חריף למד בבית הספר התיכון הציוני–דתי "הימלפרב" בירושלים. בשנת 1987 התגייס לצה"ל ושירת ברבנות הצבאית ובגלי צה"ל, שם שימש מפיק, עורך ומגיש תוכניות. מאז 1991 מועסק כאזרח עובד צה"ל. כיום הוא מגיש בגלי צה"ל מדי מוצאי שבת יחד עם שאול מייזליש את המשדר "במוצאי יום מנוחה" – תוכנית בנושאי יהדות.
חריף שימש יועץ תקשורת לרבנים הראשיים לצה"ל גד נבון, ישראל וייס, אביחי רונצקי ורפי פרץ. הוא עורך את ביטאון הרבנות הצבאית "מהלכה – למעשה". נוסף על כך נמנה עם הוועדה המייעצת של כתב העת לענייני מדע ודעת, "חידושים", שמפרסמת אוניברסיטת בר-אילן.
חריף למד מדע המדינה ותולדות עם ישראל לתואר ראשון באוניברסיטת בר-אילן וסיים את לימודיו בהצטיינות יתרה. במסגרת לימודי התואר השני במדע המדינה התמחה בתקשורת פוליטית, ועבודת הדוקטורט שלו עסקה ב"ספורט ופוליטיקה בינלאומית: הפונקציות הפוליטיות של הספורט הייצוגי ביישוב הארץ-ישראלי ובמדינת ישראל, 1960-1898". בעבודתו טען חריף כי ספורטאי ישראל מלאו משימות פוליטיות כדוגמת השגת הכרה דיפלומטית, יצירת קשרי ידידות ושיתוף פעולה מדיניים.
בינואר 2014 מונה חריף על ידי משרד ראש הממשלה לכותב הנאומים של ראש הממשלה בנימין נתניהו, במתכונת של פרילנסר. המינוי חודש מספר פעמיים מאז.
פלח שוק
פילוח שוק הוא מושג מתחום הכלכלה והשיווק. פלח שוק מהווה תת-קבוצה של שוק המורכב מארגונים ואנשים בעלי מאפיין אחד או יותר, המניע אותם לדרוש מוצרים ו\או שירות דומה, זאת בהתבסס על איכויות ויתרונות המוצרים כדוגמת מחירם ונחיצותם.
פלח שוק אמיתי עונה על כל הקריטריונים הבאים:
הוא נבדל מפלחים אחרים (לכל פלח ישנם צרכים שונים), הוא הומוגני, הוא מגיב באופן דומה לגירויי השוק, וניתן להגיע אל הפלח על ידי התערבות בשוק.
המונח משמש גם מצב בו לקוחות בעלי צרכים זהים מבחינת מוצרים ו\או שירותים מחולקים לקבוצות כדי שאפשר יהיה לחייבם בסכומים שונים. אנשים בפלח מסוים אמורים להיות דומים מבחינת קריטריונים לפיהם הם מפולחים ושונים מפלחים אחרים מבחינת הקריטריונים שצוינו. ניתן להתייחס לפילוח כאל יישום חיובי או שלילי של רעיון פיצול השוק לקבוצות קטנות.
למרות שבאופן תאורטי יכול להיות פלח שוק אידיאלי, במציאות כל ארגון המחובר לשוק יפתח שיטות שונות להדמיית פלחי שוק ויצירת בידול מוצר אסטרטגית כדי לנצל את הפלחים הללו. פילוח השוק ואסטרטגיה של בידול מוצר יכולים להעניק לחברה יתרון מסחרי זמני.
פילוח שוק "חיובי".
פילוח השוק הוא חלוקת השוק לקבוצות שווקים נפרדות עם רצונות או צרכים דומים. חברה מחלקת את השוק לכדי קבוצות מובחנות עם רצונות, צרכים, התנהגות או רצון במוצרים ושירות שונים.
ניתן לחלק את השווקים לפי מספר קריטריונים. לדוגמה: לפי שוק תעשייתי, פרטי או ציבורי. למרות שפילוח שוק התעשייה שונה מפילוח שוק הצרכנים, לשניהם מטרות דומות. כל השיטות מהוות דרך ליצירת השערה של פלחים אמיתיים, שלא תמיד מתאימים לגבולות הדמוגרפיים.
פילוח של שוק הצרכן יכול להתבצע על בסיס מוצר ספציפי. כדי לספק התאמה גבוהה בין מוצרים מסוימים לצרכנים בודדים. אולם קיימות מערכות פילוח גנריות אוטומטיות כדוגמת מערכת פילוח האוכלוסין בארצות הברית המתבצעת על סמך ניתוח סטטיסטי של בתי אב ומיקומם הגאוגרפי.
תהליך הפילוח מובדל על ידי תכנון התמהיל השיווקי המתאים עבור כל פלח. הכוונה הכללית היא לזהות קבוצות של לקוחות דומים ולקוחות פוטנציאליים ולתעדף אותם, להבין את התנהגותם ולהגיב לכל פלח בעזרת אסטרטגיה שיווקית המתאימה להעדפותיו השונות ותוך כך לשפר את הכנסות החברה.
פילוח איכותי יכול להוביל לשיפור משמעותי באפקטיביות השיווקית.
מיצוב.
לאחר שזוהה פלח שוק (באמצעות פילוח) והפך ליעד לאחר שנבחנה כדאיותו, הוא נתון למיצוב. מיצוב כולל בדיקה של הדרך בה מוצר או חברה נתפסים על ידי הצרכנים.
מיצוב הוא חלק מתהליך פילוח הנעשה בעזרת עריכת מפה תפיסתית המדגישה את סחורת חברות המתחרים בתעשייה מסוימת לפי הדרך בה היא נתפסת מבחינת איכות ומחיר. לאחר יצירת המפה, החברה תשקול איזה תמהיל תקשורתי-שיווקי הוא המתאים ביותר עבור המוצר הנבדק.
פילוח כאמצעי שימור לקוחות.
הגישה הבסיסית לפילוח על בסיס שימור היא שחברה תתייג כל אחד מלקוחותיה הפעילים לפי 3 ערכים:
תג מס' 1: האם הלקוח נמצא בסיכון גבוה לביטול שירותי החברה? אחד הסימנים הנפוצים ביותר לזיהוי סיכון גבוה בלקוח היא ירידה בשימוש שירותי החברה. לדוגמה, בענף ככרטיסי האשראי סימן יכול להיות ירידה בהוצאות המופיעות על הכרטיס.
תג מס' 2: האם שווה לשמר את הלקוח? הנחישות להחזקת הלקוח מסתכמת בהאם מידת הרווח שהוא צפוי לייצר גדולה יותר מעלות שימורו. כך מנהלים את הלקוח בדומה להשקעה.
תג מס' 3: באילו טכניקות שימור יש להשתמש על מנת לשמר את הלקוח? חיוני עבור חברה לדעת אילו שיטות פעולה נדרשות על מנת לשמר בהצלחה לקוחות הנחשבים ל'ראויים' לשימור. חלק מהשיטות הנפוצות הם מענק הנחה משמעותית "מיוחדת" המחזקת אצל הלקוח את ערכו של השירות שניתן.
תהליך תיוג הלקוחות.
הגישה הבסיסית לתיוג הלקוחות היא בעזרת ניצול נתוני השימור בעבר הנמצאים בידי החברה ודרך כך לבצע תחזיות לגבי לקוחות בנושא:
הרעיון הוא לבצע התאמה בין הלקוחות הפעילים ללקוחות שימור מהעבר בעלי תכונות דומות. הוא מבוסס על ההנחה כי תוצאת שימור הלקוח הפעיל תהיה דומה לתוצאה של שימור לקוח דומה בעבר.
אפליית מחירים.
מחיר יהיה גבוה יותר בתחום, שירות או מוצר בו קיים מונופול, מאשר בשוק תחרותי או במוצר פחות מוכר.
הרווחים הללו יכולים לגדול במידה וניתן לפלח את השוק למחירים שונים. כאשר כל פלח, בהתאם ליכולותיו הפיננסיות, משלם מחיר אחר. לשם שימור מצב כזה, המונופול מיצר גדרות מחיר עבור אלה שמשלמים את המחיר הגבוה יותר, זאת כדי למנוע מהם לקנות במחיר הנמוך. התנהגות שכזאת היא לרוב הגיונית מבחינת המונופול, אולם עמדת הרשויות הממונות על שוק תחרות חופשי היא שמדובר בניצול לרעה של עמדת המונופול, לעיתים זה אף גורר סנקציות כנגד המונופול.
דוגמה לאפליית מחירים קיימת בענף התחבורה. כאשר מחיר נסיעה במטוס או ברכבת משתנה בתאריך או ביעד מסוים. כך בזמן שיש ביקוש גבוה, התעריף עולה, עבור אותו השירות. כמו כן, מי שיכול לשלם מחירים גבוהים נוסע במחלקת עסקים או במחלקה ראשונה, המבטיחה נוחות ומציעה שירותים ותוספות לנסיעה וממדרת את משלמי המחיר היקר ממשלמי המחיר הזול בהרבה. אולם למעשה היא מהווה מחיר גבוה בהרבה עבור אותה הטיסה אל אותו היעד.
יישוב (פירושונים)
יישוב או ישוב הוא מטבע לשון המשמש בתחומים רבים ושונים.
עמיר רפפורט
עמיר רפפורט (נולד ב-11 במרץ 1970) הוא יזם, עיתונאי ופרשן צבאי ישראלי, המשמש חוקר במרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים.
קורות חיים.
בנם של סימה והעיתונאי, ההיסטוריון והבלוגר אריה רפפורט. את שירותו הצבאי עשה בחיל התותחנים.
בשנת 1984 התחיל לעבוד בקבוצת "ידיעות אחרונות" במדור הספורט ובמקומון "קול הנגב". בשנים 1987–1989 היה שותף להקמתו והעורך הראשון של הירחון "משוב חקלאות". בשנים 1991–1996 שימש כתב "ידיעות אחרונות" בדרום ישראל, ובמסגרת תפקיד זה סיקר, בין היתר, את הגעת יאסר ערפאת לרצועת עזה. בשנת 1994 פרסם את הספר "התעלומה" על אודות פרשת רצח חנית קיקוס. משנת 1996 היה הכתב הצבאי של "ידיעות אחרונות", ובשנת 2002 עבר ל"מעריב", שם שימש פרשן צבאי עד נובמבר 2008. בין האירועים שסיקר: הנסיגה של צה"ל מרצועת הביטחון בדרום לבנון, האינתיפאדה השנייה, ההתנתקות ומלחמת לבנון השנייה, שעל אודותיה אף כתב את הספר "אש על כוחותינו – כך הכשלנו את עצמנו במלחמת לבנון השנייה" שיצא לאור בשנת 2007 בהוצאת ספריית מעריב.
בשנת 2006 פרסם ממצאי תחקיר שערך במשך מספר שנים, ביחד עם איש השב"כ לשעבר, הקרימינולוג ד"ר אריאל ליבנה, אשר טען כי הבדואי סולימאן אל-עביד, שהואשם באינוסה ורציחתה של חנית קיקוס, הוא חף מפשע. בעקבות התחקיר הוקמה ועדה בראשות שופטת בית המשפט העליון לשעבר, מרים בן-פורת, וקוצר עונשו של אל-עביד.
בשנת 2009 הצטרף לצוות מגישי "רצועת הביטחון" וממשיך בכך עד היום. ב-2010 פרסם מחקר "צה"ל ולקחי מלחמת לבנון השנייה" במרכז בגין-סאדאת, והקים את חברת ארומדיה ישראל בע"מ.
משנת 2010 מפרסם טורים העוסקים בתחום הביטחון ב"מעריב", ב"מקור ראשון" ובאתר IsraelDefense.
בשנת 2011 החלו לצאת לאור המהדורות המודפסות של כתב העת "IsraelDefense" בעריכתו של רפפורט, ואתר האינטרנט הסוקר את עולם הביטחון והתעשיות הביטחוניות, בעברית ובאנגלית.
בשנת 2014 ייסד את כנס סייברטק תל אביב הראשון שנערך באקספו תל אביב, בשיתוף פעולה עם מערך הסייבר הלאומי. בעקבותיו הקים את CYBERTECH ASIA ו-CYBERTECH USA שייסדו רשת כנסי "סייברטק" עולמית, הכוללת כנסים שנתיים בסינגפור, באינדיאנפוליס, בניו יורק, בפנמה סיטי, בבנגקוק, בטוקיו, בקיגאלי וברומא. בשנת 2020 החלה "ארומדיה ישראל" לארגן גם את הכנס הבינלאומי DLD TEL AVIV. בישראל ייסד את כנס האש הבינלאומי, בשיתוף עמותת ההנצחה של חללי חיל התותחנים, כנס הכלים הבלתי מאוישים UVID, כנס NEXTECH BEER SHEVA ועוד.
רפפורט אוהד את קבוצת הכדורגל הפועל באר שבע, ובשנת 2018 הוציא לאור (בהוצאת ארומדיה) את אלבום האליפויות ותולדות המועדון "אלופים", שנכתב על ידו בשיתוף העיתונאים אבינעם פורת (דודו של רפפורט) ועדי גולד.
רפפורט הוא בעל תואר ראשון בכלכלה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ולמד לתואר שני במדע המדינה באוניברסיטת בר-אילן. הוא נשוי לאורית ואב לשניים.
אורי שבח