הפקולטה הוקמה בשנת 1990 על ידי פרופ' יצחק זמיר, דיקן הפקולטה הראשון, לשעבר היועץ המשפטי לממשלה ולימים שופט בית המשפט העליון. בשנת 1996 התקיים טקס הבוגרים הראשון של הפקולטה. בפקולטה 3 מרכזי מחקר: המרכז לבריאות, משפט ואתיקה (1995), המרכז למשפט וטכנולוגיה (1998) והמרכז לפשיעה, משפט וחברה (1998) ומגוון קליניקות משפטיות החל משנת 2002. הפקולטה מפרסמת 3 כתבי עת, "משפט וממשל" (1992), "הארת דין" (2004) ו"דין ודברים" (2005). הפקולטה דורגה בין 100 בתי הספר למשפטים הטובים בעולם בדירוג של מדד SSRN בשנת 2008. בשנת 2007 ובשנת 2008 דורגה פקולטה זו בין 10 המובילות בעולם מחוץ לארצות הברית (על פי מדד SSRN).
הפקולטה למדעי החברה ע"ש שמואל והרטה עמיר.
הפקולטה הוקמה בשנת 1972 עם הקמת האוניברסיטה ופעלו בה שבעה חוגים. נכון לשנת 2017, פועלים בפקולטה 14 חוגים ושני בתי ספר. החל משנת 2016, בעקבות תרומתם הנדיבה של שמואל והרטה עמיר, נקראת הפקולטה על שמם.
הפקולטה למדעי הטבע.
הפקולטה למדעי הטבע הוקמה בשנת 2000 ויש בה 11 חוגים ולמעלה מ-40 מעבדות מחקר שונות. הפקולטה מתמקדת בשלושה תחומים: מדעי החיים, מדעים מדויקים ומדעים גיאו ימיים.
הפקולטה למדעי הרווחה והבריאות.
הפקולטה למדעי הרווחה והבריאות אושרה להקמה על ידי מוסדות האוניברסיטה והמועצה להשכלה גבוהה בשנת הלימודים תשנ"ו (1996-1995) ונקראה בהקמתה הפקולטה ללימודי רווחה ובריאות. בפקולטה שלושה בתי ספר ושבעה חוגים. בית הספר לבריאות הציבור, בית הספר לעבודה סוציאלית, בית הספר לטיפול באמצעות אומנויות, החוג לשירותי אנוש, החוג ללימודי זקנה, החוג לריפוי בעיסוק, החוג להפרעות בתקשורת והחוג לבריאות נפש קהילתית. במסגרת הפקולטה פועלים גם המרכז הקליני הבין-תחומי, שמשלב בין מחקר אקדמי ופעילות טיפולית בקהילה, והיחידה ללימודי המשך, המפעילה תוכניות להרחבת הידע והמיומנות של אנשי מקצוע בתחומי רווחה, בריאות ומשפחה.
בית הספר למדעי הים.
בית הספר למדעי הים ע"ש ליאון צ'רני באוניברסיטת חיפה הוקם בשנת 2007 במטרה להכשיר את הדור הבא של חוקרי הים בדיסציפלינות השונות. בית הספר שם לו למטרה לחקור וללמד את ההיבטים השונים של הסביבה הימית ולהבטיח פיתוח בר קיימא של משאביה למען רווחת החברה הישראלית. בבית הספר פועלים ארבעה חוגי לימוד: החוג לציוויליזציות ימיות, החוג למדעים גאו-ימיים ע"ש שטראוס, החוג לביולוגיה ימית והחוג (בהקמה) לטכנולוגיות ימיות ע"ש האטר. כמו כן, בשיתוף עם הפקולטה למשפטים קיימת תוכנית לתואר שני עם התמחות בדיני ים ומשאבי הסביבה הימית. תוכנית מוסמך בניהול ספנות ונמלים צפויה להיפתח.
בית הספר לתלמידי חו"ל.
בית הספר לתלמידי חו"ל (בית הספר הבינ"ל) מטפל בכ-1000 סטודנטים מכל רחבי העולם אשר מגיעים ללמוד במגוון תוכניות באנגלית באוניברסיטת חיפה. בנוסף, בית הספר הבינלאומי אמון על כלל ההסכמים הבינלאומיים ועל מערך של חילופי הסטודנטים במסגרתו סטודנטים ישראלים נוסעים לחו"ל לסמסטר במהלך לימודיהם. בית הספר מציע 16 תוכניות מוסמך הנלמדות באנגלית, תוכניות אלה פתוחות גם לסטודנטים ישראלים בשכ"ל ישראלי. בנוסף, בית הספר מציע מגוון של תוכניות קצרות טווח לסטודנטים בין לאומיים לתואר ראשון (Study Abroad). כלל התוכניות של בית הספר הבינלאומי פתוחות לסטודנטים ישראלים המבקשים ללמוד באנגלית בסביבה בינלאומית.
המכינה האוניברסיטאית.
המכינה האוניברסיטאית הוקמה בסוף שנות ה-60 ומאז ועד היום עומד מספר בוגריה על רבבות של בוגרים, רובם המשיכו בהצלחה בלימודיהם האקדמיים. למכינה מגוון תוכניות לימוד וביניהן גם תוכניות ייעודיות לקבוצות אוכלוסייה שונות כמו "מכינת ערב" עבור סטודנטים העובדים במהלך היום, "מכינת 30+" לסטודנטים מבוגרים מהרגיל, "מכינה לתלמידים לקויי למידה" ועוד. תלמידי המכינה זוכים למעמד של סטודנטים בקמפוס, חברים באגודת הסטודנטים וזכאים למגוון הטבות. המכינה מלווה את הסטודנטים באמצעות שמירה על כיתות קטנות ויחס אישי, חונכות אישית, קואצ'ינג, מתן הנחות במגוון קורסים, הכשרות והעשרות כמו למשל קורסי פסיכומטרי ושפות ואף במסלולים מסוימים מציעה לתלמידיה מלגות.
רשות המחקר – מכונים ומרכזים.
רשות המחקר אחראית על קידום, עידוד וטיפוח המחקר האקדמי, תוך דגש מיוחד על הרחבת המחקר הממומן על–ידי קרנות מחקר וגופים ציבוריים. תחת רשות המחקר פועלים 70 מרכזי ומכוני המחקר של האוניברסיטה. ביניהם, מוסד הרצל לחקר הציונות ולימודה, המכון לארכאולוגיה ע"ש זינמן, המרכז הבינלאומי לבריאות, משפט ואתיקה, המרכז לחקר הביטחון הלאומי, המרכז למשפט וטכנולוגיה, מכון בוצריוס לחקר החברה וההיסטוריה הגרמנית בת זמננו, המרכז לחקר ולימוד הזיקנה והמרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית.
תוכניות מיוחדות.
תואר ראשון בשנתיים.
המסלול החדש והראשון מסוגו בישראל יתקיים באוניברסיטת חיפה החל משנת הלימודים תשע"ח. תואר ראשון בשנתיים הוא תואר ראשון מלא, תקני, זהה בדרישות, בחתכי הקבלה, בחומר הנלמד, בקורסים ובכל דבר המאפיין תואר אקדמי שלימודיו אורכים שלוש שנים, מלבד שינוי אחד מהותי: הוא נלמד בשנתיים. בדומה לתארים הראשונים שנלמדים במשך שלוש שנים, גם במסלול לתואר ראשון בשנתיים לומדים הסטודנטים במשך 6 סמסטרים, אלא שבמסלול הזה הלימודים הם ברצף, כולל שני סמסטרי קיץ. המסלול החדש מוצע במגוון חוגים במדעי הרוח ומדעי החברה, כפעולה נוספת לחיזוק תחומים אלה ולשיפור האטרקטיביות שלהם לסטודנטים. מטרתו של המסלול המיוחד לאפשר לסטודנטים מצטיינים ושאפתניים לסיים את התואר במשך שנתיים בלבד, וכך לצאת לשוק העבודה או למחקר בתארים מתקדמים, שנה מוקדם יותר. באוגוסט 2016 פרסמה התאחדות הסטודנטים הארצית דו"ח של וועדת מומחים מטעמה שציינה כי תואר ראשון בשנתיים הוא צורך מרכזי של הסטודנטים.
מדעי הרוח הדיגיטליים.
מדעי הרוח הדיגיטליים היא תוכנית ראשונה מסוגה בישראל שנפתחה בשנת הלימודים תשע"ח. התוכנית, שמעניקה תוארי B.Sc (בוגר במדעים), משלבת את תחומי הידע של מדעי הרוח והחוג למערכות מידע ממוחשבות ומטרתה להכשיר בוגרים שיודעים לשלב את יכולות התכנות וניהול המידע החדשניים ביותר עם תחומי הרוח המסורתיים כדי לייצר ידע חדש – בתחום האקדמי, אבל לא פחות חשוב מכך, בעולם התעסוקה שנשלט בימינו יותר ויותר על ידי ה-Big Data.
המעבר של תחומי הרוח המסורתיים לשימוש בטכנולוגיות חדישות הוא מהלך שמתרחש באוניברסיטאות הגדולות והמובילות בעולם, ולצד תוכנית הלימודים החדשנית, חוקרי אוניברסיטת חיפה מובילים פרויקטים מחקריים פורצי דרך שמשלבים בין התחומים כמו שימוש בטכנולוגיות סריקה חדשניות לפיענוח של טקסטים קדומים, דוגמת המגילות הגנוזות או הגניזה הקהירית, שילוב בין צילום תלת מימד וחישה מרחוק וארכאולוגיה, בינה מלאכותית וקריאת טקסטים ספרותיים, מציאות רבודה דרך הטלפונים החכמים שישמשו "מדריכים" במוזיאונים ועוד.
מב"ל.
לימודי ביטחון לאומי נועדו להקנות תואר שני לסגל הבכיר בצה"ל ובמערכות הביטחון השונות בתפקידי פיקוד וניהול בכירים, ולבכירי מערכות ציבוריות וממשלתיות במדינת ישראל. לימודי ביטחון לאומי מתמקדים בתחומי יסודות הביטחון הלאומי, הבנת הרקע המדיני והחברתי של בעיות ביטחון המדינה, לימודי ביטחון הפנים והחוץ: ביטחון לאומי, המזרח התיכון, מודיעין, החברה הישראלית, אכיפת חוק, פשיעה חוק וחברה, תכנון אסטרטגי, חברה וצבא בישראל, כלכלת ביטחון לאומי, תקשורת וביטחון, שחיתות פוליטית/ציבורית, אתיקה צבאית, עבריינות ופשיעה, משפט חוקתי ומינהלי וכדומה. התוכניות ללימודי ביטחון לאומי של מב"ל מיועדת לתלמידים אשר נשלחו ללימודיהם על ידי הגופים בהם הם משרתים, לא ניתן להתקבל לתוכניות אלו באופן עצמאי.
שגרירים ברשת.
בשנת 2012 פתחה האוניברסיטה את התוכנית "שגרירים ברשת", תוכנית שמטרתה ללמד את הסטודנטים כיצד להשתמש במדיה החדשה כדי לספר את סיפורה האמיתי של מדינת ישראל, בדרך שהם רואים אותה. התוכנית החלה כתוכנית ללימודי תעודה, וכעבור שנתיים הפכה לתוכנית אקדמית תחת החוג ללימודים רב תחומיים. עם שדרוג התוכנית לתוכנית אקדמית, הסטודנטים עוסקים גם בחקר וניתוח סוגיות כמו מקורות האנטישמיות הישנה והחדשה, אסטרטגיות של הסברה, מיתוג, הרצאות מפי מומחים, סיורים במשרד החוץ ועוד. לתוכנית הישגים רבים: במהלך מבצע "עמוד ענן" הוקם חמ"ל הסברה שהציג את נקודת המבט הישראלית; ייזום משלחות הסברה לחו"ל; יצירת "ממים" שהפכו לויראליים ברשת, אירוח עיתונאים וכותבי בלוגים מכל העולם ועוד. התוכנית נערכת בשיתוף דיקנאט הסטודנטים, אגודת הסטודנטים, קרן אייסף והמרכז הרב תחומי ע"ש אליזבת וטוני קומפר לחקר אנטישמיות וגזענות.
אתגר.
תוכנית אתגר הוקמה בשנת 2006 בשיתוף אוניברסיטת חיפה ועיריית חיפה. התוכנית מהווה מסלול אקדמי ייחודי לתואר ראשון במדעי המחשב ומיועדת לתלמידי תיכון מצטיינים בעלי מוטיבציה ונכונות לעמוד באתגרים אקדמיים. תלמידי התוכנית מתחילים את לימודיהם האקדמיים בכיתה י' וממלאים את חובותיהם האקדמיות במקביל ללימודיהם בתיכון. הם מסיימים את לימודיהם בכיתה י"ג וזכאים לתואר בוגר בחוג למדעי המחשב בגיל 19. קורסי התוכנית מועברים באוניברסיטת חיפה, בשניים עד שלושה ימי לימוד בשעות אחה"צ, על ידי חברי הסגל של החוג למדעי המחשב, בכיתות קטנות וייחודיות, תוך מתן דגש על קידום אישי ופיתוח החשיבה. בשנת 2016 זכה סטודנט בתוכנית, לירן מרקין, במדליית ארד באולימפיאדת מדעי המחשב ובשנת 2017 זכה יובל סלנט במדליית הכסף באולימפיאדת מדעי המחשב.
אופקים – תוכנית המצטיינים.