בשנת 2013 שיחק בסדרת הדרמה של הוט "פצועים בראש" בתפקיד חוקר המשטרה הראשי. כן גילם בעונה הרביעית של "הבורר" את מפקד המשטרה, והשתתף בסרטו של הבמאי נדב לפיד "הגננת".
בשנת 2014 יצר את הסדרה "פאודה" יחד עם אבי יששכרוף. בסדרה הוא גם מגלם את הדמות המרכזית, דורון, מפקד צוות מסתערבים של השב"כ. על משחקו בעונה השנייה של הסדרה זכה בפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בשנת 2017. באותו טקס היה שותף גם לזכייה בפרס על כתיבת התסריט הטוב ביותר, גם כן ל"פאודה", יחד עם אמיר מן, מיכל אבירם ואבי יששכרוף. יוצרי הסדרה זכו בסך הכול ב-11 פרסים באותו הטקס. ב-31 בדצמבר 2017 עלתה לשידור העונה השנייה של הסדרה וקיבלה ביקורות חיוביות, ובנוסף נמכרה להפצה לרשת נטפליקס הבינלאומית.
החל מספטמבר 2016, רז משתתף בתור עמוס, האנטגוניסט הראשי בדרמת המתח הקומית "מטומטמת" של חברת HOT.
באוגוסט 2018 יצא לאקרנים ברחבי ארצות הברית ובנטפליקס הסרט "מבצע פינאלה", העוסק בלכידת אדולף אייכמן. בסרט זה מגלם רז את ראש המוסד השני איסר הראל. בשנה זו גם שיחק בסרט הבריטי-אמריקאי "מריה מגדלנה" בכיכובה של רוני מארה.
בשנת 2019 שיחק בסרטו של מייקל ביי "מחתרת השישה" בתור רובאץ' אלימוב, לצדם של ראיין ריינולדס ומלאני לורן. הסרט עלה לרשת נטפליקס בדצמבר.
בשנת 2021 יצאה סדרה נוספת שיצר, ביחד עם אבי יששכרוף והתסריטאיות האמריקאיות דון פרסטביץ וניקול יורקין, "פגע וברח" של "נטפליקס". רז אף משחק בה.
רז שותף בחברת ההפקה "קוקורוזה".
בינואר 2021 נרכשה חברת ההפקות של ליאור רז ואבי יששכרוף ב-50 מיליון דולר על ידי חברת קנדל מדיה.
ב-9 במאי 2022 פורסם שליאור רז ישחק בעונה הראשונה של סדרת הדרמה האנתולוגית "The Crowded Room" שעתידה להיות משודרת ב"אפל TV פלוס". בנוסף לרז, נבחר גם ג'ייסון אייזקס, והשניים ישתתפו בסדרה לצידם של טום הולנד בתפקיד הראשי, אמנדה סייפריד, אמי רוסום, סאשה ליין, כריסטופר אבוט, ואמה ליירד.
חיים אישיים.
רז נשוי לשחקנית מיטל ברדה, ולזוג ארבעה ילדים. מתגוררים ברמת השרון.
חורבת ענים
חורבת עָנִים (במקור: ח'רבת ע'ווין א-תחתא) הוא שמו של אתר בדרום הרי חברון בו מצויים שרידיו של יישוב מקראי ותלמודי, כ-20 ק"מ מצפון מערב לערד ובתחום יער יתיר. האתר סמוך ליישוב ליבנה מדרום מערב.
גאוגרפיה וסביבה.
האתר ממוקם בשיפולי גבעה, ובגובה 685 מטר מעל פני הים. באתר נמצאו כ-50 מרתפי מגורים חצובים בצורת מערות. רק אחדים מקירות המבנים בולטים על פני השטח. בפתחי אחדות מהמערות בנויים משקופים מפוארים יחסית לתקופה, ועליהם תבליטי רוזטות.
בנוסף לכך, בסביבת החורבה נמצאים מתקנים חקלאיים, בורות מים, גדרות צאן, בית קברות ושרידי בית כנסת. בראש הגבעה נמצאו שרידי מצודה מתקופת הברזל. מיקומה הגאוגרפי והממצא הקרמי שנתגלה בה הביאו לזיהויה עם עָנִים המקראית. "ענים" כלולה בתחום נחלת שבט יהודה לפי ספר יהושע: .
אוסביוס מקיסריה בן המאה ה-4 כלל את "ענים" בין יישובי דרומא, והבחין בין שני חלקיה של העיר: האחד מכונה "כפר גדול של יהודים", ומיקומו המשוער הוא "ח'רבת ע'ווין א-תחתא" (התחתונה); והשני מתואר כ"כפר אחר עניא סמוך לראשון, היום הוא כולו נוצרים הוא למזרח הראשון", ומיקומו המשוער הוא "ח'רבת ע'ווין אל-פוקא (העליונה), צפונית מזרחית ליישוב ליבנה. חלוקה זו, בין ענים התחתונה והעליונה, התקיימה גם בתקופת המקרא, ועדות לכך נמצאת בחרסי ערד, שם נזכרים (בכתיב חסר): ענים תחתנם ועלינם.
בית הכנסת.
בענים נחפר בית כנסת מתקופת התלמוד. כמו בבתי כנסת אחרים בדרומא השלב הראשון הוא מהמאה ה-3. בית הכנסת התקיים עד מאה ה-7. פתחו של בית הכנסת הוא למזרח, ומבנהו אורכי כמו במעון העתיקה. בחזית ניצבים עמודים על אדנים מרובעים ועליהם כותרות. בבית הכנסת נמצאו גם חלקים של אגן שיש לנטילת ידיים. הרצפה כוללת פסיפסים עם תאורים גאומטריים.
האולם היה מקורה בגג רעפים והקירות היו מטוייחים. נמצא גם, כי אימצו בבית הכנסת מנהג שהתגלה במעון להשאיר בבית הכנסת חלק מהסלע המקורי. הארכאולוג צבי אילן, איתר בבית הכנסת את "המרחב המקודש" שכדוגמתו לא התגלתה באף בית כנסת אחר. "המרחב המקודש" הנ"ל היווה רבע מרוחב האולם ונחסם על ידי לוחות סורג, שכמה מחלקיהם נמצאו.
מדרום לבניין יש מדרגות אל בור מים ואל מערות מסתור שהיו מוגנות היטב מפני כניסת זרים. מכלולים דומים נמצאו ליד בתי כנסת נוספים באזור. לפי שרידים שנמצאו במקום, בין השאר מטבעות זהב, המקום היה פעיל עד המאה ה-8. מכאן גם ההשערה שיהודי המקום, בדומה ליהודי יוטה, חיו במקום עד התקופה הערבית הקדומה, ואז נאלצו לקבל עליהם את דת האסלאם.
המתקנים החקלאיים.
במקום נמצאו מתקנים חקלאיים הממוקמים ברצף גאוגרפי. קיומם של המתקנים בסמיכות, מעיד על כך שבמקום היה ריכוז גדול של אוכלוסייה. בין השאר נמצאו באתר המתקנים הבאים:
לאורך שביל המתקנים החקלאיים ניתן לראות גדרות אבן ששימשו כמכלאות צאן.
המשטר בצרפת
עליית עזרא ונחמיה
אליהו בן-חור
חרבת ענים
מגזין ארץ אחרת
ווייטנאם
הפצצת הכור הגרעיני בעיראק
קיטוב חשמלי
באלקטרומגנטיות, קיטוב חשמלי או פּוֹלָרִיזַצְיָה חשמלית (באנגלית: Electrical Polarization) היא המדד של קיטוב החומר (הפרדה בין מטענים חיוביים לשליליים בתוך החומר) ברמה המיקרוסקופית. מתמטית, הפולריזציה מתוארת על ידי וקטור formula_1 ששווה לצפיפות של הדיפולים החשמליים בחומר, כלומר מומנט הדיפול הכולל של החומר הוא formula_2. דהיינו, הפולריזציה גדולה יותר ככל שהדיפולים חזקים יותר, או לחלופין ככל שהם צפופים יותר.
פולריזציה היא תכונה של חומר דיאלקטרי הנמצא בתוך שדה חשמלי, והיא יחסית בקירוב לגודל השדה. הפולריזציה היא וקטור שכיוונו בחומר יכול להיות שונה מכיוון השדה החשמלי.
הגדרת הפולריזציה.
עבור חומר דיאלקטרי לא טעון חשמלית, כל נפח שנחתוך מתוך החומר יהיה נייטרלי כאשר סוכמים את כל המטענים הקשורים שבו. לפיכך צריכה להיות לצפיפות המטען הקשור formula_3 תכונה מיוחדת: formula_4 על כל צורה שהיא של חומר דיאלקטרי.
ניתן "לארגן" זאת על ידי שנגדיר כי יש איזה שדה וקטורי formula_1 כך שאותו שדה קיים רק בתוך החומר ו-formula_6. במקרה כזה אפשר להשתמש במשפט הדיברגנץ ולקבל
formula_7
כאשר אנו מגדירים שהאינטגרל על "השפה" נלקח מעט מחוץ לחומר בתחום שבו formula_8 לפי הגדרה.
מהדיון שלעיל הגדרת הפולריזציה היא מופשטת במקצת: "הווקטור שהדיברגנץ שלו נותן את המטענים הקשורים". אנו נראה מיד כי הגדרה זו מתיישבת עם ההגדרה הראשונית של "צפיפות הדיפול".
הקשר לשדה חשמלי.
בחומר הומוגני ואיזוטרופי, כוון הפולריזציה זהה לכוון השדה החשמלי formula_9וגודלה יחסי לגודל השדה:
כאן formula_11 הוא המקדם הדיאלקטרי של הריק, ו-formula_12 היא הסוספטיביליות החשמלית של החומר.
בחומר לא איזוטרופי (תלוי כוון), כוון הפולריזציה לא מקביל לשדה, ולכן formula_12 הוא טנזור. פירוק הנוסחה לרכיבים ייתן:
בחומר שאינו ליניארי הפולריזציה אינה יחסית לשדה, וניתן לרשום אותה כפולינום של השדה:
מטענים קשורים וחופשיים.
המבנה המיקרוסקופי של חומרים דיאלקטריים בנוי ממספר גדול של מטענים חיוביים ושליליים שמאורגנים בצורה מסוימת שאופיינית לחומר. הכוחות המיקרוסקופיים שמחזיקים אותם בצורה זו חזקים בהרבה מכוחות חשמליים חיצוניים שאפשר להפעיל על החומר בדרך כלל. לפיכך, כאשר החומר מושם בשדה חשמלי, המטענים החיוביים זזים מעט בכיוונו של השדה, והשליליים זזים מעט בכיוון ההפוך, כלומר החומר מתקטב.
מטענים אלה נקראים באלקטרוסטטיקה מטענים קשורים, להבדיל ממטענים חופשיים, שהם מטענים חיצוניים שלא שייכים למבנה של החומר. אנו נסמן כאן את צפיפות המטען החופשי ב-formula_16 ואת צפיפות המטען הקשור ב-formula_3.
הפולריזציה כצפיפות הדיפול.
בהינתן חומר דיאלקטרי בעל צורה מסוימת, שאין בו שום מטענים חופשיים, כלומר הוא נייטרלי, ניתן לחשב את מומנט הדיפול שלו כך:
formula_18
כדי להשלים את ההוכחה כדאי להשתמש באינדקסים,
formula_19
איבר השפה נעלם משום שהפולריזציה היא אפס מחוץ לחומר ולכן אנו נותרים עם formula_20, ולפיכך הפירוש של "צפיפות הדיפול" אכן מוצדק.
הפולריזציה כאמצעי עזר לפתרון בעיות.
המטען הכולל הוא סך כל המטענים, החופשיים והקשורים. לפיכך, השדה החשמלי מקיים את חוק גאוס
formula_21
כלומר,
formula_22
formula_23
מגדירים את שדה העזר formula_24 וכך מתקבל מעין חוק גאוס חדש, שיתרונו בכך שרק המטענים החופשיים מופיעים בו,
formula_25
מאחר שהמטענים החופשיים הם בדרך כלל מה שידוע, יש תועלת רבה בהגדרה הזו כאשר רוצים לפתור בעיות באלקטרוסטטיקה, וזו אחת התועלות הגדולות שבהגדרת הפולריזציה.
החברה הכלכלית של ידידי הארץ
החברות הכלכליות של ידידי הארץ (בספרדית: Sociedad Económica de los Amigos del País) היו אגודות פרטיות שפעלו במספר ערים בספרד ובמושבותיה באמריקות במחצית השנייה של המאה ה-18 וראשית המאה ה-19 במטרה לקדם ידע ברוח ההשכלה.