu Tugalala o Viti, בהינדית: फिजी गणराज्य) היא מדינת איים הנמצאת בארכיפלג בדרום האוקיינוס השקט, מזרחית לוונואטו, מערבית לטונגה ודרומית לטובאלו.
היסטוריה.
חפירות ארכאולוגיות מעלות עדויות להתיישבות בפיג'י כאלף שנה לפנה"ס. האירופאים הראשונים הגיעו לארכיפלג רק במאה ה-17.
האירופאי הראשון שגילה את פיג'י היה ההולנדי אבל טסמן בשנת 1643 בזמן שחיפש יבשה דרומית.
רק במאה ה-19 החלו המתיישבים הראשונים להגיע מאירופה (אשר הביאו סוחרים הודיים), והפכה לקולוניה של בריטניה בשנת 1874.
פיג'י קיבלה עצמאות בשנת 1970. בשנת 1987 התחוללו במדינה שתי הפיכות צבאיות. ההפיכה הראשונה הגיעה בגלל הדומיננטיות של הקהילה ההודית בממשלת פיג'י והשנייה שהגיעה ארבעה חודשים לאחר מכן כנגד המונרכיות הבריטית. ישנם הרואים בשתי ההפיכות אירוע אחד שהחל ב-14 במאי והסתיים בסוף ההפיכה השנייה עם הכרזתה של פיג'י כ"הרפובליקה של פיג'י" ועשר שנים לאחר מכן כ"הרפובליקה של איי פיג'י".
בתחילת דצמבר 2006 אירעה הפיכה צבאית במדינה כשראש הממשלה לייסניה קארסה הודח על ידי מפקד הצבא פרנק ביינימרמה.
בשנת 2018 האזור נפגע קשה מציקלון ג'טה ובתים רבים נהרסו.
פוליטיקה.
להלכה, פיג'י היא דמוקרטיה פרלמנטרית מאז קיבלה את עצמאותה מבריטניה בשנת 1970. החוקה הנוכחית התקבלה בשנת 1997 והבחירות האחרונות התקיימו לפיה בשנת 2006. מאוחר יותר ב-2006, הפיכה צבאית, הרביעית במספר מאז פיג'י נהייתה עצמאית, החליפה את השלטון בפועל למשטר צבאי. באפריל 2009 השעה הנשיא באותה עת, ג'וספה אילואילו, את החוקה לאחר שבית המשפט לערעורים של פיג'י קבע כי המנהיגות הצבאית של פיג'י אינה חוקית, ומינה מחדש את פרנק ביינימרמה (שהיה אחראי להפיכה) לראשה. מאוחר יותר ב-2009, אילואילו הוחלף כנשיא על ידי ראטו אפלי נאילטיקאו. ולאחר שנים של דחיות, בחירות דמוקרטיות נערכו ב-17 בספטמבר 2014, ומפלגת Fiji First של ביינימרמה זכתה ב-59.2% מהקולות. הבחירות אושרו על ידי משקיפים בינלאומיים.
כלכלה.
כלכלת פיג'י נשענת בעיקרה על חקלאות, כאשר הענף השני בחשיבותו הוא התיירות. בשנים האחרונות הוקמו מספר מפעלי טקסטיל שהצטרפו למפעלי המזון באי. בשנים האחרונות התרחב מגזר המסחר והשירותים, שמוקדו העיקרי בבירה סובה.
הענף החקלאי המרכזי הוא קנה הסוכר אשר על יצואו נשענת כלכלת המדינה מאז הרבע האחרון של המאה ה-19 כאשר חברת CSR האוסטרלית החלה לפעול בפיג'י בהזמנת השלטונות הקולוניאלים. עם קבלת העצמאות עברה השליטה לידי רשות הסוכר הממשלתית FSC. עיקר גידול הסוכר הוא באזורים המערביים של שני האיים הגדולים, ויטי לוו וונואה לוו, אזורים בהם ישנה תקופת יובש מוגדרת המאפשרת לקנה הסוכר להגיע להבשלה עם ריכוז גבוה של סוכר בקנה. פיתוח תשתית תחבורתית באזורים אלה תרם רבות להתפתחות ענף התיירות, במיוחד מאז המחצית השנייה של שנות ה-60 של המאה ה-20. מרבית בתי המלון מרוכזים במקביל לרצועת הסוכר.
הגידול המסחרי השני בחשיבותו, אך רחוק אחרי הסוכר, הוא היאנגונה (ידוע בשם קאוה בין איי האוקיינוס השקט).
חקלאות הכפר הפיג'יאני מתאפיינת בשיטת עיבוד מסורתית הנקראת חקלאות נדודים והמתבססת על מחזור שדות. הגידולים העיקריים הם גידולי שורש מסורתיים: טארו, יאם, קסאווה, קומרה (בטטה). בהשוואה, החקלאים ההודים בפיג'י נוקטים בעיבוד רציף של שטחי הקרקע העומדים לרשותם תוך שימוש בתשומות מתקדמות כולל דשנים.
גאוגרפיה.
המדינה מורכבת מ-322 איים (מתוכם 106 איים מאוכלסים) ומעוד 522 איונים קטנים יותר. שני האיים החשובים ביותר הם ויטי לוו (Viti Levu) וונואה לוו (Vanua Levu). בירת פיג'י, סובה, נמצאת באי ויטי לוו, ואוכלוסייתה מונה כ־130,000 נפש. האיים הם הרריים, עם פסגות המגיעות עד לגובה של 1300 מטרים, ומכוסים ביערות טרופיים. ערים חשובות נוספות הן נאדי (Nadi) (בה נמצא נמל התעופה הבינלאומי) ולוטוקה (Lautoka). הערים החשובות באי וונואה לוו הן לאמבאסה (Labasa) וסאבוסאבו (Savusavu). עיר הבירה הראשונה של פיג'י הייתה לבוקה (Levuka) שבקבוצת איי לומאיויטי, כיום יעד תיירותי.
איים נוספים בפיג'י הם: האי השלישי בגודלו - טאבאוני (Taveuni) והרביעי בגודלו - קאנדאבו (Kadavu), קבוצת האיים ממנוקה (Mamanuca Islands) (בקרבת העיר נאנדי), קבוצת האיים יאסווה (Yasawa Islands), הנחשבים ליעד תיירותי, קבוצת האיים לומאיויטי (Lomaiviti), וקבוצת האיים המרוחקת לאו (Lau Islands).
איי רוטומה (Rotuma) הנמצאים כ-500 ק"מ צפונית לארכיפלג של פיג'י, כלולים אדמיניסטרטיבית במחוז המזרחי של פיג'י, אולם נהנים ממידה מסוימת של אוטונומיה בניהולם הפנימי, שכן תושביהם אינם מלנזים ותרבותם מיוחסת לתרבות הפולינזית.
דמוגרפיה.
המאפיינים הדמוגרפיים של האוכלוסייה של פיג'י ידועים באמצעות מפקדים, אשר נערכים בדרך כלל במרווחים של עשר שנים, וכבר נותחו על ידי לשכות סטטיסטיות מאז שנת 1880. הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה של פיג'י (FBOS) ביצעה משימה זו מאז 1996, המפקד הראשון מאז קבלת עצמאות המדינה. המפקד של שנת 2007 מצא כי האוכלוסייה הקבועה של פיג'י עומדת על 837,000 איש. צפיפות האוכלוסייה באותה שנה הייתה 45.8 תושבים לקמ"ר, ותוחלת החיים הכללית בפיג'י הייתה 72.1 שנים. מאז שנת 1930 האוכלוסייה של פיג'י גדלה בשיעור של 1.1% לשנה. מאז שנת 1950, שיעור הילודה של פיג'י ברציפות עולה על שיעור המוות שלה. רוב האוכלוסייה בגיל 18–64. הגיל החציוני של האוכלוסייה היה 27.9, והיחס בין המינים מכלל האוכלוסייה היה 1.03 גברים לכל אישה.
ילידי האי הם תערובת של פולינזים ומלאנזים, כתוצאה מההגירה המקורית לדרום האוקיינוס ​​השקט לאורך זמן. אוכלוסיית הודו-פיג'י גדלה בקצב מהיר מ-61,000 אנשים שהובאו מהודו בין 1879 ל-1916 לעבודה בחקלאות. בנוסף על כך, אלפי הודים היגרו מרצון בשנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20 ויצרו את הליבה של כלכלת פיג'י.
נכון למפקד שנערך בשנת 2007, חלוקת הדתות היא:
המול
המול (באנגלית: The Mall או בפי העם והתקשורת: The National Mall) הוא השדרה המרכזית של העיר וושינגטון בארצות הברית. השדרה תוכננה כחלק מהתכנון המקורי של העיר על ידי האדריכל הצרפתי פייר שארל ל'אנפן, במטרה ליצור אזור פתוח (להולכי רגל) של עצים, דשא ומונומנטים, אשר יהווה את חוט השדרה המרכזי של העיר. לאורכו של המול ובשוליו ממוקמים מרבית המבנים המרשימים והחשובים ביותר של העיר וושינגטון, האנדרטאות הלאומיות לגדולי הנשיאים ולמלחמות ארצות הברית, המוזיאונים הלאומיים וכמה מחשובי מוסדות הממשל. הקמתה של שדרה זו הוליד את המושג "שדרה לאומית" (להבדיל מכיכר לאומית).
השדרה משמשת את הציבור האמריקאי למטרות תיירות ונופש, וכן היא משמשת כאתר המרכזי והחשוב ביותר לקיום הפגנות ומחאות פוליטיות.
המול מתחיל מאנדרטת לינקולן במערב, דרך אנדרטת וושינגטון ועד הקפיטול במזרח.
אתרי המול.
לחלקו המערבי של המול - ראו פארק הפוטומק.
דגל פיג'י
דגל פיג'י אומץ ב-10 באוקטובר 1970. הדגל מבוסס על הנס הכחול הבריטי, אך הרקע שלו הוא בצבע תכלת. הדגל נותר בלא שינוי כאשר פיג'י הכריזה על עצמה כעל רפובליקה בשנת 1987.
הדגל דומה בעיצובו לדגל המושבה בתקופה שקדמה לעצמאותה - דגל בו הנס הכחול היה בעל צבע כחול מסורתי.
ישנן מפלגות באי הקוראות להסרת היוניון ג'ק מהקנטון (הרביע העליון הקרוב לניצב הדגל). אחרים תומכים בהשארת דגל בריטניה מטעמים היסטוריים. הבדל נוסף הוא שבדגל הקולוניאלי היה מלוא סמל האיים ואילו בדגל הנוכחי מופיע המגן בלבד. מועצת ראשי השבטים של פיג'י קוראת להחזרת מלא הסמל לדגל - וזאת ברצותם לראות את שני הלוחמים הפיג'ים ואת מוטו האיים: "Rerevaka na kalou ka doka na tui" (פחד מהאל וכבד את המלכה) על הסמל.
ברבודה
ברבודה (באנגלית: Barbuda) הוא אי במזרח בים הקריבי. האי הוא חלק ממדינת אנטיגואה וברבודה ואוכלוסייתו מונה כ-1,500 איש כאשר כ-900 חיים בעיר הראשית קודרינגטון.
האי ברבודה ממוקם צפונית לאי אנטיגואה, במרכז איי ליווארד. האיים מונטסראט ו-גוואדלופ ממוקמים דרומית לברבודה, בעוד שצפונית לו נמצאים האיים סנט קיטס, סן מרטן ו-נוויס.
שטחו של האי הוא כ-161 קמ"ר.
ברבודה נהנה ממעמד של אזור חסות של אנטיגואה וברבודה ביחד עם האי רדונדה הבלתי מיושב.
אסונות טבע.
בברבודה פגעו מספר סופות טרופיות לאורך השנים. בספטמבר 1995 פגע באי ההוריקן לואיס וגרם למותם של 3 בני אדם ואף לנזק רב לאדם ולרכוש; 165 נפצעו כתוצאה מהסופה ורוב הבתים נהרסו. הנזק של הסופה הטרופית הזו נאמד בלמעלה מ-100 מיליון דולר.
הוריקן אירמה, שפגע באי בספטמבר 2017, גרם לפגיעה ב-95% מהמבנים וכלי הרכב במקום וכן נגרם נזק רב לתשתיות האי. כ-1,800 תושבים פונו מברבודה אל אנטיגואה.
ברוש מצוי
ברוש מצוי (שם מדעי: "Cupressus sempervirens") הוא מין הברוש הידוע ביותר בארץ ישראל והיחיד הגדל בה בר. המין נפוץ בכל מזרח הים התיכון מצפון לוב, דרום יוון (כרתים וקורפו), דרום טורקיה, קפריסין, מערב סוריה ולבנון ויש גם אוכלוסייה קטנה באיראן.
תיאור.