בשנת 2003, לאחר מאמצים רבים, קיבל המועדון בית חדש, אולם "אבני החושן" במערב העיר. ועיקר הפעילות של המועדון עברה מאולם הספורט הוותיק של הגימנסיה הריאלית לאולם החדש. באולם זה החל המועדון מסורת של אליפויות ארציות לילדים ונוער ואליפויות לבוגרים.
בשנת 2007 פתח המועדון שוב את קבוצת הילדים והנוער בגימנסיה הריאלית אותה מאמן כיום אילן יוסים.
בשנת 2008 אירח המועדון לראשונה את אליפות ישראל לבוגרים. באליפות זוכה אלכס בס בתואר אלוף ישראל ליחידים לאחר שבגמר גבר על ניר יוסים (מחזיק התואר ב-2007) וכמו כן ליאור קרויטר וניר יוסים זכו בפעם השנייה ברציפות (וחמישית בסה"כ) בתואר אלופי ישראל בזוגות. באותה שנה קבוצת הנשרים סיימה את הליגה במקום השני כשהפועל אור עקיבא/קיסריה היא האלופה.
בשנת 2009 זכתה קבוצת הנשרים באליפות הליגה לאחר מאבק צמוד עם הפועל אור עקיבא/קיסריה וכדור-נוצה פ"ת. באליפות ישראל של אותה שנה, הפסיד אלכס בס את התואר למישה זילברמן וליאור קרויטר וניר יוסים זכו בפעם השלישית ברציפות (שישית סה"כ) בתואר אלופי ישראל בזוגות.
מאז שנת 2010 מארגן מועדון מכבי ראשון לציון את אליפות ישראל הבינלאומית לנוער במסגרת הסבב האירופי לנוער של איגוד הבדמינטון האירופי, וכמו כן מעניקה ניקוד בדירוג הבינלאומי לנוער של ה-BWF.
סמל המועדון.
סמל המועדון החדש עוצב בשנת 1994 על ידי שחקן הקבוצה דוד גורפינקל שהוא גם צלם ומעצב גרפי במקצועו.
סמל המועדון כולל את סמל המגן דוד המסמל את מדינת ישראל ואת אגודת מכבי, צללית של שחקן בדמינטון ואת כדור הבדמינטון.
תארים.
1988, 1989, 1990, 1991, 1992, 1998, 2000, 2003, 2004, 2007, 2011, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018
משטח בטא
גדיל בטא (β-strand) ומשטח בטא (β-sheet) הם מונחים בביוכימיה, המציינים מוטיב חוזר במבנה השניוני של חלבון. משטח בטא נוצר כאשר השרשרת הפוליפפטידית יוצרת מקטעים שרשרתיים פרושים הקשורים, זה לזה, בקשרי מימן.
מבנה וארגון.
זהו מבנה מישורי מחזורי, בו שרשרת פוליפפטידית יוצרת מקטעים פרושים, המסודרים במקביל, זה לצד זה. גדיל בטא הוא מקטע שרשרתי אחד מתוך מספר מקטעים היוצרים את משטח הבטא. בדומה לסליל אלפא, גם מבנה משטחי בטא מיוצב על ידי קשרי מימן הנוצרים בין המימן האמידי לבין החמצן הקרבונילי של הקשר הפפטידי, תוך ניצול מלא של פוטנציאל קשרי המימן בשרשרת הפוליפפטידית. כלומר, כל קבוצות האמין והקרבוניל של הקשרים הפפטידיים בגדילי בטא משתתפים ביצירת קשרי המימן בין-גדיליים באופן מחזורי. המרחק בין חומצות אמיניות סמוכות בגדיל הוא 3.5Å והשיירים שלהם פונים, לסירוגין, מעל ומתחת למישור המשטח. לרוב, המשטח מפותל במקצת בגלל הכיראליות של חומצות האמינו.
משטחי בטא נפוצים בשרשראות פוליפפטידיות הבנויות מחומצות אמיניות בעלות שיירים קטנים יחסית (כגון אלנין וגליצין). זאת משום שקבוצות שייר גדולות ו/או טעונות גורמות להפרעה סטרית ומפריעות להיווצרות המבנה.
מקובל לסמן גדילי בטא בחץ עבה. מכיוון שרצף חומצות האמינו בפוליפפטיד הוא וקטוריאלי, בעל התחלה (קצה אמיני) וסוף (קצה קרבוקסילי) מוגדרים, כיוון החץ מגדיר את כיוון השרשרת הפוליפפטידית. סידור גדילי הבטא במשטח בטא יכול להיות באותו כיוון (מקביל; parallel), או בכיוון מנוגד (אנטי-מקביל; antiparallel). הסידור המנוגד יציב יותר ונפוץ יותר.
סידור מקביל (parallel).
זהו מבנה בו גדילי הבטא במשטח פונים לאותו כיוון. אופן סידורם של קשרי המימן המייצבים משטח זה אינו מיטבי, מאחר ששלושת האטומים בכל קשר מימני אינם עומדים על ישר אחד (אלא בזווית כיוון שמפרידה ביניהן חומצה אמינית אחת). אוריינטציה זו של קשרי המימן גורמת לאנרגיית קשר נמוכה, יחסית.
סידור אנטי-מקביל (antiparallel).
זהו מבנה בו גדילי הבטא מסודרים אחד מול השני בכיוונים מנוגדים. כלומר, הקצה האמיני של גדיל אחד סמוך לקצה הקרבוקסילי של הגדילים הסמוכים לו. במבנה זה כל חומצה אמינית בגדיל יוצרת שני קשרי מימן עם חומצה אמינית הנמצאת מולה בגדיל הסמוך, ושלושת האטומים בכל קשר מימני (N, H ו- O) עומדים בקו אחד. בצורה זאת אנרגיית הקשר של קשרי המימן המייצבים את משטח הבטא גבוהה, ולכן סידור אנטי-מקביל יציב יותר מהסידור המקביל ונפוץ יותר.
דוגמאות.
פורין הוא חלבון ממברנלי אשר המבנה השניוני שלו המורכב, כמעט כולו, ממשטחי בטא.
מבט היסטורי.
מבנה גדילי ומשטחי בטא הוצע לראשונה על ידי ויליאם אסטבורי בשנת 1930. אסטבורי הציע כי קיימים קשרי מימן בין גדילים מקביליים ואנטי-מקביליים, וזאת אף על פי שלא היה לו מידע על המבנה הגאומטרי של חומצות האמינו והקשרים הפפטידים ביניהם. לכן הוא לא היה יכול לבנות מודל ממשי של התאוריה אותה הציג. מבנה מפורט של משטחי הבטא הוצא בשנת 1951, על ידי לינוס פאולינג ורוברט קורי.
בטר פלייס
בטר פלייס (Better Place) הייתה חברה שמטרתה להקים תשתיות תפעול ותמיכה היקפיים עבור כלי רכב חשמליים. מטה החברה היה ממוקם בפאלו אלטו שבארצות הברית ובמרכז המחקר והפיתוח שבישראל.
את החברה הקים יזם ההיי-טק שי אגסי, ששימש כמנכ"ל בטר פלייס העולמית עד חודש אוקטובר 2012, יחד עם עידן עופר, יו"ר החברה לישראל, אשר כיהן כיו"ר בטר פלייס. מנכ"ל בטר פלייס ישראל היה האלוף בדימוס משה קפלינסקי, והוא התפטר בנובמבר 2012.
החברה הייתה פעילה במספר מדינות בעולם עד שקרסה ב-2013 לאחר שהמשקיעה הראשית, החברה לישראל, הודיעה כי לא תזרים יותר כספים לחברה. לאחר מכן החברה נמכרה בסכום שהיווה 1.5% בלבד מסכום ההשקעה בחברה.
פעילות החברה.
בטר פלייס הייתה חברה להקמת תשתית תפעולית לטעינת מכוניות חשמליות ומתן שירותי דרך בפרישה רחבה. תחומי הפעילות של החברה היו:
מיזמים דומים.
בצרפת חברת EDF בשיתוף טויוטה בונה נקודות הטענה למכוניות היברידיות בדרכים מרכזיות, ברחובות ובמגרשי חניה. שיתוף פעולה נוסף של EDF עם חברת Electromotive מתמקד בהתקנת נקודות הטענה בלונדון ובמקומות נוספים בבריטניה.
העתקת הפתרון על ידי טסלה.
ב-20 ביוני 2013, חודש לאחר שמונה מפרק ל"בטר פלייס", העתיקה חברת הרכב החשמלית טסלה את הרעיון של "בטר פלייס" והשיקה תחנת החלפה מהירה לסוללות עבור הרכבים שלה. שבועיים קודם להשקה הרשמית, הציגה טסלה את הפתרון שלה באירוע לקהל הרחב, בו הוקרן סרטון הכולל הדמיה של החלפה במערך הסוללות של טסלה מודל S בתוך דקה וחצי. שנתיים אחר כך זנחה טסלה את רעיון החלפת הסוללות. הטענה הרשמית הייתה שאין לרעיון ביקוש, אולם בפועל ההחלפה שהציגה החברה באירוע ההשקה לא פעלה בפועל, אלא הייתה הדגמה של מודל. והחברה מעולם לא הקימה רשת של תחנות החלפה (אלא רק תחנת הדגמה אחת בקליפורניה).
ביקורת ציבורית.
על פעילות החברה הועברו מאז היווסדה ביקורות חיוביות ושליליות של שחקנים בשוק הרכב, שחקנים בשוק האנרגיה ושל הציבור הרחב.
ככלל, קיימת תמיכה ציבורית בחברה, בשל הטכנולוגיה "הירוקה" בה נעשה שימוש (ביחס לרכב מונע דלק), השפעתה להקטנת התלות בדלק נוזלי מיובא והיות החברה הראשונה להציע כלי רכב חשמליים במדינת ישראל.
עם זאת נטען כי:
לאחר שהחברה נמכרה מחדש בשנת 2013 ושמה שונה ל-'בטר פלייס דרייברז', התלוננו לקוחות בחודש אוקטובר אותה שנה כי החברה הגבילה משמעותית את מהירות טעינת סוללות הרכב. החברה מצידה גרסה כי מהלך זה נעשה בתגובה להתחמקות לקוחות מתשלומים חודשיים מזה כמה חודשים.
סליל אלפא
סליל אלפא (מאנגלית Alpha Helix) הוא מונח בביוכימיה, המציין מוטיב במבנה השניוני של חלבונים. לסליל מבנה המזכיר קפיץ, לרוב עם סיבוב ימני. סיבוב שמאלי אמנם אפשרי בסליל אלפא משווני רציף וקטום אך נדיר בטבע בגלל אי יציבות מבנית של הקונפורמציה.
מבנה וארגון.
מבנה מחזורי הנוצר כאשר השרשרת העיקרית של הפוליפפטיד, הבנויה מרצף חומצות אמינו, מתפתלת ליצירת סליל. סליל זה מכיל בממוצע כ- 3.6 חומצות אמינו לסיבוב והמרחק הממוצע בין כל חומצה אמינית בסליל לחומצה האמינית הסמוכה לה היא 1.5[Å], כך שאורכו של סיבוב אחד שלם של הסליל הוא כ- 5.4Å.
כיוון פיתול הסליל יכול להיות ימני או שמאלי, אולם מבנה שמאלי הוא נדיר בטבע, בגלל חוסר יציבותו. חוסר היציבות של האלפא-הליקס השמאלי נגרמת עקב הפרעה סטרית, מאחר שבאננטיומרים הטבעיים של החומצות האמיניות, מסוג L, הקבוצות הצידיות נדחקות לעבר השלד הפפטידי.
השידרה של סלילי אלפא מיוצבת על ידי קשרי מימן, הממוקמים במקביל לציר האורך שלו, בין החמצנים הקרבוניליים מקבוצות ה- C=O של חומצות האמינו בסליל עם המימנים האמידיים בקבוצות ה- N-H של חומצות האמינו בסליל. קשרי המימן בין חומצות אמינו ממוקמים במרווחים קבועים: קבוצת ה- acceptor) C=O) ממוקמת, ברצף החלבון, ארבע חומצות אמינו לפני קבוצת ה- donor) N-H). באופן זה, כל קבוצות ה- CO וה- NH של השרשרת העיקרית קשורות ביניהן בקשרי מימן, והסליל מיוצב על ידי ניצול מקסימלי של פוטנציאל קשרי המימן בו.
קבוצות השייר של חומצות האמינו בסליל מופנות כלפי חוץ. ההתקדמות הזוויתית של כל שייר היא כ 100° לכל חומצה אמינית, כך שהשיירים לא נמצאים ממש אחד ליד השני. בסלילים אמפיפטיים השיירים מאורגנים בצורה כזו שהשיירים הקוטביים נמצאים בצד אחד של ההליקס והשיירים ההידרופוביים בצד השני.
מומנט דיפול.
ההליקס כולו מקבל דיפול בגלל סידור הדיפולים על הקשרים הפפטידיים. בשל סידור קשרי המימן ביחס לציר ההליקס, הדיפול הוא מהקצה הקרבוקסילי לקצה האמיני.
סליל אלפא כחלק ממבנה החלבון.