לקבוצות אסור להשתמש בפתקים אותם לקחו משחקני היריבה, ופתק שנלקח יוצא מן המשחק. על מנת להבדיל ביניהם הפתקים של כל קבוצה הם בצבע שונה. לשחקנים אסור להחליף את פתקיהם במהלך המשחק, אלא רק אם וכאשר הפתק שלהם נלקח על ידי שחקן יריב.
המשחק נערך בשטח עם גבולות מוגדרים שמהם אסור לחרוג, והוא משוחק בדרך כלל בשטח מיושב שבו יש מבנים וצמחייה שבהם ניתן להסתתר מעיני שחקני היריב, בשעות הערב ונמשך זמן קבוע מראש, לרוב 2–3 שעות. עקב המורכבות הרבה של המשחק וההכנות הנדרשות הוא אינו נערך לעיתים קרובות ונחשב לאירוע יוצא דופן.
המנצחת היא הקבוצה שלקחה את כל הפתקים של יריבתה, או הקבוצה בעלת שלל הפתקים הגבוה ביותר בתום זמן המשחק.
משרד הפנים (גרמניה)
משרד הפנים הפדרלי לבנייה ולקהילה (בגרמנית: Das Bundesministerium des Innern, für Bau und Heimat, בקיצור: BMI, עד מרץ 2018 נקרא בשם: Bundesministerium des Innern, בעברית: משרד הפנים הפדרלי) הוא המשרד הממשלתי בגרמניה המופקד על שירותי שיטור ואכיפת חוק בתוככי הרפובליקה הפדרלית של גרמניה. זהו אחד מארגוני ביטחון הפנים הממשלתיים הוותיקים באירופה, אם כי תחת שמו הנוכחי הוקם רק ב־1949. שר הפנים נכון ל־2020 הוא הורסט זהופר.
שר הפנים אחראי על המשטרה הגרמנית וענייני ביטחון הציבור בגרמניה כולה. הוא ממונה על סוכנויות הביון השונות, הוא אחראי על זרועות השיטור ואכיפת החוק כמו גם לארגוני ההגנה האזרחית של גרמניה לטיפול באזרחים במקרי אסון לאומיים, כמו גם במאבק בהברחות כלי נשק וחומרי נפץ ואכיפת חוקי האזרוח וההגירה. במסגרת המשרד פועל גם המרכז המשולב ללוחמה בטרור שהוקם ב־2004.
ריצ'רד המילטון (אמן)
ריצ'רד המילטון (באנגלית: Richard Hamilton ; 24 בפברואר 1922 - 13 בספטמבר 2011) היה צייר ואמן קולאז' בריטי, הנחשב לאחד ממייסדי זרם הפופ ארט. המילטון מוכר בעיקר בשל הקולאז' שלו - "מהו העושה את הבתים בימינו כה שונים, כה מושכים?".
ביוגרפיה.
נולד וגדל בלונדון. אף על פי שעזב את בית ספר ללא כל הכשרה רשמית, הצליח להשיג עבודה כשולייה בחברת רכיבים חשמליים, שם פיתח את יכולת הרישום שלו. הוא החל ללמוד רישום בבית הספר סנט מרטין לאמנות, ומאוחר יותר החל ללמוד באקדמיה המלכותית לאמנויות.
לאחר המלחמה, בה שירת כשרטט טכני, נרשם מחדש ללימודי האקדמיה, אך גורש מהלימודים בעקבות "אי ציות להוראות".
לאחר שנתיים של לימודים בבית הספר "סלייד" לאומנות, בקולג' האוניברסיטאי של לונדון, המילטון החל להציג את עבודותיו במכון לאמנות עכשווית, שם גם לימד.
יחסי ברזיל–ישראל
יחסי ברזיל–ישראל מתקיימים באופן רציף מאז הקמת מדינת ישראל. בין שתי המדינות ישנם יחסים דיפלומטיים מלאים במישור המדיני, הפוליטי והעסקי. לישראל יש שגרירות בברזיליה וקונסוליה בסאו פאולו, וברזיל מחזיקה שגרירות בתל אביב.
היסטוריה.
כינון היחסים הדיפלומטיים.
ב-29 בנובמבר 1947 הצביעה ברזיל בעד תוכנית החלוקה בעצרת הכללית של האו"ם. ביולי 1948, החלה לקיים קשרי דואר עם מדינת ישראל.
ברזיל הכירה רשמית במדינת ישראל בפברואר 1949, דוד שאלתיאל מונה לנציג הדיפלומטי הראשון של ישראל במדינה בדרג ציר, באוקטובר 1951. וב-1952 הוקמו הנציגויות הדיפלומטיות הראשונות, בתל אביב ובבירת ברזיל, ריו דה ז'ניירו. שאלתיאל הגיש את כתב האמנה שלו לנשיא ברזיל ז'טוליו ורגאס, ב-8 באפריל 1952, שבמקביל שלחה ברזיל נציג לישראל בדרג ציר. במאי 1953 ערך שר החוץ משה שרת ביקור ראשון בברזיל.
בינואר 1954 ביקרה לראשונה אונייה של חיל הים הברזילאי בישראל והתארחה בבסיס חיפה. באוקטובר 1954 השתתפה לראשונה נבחרת ישראל בכדורסל בטורניר גביע העולם בכדורסל שנערך בברזיל. במסגרת הטורניר נערך משחק ספורט רשמי ראשון בין המדינות, בו הפסידה נבחרת ישראל בתוצאה 68-46. בדצמבר 1957 ביקרה משלחת פרלמנטרית ראשונה מברזיל בישראל.
במרץ 1958, הועלה דרג הנציגויות הדיפלומטיות של שתי המדינות לדרג שגרירויות. במאי 1959 שגרירת ברזיל הראשונה בישראל הגישה את כתב האמנתה. ביוני 1959 ביקרה שרת החוץ גולדה מאיר בברזיל וחתמה על הסכם לשיתוף פעולה בתחום התרבות. במאי 1962 ביקר שר החוץ של ברזיל בישראל וחתם על הסכם לשיתוף פעולה בתחום החקלאות והפיתוח. במאי 1963 הגיעה נבחרת ברזיל בכדורגל למשחק ידידות מול נבחרת ישראל.
בתקופת הדיקטטורה הצבאית.
בתקופת , בשנים 1964 עד 1985, מדינת ישראל קיימה קשרים קרובים עם המשטר הצבאי של ברזיל, וחתמה עמו על הסכם לשיתוף פעולה בתחום המחקר הגרעיני. בינואר 1966 הוזמן נשיא המדינה זלמן שזר לבקר בברזיל. הביקור נערך ביולי 1966. לאחר מלחמת ששת הימים ביקשו ברזיל וארגנטינה לקדם הצעת החלטה במועצת הביטחון של האומות המאוחדות הקוראת לישראל לסגת מכל השטחים שכבשה ולפעול לפתרון בעיית הפליטים הפלסטינים. לאחר התערבותו של נשיא המדינה שזר משכה ברזיל את הצעת ההחלטה. ביולי 1969, חתמה החברה הממשלתית תה"ל ( "תכנון המים לישראל בע"מ") על חוזה עם הממשלה הפדרלית לתכנון מערכות מים והשקיה באזורים נרחבים בברזיל. לצורך הפרויקט שלחה החברה כ-25 מהנדסים מישראל.
בנובמבר 1970 תרם המשטר הצבאי בברזיל כסף להקמת "בית ברזיל" באוניברסיטת תל אביב, בניין למגורי הסגל. עם זאת באותן השנים הייתה ברזיל גם יעד להגירה של פליטים פלסטינים. בפברואר 1973 ביקר שר החוץ של ברזיל בישראל והניח את אבן הפינה ל"בית ברזיל" במכון ויצמן
ביולי 1973 הציגה ישראל בסלון אווירי בסאו פאולו, שורה של מוצרים כולל מטוסים, טילים וציוד אלקטרוני. במהלך הסלון נחתם הסכם עקרונות להקמת מפעל טילים בברזיל בשיתוף עם התעשייה האווירית לישראל. באוגוסט 1973, חתמה החברה הממשלתית יכין-חק"ל על הסכם להקמת מפעל לעיבוד פרי הדר בברזיל. באותו חודש ביקר שר החוץ אבא אבן בברזיל והניח את אבן הפינה לבניין השגרירות החדש של ישראל בברזיליה.
בנובמבר 1975 חלה תפנית לרעה ביחסים בין ישראל לברזיל, לאחר שברזיל הצביע בעד ההחלטה המשווה בין ציונות לגזענות בעצרת הכללית של האו”ם. עם זאת במקביל המשיכה מדינת ישראל במגעים למכירת ידע לייצור מטוס הכפיר בברזיל.
במאה ה-21.
במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 נערכו מספר ביקורים הדדיים של בכירים במדינות, ששיאם בביקור של הנשיא שמעון פרס בברזיל בנובמבר 2009, ושל נשיא ברזיל לולה דה סילבה בישראל במרץ 2010. במסגרת הביקורים נחתמו הסכמים לשיתוף פעולה בתחומי החינוך, החקלאות, הבריאות, המחקר המדעי והטכנולוגיה, שיתוף פעולה בהפקות קולנוע, בתעשייה, במכס ובמשפט.
בראשית העשור הראשון של המאה ה-21 נסגרו הקונסוליות הישראליות בריו דה ז'ניירו ובסאו פאולו מסיבות תקציביות. הקונסוליה בסאו פאולו נפתחה מחדש ב-2010.
מאז סוף 2015 התפתחה מתיחות ביחסים בין המדינות, בעקבות סירובה של ברזיל לאשר את מינויו של דני דיין לתפקיד שגריר ישראל בברזיל. הסירוב נבע בעיקר מהיותו בעבר יו"ר מועצת יש"ע. כתוצאה מכך, בעת האולימפיאדה לא הייתה נציגות דיפלומטית ישראלית בברזיל.
בעקבות הדחת דילמה רוסף מנשיאות ברזיל מונה לתפקיד ב-2017 יוסי שלי, לשעבר מנכ"ל עיריית באר שבע, שאינו בעל רקע דיפלומטי ושהושעה מהשירות הציבורי למשך 3 שנים.
מספר ימים לאחר שנבחר לנשיאות ברזיל, הודיע ז'איר בולסונארו על כוונתו להעביר את שגרירות ברזיל מתל אביב לירושלים, זאת על רקע העברת השגרירות האמריקאית לירושלים זמן קצר קודם לכן.
ב-28 בדצמבר 2018 הגיע ראש הממשלה בנימין נתניהו לביקור בברזיל לרגל השבעתו של הנשיא הנבחר, ז'איר בולסונארו. במהלך הביקור התקיימה פגישה עם בולסונארו וגם עם שרי החוץ, ההגנה והאוצר של ברזיל. בנוסף, התקיים ביקור בבית כנסת בריו דה ז'ניירו בליוויו של בולסונארו, ונתניהו גם קיבל את עיטור הכבוד, שנחשב לעיטור הלאומי הגבוה ביותר, שניתן לאורחים בברזיל.
ב-31 במרץ 2019 הגיע נשיא ברזיל ז'איר בולסונארו לביקור בן 4 ימים בישראל. במהלך הביקור הודיע על משרד אינטרסים מסחרי בירושלים ועל שליחת נספח ביטחון פנים.
קשרי מסחר.
מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה מפעיל שתי נספחויות בברזיל במטרה לקדם שותפויות אסטרטגיות בעסקים.
הסכם הסחר הראשון בין המדינות נחתם בשנת 1953. במסגרת ההסכם ישראל התחייבה לרכוש מברזיל, בשר, קפה, קקאו ומוצרי מזון אחרים וברזיל התחייבה לרכוש תרופות, שמן זית, ג'יפים מסוג ויליס תוצרת מפעל קייזר-אילין תעשיות וצמיגים. בסוף 1956 עגנה לראשונה ספינת משא ישראלית בברזיל. הספינה הביא מלט מישראל וחזרה עם מטען של פולי סויה.
ב-1958 הוקמה לשכת המסחר ישראל - ברזיל.
ב-1975 הקימה החברה הישראלית מכתשים מפעלים כימיים מפעל בברזיל. וב-1996 רכשה חברה במדינה
ב-2000 נכנסה חברת שטראוס גרופ הישראלית לפעילות בענף הקפה בברזיל, מאז הפכה בהדרגה לחברת הקפה הגדולה ביותר בברזיל.
ב-2005 נחתם הסכם לשיתוף פעולה כלכלי-מסחרי בין התאחדות התעשיינים של ישראל לזו של מדינת ריו-דה-ז'ניירו.
ב-2007 הייתה ישראל למדינה הראשונה מחוץ לאמריקה הדרומית שחתמה על הסכם אזור סחר חופשי עם גוש המרקוסור, שברזיל היא חלק ממנו. ב-2009 אשרר הפרלמנט הברזילאי על שני בתיו, פה אחד, את ההסכם לאס"ח, שנכנס באופן מיידי לתוקף וקידם את הסחר ההדדי בין שתי המדינות.