עשויים להיות חילוקי דעות לגבי מהם הסוגיות החברתיות שראוי לנסות לפתור, ובאיזה מהם ראוי להתמקד קודם. לאנשים שונים ולחברות שונות יש תפיסות שונות לגבי כך.
ישנם מגוון שיטות בהם נעשה שימוש כדי לנסות לפתור סוגיות חברתיות. אחת הדרכים המהותיות לנסות ולפתור בעיות חברתיות היא המנגנון הדמוקרטי שמאפשר לאוכלוסייה לבחור את המנהיגים והמפלגות שיקדמו את השינויים החשובים ביותר לסוגיות החברתיות הבוערות. מחוץ לתהליך הפוליטי, אנשים רבים בוחרים גם לתרום כסף או להשקיע זמן, אנרגיה או משאבים אחרים על מנת לנסות ולפתור סוגיות חברתיות שונות. ארגונים ללא מטרות רווח נוצרים לעיתים רבות במטרה לפתור סוגיות חברתיות מסוימות.
המעמד העליון
המעמד העליון מתייחס לקבוצת האוכלוסייה שנמצאת בראש ההיררכיה החברתית. בחברות המודרניות המעמד החברתי העליון כולל בדרך כלל את חברי האוכלוסייה העשירים ביותר בחברה, ובעלי הכוח הפוליטי הגדול ביותר. בחברות המודרניות לעיתים רבות חברי המעמד העליון אינם צריכים לעבוד לפרנסתם, משום שהם חיים על סמך כסף שקיבלו בירושה או כתוצאה מהשקעות.
בחברות מסורתיות רבות היה קשה או אפילו בלתי אפשרי להצטרף למעמד העליון בדרך אחרת מלבד להיוולד לתוכו. במדינות רבות בעולם כיום שיעור הכנסה גבוה במיוחד מספיק בשביל שאדם ייחשב כמשתייך למעמד העליון - במיוחד בארצות הברית (למעשה, רוב האנשים העשירים ביותר בארצות הברית נולדו במעמד הביניים).
בארצות הברית לדוגמה, המעמד העליון כולל כ-1% מכלל האוכלוסייה, אשר מחזיק בכ-30% מהעושר, והם בעלי הכנסה של 200,000 דולרים או יותר בשנה (כ-16,000 דולרים לחודש).
On the Run II Tour
On the Run II Tour הוא סיבוב ההופעות השני המשותף של ג'יי זי וביונסה על מנת לקדם את האלבומים שלהם Lemonade , ואת אלבומם המשותף Everything Is Love. ההכרזה על סיבוב ההופעות נעשתה לראשונה ב-12 במרץ 2018 ולאחר מכן ב-6 ביוני אותה שנה התחיל סיבוב ההופעות בווילס והסתיים ב-4 באוקטובר אותה שנה בסיאטל. זהו סיבוב ההופעות הראשון שלהם מזה 4 שנים מאז סיבוב ההופעות הקודם On the Run Tour בקיץ 2014. ב-31 במאי 2018 נחשף שדי ג'יי חאלד והרכב האר אנד בי Chloe x Halle יהיו זמרי החימום בצפון אמריקה.
ב-16 ביוני במהלך הופעתם בלונדון הזוג הוציא את אלבומם המשותף "Everything Is Love", לשירות הסטרימינג שלהם טיידל. הם חשפו לראשונה את הקליפ לשיר Apeshit במהלך ההופעה ובסוף הקליפ כתבו "ALBUM OUT NOW". באותו יום הקליפ גם הועלה לערוץ היוטיוב הרשמי של ביונסה זאת לראשונה שהם מוצאים אלבום כצמד שנקרא The Carters.
הצלחה מסחרית.
סיבוב ההופעות זכה להצלחה מסחרית אדירה כאשר גרף 253.5 מיליון דולר מ-48 הופעות בלבד (5.2 מיליון דולר פר הופעה בממוצע) ובכך הפך לסיבוב ההופעות השלישי המרוויח ביותר לשנת 2018. גם מכירות הכרטיסים היו חסרות תקדים אשר מכירות הכרטיסים לכל ההופעות הסתכמו בסכום של 2,177,049 כרטיסים (כ-45,355 כרטיסים פר הופעה בממוצע).
הכרטיסים להופעות נמכרו במהירות אדירה, הכרטיסים להופעות בהולנד אזלו תוך שעה אחת בלבד (97,869 כרטיסים) וכך גם בפריז (111,615 כרטיסים), לנדובר (81,964 כרטיסים), מזרח רד'רפורד (99,755 כרטיסים), שיקגו (86,602 כרטיסים), יוסטון (88,022 כרטיסים), אטלנטה (105,170 כרטיסים), פסדינה (106,550 כרטיסים) ובלונדון.
אפליה מעמדית
אפליה מעמדית היא אפליה על בסיס מעמד חברתי, שעדיין מתרחשת בחברות רבות ברחבי העולם כיום. אפליה מעמדית כוללת מדיניות ונהלים שונים שנקבעו על מנת להטיב עם המעמד העליון על חשבון המעמד הנמוך.
אפליה אינה מעשה יחיד אלא תוצאה של תהליך הנפרס על פני מעשים רבים. ממצא המעיד על כך שמעסיק אינו מפלה בשכירת עובדים אינו מעיד בהכרח על כך שהוא אינו מפלה בקידומם, ולהפך. לא פעם אפליה אינה מופיעה בתצורה של אמירה בוטה מהסוג של "לא נעסיקך משום שאת אישה"; אפליה נשזרת בתוך המבנה הארגוני המורכב אשר נפשות רבות לוקחות בו חלק, והחלטות רבות נשזרות זו בזו כדי לייצר את האפקט המפלה.
המונח אפליה מעמדית יכול להתייחס לדעות הקדומות האישיות נגד המעמדות הנמוכים, כמו גם לאפליה מעמדית מצד מוסדות, כפי שמונח הגזענות יכול להתייחס גם לדעות קדומות אישיות או גם לגזענות מצד מוסדות.
המונח הוא מונח במדעי החברה, והוא אחד מכמה סוגי אפליה שונים. אפליה מעמדית מתבטאת בהבדלים ביחס של בעלי עוצמה לקבוצות חברתיות בעלות סטטוס חברתי שונה. הבידול מעניק לקבוצה, קטגוריה או פרט מסוימים יתרונות או חסרונות יחסיים ללא הצדקה עניינית.
לפי קרל מרקס היחסים המעמדיים שהתקיימו מבוססים על ניגוד אינטרסים בין המנצלים והמנוצלים וקונפליקט זה הוא הכוח המניע בהיסטוריה. על-פי הגישה הזו תתקיים אפליה מעמדית: מערכות חברתיות שונות כמו רשויות המס והרווחה משמשות לשימור המבנה החברתי הבלתי-צודק הקיים בחברה, למשל, על ידי הקלת נטל המס על המעמד השליט והכבדתו על מעמד הפועלים. הגישה המרקסיסטית גורסת שמוסדות תקשורת ההמונים משרתים את הערכים, האידאולוגיה והאינטרסים של המעמד השליט שכן מעמד זה הוא לרוב הבעלים של מוסדות תקשורת. באופן זה תורמים אמצעי התקשורת לשימור אפליה מעמדית.
סוגי אפליה מעמדית.
אפליה על רקע עדתי.
בין הגורמים הקובעים להשגת מעמד בחברה המערבית, מובחן המוצא האתני (הדתי, הלשוני, הלאומי, הגזעי) כגורם חשוב. שיוכו העדתי של אדם יכול להשפיע באופן ישיר (כמנגנוני אפליה) ובאופן עקיף (כחלק ממארג מאפיינים אחרים של האדם). את הגורמים לאי-שוויון עדתי בקביעת מעמד של אדם ניתן לחלק לשתי קטגוריות עיקריות. האחד הוא אי-שוויון במשאבים להשגת מעמד, כמו יכולות סוציו-אקונומיות, מין, משכל והשכלה ומקום מגורים. השני הוא אי-שוויון עדתי בהמרות של משאבים להשגת מעמד. כך, למשל, בן לעדה בעלת מעמד נמוך בחברה, לעיתים רבות יותר מבן לעדה בעלת מעמד גבוה, יעדיף לצאת בגיל צעיר לשוק העבודה בשל מחסור באמצעים אישיים ומשפחתיים להשקיע בבניית קריירה ארוכת-טווח.
אפליה מעמדית על רקע מגדרי.
אפליה על רקע מין (מגדר) באה לידי ביטוי בשוני בקידום והעדפה של גברים על פני נשים במגזר הפרטי והציבורי, למשל שוני במתן הזדמנויות שווה והבחנה בין עובדים/ות או מועמדים/ות לעבודה, שאינה מתבססת על שיקולים רלוונטיים לאופיו ומהותו של התפקיד, אלא על פי מינו/ה בלבד. לאור זאת בשנת 1988 נחקק "חוק שוויון הזדמנויות בחברה" וקבע נורמה חקיקתית ברורה של איסור אפליה בכל שלב בעבודה, החל ממודעות דרושים וכלה בזכויות הנוסעות מפיטורין.
אפליה מעמדית על רקע דתי.
אפליה מסוג זה מתבטאת בהבחנה בין פרט או קבוצה בעקבות אמונתם הדתית, לרוב כאשר מאמיני דתות שונות (או זרמים בהן) מטופלים באופן לא שווה. אפליה מעמדית דתית מתייחסת גם לעמדות שליליות, דעות קדומות, עוינות, שנאה, פחד או אי-סובלנות כלפי איש המאמין בדת שונה או איש השונה בדעותיו הדתיות מקבוצה אחרת.
אפליה על רקע דת היא הבחנה בין עובדים/ות או דורשי/ות עבודה על רקע דתם/ן. היא באה לידי ביטוי בהחלטה על העסקה או אי העסקה של עובד/ת וכן בפיטוריו/יה על רקע דתו/ה.
Passenger name record
(Passenger name record (PNR, ובעברית רשימת שמות נוסעים הוא מונח מתעשיית התיירות וחברות התעופה. המונח מתאר את "רשומת המחשב" ב"מערכות להזמנה ממוחשבת". הרשומה כוללת את שמות הנוסעים ואת תוכניות המסע שלהם. הצורך ברשומות אלו התחיל מהצורך לאפשר לשתף מידע בין חברות תעופה במצבים בהם לקוח הקצה (הנוסע), מזמין תוכנית מסע המחייבת החלפה של חברות תעופה. יאט"א, ארגון חברות התעופה הבינלאומי, הגדיר סטנדרטים שמאפשרים להעביר "רשימות שמות נוסעים" בין חברות התעופה על בסיס הודעות מוסכמות, (Interline Message Procedures - Passenger" (AIRIMP.
ברגע שנוסע מזמין "תוכנית מסע", המערכות הממוכנות (מערכת להזמנה ממוחשבת, CRS - Computer Reservation System, או GDS - Global Distribution System ), פותחות רשומה ממוחשבת. רשומה זו מכונה "רשומת אב" והיא מזוהה על ידי המערכות הממוכנות עם מזהה ייעודי המכונה Record Locator. הרשומה מכילה, לכל הפחות, את שם הנוסע ואת פרטי תוכנית המסע שלו. במצבים בהם חלקים מתוכנית המסע מתוכננים להתבצע שלא על ידי מי שיצר את "רשומת האב" - נוצר עותק בכל אחת מה"מערכות להזמנה ממוחשבת" של חברות התעופה השונות. המזהה הפנימי של הרשומה, בכל אחת מהחברות, מקושר ל"רשומת האב" כך שבכל פעם שהנוסע מבצע שינוי בתוכנית המסע שלו, המידע הרלוונטי יתעדכן אוטומטית אצל כל בעלי העניין. חברות תעופה רבות מפעילות את "מערכות ההזמנה הממוחשבת" שלהם - כחלק מ GDS שמתארח אצל חברה, ספקית שהיא צד שלישי, במקרה כזה, ה GDS יכול לשתף את אותה "רשומת אב" בין כל החברות שמשתתפות בתוכנית המסע.
אף על פי ש"רשימת שמות הנוסעים" כרשומת מחשב החלה בענף התעופה, כיום היא יכולה לשמש גם מלונות, חברות להשכרת רכב, שרותי מעבר בין שדות תעופה וחברות המתפעלות רכבות. בשנים האחרונות, כתלות בחוק ובהסכמים שונים, "רשימת שמות הנוסעים" כרשומה ממוחשבת - משותפת עם סוכנויות ממשלתיות כמו משטרה, שרותי ביטחון, מכס וכיוצא באלו.
מבנה "רשימת שמות הנוסעים".
פתיחת "רשימת שמות נוסעים" מחייבת, לכל הפחות, מילוי של חמישה שדות חובה: