אפשרי גם, שעץ יידגם על ידי MCMC בתבנית בייס (Bayesian).
ניתן לחפש בעץ בשיטת מלמטה למעלה.
גיזום.
כדי להתמודד עם בעיית התאמת יתר (overfitting), שבה העץ מספק תחזיות מדויקות עבור התצפיות שלפיהן נבנה, אך בעל שיעור שגיאה גבוה עבור תצפיות אחרות, מבוצע תהליך גיזום (pruning) שבו מוחלפים חלק מהצמתים בעץ בעלים עם סיווג שנקבע על פי הסיווג של רוב הדוגמאות ששייכות לתת העץ שתחת אותו הצומת.
מימושים.
חבילות תוכנת כריית נתונים רבות מספקות יישומים
של אחד או יותר מהאלגוריתמים של עצי ההחלטה. דוגמאות לכך כוללות את:
Systems CART (אשר ברישיון על הקוד הקנייני של כותבי הCART המקוריים).
אורי בידץ
אורי בידץ (נולד ב-1927) הוא אלוף-משנה לשעבר בצה"ל. שימש במשך 22 שנה כמנהל רשות שמורות הטבע.
חייו.
נולד ביבנאל וב-1946 התגייס לפלמ"ח. מדצמבר 1947 עד תחילת 1948 נטל חלק בקרבות סג'רה ועין מאהל בגליל ולאחר מכן הצטרף לגדוד החמישי בחטיבת הראל והשתתף בליווי שיירות לירושלים ובקרבות באזור שער הגיא וירושלים. היה מפקד מחלקת החוד בפלוגת שכבשה לאחר קרב קשה את משלט י"ד ליד משטרת לטרון במבצע יורם, אך נאלצה לסגת בהוראת המפקדה הממונה. שימש כמפקד פלוגה במבצעים מכבי, דני וחורב.
בהמשך שירת כמפקד גדוד 12 בחטיבת גולני בין השנים 1957–1958, ב-1959 נתמנה לסגן מפקד החטיבה וב-1961 לקצין אג"ם של פיקוד הצפון. ב-1963 יצא להשתלמות צבאית באנגליה ולאחריה נתמנה כמדריך במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה. ב-1965 התמנה למפקד חטיבת אלכסנדרוני - חטיבה מרחבית בגזרות סוריה ולבנון.
במלחמת ששת הימים עמד בראש חטיבה מוקטנת בתוך חטיבת הנגב (הכוח המאולתר כונה "כוח א-ב") בגזרת פיקוד הדרום. הכוח כלל את גדודי החי"ר 112 ו-132, וכוח טנקים. תפקידו הראשוני של הכוח היה ריתוק מתחם קוסיימה הגדול והסחת הצבא המצרי מהמאמץ הישראלי העיקרי בקרב ההבקעה באום-כתף. הכוח כבש את מוצבי ה"סבחה" וב-7 ביוני, לאחר כיבוש אום-כתף ואבו עגילה, כבש את מתחם קוסיימה, לאחר שרוב הכוח המצרי נמלט ממנו.
לאחר המלחמה שימש כמפקד בה"ד 3. ב-1969 מונה למפקד מרחב שלמה ודרום סיני. במלחמת יום הכיפורים שימש כמפקד חטיבה 99, שהוצבה תחילה בגזרת אילת ולאחר מכן עברה לגזרת תעלת סואץ. במלחמה זו נהרג בנו במבואות אסמאעיליה.
לאחר שחרורו מצה"ל, התמנה ב-1974 לסגן מנהל מינהל מקרקעי ישראל. ב-1981 הובא על ידי אברהם יפה לרשות שמורות הטבע ושימש כמנהל הרשות עד 2003. כיום מכהן כיושב ראש בעמותות "קרן היעל" ו"אגודת חי-בר". ב-2013 זכה לאות יקיר העיר רמת גן.
חיים אישיים.
אורי בידץ מתגורר ברמת גן. היה נשוי לדקלה (לבית גלובמן-גוברין) עד למותה ב-2018. לזוג נולדו שני בנים ובת.
בנו יוסי הוא אלוף במילואים בצה"ל שכיהן כמפקד המכללות הצבאיות.
מחשבת (פירושונים)
כרמין
כַּרְמִין (מאנגלית: Carmine) נקרא גם אגם השני, אדום טבעי 4, C.I. 75470 או E120 הוא פיגמנט של צבע אדום בוהק המשמש כצבע מאכל. כרמין מופק מחומצה קרמינית המופקת מכנימת קוצ'יניל. כרמין משמש לייצור של פרחים מלאכותיים, צבעים, גלידות, ממתקים, יוגורט וסוגים מסוימים של מיצים לשתייה. כרמין גם משמש לצביעת משקאות אלכוהולים כגון קמפארי. הכרמין עלול לגרור תגובות אלרגיות קשות ולהזיק לילדים היפראקטיביים.
כדי להכין כרמין טוחנים את כנימות הקוצ'יניל לאבקה, ומרתיחים אותה באמוניה או בתמיסת נתרן פחמתי. את החומרים הלא מסיסים מסננים ומוסיפים אלום לתמיסה הכרמינית כדי לזרז את מלחי האלומיניום בתמיסה שנקראת אגם השני. הטוהר של הצבע האדום מובטח בשל העדר ברזל.
אטימולוגיה.
המילה כרמין בצרפתית נובעת מהמילה הלטינית קרמיניום, המילה הערבית קרימז, המילה בסנסקריט קרימיגה.
אכילאס קאימקלי
אכילאס קאימקלי (ביוונית: Αχιλλέας Καϊμακλίου), היא קבוצת כדורסל קפריסאית מהפרוור קאימקלי בעיר ניקוסיה, המתמודדת בליגה הקפריסאית השלישית.
היסטוריה.
הקבוצה הוקמה בשנת 1943, כאחד המועדונים המייסדים של ליגת הכדורסל הקפריסאית. הקבוצה מייצגת את הפרוור הכי צפוני של העיר ניקוסיה, ליד הגבול עם הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין.
החל מעונת 1986/87 משתתפת במפעלים אירופאים. לרוב בגביע קוראץ'.
בחודש אוקטובר 2011, הורדה הקבוצה לליגה השלישית עקב בעיות פיננסיות.
מבצעי שפט
מבצעי שפט היו שתי פשיטות של כוחות חי"ר מוסק לעומק סוריה שנערכו בתקופת מלחמת ההתשה במטרה לפגוע במטרות צבאיות או אסטרטגיות ובכך להקטין את הרצון הסורי להסלים את המתיחות בגבולה עם ישראל.
הרקע.
בפברואר 1970 יזמו הסורים מספר תקריות אש בין צבא סוריה לבין צה"ל לאורך הגבול. בתקריות האש נהרגו ארבעה חיילים ישראליים ו 12 נפצעו. צה״ל החליט להגיב בפשיטות מוסקות של כוחות חי"ר מובחר לחבלה הפגנתית במתקנים צבאיים בעומק שטח סוריה. במרץ בוצעו שלוש פשיטות ישראליות מוסקות עמוקות שגרמו נזק למתקנים צבאיים סוריים ולאחריהם לא יזמו עוד הסורים תקריות אש והשקט נשמר בחזית הסורית למשך מספר חודשים.
בחלוף מספר חודשים פנתה מצרים לסוריה וביקשה ליזום תקריות אש במטרה להקטין את הלחץ הכבד שהפעיל צה"ל על צבא מצרים בחזית התעלה במלחמת ההתשה. כתוצאה מתקריות האש הללו שיזמו הסורים נהרגו בחודש יוני 1970, 12 חיילי צה"ל ו- 63 נפצעו. שוב החליטה ישראל להלום בעומק סוריה ולאותת לסורים כי ייזום תקריות אש יגבה ממנה מחיר כבד.
הפשיטות.
שתי הפשיטות נערכו בלילה שבין ה-16 לבין ה-17 ביוני 1970 ונקראו מבצע שפט 37 ומבצע שפט 47.
שפט 37.
שני מסוקי יסעור ובהם כוח בפיקוד סגן מפקד גדוד הנח"ל המוצנח, רס"ן דורון רובין, המריאו בשעה 21:37 לתקיפת מחנה נאבק שהיה מחנה טירונים עורפי של הצבא הסורי כ- 70 ק"מ צפון מזרחית לדמשק. המסוקים נחתו סמוך למחנה ופרקו מתוכם את הכוח ומרגמות כבדות. אחד המסוקים שב לישראל ואילו השני המריא שוב לגובה 2500 רגל ושימש לתצפית טיווח המחנה הסורי. לאחר שהחיילים סיימו לשגר את 70 פצצות המרגמה על המחנה הסורי, שב המסוק לאסוף את הכוח ושב לישראל דרך לבנון ומעל הים התיכון. שני חיילים סוריים נהרגו מההפגזה וחמישה נפצעו בפעולה. לצה"ל היה פצוע קל אחד.
שפט 47.
מסוק סופר פרלון ובו כוח של 11 צנחנים בפיקודו של סרן אסף חפץ המריא בשעה 21:46 מרמת דוד לעבר סוריה לפיצוץ גשר על ציר דמשק סווידא. מסוק נוסף הועמד בכוננות עם עשרה לוחמים נוספים.
חדירת המסוק אותרה על ידי מכ"מי הגילוי האוויר הסורי שהזניקו לעברו שני מטוסי ירוט מדגם מיג 21 ומטוס תקיפה מדגם סוחוי 7. חיל האוויר הזניק בתגובה מטוס פנטום מטייסת 69 והתנהל קרב אוויר אך לא הופלו בו מטוסים. בינתיים נחת הכוח הישראלי ופוצץ את הגשר בעוד המסוק ממתין לשובם של הצנחנים. לאחר כ- 45 דקות הושלם המבצע והכוח שב לישראל בשלום.
תוצאות הפשיטות.
הפשיטה לא הביאה לשקט בגבול הצפוני. עוד באותו החודש ביצעה סוריה מתקפה ממוקדת בניסיון לכבוש מוצבים ברמת הגולן. מתקפה זו גררה תגובה ישראלית רחבה שפתחה שלושה ימי קרבות שכונו מלחמת שלושת הימים.
נחל ים
צ'ארטר
ישראל ברקוביץ'
ישראל ברקוביץ' (ברומנית: Israil (Israel) Bercovici) (1921–1988) היה דרמטורג, מחזאי, במאי וביוגרף יהודי רומני שפעל בתיאטרון היהודי הממלכתי של רומניה בין 1955 עד 1982. כמו כן כתב שירה ביידיש.
קורות חיים.
ברקוביץ' נולד למשפחה ענייה ממעמד הפועלים בבוטושאן, רומניה וקיבל חינוך יהודי מסורתי. בזמן מלחמת העולם השנייה הוא היה אסיר במחנה עבודה עד הגעת הצבא הסובייטי לרומניה.
אחרי המלחמה הוא התחיל לעבוד בעיתוני יידיש וברדיו ובייחוד באיקוף־בלעטער (1946–1953 וב- Revista Cultului Mozaic din R.P.R (כתב העת לתרבות יהודית ברפובליקה העממית הרומנית, הידוע גם כצייטשריפט). כתב העת התחיל לצאת לאור ב-1956 והיו בו מדורים ברומנית, יידיש ועברית. ברקוביץ ערך את המדור ביידיש מ-1970 עד 1972.
ברקוביץ' פרסם לראשונה שירה ביידיש באיקוף־בלעטער. על פי ביקורות תיאטרון שכתב בראשית שנות החמישים נראה שהיה קומוניסט נלהב, אסיר תודה על שחרורו ממחנה העבודה ועל ההזדמנות לקבל חינוך חילוני, כשהוא דוגל באסתטיקה של ריאליזם סוציאליסטי עבור התיאטרון ביידיש.
קשריו עם התיאטרון היהודי הממלכתי החלו ב-1955, בתחילה כ literarischer Sekretär (מזכיר ספרותי) במקום אורי בן-הדור. הוא המשיך להיות ער להתפתחויות בתיאטרון הכללי ולא רק זה שביידיש. הוא דחף והמריץ שהתיאטרון יהיה עכשווי ולא יהיה רק מוזיאון של מחזות ישנים. אלווירה גרצינגר (Elvira Groezinger) משווה את מטרותיו לאלה של ארבעטער טעאטער פארבאנד בניו יורק, מטרות הקשורות לאלו של המשטר הקומוניסטי.
ברקוביץ' תרגם יצירות מהספרות העולמית: פרנק V מאת פרידריך דירנמט, (1964), אוריאל אקוסטה מאת קארל גוצקוב, (1968), הבנאי האומן מאת הנריק איבסן (1972). כמו כן כתב מחזות ביידיש ביניהם: דער גאלדענע פאדעם (חוט הזהב) (1963 על אברהם גולדפדן שיסד ב- 1876 את תיאטרון היידיש הראשון בעולם ביאשי, רומניה. כן כתב מחזה מוזיקלי בשם א שנירל פערל (מחרוזת פנינים), (1967). הוא כתב גם ספרים על תולדות תיאטרון יידיש.
לקראת סוף הקריירה המקצועית של ברקוביץ' הייתה היידיש שפה בשקיעה ברומניה, כמו במדינות אחרות. תיאטרון המדינה ביידיש התמודד עם בעיה זו, באופן חלקי, על ידי התקנת אוזניות בכל האולם כדי לאפשר תרגום סימולטני של ההצגות לרומנית. עדיין משתמשים בשיטה היום זו כאשר מעלים מחזה ביידיש.
אוסף הספרים בן 3000 הכרכים ביידיש נמצא כעת בספריית אוניברסיטת פוטסדאם.
יצירות לתיאטרון.