בנובמבר 2018 נבחרה לנציגת המחוז ה-8 של מישיגן בבית הנבחרים של ארצות הברית לאחר שגברה על חבר הקונגרס המכהן מהמפלגה הרפובליקנית, והושבעה לתפקידה בינואר 2019. היא מכהנת בוועדת ביטחון הפנים ובוועדת הכוחות המזוינים.
יחסה לישראל.
סלוטקין נחשבת לדמוקרטית שמאלית-מתונה, אוהדת ישראל, והתבטאה בנושא מספר פעמים. תמכה פומבית והצביעה בעד הסיוע הביטחוני לישראל בשנת 2021.
גינתה את דו"ח אמנסטי אינטרנשיונל, ואמרה כי "ביקורת על היחס של ממשלת ישראל לפלסטינים היא לגיטימית. אבל לכתוב דו"ח שמשתמש בחופשיות במונחים "אפרטהייד", "פשעי מלחמה" ו"טיהור אתני" מבלי להכיר מדוע מדינת ישראל נוסדה כמדינה יהודית, איך החוויה של השואה היהודית עיצבה את המדיניות, או במיוחד את האלימות חסרת ההבחנה שבה השתמשו חמאס וקבוצות טרור אחרות...קשה לקרוא את זה כדו"ח אובייקטיבי. אם מחברי הדו"ח הזה רוצים להתקדם לפתרון הסכסוך הזה, הם צריכים לפחות להכיר בכמה מהיסודות שמעצבים אותו."
התנגדה לסיפוח כמהלך חד צדדי ושיבחה את ישראל על שהסכימה להימנע מכך במסגרת הסכמי אברהם לנורמליזציה עם מדינות ערב.
חיים אישיים.
סלוטקין נשואה לדייב מור ששירת כטייס מסוקי אפאצ'י וכקולונל בצבא ארצות הברית והיא אם מאמצת לשתי בנותיו, האחת קצינה בצבא והשנייה רופאה. הם נפגשו בבגדד במהלך מלחמת עיראק ומתגוררים בהולי.
קוסייס
פרח השכונות (שיר)
פרח השכונות הוא פזמון שכתב והלחין קובי אוז וביצעו להקת טיפקס ועלמה זק. השיר יצא לאור בשנת 2006.
רקע.
השיר נכלל באלבום "רדיו/מוסיקה/עברית" שיצא לאור בשנת 2006, ועסק בביקורת על תעשיית המוזיקה.
השיר נכתב בהשפעת השיר "Don't You Want Me" של להקת The Human League. הוא עוסק באמרגן, המגולם על ידי קובי אוז, המגלה מלצרית תמימה שאינה מצויה בעולם הבידור (עלמה זק). האמרגן מבטיח לעשות אותה לזמרת כוכבת, ומחתים אותה על חוזה. הזמרת הופכת לכוכבת, אך לאחר שהגיעה למעמד זה זונחת את האמרגן שהחתים אותה.
בסוף המקורי של השיר, האמרגן מחפש זמרת חדשה, ואומר לה "יש לך לוק אה... טרנסג'נדרי כזה", אך לכבוד חודש הגאווה ב-2021 וכדי להימנע מהומופוביה, אוז שינה את המילים ל"אינטרקונטיננטלי כזה".
ב-2012 הועלה המחזמר "פרח השכונות" שכתב קובי אוז, ועוסק במתרחש בעיר בדרום ישראל. שם המחזמר נלקח מן השיר "פרח השכונות".
במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ לשנת תשס"ו (2006) הגיע השיר למקום ה-20, ובמצעד רשת ג' דורג השיר במקום ה-27.
קטלוג כללי של ערפיליות וצבירי כוכבים
קטלוג כללי של ערפיליות וצבירי כוכבים (באנגלית: General Catalogue of Nebulae and Clusters of Stars ובקיצור GC) הוא קטלוג של גרמי שמיים שפורסם על ידי האסטרונום ג'ון הרשל בשנת 1864 וכלל 5,079 עצמים, רובם גלקסיות וכן צבירי כוכבים וערפיליות מסוגים שונים.
היסטוריה.
לקטלוג הכללי של ג'ון הרשל קדמו מספר קטלוגים קודמים שלו ושל אביו, ויליאם הרשל, שהיוו את המקור העיקרי לעצמים שבו.
הקטלוגים של ויליאם הרשל.
בשנת 1786 פרסם ויליאם הרשל את הקטלוג הראשון שלו, שכלל 1,000 ערפיליות וצבירי כוכבים שהוא עצמו גילה. בקטלוג זה חולקו העצמים לשמונה קטגוריות, כאשר העצמים בכל קטגוריה סודרו לפי סדר גילויים. כל עצם קיבל ציון המורכב ממספר רומי, המציין את הקטגוריה, ומספר סידורי, כך למשל העצם שצוין כ-I.1 הוא הערפילית הבהירה הראשונה שהתגלתה. הקטגוריות שוויליאם הרשל השתמש בהן למיון העצמים הן:
לכל עצם בקטלוג ציין ויליאם הרשל את תאריך הגילוי, את הכוכב הסמוך אליו בעל ציון פלמסטיד, את המיקום של העצם ביחס לכוכב הסמוך באמצעות ההפרש בעלייה הישרה ובנטייה בין הכוכב ובין העצם וכן אם העצם מקדים את הכוכב (ממערב לו) או עוקב אחריו (ממזרח לו) ואם הוא מצפון לכוכב או מדרום לו, את מספר הפעמים שצפה בעצם ואת תיאורו של העצם. התיאור ניתן בכתיב מקוצר שבו כל שם תואר מצוין באות גדולה ומילות יחס באותיות קטנות. כך למשל, התיאור ".cB. vL. mE. sp nf. gmbM" פירושו בהיר למדי, גדול מאוד, מאורך מאוד בכיוון דרום-מערב - צפון-מזרח, מתבהר מאוד ובהדרגה בכיוון המרכז. בתחילת הקטלוג ניתן מילון המסביר את הקיצורים.
בשנת 1789 פרסם ויליאם הרשל קטלוג המשך לקטלוג הקודם ובו 1,000 ערפיליות וצבירים נוספים שאותם גילה. הקטלוג החדש נערך בצורה זהה לקודם עם אותן הקטגוריות, כאשר המספור של העצמים בכל קטגוריה המשיך ברציפות מהמספר של העצמים האחרונים בקטלוג הראשון. בשנת 1802 פרסם ויליאם הרשל קטלוג המשך נוסף ובו 500 עצמים נוספים, גם הוא באותה מתכונת של שני הקטלוגים הקודמים.
הקטלוגים המוקדמים של ג'ון הרשל.
בשנת 1833 פרסם ג'ון הרשל את קטלוג הערפיליות וצבירי הכוכבים הראשון שלו שהכיל 2,307 עצמים שבכולם צפה ממצפה הכוכבים שהקים בסלאו שבדרום אנגליה. הקטלוג הכיל את רוב העצמים שבקטלוגים של אביו, וכן עצמים שהתגלו על ידי אסטרונומים אחרים, כמו למשל עצמי מסיה. ג'ון הרשל לא חילק את העצמים לקטגוריות אלא מספר אותם במספור רציף על פי העלייה הישרה שלהם, כך שהעצם מספר 1 בקטלוג נמצא בעלייה ישרה . הוא ציין את המגלה של העצם (עצמים שהוא עצמו גילה צוינו כ"חדש" - "Nova") ואת מיקומם באמצעות קואורדינטות משווניות (תקופת יחוס 1830), אך הנטייה ניתנה ביחס לקוטב השמיימי הצפוני (0° - הקוטב השמיימי הצפוני, 90° - קו המשווה השמימי, 180° - הקוטב השמיימי הדרומי) ולא ביחס לקו המשווה השמיימי כפי שמקובל בימינו (90° - הקוטב השמיימי הצפוני, 0° - קו המשווה השמימי, 90°- - הקוטב השמיימי הדרומי). העצמים שבקטלוג תוארו באופן דומה לאופן התיאור בקטלוגים של ויליאם הרשל תוך שימוש באותם הקיצורים. הוא לא ציין ישירות את תאריך התצפית אלא את מספריהן של התצפיות, כאשר התאריך של כל תצפית לא צורף לקטלוג עצמו. בסוף הקטלוג צירף ג'ון הרשל עשרות שרטוטים של ערפיליות נבחרות מתוך הקטלוג.
בשנת 1847 פרסם ג'ון הרשל קטלוג נוסף של ערפיליות וצבירי כוכבים שבהן צפה ממצפה הכוכבים שהקים בדרום אפריקה על מנת לצפות בשמי הדרום. קטלוג זה הכיל 1,708 עצמים שמוספרו באופן רציף מ-2,308 בהתאם לעלייה הישרה שלהם, ותוארו בצורה דומה לעצמים מהקטלוג הקודם.
הקטלוג הכללי.
בשנת 1864 פרסם ג'ון הרשל את הקטלוג הכללי של ערפיליות וצבירי כוכבים שכלל את כל העצמים משני הקטלוגים הקודמים וכן עצמים נוספים שהתגלו על ידיו ועל ידי אסטרונומים אחרים ושלא נכללו בקטלוגים הקודמים. הקטלוג הכללי נערך בצורה דומה לשני הקטלוגים הקודמים, אך מוספר מחדש, שוב על פי העלייה הישרה של העצמים. הקטלוג כלל את הציונים של העצם בקטלוגים הקודמים של ג'ון הרשל ושל אביו (אם היו כאלה) וכן ציונים נוספים עבור העצמים שהתגלו על ידי אסטרונומים אחרים, את המיקום של העצמים במערכת הקואורדינטות המשוונית בתקופת הייחוס 1960 (הנטייה ניתנה שוב ביחס לקוטב השמיימי הצפוני) ובנוסף צוין התיקון של הקואורדינטות עבור תקופת הייחוס 1880 ומספר התצפיות שבוצע כדי לקבוע את העלייה הישרה. העצמים תוארו בקטלוג בצורה דומה לתיאור שניתן בקטלוגים הקודמים וצוין מספק הפעמים שהעצמים נצפו על ידי ג'ון הרשל ועל ידי אביו בקטלוגים הקודמים. קטלוג זה היווה את הבסיס לקטלוג הכללי החדש שפורסם 22 שנים מאוחר יותר על ידי ג'ון דרייר ושנמצא בשימוש עד היום. כאשר משתמשים בקטלוג הכללי לציון גרם שמיים כותבים את הקידומת GC לפני המספר הסידורי של העצם וכאשר משמשים בציוני הקטלוג הכללי החדש כותבים NGC לפני המספר הסידורי של העצם.
השימוש בעלייה הישרה כדי לקבוע את הסדר של העצמים בקטלוג יוצר בעיה אם רוצים להוסיף עצמים לקטלוג. מסיבה זו במעבר מהקטלוגים המוקדמים של ג'ון הרשל לקטלוג הכללי ובמעבר מהקטלוג הכללי לקטלוג הכללי החדש, היה צורך למספר מחדש את העצמים. בעיה נוספת בשיטת המספור, היא שבשל נקיפת ציר כדור הארץ הקואורדינטות המשווניות של גרמי השמיים משתנות והסדר של העצמים עשוי להשתנות, בעיקר כאשר יש לשני עצמים הבדל קטן בעלייה הישרה והבדל גדול בנטייה. כך למשל, לעצמים GC 68 ו-GC 69 (כיום מצוינים כ- NGC 136 ו-NGC 137 בהתאמה) היו בתקופת הייחוס 1860 קואורדינטות עלייה ישרה של ו- בהתאמה, אך בתקופת הייחוס J2000 קואורדינטות העלייה הישרה שלהם הן ו-, כך שמספריהם לא מייצגים את הסדר הנכון על פי העלייה הישרה שלהם.
הקטלוג הכללי
מלתחת קפסולה
מלתחת קפסולה ("ארון קפסולה)" היא שיטה לניהול מלתחה בה מרבית הפרטים אינם חולפים מהאופנה ומותאמים זה לזה ולסגנון האישי של בעל\ת המלתחה. מלתחת קפסולה יכולה להיות עונתית או שנתית. הקפסולה העונתית תשמש לעונה אקלימית אחת (כ-3 חודשים) ולאחריה יוחלפו חלק או כל הפריטים בהתאם לעונה החדשה. הקפסולה השנתית תשמש לכל השנה ותכיל בהתאם לכך כמות פריטים גדולה יותר.
הסיאו וגראומן הגדירו מלתחת קפסולה כמלתחה הכוללת בגדים חיוניים שהם כמו פאזל, המסייע להגדיר וללבוש אותם בגדים בשילובים שונים ורבים. מלתחת קפסולה חוזרת לכותרות בזכות ההיבט הסביבתי שלה. כותבי תוכן רבים אימצו אותה תוך קריאה לשינוי והפסקת קניות אופנה מהירה להימנע מבזבוז משאבי זמן וכסף ושמירה על איכות הסביבה. עשרות מיליוני פרטי לבוש מוטמנים בכל שנה, לאחר שנקנו וכמעט לא נלבשו
היסטוריה ופופולריות.