מכבי חולון, אלופת העונה הקודמת, הגנה על תוארה וזכתה באליפות בפעם השישית בתולדותיה.
Snapshots
Snapshots (בעברית: תמונות) הוא אלבום האולפן השנים עשר של הזמרת-יוצרת הבריטית קים ויילד. האלבום יצא לאור ב-26 באוגוסט 2011, על ידי חברות התקליטים קולומביה רקורדס וסוני מיוזיק גרמניה. כמו כן, מתוך האלבום יצאו שני סינגלים וסינגל כפול.
האלבום הגיע למקום ה-14 במצעד האלבומים של גרמניה.
רקע והפקה.
האלבום הופק על ידי אלכס ג'י, אלכס רטוויש, אנדרו מוריי וריקי ויילד. ריקי ויילד הפיק לקים ויילד אלבומים רבים במהלך הקריירה שלה, כדוגמת Wilde Winter Songbook, ו-Here Come the Aliens.
בסמוך לצאתו של האלבום, עלתה גרסתו המקורית לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי. בהמשך, עלתה גם גרסת הדלוקס שלו.
מדד אבראהים לממשל אפריקאי
מדד אבראהים לממשל אפריקאי (באנגלית: Ibrahim Index of African Governance; בראשי תיבות IIAG) הוא מדד לאיכות השלטון, המתפרסם מדי שנה מאז 2007 על ידי קרן מו אבראהים . המדד בוחן את איכות הממשל ביותר מחמישים מדינות ביבשת אפריקה.
המדד מיועד לספק מסגרת להתייחסות לממשלות, לאזרחים, למוסדות ולמגזר הפרטי להערכת איכות הממשל במדינות אפריקה השונות, ולקיום דיון ציבורי וקבלת החלטות בנושא זה. הוא גם משמש לקרן כדי להעריך את ההתקדמות או הנסיגה של מדינות אפריקה ושל היבשת בכללה בתחומים הנכללים במדד.
המדד.
קרן מו אבראהים הוקמה על ידי איש העסקים הסודני מו אבראהים במטרה לקדם את המנהיגות והממשל ביבשת אפריקה. מדד אבראהים הוא אחד מן המפעלים המרכזיים שלה בצד הפרס שמעניקה הקרן על הישגים במנהיגות באפריקה . מטה הקרן שוכן בלונדון שבבריטניה.
נקודת המוצא של הקרן לבחינת איכות הממשל היא הטובין הפוליטיים, החברתיים והכלכליים שלאזרח יש זכות לצפות לקבל ממדינתו ושלמדינה יש את האחריות לספק אותם לאזרחיה. הגדרה זו מתמקדת בתפוקות ובתוצאות של המדיניות הננקטת בכל מדינה.
המדד שמחשבת הקרן מודד את ההתקדמות - או הנסיגה - באיכות הממשל במדינות אפריקה תחת ארבע קטגוריות מרכזיות, שלכל אחת מהן תת-קטגוריות. הציון בכל תת-קטגוריה מחושב על פי אינדיקטורים שונים - 102 בסך הכל בכל המדד - שמקורם במידע שנאסף מכ-30 מקורות עצמאיים שונים. הציון הכללי שמקבלת מדינה הוא ממוצע הציונים שלה בארבע הקטגוריות המרכזיות.
בשנת 2013 נעשה תיקון למודל שעליו מבוסס חישוב המדד, ועל כן ההשוואה בין המדדים השנתיים אמורה להיערך בין אלו שפורסמו משנה זו ואילך.
המדד חושב לראשונה בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת הרווארד. מאז מספקים מספר גופים אקדמיים ומחקריים מאפריקה סיוע אקדמי וטכני לחישוב המדד.
קטגוריות ומרכיבי המדד.
בסוגריים מובא מספר האינדיקטורים הנכלל בכל תת-קטגוריה:
מקורות המידע.
פרסומי יותר מ-30 ארגונים הם מקורות המידע לאינדיקטורים המהווים בסיס למדד. הארגונים הם, בין השאר: הבנק האפריקאי לפיתוח, האיחוד האפריקאי, איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי, תוכנית האו"ם ל-HIV/איידס, נציב האו"ם לזכויות האדם, נציב האו"ם לפליטים, OECD, קרן האו"ם לילדים, הנציבות הכלכלית של האו"ם לאפריקה, אונסק"ו, מחלקת המדינה של ארצות הברית, הבנק העולמי, ארגון הבריאות העולמי.
מדד 2018.
הציון המקסימלי האפשרי למדד הוא 100.
המדד לפי מדינות.
בטבלה זו מובאים:
פרס אמי לסדרת הדרמה הטובה ביותר
ארפאד קישהדי
ארפאד קִישְהֶדִי (במקור קליינברגר, בהונגרית: Kishegyi Árpád, בודפשט, 16 בנובמבר 1922 – ניו יורק, 4 באפריל 1978) היה זמר אופרה (טנור) יהודי-הונגרי. במשך עשרות שנים היה טנור הבופו והאופי המוביל של בית האופרה של בודפשט.
ביוגרפיה.
קליינברגר נולד במשפחה יהודית ענייה של חמישה ילדים. הוריו היו עובדי הקהילה היהודית. אחד מאחיו הפך לאמן שחמט. את הקריירה הבימתית החל בתיאטרון הילדים של הדוד לאקנר (ארתור לאקנר). ההרגלים שרכש שם השפיעו לטובה גם על פעילותו האופראית. משנת 1937 שר במקהלת סאלמש, ובשנת 1939 במקהלת ואנדור (שאנדור ואנדור). במלחמת העולם השנייה גויס, כמו כל היהודים בני גילו, לשרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). הפלוגה שלו נשלחה לשופרון ושם ברח. הוא שוחרר בבודה, שם הסתתר, עם שחרור בודפשט על ידי הצבא האדום.
הופעת הבכורה שלו באופרה הייתה בשנת 1946 בתפקיד פדרילו ( מוצרט : החטיפה מההרמון ). בשנת 1947 התקבל לאופרה הממלכתית ההונגרית, בה היה חבר עד סוף ימיו. בשנות החמישים היה לו מופע קבוע ב"בית האופרה המתגלגל", בשנת 1965 סייר באיטליה עם זמרת אופרה מקומית. הוא נפטר במהלך הופעת אורח בארצות הברית. קברו נמצא בחלקת האומנים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט [5B-1-15].
אסטרופיזיקה חישובית
אסטרופיזיקה חישובית (באנגלית: Computational astrophysics) מתייחסת לשיטות ולכלי המחשוב שפותחו ומשמשים במחקר האסטרופיזיקה. בדומה לכימיה חישובית או פיזיקה חישובית, זהו ענף ספציפי של אסטרופיזיקה תאורטית וגם ענף בין תחומי הנשען על מדעי המחשב, מתמטיקה ופיזיקה רחבה יותר.
תחומי האסטרופיזיקה שמיישמים שיטות חישוביות כוללים מגנטו-הידרודינמיקה, העברה קרינת אסטרופיזית, דינמיקת כוכבים וגלקטיה ודינמיקת נוזלים אסטרופיזיים. תחום שפותח לאחרונה עם תוצאות מעניינות הוא תורת היחסות המספרית.
אסטרופיזיקאים רבים משתמשים במחשבים בעבודתם, ומספר גדל והולך של מחלקות אסטרופיזיקה מכיל כיום קבוצות מחקר שמוקדשות במיוחד לאסטרופיזיקה חישובית. אסטרופיזיקה חישובית נלמדת לרוב במסגרת תוכנית מתמטיקה או אסטרופיזיקה שימושית ברמת דוקטורט.
סימולצית זרימה אסטרופיזית היא בעלת חשיבות מיוחדת שכן אובייקטים ותהליכים רבים בעלי עניין אסטרונומי כמו כוכבים וערפיליות כרוכים בגזים. הדמיות מחשב נוזליים משולבים לרוב בהעברה מקרינה, כוח משיכה (ניוטוני), פיזיקה גרעינית ויחסות (כללית) לחקר תופעות אנרגטיות במיוחד כמו סופרנובות, סילון אסטרופיזי, גלקסיות פעילות ופרצי קרני גאמה, ומשמשים גם להדמית מבנה כוכבי, כגון, היווצרות פלנטרית, אבולוציה של כוכבים ושל גלקסיות וחפצים אקזוטיים כמו כוכבי נייטרונים, פולסרים, מגנטרים וחורים שחורים.
הדמיות מחשב הן לרוב האמצעי היחיד לחקר התנגשויות כוכבים, מיזוגים גלקסיים, כמו גם אינטראקציות גלקטיות וחור שחור.
תחום המחקר העכשווי באסטרופיזיקה חישובית עושה שימוש בתוכנות וחומרה מתקדמות של עיבוד מקבילי, מחשבי-על ואשכולות מחשבים. מערכות אלו לרוב מתמחות מאוד ומיוצרות על ידי אנשי מקצוע בארכיטקטורת מחשב ייעודית, ולכן בדרך כלל מוצאות פופולריות מוגבלת בקהילת הפיזיקה הרחבה (החישובית). גם ברמת מחשב אישי שולחני ניתן לבצע האצת חומרה. התוכנות לאסטרופיזיקה חישובית ייעודיות מאוד ומפותחות בהתאם למטרת החישוב. דוגמה לכך, AMUSE הנוקטת גישה שונה בכך שהיא מספקת מבנה ממשק למספר גדול של קודים אסטרונומיים הפונים לציבור להתמודדות עם דינמיקת כוכבים, אבולוציית כוכבים, הידרודינמיקה והסעת קרינה.
אוטודרום סוצ'י
אוטודרום סוצ'י (ברוסית: Сочи Автодром), שכונה בעבר מעגל הרחוב הבינלאומי בסוצ'י ומעגל הפארק האולימפי בסוצ'י, הוא מתחם ספורט מוטורי באורך 5.848 ק"מ המשמש לתחרויות פורמולה 1 בעיירת הנופש שלחוף הים השחור, סוצ'י שבחבל קרסנודר, רוסיה.
המסלול דומה למעגל הירוק האולימפי בבייג'ינג ומעגל הפארק האולימפי בסידני בכך שהוא עובר סביב מתחם אולימפי לשעבר; במקרה זה, אתר הפארק האולימפי בסוצ'י, זירת המשחקים האולימפיים בחורף 2014.
המתקן נחשב לאחד ממתקני המרוצים החשובים ברוסיה ומארח מדי שנה אירועים ומרוצים רבים בהם מרוץ הגרנד פרי הרוסי שהתקיים לראשונה בשנת 2014, בספטמבר אותה שנה.
כמו כן, הסדרה הבינלאומית של TCR נערכה בסוצ'י ביוני 2015, כאשר הסדרה הרוסית של TCR ו-SMP F4 נערכו כסדרות משנה.
פיתוח.
לוועד האולימפי הבינלאומי ניתנה הרשות לעכב את חנוכת מסלול המרוץ עד לעונת 2015 אם ההכנות למרוץ יפריעו לאולימפיאדת החורף, אם כי בסופו של דבר התקיימו המשחקים ללא הפרעה. באוקטובר 2011 הקצתה ממשלת רוסיה 195.4 מיליון דולר להקמת המסלול.
הקמת מעגל הפארק האולימפי בסוצ'י סימנה את סיומו של קמפיין בן שלושים שנה לגרנד פרי רוסיה, עם תוכניות ל"גרנד פרי של ברית המועצות" שמקורו כבר בשנת 1983 לפני שהפרויקט ננטש "מסיבות בירוקרטיות" וכמה ניסיונות כושלים בשנים שחלפו מאז.
המעגל קיבל את אישורו הסופי מטעם הפדרציה הבינלאומית לרכב (FIA) באוגוסט 2014.
המסלול.
המסלול באורך 5.848 קילומטרים הוא הרביעי הארוך ביותר בעונת הפורמולה 1, אחרי ספא-פרנקורצ'אמפס בבלגיה, מעגל העיר באקו באזרבייג'ן וסילברסטון בבריטניה. המעגל בנוי סביב הפארק האולימפי בסוצ'י, שהוא אשכול החופים במסגרת המתקנים האולימפיים שנבנו לאולימפיאדת החורף 2014 שאירחו תחרויות בהוקי קרח, החלקה על הקרח ועוד והאצטדיון האולימפי פישט בו נערכו טקסי הפתיחה והסגירה. המשטח לא נחנך אלא לאחר טקס הסיום של האולימפיאדה.
למסלול, שתוכנן על ידי האדריכל הגרמני הרמן טילקה, יש רשת התחלה בקצה הצפוני של הפארק האולימפי ליד תחנת הרכבת, לכיוון דרום-מערב לעבר חוף הים השחור. לאחר מכן הוא מתפרס לאורך הקצה החיצוני של רחבת המדליות המרכזית, כלומר הפודיום לטקסי חלוקת המדליות האולימפיות ואז המסלול מתעקל נגד כיוון השעון ועושה שלושה סיבובים סביב היכל הקרח בולשוי. לאחר מכן ישנן סדרות של פינות צמודות לפני שהכביש פונה צפונה בשולי הפארק האולימפי, מעל הכפר האולימפי הראשי ומרכז ההחלקה אדלר ארנה. הוא חולף על פני מרכזי ההחלקה, לפני שהוא מסתיים מאחורי המשוטה לעבר תחנת הרכבת, ומשלים מעגל עם שתי פניות ימינה של תשעים מעלות.