דו"ח מקינזי - בעקבות קבלת החלטת הממשלה בדבר עריכת שינויים מבניים במשק החשמל הישראלי, פונה חברת החשמל לתאגיד מקינזי ושות' לכתיבת דו"ח בדבר בחינת המבנה המוצע למקטע החלוקה והאספקה בישראל. נבחנות שתי שאלות מרכזיות – האם ראוי לפצל את מקטע החלוקה של חברת החשמל למספר חברות נפרדות וכיצד, וכן האם ראוי לפתוח את משק החשמל לתחרות בתחום האספקה.
דו"ח KMPG דצמבר 2005 - על רקע המלצותיה של ועדת מראני ובעקבות החלטת הממשלה מחודש מרץ 2003 במסגרתה הוטל על רשות החברות הממשלתיות ליישם את הרפורמה במשק החשמל, שכרה הרשות את חברת הייעוץ הבינלאומית KPMG סומך חייקין. החברה המליצה על מתכונת מואצת לפיצול והפרטה של כל פעילות חברת החשמל לחברות נפרדות, למעט פעילות ההולכה. עוד קובעת החברה, כי בהתחשב בגודל ובמורכבות השינויים, צעדי ביניים יבטיחו שהמעבר לשוק תחרותי יהיה קל יותר ובעל סיכויים גבוהים יותר להצלחה. עם זאת, אם שהממשלה לא תבהיר את תכלית הרפורמה במשק החשמל ולא תיצור מנגנוני ממשל וקבלת החלטות, המליצה החברה שלא להמשיך עם הרפורמה ולהישאר במתכונת של מונופול ורטיקאלי שיעבור צעדי התייעלות.
2007 - כארבע שנים לאחר שהוגשו המלצותיהן של ועדת מראני ואומצו בהחלטת ממשלה, ולאחר שאותן המלצות התגבשו לכדי תיקון לחוק משק החשמל, הוגש בחודש פברואר מסמך מדיניות הכולל את עיקרי המלצותיהם של מנכ"ל משרד התשתיות, הממונה על התקציבים במשרד האוצר ומנהל רשות החברות הממשלתיות במשרד האוצר, למתווה יישום השינוי המבני. המלצותיה של ועדת המנכ"לים עוגנו בתיקון מס' 5 לחוק משק החשמל. חשיבותו של התיקון שבוצע הייתה במתן אפשרות לחברת החשמל להישאר במתכונת של קונצרן או אשכול חברות, שיפעל בכל מקטע בנפרד באמצעות חברות-בנות, להבדיל מהפרטה מלאה שלהן.
הוקם צוות ממשלתי ל"הסרת חסמים במשק החשמל". מתגבשת ההבנה שהחסם העיקרי בשוק הפרטי הוא חסם המימון שמתעצם בגלל מבנה שוק מונופוליסטי מעוות. העדר יכולת חתימה על חוזי גז טבעי על ידי יצרני חשמל פרטיים, מהווה חסם גדול.
2008 - הרשות לחשמל מקימה ועדת משנה לטיפול בחסמי הכניסה לכניסת יצרנות חשמל פרטית, וקובעת מנגנון חובת רכישה נוסף והסדרים תומכים, על מנת לייצר סביבה ברת מימון גם ליזמים ברגולציה, ולא רק במכרזים שמתעכבים שנים רבות.
2007-2008 - מתנהל משא ומתן שקט בין החברה, המדינה והעובדים במטרה לגבש מסמך הסכמות מתון יותר וישים יותר. הצדדים מצליחים להגיע למתווה קרוב להסכמה, אך המשא ומתן עולה על שרטון והתהליך מתמוסס .
2008-2010 - עמוס לסקר, מנכ"ל החברה דאז מחליט, לאחר כישלון המשא ומתן מ-2007, להוציא אל הפועל את תוכנית "מצפן", תוכנית כוללת לשינוי ארגוני פנימי של החברה ולתוכנית התייעלות מקיפה בחברה. תוכנית זו אינה תלויה בשינוי המבני של משק החשמל ועומדת בפני עצמה. בעקבות התוכנית מתגלעים חיכוכים קשים בין ההנהלה לוועד העובדים, המובילים לעיצומי עובדים עד להקפאת יישום התוכנית כנגד כניסה למשא ומתן על מתווה רפורמה כולל. הליך זה מסתיים ב-2010 במסמך הסכמות ראשון בין החברה, המדינה והעובדים, הכולל הסכמות ראשוניות וכלליות על מבנה משק החשמל. התהליך עצמו לא ממוצה עקב סיום כהונת הממשלה, ולאחר מכן בשל משבר הגז הטבעי שהתרחש בין השנים 2011 ל-2013 בעקבות הפסקת הגז ממצרים וקריסת מאגר הגז מרי B.
יולי 2013 - מינוי צוות היגוי ממשלתי לביצוע רפורמה במשק החשמל בראשות אורי יוגב, מנהל הרשות החברות הממשלתיות. משימות צוות ההיגוי הן: לבחון את המבנה המיטבי למשק החשמל מול מודלים מקובלים בעולם תוך שימת דגש על יישום תחרות במקטעים התחרותיים, ולבחון תוכנית התייעלות בחברת החשמל וכן להציע רפורמה כוללת במשק החשמל ובחברה. עבודת הצוות התפרסה על פני כשנה וחצי, ובסופה פורסמה לציבור טיוטת המלצות מפורטות לרפורמה במשק החשמל. במקביל נוהלו מגעים בנושאי מתנים לעובדים לזכויות עובדים. התהליך עצמו לא הבשיל לבסוף לכדי הסכמות מסודרות, אף שהגיע לרמת בשלות גבוהה, כולל טיוטות מסמכי עקרונות - עקב העובדה ששר האוצר לפיד החליט לבסוף להסיר את תמיכתו במהלך.
בשנת 2018 ולאחר משא ומתן שנמשך קרוב לשנתיים נחתם ההסכם.
הגופים המעורבים ברפורמה.
השותפים למשא ומתן.
במשא ומתן אשר נמשך קרוב לשנתיים בין השנים 2016 - 2018, לקחו חלק יור' דירקטוריון חברת החשמל האלוף במיל. יפתח רון-טל, עופר בלוך מנכ"ל חברת החשמל, יור' הסתדרות העובדים אבי ניסנקורן, דוד (מיקו) צרפתי יור' ארגון העובדים בחברת החשמל, שי באב"ד מנכ"ל משרד האוצר מטעם שר האוצר משה כחלון, אודי אדירי, מנכ"ל משרד האנרגיה וקודמו בתפקיד שאול מרידור, דר' אסף אילת יור' רשות החשמל, הגב' מיכל הלפרין הממונה על ההגבלים העסקיים, ועוד שורה של בכירי הרגולטורים של משק האנרגיה ומנהלים בחברת החשמל.
המתנגדים למתווה הרפורמה.
המתנגדים העיקריים למתווה הרפורמה אשר סוכמה היו יצרני החשמל הפרטי ובראשם בעלי תחנות הכוח הפרטיות דוראד, OPC ודליה אשר אוגדו תחת פורום בראשותו של עמוס לסקר. ההתנגדות העיקרית נבעה מהרצון להפריט את כל מקטע הייצור מידיה של חברת החשמל והעברתו לשוק הפרטי. היצרנים הפרטיים ניהלו קמפיין נרחב כנגד החלטת שר האנרגיה דר' יובל שטייניץ ושר האוצר משה כחלון לאפשר לחברת החשמל להקים שתי תחנות כוח חדשות במקום אלו אשר נדרש להשבית בשל החלטה לצמצם את השימוש בפחם עד לשנת 2022. יצרני החשמל הפרטי טענו כי בעצם ההחלטה במדינה משמרת את כוחה המונופוליסטי של חברת החשמל. מנגד, טענו גורמים במשק האנרגיה ובראשם משרד האנרגיה וחברת החשמל כי הפרטה של כל מקטע הייצור לידיים פרטיות יהווה סכנה לביטחון האנרגטי של מדינת ישראל. בסופו של דבר סוכם כי נתח הייצור של חברת החשמל יעמוד על 35% בתום התהליך אשר יימשך שמונה שנים.
גורם נוסף אשר יצא כנגד הרפורמה הוא פורום קהלת, שטען כי מתווה הרפורמה עליו הוסכם ינציח את היעדר התחרות ברוב חלקי שוק החשמל. הפורום קרא לרפורמה מקיפה שבמסגרתה תוצא חברת החשמל לחלוטין מתחום הייצור, שייפתח לתחרות מלאה, ושאר חלקי שוק החשמל, הולכה, חלוקה ומכירה, ייפתחו לתחרות מלאה.
התומכים במתווה הרפורמה.
אגף מקרו כלכלה ומדיניות בחטיבת המחקר בבנק ישראל קבע שאף על פי שאינה אופטימלית, לרפורמה כפי שהיא נוסחה יש יתרונות מספקים כדי לתמוך באימוצה. עם זאת, ציינו באגף המקרו, בהינתן שימור כוחה של חברת החשמל במקטע ההולכה והחלוקה, אין להתעלם מכך שהרפורמה לא תהיה מלאה.
הרפורמה במשק החשמל - תמונת מצב.
מכירת תחנות הכוח.
במסגרת הרפורמה אמורה חברת החשמל למכור 5 תחנות כוח שברשותה לידי גורמים פרטיים:
הקמת חברת ניהול מערכת החשמל.
דצמבר 2018 - מינוי יו"ר דירקטוריון לחברה - האלוף (במיל') סמי תורג'מן.
ינואר ופברואר 2019 - אושרה ובוצעה השקעת מדינה.
דצמבר 2020 - הועברו אליה, יחידת התכנון פיתוח וטכנולוגיה ויחידת הסטטיסטיקה מחברת החשמל. והחברה החלה לפעול באופן חלקי.
נובמבר 2021 - הועברה אליה, יחידת ניהול המערכת מחברת החשמל. והחברה החלה לפעול באופן מלא.
ספקי חשמל.
בינואר 2021, קיימה חברת החשמל כנס ראשון למספקים פרטיים ומתעניינים חדשים שבוחנים מכירת חשמל ישירה למשקי הבית במקום חברת החשמל. רשות החשמל פרסמה במרץ 2021 את התנאים לכניסתם של ספקי חשמל חדשים במגזר הביתי.
הדרישה היחידה לקנית חשמל מספק אחר, היא שמונה החשמל שלו יהיה דיגיטלי, בעל רשת תקשורת עצמאית, ושניתן לקרוא את צריכת החשמל של משק הבית בזמן אמת ומרחוק. כחלק מההכנות למהלך, פרסמה חברת החשמל באמצע דצמבר 2020 מכרז להחלפת מוני החשמל של חלק גדול מהלקוחות.
F/A-259 STRIKER
F/A-259 STRIKER הוא מטוס קרב-תקיפה רב-משימתי, בפיתוח משותף של התעשייה האווירית לישראל וחברת Aero Vodochody, יצרנית המטוסים הגדולה בצ'כיה.
המטוס החדש יבנה על בסיס מטוס צ'כי קודם, L-159 Alca, ויקבל שדרוגים במערכות אוויוניקה וטכנולוגיות מתקדמות אחרות של התעשייה האווירית. המטוס מתוכנן להיות בעל ביצועים ברמה גבוהה, יכולות תמרון וטווח מוגדל אשר נדרשים בשוק ואין להם הרבה תחליפים במטוסי קרב קלים.
ה-STRIKER מיועד למשימות סיוע לכח קרקעי, לפעולות נגד טרור להגנה ופטרול לאורך גבולות, והוא מתוכנן להיות בעל עלות נמוכה יחסית למטוסי קרב אחרים. הקוקפיט מתקדם ומאובזר מאוד דיגיטלית. הוא מסוגל לפעול ממסלולים לא כבושים, ניתן לציידו בכלי נשק חכמים, כולל נשקים בעלי טווח מוגדל (Standoff). ניתן להתקין במטוס מכ"ם AESA, תצוגת קסדה ויכולת תדלוק אווירי. מערכות האוויוניקה במטוס הן בנות דור 4 עם אפשרות עתידית להתקין בו טכנולוגיות של מודעות מצבית לטייס.
המטוס יצויד במנוע טורבו־מניפה Honeywell F124. מתוכנן להגיע למהירות מקסימלית של 0.82 מאך וגובה מקסימלית 43,000 רגל.
תוכניות פיתוח למטוס הוצגו בסלון האווירי בפארנבורו, בריטניה, והמטוס עתיד להשתתף בתחרות מטוס התקיפה הקל העתידי של חיל האוויר האמריקני (התוכנית OA-X).
מנהל מפעל להב בתעשייה האווירית, בנימין כהן, אמר ל-WORLD DEFENSE NEWS ול-FLIGHT GLOBAL כי .
נשיא AERO, ג'וזפה ג'ורדו, הוסיף כי .
פלטפורמה לניסויים.
התעשייה האוורית קיבלה מחברת Aero Vodochody מטוס L-39 Albatross שמשמש כפלטפורמה לניסויי טיסה עבור הפרויקט.
לאופולד החמישי, ארכידוכס אוסטריה
לאופולד החמישי, ארכידוכס אוסטריה (בגרמנית: Erzherzog Leopold V. von Österreich-Tirol; 9 באוקטובר 1586 - 13 בספטמבר 1632), היה בנו של קרל השני, ארכידוכס אוסטריה, וחמיו של פרדיננד השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה.
ביוגרפיה.