ב-1980, בכנס SIGGRAPH העוסק בגרפיקת מחשבים, הציג קרפנטר את "Vol Libre", סרטון בן שתי דקות שנוצר באמצעות מחשב. בעקבות זאת הוזמן לעבוד במחלקת המחשבים בחברת "לוקספילם" של ג'ורג' לוקאס, שבהמשך הפכה ל"פיקסאר". בתחילת עבודתו בחברה עבד קרפנטר על סצנת "אפקט בראשית" בסרט "סטאר טרק 2" (1982), שבה יצר מודל ממוחשב של כוכב לכת.
קרפנטר יסד עם אשתו רייצ'ל את חברת "סינמטריקס", החוקרת השתתפות אינטראקטיבית של קהל באמצעות מחשב.
קרפנטר נשוי לרייצ'ל ולהם בן אחד.
יהודה וינשטיין (סייף)
יהודה וינשטיין (נולד ב-11 במרץ 1955) הוא סייף ישראלי, שהתחרה בסגנון רומח, ייצג את ישראל באולימפיאדת מינכן (1972) והיה מניצולי טבח הספורטאים הישראלים. בשירותו הצבאי היה טייס קרב בחיל האוויר הישראלי.
ביוגרפיה.
וינשטיין גדל בראש פינה ולמד בבית הספר התיכון בצפת. היה חבר בנעוריו באגודות הספורט של הפועל ראש פינה והפועל צפת, זכה באליפות ישראל בנוער בסגנון רומח ב-1969 וייצג את ישראל באליפות העולם בסיף לבוגרים, בה העפיל לשלב שמינית הגמר, ובאליפות העולם לנוער, בה הגיע עד שלב חצי הגמר.
הוא היה צעיר הספורטאים במשלחת הישראלית לאולימפיאדת מינכן, בסיבוב הראשון של התחרות רשם שני ניצחונות ושלושה הפסדים והעפיל לשלב שמינית הגמר, בו הפסיד בכל 5 הקרבות. וינשטיין נשאר בימים הבאים בכפר האולימפי, ושהה בביתן יחד עם חברו לחדר הסייף דן אלון ושני הקלעים הנרי הרשקוביץ וזליג שטרוך. במהלך מתקפת המחבלים על המשלחת הישראלית, הצליח וינשטיין לחמוק מחדרו והוביל את הדרך לשלושת חבריו למשלחת.
ב-1973 זכה באליפות ישראל בסיף ובאותה שנה זכה במדליית זהב במכביה התשיעית. קריירת הסיוף הרציפה שלו הסתיימה בעקבות שירותו הצבאי. למרות זאת, לקראת המכביה העשירית ובמהלך שירותו כמדריך טיסה בבית הספר לטיסה בחצרים חזר להתאמן וזכה גם במכביה העשירית בשתי מדליות זהב, ביחידים ובקבוצתי.
לצה"ל התגייס כספורטאי מצטיין, במהלך מלחמת יום הכיפורים שירת בבסיס חימוש ולאחר מכן סיים קורס אפסנאים טכניים. בשלב זה התנדב לקורס טיס אותו סיים במגמת קרב. הוא לא סיים את הכשרתו בקורס האימון המתקדם ונשלח לשרת כטייס בטייסת קלה. הוא שב לקורס האימון המתקדם וסיים אותו בהצטיינות. כטייס קרב טס על מטוסי סקייהוק, F-4 פנטום ו-F-16. את טבילת האש שלו עשה לפני מלחמת לבנון הראשונה בהפצצת מתקני מחבלים בלבנון, במלחמת לבנון השתתף בגיחות תקיפה וצילום. בהמשך הקריירה הצבאית שירת כסגן מפקד טייסת מטוסי פנטום וכראש ענף היסטוריה בחיל האוויר בדרגת סגן-אלוף בשנים 1994 עד 1996. לאחר שירותו הצבאי היה לטייס בחברת ארקיע.
אליפות וימבלדון 1878
אליפות וימבלדון 1878 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי הדשא של אצטדיוני הטניס בווימבלדון. התחרות התחילה ב-15 ביולי והסתיימה ב-20 ביולי.
בתחרות השתתפו 35 ספורטאים בריטים שהתחרו בהתאם לכללים שפורסמו על ידי מועדון קריקט של לונדון (Marylebone Cricket Club) תוך שינויים שבוצעו לאחר סיום אליפות וימבלדון 1877.
התחרות.
התחרות נערכה ב-2 שלבים. בשלב הראשון 34 ספורטאים התחרו על הזכות להתמודד מול המנצח של התחרות שנערכה בשנה שעברה. בשלב השני נערך משחק בין המנצח של השלב הראשון לבין האלוף-משנה שעברה.
כול המשתתפים חולקו ל-3 קבוצות (16, 6 ו-12 ספורטאים).מנצחי הקבוצה הראשונה והשנייה נפגשו בחצי גמר ומנצח הקבוצה השלישית הגיע ישירות למשחק הגמר.
המנצח של השלב הראשון היה ספורטאי בריטי פרנק חאדו שניצח את לסטוק רוברט אסקין הסקוטי ב-3 מערכות. במשחק בין ספנסר גור לבין פרנק חאדו, חאדו ניצח ב-3 מערכות וזכה באליפות. במשחק הגמר היו כ-700 צופים. משחק הגמר היה המשחק ה-6 של חאדו באליפות.
לאחר זכייה בתחרות חאדו לא השתתף יותר בתחרויות טניס, והגיע לווימבלדון רק כעבור 50 שנים לקבלת מדליה מיוחדת.
פטרולוגיה (נצרות)
רפי רותם
רפי רותם (נולד ב-1962 ביפו) הוא עובד לשעבר של רשות המסים בישראל, חושף שחיתות ופעיל חברתי ישראלי. מתמודד בבחירות לכנסת העשרים וחמש ברשימת ישראל חופשית דמוקרטית.
ביוגרפיה.
רפי רותם שירת בחיל השריון והיה קצין מודיעין בצה"ל. עם סיום שירותו הצבאי, בשנת 1984, החל לעבוד כחוקר בחקירות במכס ומע"מ תל אביב. לאחר 15 שנים (בשנת 1999) התמנה קצין מודיעין ופרויקטים מיוחדים ביחידה הארצית לחקירות מכס ומע"מ. תפקידו כלל תפיסת מכולות סיגריות מוברחות וסיוע למשטרה במאבקה בפשע מאורגן בישראל.
בשנת 2003 החל להתריע ולהגיש תלונות על חשדות לשחיתות ברשות המיסים, המונעים להערכתו הכנסה של כ-50 מיליארד ש"ח בשנה לקופת המדינה..
בתחילת שנת 2005 עתר רותם לבית הדין לעבודה על הכוונה להעבירו ליחידת הפירוקים של רשות המיסים. בית הדין דחה את תביעתו תוך שקבע כי ההחלטה להעבירו מתפקידו ממחלקת החקירות התקבלה כדין. בשנת 2006 ערער רותם לבית הדין הארצי לעבודה, בפני השופטים נילי ארד עמירם רבינוביץ ויגאל פליטמן (הליך 259-06). גם כאן נדחו טענותיו תוך הפרכת הקשר בין תלונותיו על שחיתות לבין הניסיון להעבירו מתפקידו וממקום עבודתו. בשנת 2008 עתר רותם לבג"ץ נגד בתי הדין לעבודה (בראש ההרכב ישב אדמונד לוי, ולצידו השופטים עדנה ארבל ועוזי פוגלמן). עיקר טענותיו של רותם היו שבית הדין בראשות השופטת סאמט הגיע לקביעות עובדתיות על יסוד תלונות שהושתלו בתיק האישי של רותם, כאשר המתלוננים כלל לא העידו בבית המשפט, ולא נחקרו חקירה נגדית על תוכן ועל נסיבות כתיבת התלונות. עתירתו נדחתה על הסף. בפסק הדין נקבע שעניינו ביסודו הוא מקרה של "יחסי עבודה עכורים".
בדצמבר 2013 פנו 44 עיתונאים למבקר המדינה להכיר ברותם כחושף שחיתות. כחצי שנה לאחר מכן, באפריל 2014 כתב משרד מבקר המדינה לעורך דינו של רותם, ואמר כי הוחלט להיעתר לבקשתו של רותם למסירת מידע בעל פה ואסמכתאות מתאימות.
בשנת 2014 העניקה התנועה לאיכות השלטון לרותם את אות "אביר איכות השלטון לשנת 2014" בקטגוריה "חושף שחיתויות". בינואר 2015 העניק מבקר המדינה, השופט יוסף שפירא לרפי רותם, צו הגנה והכרה כחושף שחיתות.
הרשעה בגין הטרדת עובדי ציבור והשלכותיה.
בנובמבר 2016 נגזרו על רותם בבית משפט השלום בתל אביב חמישה חודשי מאסר על תנאי בגין הטרדה באמצעות מתקן בזק והעלבת עובד ציבור, וארבעה חודשים נוספים על תנאי בגין הפרת הוראה חוקית. את כתב האישום כנגד רותם הגישה התביעה המשטרתית בטענה כי הטריד שוטרים, פרקליטים ובכירים ברשות המיסים ובנציבות שירות המדינה באמצעות מסרונים ופקסים בהם השתמש בביטויים בוטים. רותם הורשע בחלק מסעיפי העלבת עובד ציבור אך זוכה מההאשמות בדבר איומים ובדבר הטרדת עד.
ביוני 2018 בית המשפט המחוזי בתל אביב קיבל חלק מערעורו של רותם על פסק הדין וזיכה אותו מ-15 סעיפי אישום מהטעם שהגשת האישומים הייתה בלתי מידתית. פרקליטות המדינה ערערה על פסק הדין לבית המשפט העליון וזה קיבל את הערעור והשיב את פסק דינו של בית משפט השלום על כנו.
ב-9 בספטמבר 2020 פסק בית משפט השלום בתל אביב כי המשטרה תפצה את רותם במעל 200,000 שקל בגין מעצר השווא והנכות שנגרמה לו בגלל אלימות השוטרים כלפיו.
פעילות ציבורית אחרי פרשת רשות המיסים.
בשנת 2017 יצא רותם בקמפיין מימון המונים כדי להגיש מספר תביעות משפטיות שהגדולה שבנהן היא תביעה כנגד רות דוד על חלקה לכאורה בפרשת רשות המיסים, והצליח לגייס סכום של 212,000 ש"ח תוך חודשיים. פנייתו אל נציב תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות דוד רוזן נמצאה מוצדקת והעלתה חשדות לטיוח במה שמכונה "פרשת המכולה המוברחת". הפנייה הועברה לטיפול פרקליט המדינה שי ניצן.
בשנת 2017 הוכר רפי רותם על ידי האו"ם כאחד מחמשת חושפי השחיתויות בעולם כשהוא נירדף על ידי גורמי אכיפה בישראל.
בעקבות חשיפת העובדה כי המועמד לתפקיד מפכ"ל המשטרה משה (צ'יקו) אדרי נפגש עם עורך דינו של רותם לפני עדותו של רותם בפני הוועדה למינוי בכירים על רקע טענות של רותם כנגד אדרי, פסלה הוועדה את מועמדותו של אדרי. מפגש זה היה חלק מהסיבות שהובילו לפסילת המינוי.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע ב-2021 התמודד בפריימריז של מפלגת "דמוקרטית" ושובץ במקום ה-10, אך בהמשך המפלגה פרשה ולא התמודדה בסופו של דבר בבחירות. ב-2022 היה רותם אחד ממייסדי מפלגת "ישראל חופשית דמוקרטית" בראשות אלי אבידר שהוקמה לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש.
חילוט רכוש
פרדיננד הראשון, קיסר אוסטריה
פרדיננד הראשון (Ferdinand I, 19 באפריל 1793 - 29 ביוני 1875) היה קיסר אוסטריה, נשיא הקונפדרציה הגרמנית, מלך הונגריה ובוהמיה בין השנים 1835–1848.
ביוגרפיה.
פרדיננד נולד בווינה ב-19 באפריל 1793, לפרנץ השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ומריה תרזה מנאפולי וסיציליה, בתם של פרננדו הראשון, מלך שתי הסיציליות ומריה קרולינה מאוסטריה. בשל היות הוריו בני דודים כפולים, היה פרדיננד רפה שכל ובעל פגמים נוירולוגים, אפילפסיה ופגמים בדיבור, למרות כל זאת הוא ישב בבגרותו בישיבות מועצת המדינה כדי להכינו לתפקידו העתידי כקיסר. בשנת 1830 התחתן פרדיננד עם מריה אנה מסבויה, בתם של ויטוריו אמנואלה הראשון, מלך סרדיניה ומריה תרזה מאוסטריה-אסטה, מלכת סרדיניה, אולם רופא החצר טען כי אין זה סביר שפרדיננד יוכל לממש את הנישואים, עקב בעיותיו הרבות.
בשנת 1835 מת אביו פרנץ הראשון, קיסר אוסטריה, ופרדיננד עלה במקומו לשלטון. למרות שפרדיננד לא הוכרז כנכה או כשוטה במהלך כהונתו המדינה נשלטה בעיקר על ידי ראש ממשלת אוסטריה דאז, הנסיך מטרניך.