חלק מהמחקרים שנערכו בעקבות תאוריה זו לא מצאו הבדל בין גברים לנשים בחשיבתם המוסרית, ואילו חלק תומכים בה - אלו מצאו כי רוב הנבדקים והנבדקות הראו אוריינטציה גם לצדק וגם לדאגה לאחר, וחלקם שמו דגש על אחת האוריינטציות, ואכן נשים נטו יותר לאוריינטצית הדאגה לאחר והגברים לאוריינטצית הצדק. ממצאים אלה מלמדים על שתי דרכים שונות של תפיסת עולם. גיליגן הציעה שרק אם יאוחדו שתי התפיסות, הנשית והגברית, ניתן יהיה להבין את הפוטנציאל האנושי בהתפתחות המוסרית.
למידה מקוונת
למידה מקוונת (באנגלית: Online Learning או Online education), היא פעילות חינוכית המתרחשת בסביבה מקוונת, ומשתמשת ברשת האינטרנט להוראה ולמידה. הלמידה המקוונת היא אחת האפשרויות ליישום של למידה משולבת מחשב והיא יכולה להתבצע גם באמצעות כל מכשיר אלקטרוני אחר המאפשר גישה לאינטרנט. כגון: מחשב, טאבלט, וטלפון חכם. השימוש בלמידה מקוונת מצריך יכולות של אוריינות דיגיטלית.
שימושים.
למידה מקוונת כוללת מגוון אפשרויות של שילוב האינטרנט בהוראה ובלמידה,
החל בלמידה פנים אל פנים (בכיתה) הנעזרת בדפי Web של אתרים תומכים או בדואר אלקטרוני.
למידה באמצעות צ'אט או קבוצות דיון, ועד ללמידה מרחוק ללא פגישות כלל, הנעזרת באותם אמצעים.
בשנים האחרונות התווספו - ועידות חוזי (ווידאו קונפרנס), Web TV, היכולים להיות משולבים ב E-Learning או לעמוד בפני עצמם.
למידה דיגיטלית מושתתת על נגישות ושימוש ביחידות וחומרי הוראה ולמידה דיגיטליים, לצד מקורות מידע ברשת, העומדים לרשות המורה והתלמיד, לשם הבניית ידע מבוססת חקר, שיתוף, הרחבה והעמקה.
למידה מקוונת מרחוק.
ההוראה מרחוק כבר לא באה לפתור רק את בעיית הריחוק הפיזי, אלא גם את בעיית לחץ הזמן בו מצוי האדם המודרני, בייחוד האדם העובד. עובדים במקומות עבודה שונים מסיימים את יום עבודתם בשעות שונות, ולעיתים אף אותו אדם לא יכול להיות בטוח מראש מתי יסיים את יום עבודתו, אדם כזה יכול לנצל את הזמן ביעילות רבה יותר אם לא יידרש לנסוע למקום לימודים מסודר, ולעיתים יכול לנצל אף שעות עבודה לצורך לימוד, בייחוד אם הלימוד נראה חשוב גם בעיני המעביד.
לצורך לימוד מסוג זה אין תחליף לזמינות המידע המצויה ברשת האינטרנט.
כמו כן הלמידה המקוונת מאפשרת ללומד ללמוד בקצב שלו ולחזור על החומר מספר פעמים עד להבנתו המלאה.
כאשר הלומד עושה שימוש בלמידה מקוונת ניתנים ללומד גם קישורים למאגרי ידע נוספים אשר עושים שימוש בדרכים שונות להסביר את החומר הנלמד כך יוכל כמעט כל לומד למצוא את ההסבר/הדוגמה אשר תבהיר לו את החומר.
התפתחות.
רשת האינטרנט התפתחה מרשת אוניברסיטאית, וככזו, כבר מתחילת השימוש ברשת, ניסו אנשי האקדמיה יחד עם אנשי החינוך בשטח לשלב את רשת האינטרנט בחינוך.
היכולת לשלב אחזור מידע יעיל באמצעות מנועי חיפוש, עם יכולת העברת מולטימדיה תוך שימוש בממשק ויזואלי ידידותי, נחשבת בעיני אנשי החינוך כסיבה לשימוש ברשת לצורך מימוש מטרות חינוכיות.
סגנונות הוראה ברשת.
ניתן לחלק את הלמידה/הוראה ברשת לכמה סגנונות, הנקבעים על פי מידת מעורבות המורה:
בנוסף לתכני הספר יכולים להופיע הודעות מהמורה לתלמידים (על מטלות או שינויים), סילבוס, דרישות הקורס וביבליוגרפיה, וקובצי עזר כמו מצגות, קטעי ווידאו, רשימת התלמידים, דוגמאות למבחנים מהעבר, פתרון מבחנים שנעשו ועוד. דוגמה לכך היא שיתוף סרטונים שהכין המורה במסגרת יישום של פדגוגיית שיעור הפוך.
הסוגים השונים של סגנונות הלמידה מכתיבים תלמידים מסוגים שונים, כי אתר סטאטי יפיק תלמיד בודד, בעוד שאתרים הכוללים אמצעי תקשורת יכולים להביא את התלמידים ליצור קהילה לומדת בעלת הפריה הדדית, המקיימת תהליכי למידה שיתופית, תוך קבלת משוב מצד עמיתים ללמידה.
במחקר שנערך על הקשר בין סגנונות חשיבה והצלחה בקורס וירטואלי נמצא קשר חלקי בין סגנונות חשיבה של התלמידים לבין הצלחתם בקורס. מסקנת החוקרים שפתוח הקורס ודרך ההוראה צריכים להיות מותאמים כך שיספקו "סביבת למידה מתאימה למגוון רחב של תלמידים בעלי מאפיינים שונים וצרכים ייחודיים, [וכך] הוא יוכל להינתן לכל התלמידים".
מאפייני תקשורת בלמידה מקוונת.
בלמידה מקוונת מרחוק יש חשיבות רבה לערוצי התקשורת במהלך הלמידה ולאופן השימוש בהם, כך על פי מחקרים רבים שהתקיימו בנושא. אינטראקציה בלמידה מקוונת מורכבת מתקשורת, שיתוף פעולה או למידה אקטיבית עם או בלי מרכיב חברתי. מטרת האינטראקציה בקורס מקוון היא הגברת התפתחות הידע וההבנה של תוכן הקורס. אינטראקציה בלמידה מקוונת יכולה להתקיים בסביבה סינכרונית, בה שני הצדדים מתקשרים באותו הזמן, או בסביבה א-סינכרונית, בה הצדדים מגיבים בזמנים שונים.
ישנם שלושה סוגים עיקריים של אינטראקציות בלמידה מקוונת: בין הלומד למורה, בין הלומד לקהילת הלומדים האחרים ובין הלומד לתוכן הקורס (ויש המתייחסים גם לאינטרקאציה בין הלומד לממשק). על פי תאוריית שוויון האינטראקציה (Anderson, 2003) שפיתח טרי אנדרסון יש חשיבות דומה לכל אחד משלושת הסוגים הללו כך שמספיקה רמה גבוהה בסוג תקשורת אחד בקורס מקוון על מנת לאפשר למידה משמעותית בלי להפחית מחוויית הלמידה. רמה גבוהה של יותר מסוג תקשורת אחד תאפשר כנראה סביבה יותר מספקת, אולם לא באופן שיהיה כדאי מבחינת עלות וזמן ההשקעה.
במחקר שביצע ג'ייסון רוד (Rhode, 2009) נבחנו סוגים שונים של אינטראקציה בקרב לומדים בקורס אקדמאי מקוון על מנת לאבחן אם יש רמות שונות של חשיבות, שימוש ויעילות בין ערוצי תקשורת שונים. במחקר השתתפו לומדים מהאוכלוסייה הבוגרת שנרשמו לקורס מקצועי מקוון במוסד פרטי להשכלה גבוהה בארצות הברית. בקורס ניתנה פלטפורמה ללומדים שאיפשרה תקשורת בכלים שונים ומגוונים בכל אחד משלושת סוגי האינטראקציה בערוצים פורמליים וא-פורמליים.
על פי ממצאי המחקר הלומדים עשו שימוש רב יותר בתקשורת עם המורה ועם התוכן וכן יחסו חשיבות רבה יותר לשני ערוצי תקשורת אלו. כמו כן הלומדים יחסו חשיבות מעטה לערוצי תקשורת בין הלומד ללומדים האחרים, תוך ציון האתגר בסוג תקשורת כזה בלמידה מקוונת בקצב אישי.
במאמר מציין רוד שניתן להטמיע סט כלים רחב בכל הנוגע לערוצי תקשורת בקורס מקוון, חלקם נתפסים כהכרחיים לקורס ואילו אחרים כמשלימים וייתכנו תוצאות שונות עבור קורסים או סוגים אחרים של למידה.
במחקר שבחן שביעות רצון של לומדים מלמידה מקוונת נמצא כי שביעות הרצון קשורה לנוכחות המורה, ולתחושת מסוגלות עצמית לגבי היכולת ללמוד באופן מקוון. נוכחות המורה, כסוג של נוכחות חברתית בלמידה מקוונת, יכולה לשפר את תוצאות הלמידה בייחוד במקרים שבהם התוכן לא מובנה וההוראה והלמידה כרוכים בתהליך פרשני יותר. ההנחה הפדגוגית היא שאפילו עם תוכן מובנה, נוכחות המורה יכולה לשפר את חווית הלמידה, והתועלת רבה אף יותר עבור תוכן פחות מובנה שדורש הפשטה, דיון ופרשנות של מושגי הלמידה. במחקר התבצעו מניפולציות של נוכחות מורה על ידי שינוי ערוץ תקשורת של הטון הקולי. על פי ממצאי המחקר, הרצאת קריינות שעושה שימוש בווריאציה ווקאלית טבעית משפרת את נוכחות המורה ויוצרת חווית למידה עשירה עבור הלומדים. כמו כן, הוספת רמזים ויזואליים כמו הבעות פנים ושפת גוף, יכולה לשפר עוד יותר את נוכחות המורה ואת שביעות הרצון מלמידה מקוונת. המחקר מחזק את החשיבות של נוכחות חברתית בלמידה מקוונת .
למידה מקוונת במערכת החינוך הישראלית.
במאה ה-21, האמצעים הקלאסיים (הוראה פרונטלית, מורה, לוח, מחברות, תלמידים) אינם מספיקים לגירוי התלמיד, פיתוח מוטיבציה ללמידה, העמקת תהליך הלמידה ועוד. למידה מקוונת תופסת תאוצה בתוך מערכת החינוך בישראל. מורה, מנחה או מדריך חדש בתחום -ישתמש בתוצרים הקיימים באינטרנט כגון מצגות וסרטונים. לעומתו, מורה מתקדם -ישתמש ביישומונים חינמיים הקיימים ברשת לשם יצירת פעילות ייחודית משלו. לדוגמה, הוא יכול ליצור ספרון לימוד אינטראקטיבי באינטרנט המפנה את התלמיד לאתרים, שואל שאלות ועוד. מורה מומחה בתחום מסוגל ליצור מרחב טכנולוגי (אתר באינטרנט) או קורס מקוון בטכנולוגית MOODLES ו-ILLUMINATE LIFE ובה ייצור משימות בעלי אופי מעצב ומסכם (הערכה מעצבת והערכה מסכמת).
יהודה ליב פינסקר
לייפציך
אלתר דרוינוב
א' דרוינוב
א' דרויאנוב
א&quot;ז רבינוביץ
אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ
אולימפיאדת גרמיש פרטנקירכן (1936)
ולאדימיר קורולנקו
ולאדימיר קורולנקא
ולדימיר קורולנקא
ידא&quot;י
קולנו
Nitrome
רקובסקי
ניטרום
Miniclip
צ'ורטקיב
מוזיאון בית לוחמי הגטאות
וסילה בוירסקו
מכס למפל
מאכס למפל
מגשימי תקוותנו
מגשימי תקוותנו (צרפתית: CNEF ראשי תיבות של Centre National de Etudiants Francophones en Israël) הוא הארגון הפועל בישראל למען קליטת סטודנטים עולים מארצות דוברות צרפתית.
הארגון מספק לסטודנטים עזרה בתחום החומרי, החברתי והתרבותי, והוא פועל ללא מטרות רווח.
סקירה כללית.
הארגון הוקם בשנת 1987 על ידי קבוצת בוגרי תנועת הנוער "תקוותנו" (תנועת הנוער של ה-Consistoire) שעלו לישראל ושאפו להמשיך את פעילותם ההתנדבותית, ובמסגרת זו לסייע לסטודנטים עולים (שברוב המקרים עלו לבדם) בקליטתם במוסדות להשכלה גבוהה, זאת מתוך האמונה כי קליטה מוצלחת של העולים בשנותיהם הראשונות היא המפתח לתחושת השתייכותם למדינה וממילא לנאמנות לה. לכן מתמקד ה-CNEF באוכלוסיית הסטודנטים דווקא, בשל החשיבות הרבה המיוחסת בצרפת להצלחה בלימודים האקדמיים, אשר מהווה למעשה "מבחן מציאות" להתערות העולה בארץ (בעיקר בעיני ההורים, שבמקרים רבים מסתייגים ואף מתנגדים לעליית ילדיהם ארצה).