עיקר פעילות האקרים בעלי כובע-לבן היא בעקבות בקשה של בעלי החברה עבורה מתבצעת הפריצה האתית, עם-זאת, קיימים האקרים בעלי כובע לבן רבים הפועלים אף-בלא שנתבקשו על כך, לסריקת ליקויי אבטחה באתרי אינטרנט המכילים מידע ציבורי, מתוך מטרה לוודא כי השמירה על סודיות המידע היא מיטבית. אלא שלא ניתן לומר בבירור מהו היחס החוקי למעשים אלו. בעוד שהחוק היבש קובע כי עצם החדירה הבלתי מורשית למחשב אחר, מבלי לגרום לנזק או לבצע פשע נוסף/נלווה, מהווה עבירה פלילית. הרי שבאפריל 2018 פרסם פרקליט המדינה, שי ניצן, הנחיה הממליצה שלא להעמיד לדין האקרים בעלי כובע לבן. בהנחיה שפרסם כתב ניצן: "כאשר מבוצעות פעולות לאבטחת מידע או להגנה מפני דליפת מידע ממוחשב, ואגב ביצוען מושגת גישה לחומר מחשב ללא ידיעה או ללא הסכמה של המחזיק בו, והדבר נעשה בתום לב, ללא מניעים נוספים, בלא שנעברו עברות נוספות וללא עיון של ממש בתוכנו של המידע הממוחשב - הרי שככלל תגבר הנטייה להימנע מהעמדה לדין של החשוד".
רדנקס
אתר מורשת עולמית בסיכון
רשימת אתרי המורשת העולמית בסיכון היא רשימה דינמית של אתרי מורשת עולמית, אשר מנוהלת על ידי ועדת המורשת העולמית לפי סעיף 11.4 לאמנת המורשת העולמית. הרשימה כוללת אתרים בסיכון:
. מטרתה של הרשימה היא ליידע את הקהילה העולמית על קיומם של תנאים המאיימים על מהותו של אתר מורשת עולמית, ולעודד פעילות מתקנת. אתרים אלה זוכים לתשומת לב רבה, וועדת המורשת העולמית נעזרת בגופים מקצועיים ובמדינות בהן שוכנים האתרים - הן בישיבותיה השנתיות והן באופן שוטף - כדי להעריך את מידת הסיכון הנשקפת להם, לנסח כללים ודרכי פעולה לשינוי המצב ולאכוף אותם. כאשר מצב הסיכון חולף, מתבטלת גם הכרזתו של המקום כאתר בסיכון. במקרים חריגים עלול מצבו של האתר לגרום לביטול ההכרזה על האתר כאתר מורשת עולמית.
בשנת 2019 כללה הרשימה 53 אתרים בסיכון - 21 מהם במדינות ערב ו-16 באפריקה, ובכלל אלה כל אתרי המורשת העולמית בלוב, סוריה וברפובליקה הדמוקרטית של קונגו. מדינות ערב נוספות שבהן חלק ניכר מהאתרים נמצאים ברשימת האתרים בסיכון, הן הרשות הפלסטינית, תימן ועיראק. בנוסף נמצאים ברשימת הסיכון כל אתרי המורשת העולמית באפגניסטן ובקוסובו. העיר העתיקה בירושלים מוכרזת גם היא כאתר בסיכון.
הכרזת אתר בסיכון.
שילובו של אתר ברשימת האתרים בסיכון אפשרית כאשר הוועדה מוצאת עדות לקיומו של אחד התנאים הבאים:
משמעות ותוצאות ההכרזה כאתר בסיכון.
הכללת אתר ברשימת האתרים בסיכון מאפשרת לוועדת המורשת העולמית לנתב סיוע מיידי מקרן המורשת העולמית אל האתר, והיא מיידעת את הקהילה העולמית על קיומם של תנאים המאיימים על מהותו של האתר, ומעודדת פעילות מתקנת. למעשה, לעיתים די בעצם ההכללה ברשימת האתרים בסיכון כדי להביא לפעולות שימור מהירות. הפארק הלאומי ילוסטון ואיי גלאפגוס הן דוגמאות לאתרים שהכרזתם כאתרים בסיכון הביאה לנקיטת פעולות שימור מיידיות ולהקצאת משאבים, שהביאו - בסופו של תהליך - להסרת האתרים מרשימת האתרים בסיכון. קיימים מקרים בהם ההכרזה על אתר מורשת עולמית נעשית בד בבד עם הוספתו לרשימת האתרים בסיכון. דוגמאות לכך ניתן לראות בכנסיית המולד בבית לחם (שהוסרה מרשימת האתרים בסיכון בשנת 2019) בכפר בתיר ובעיר העתיקה בחברון.
בהמשך, ועדת המורשת העולמית מנסחת ומאמצת - ביחד עם המדינה בה שוכן האתר - תוכנית וצעדים לתיקון המצב, ועוקבת אחר מצב האתר. נהוג היה עד 1992, שהמדינה הרלוונטית תמציא מסמך הכולל צעדים לתיקון המצב בטרם תוכל הוועדה להכריז על אתר מורשת עלמית כאתר בסיכון. ב-1992 חרג אונסק"ו ממדיניות זו והכריז על מספר אתרים כאתרים בסיכון, בניגוד לעמדת המדינות הרלוונטיות. יש מדינות היוזמות את צירופו של אתר בשטחן לרשימת האתרים בסיכון כאמצעי למשיכת תשומת הלב הבינלאומית לבעיות באתר ועל מנת להשיג סיוע מקצועי לפתרונן. אחרות מתנגדות להכרזה בשל כך שהן רואות בה פחיתות כבוד או צעד פוליטי, ומטילות ספק ביכולתה של הוועדה לפעול בלא הסכמתן. בכל מקרה, עמדתו הרשמית של ארגון אונסק"ו היא כי אין לראות בצירופו של אתר לרשימת האתרים בסיכון משום סנקציה או עונש, אלא שזוהי מערכת שנועדה לתת מענה יעיל לצורכי שימור.
עם חלוף הגורמים שהביאו להכרזת האתר כאתר בסיכון, יכולה ועדת המורשת העולמית להסירו מרשימת האתרים בסיכון. מאידך, אם גורמי הסיכון פגעו בעצם המאפיינים אשר הביאו להכרזת המקום כאתר מורשת עולמית, ניתן למחוק את האתר מרשימת המורשת העולמית. דבר זה קרה ארבע פעמים עד כה:
ההחלפה הגדולה
ההחלפה הגדולה (בצרפתית: Grand remplacement), המכונה גם תאוריית ההחלפה, היא תאוריית קונספירציה של הימין הרדיקלי הלאומני הלבן לפיה יש תהליך מכוון להחלפת האוכלוסייה הלבנה בארצות אירופה, או ארצות אחרות בהן רוב האוכלוסייה היא לבנה ממוצא אירופי, באוכלוסייה ממוצא אחר.
תאוריית קונספירציה זו החלה בצרפת, שם ההתייחסות היא להחלפה כביכול של האוכלוסייה הצרפתית הלבנה-קתולית בעמים לא-אירופיים - במיוחד אוכלוסיות מוסלמיות-ערביות, אוכלוסיות ברבריות, אוכלוסיות מאזור דרום-סהרה שבאפריקה, ואוכלוסיות מזרח תיכוניות - באמצעות הגירה המונית, שיעור ילודה גבוה של אותן האוכלוסיות, ובשל השיעור הילודה הנמוך של האוכלוסייה הלבנה.
המונח "ההחלפה גדולה" הוטבע לראשונה בספרו של הסופר הימני הצרפתי רנו קאמי משנת 2011 "Le Grand Remplacement". הספר קשר באופן ספציפי את נוכחותם של המוסלמים בצרפת עם הסכנה בכך שהדבר עלול להוביל להשמדת התרבות והציווליזציה הצרפתית. קאמי מייחס תהליך זה למדיניות מכוונת אשר מקודמת על ידי האליטה האירופית הפוליטית, האינטלקטואלית והתקשורתית, אשר לטענתו פועלים הן על סמך אידאולוגיה והן על סמך אינטרס כלכלי. הביטוי משמש כיום בעיקר את הימין הקיצוני בצרפת.
תיאוריה זו אומצה גם על ידי גורמי ימין קיצוני שונים ברחבי העולם, כולל בארצות הברית, שם היא מקודמת על ידי גורמי ימין, כמו טאקר קרלסון בתוכניתו היומית בפוקס ניוז. מבצעי הפיגועים בבית הכנסת בפיטסבורג ב-2018, בכרייסטצ'רץ' באל פאסו ובפוואי במהלך 2019, ובבפאלו ב-2022 ציינו שהם ביססו את מעשיהם בין היתר על סמך תאוריית קונספירציה זו.
חלק גדול מתומכי התאוריה תומכים גם באנטישמיות, ומאמינים כי יהודים תכננו את תהליך החלפת האוכלוסייה הלבנה במכוון. לדוגמה, בעצרת איחוד הימין האמריקאי בשארלוטסוויל קראו המפגינים "לא יחליפו אותנו" (קריאות תמיכה בתאוריית ההחלפה הגדולה) וגם "יהודים לא יחליפו אותנו" (קריאות אנטישמיות).
ענת קורול
האריסון גילברטסון
האריסון גילברטסון (באנגלית: Harrison Gilbertson; נולד ב-29 ביוני 1993) הוא שחקן אוסטרלי.
ביוגרפיה.
גילברטסון נולד באדלייד, אוסטרליה הדרומית. הוריו הם בריאן גילברטסון וג'ולי סלואן.
קריירה.
גילברטסון החל לשחק כילד, כשהופיע בהפקה מקומית של המחזה "מאדאם באטרפליי".
את ההופעה הראשונה שלו על המסך ערך בשנת 2002 בסרט "חוקים אוסטרלים" , אך הפריצה שלו אירעה בשנת 2009, כששיחק בתפקיד ראשי בסרט האוסטרלי "תאונות קורות" , כשהמבקרים והצופים שיבחו את יכולות המשחק שלו. באותה שנה שיחק גם בסרט הדרמה "מבורך" לצדן של פרנסס או'קונור ומירנדה אוטו.
בשנת 2010 הופיע לראשונה בסרט אמריקאי, כשהשתתף בסרט "וירג'יניה" של הבמאי דסטין לאנס בלאק. באותה שנה זכה בפרס האקדמיה האוסטרלית לקולנוע וטלוויזיה בקטגוריית השחקן הצעיר של השנה, על משחקו בסרט המלחמה האוסטרלי "מתחת לגבעה 60 ".
בשנת 2012 כיכב בתפקיד הראשי בסדרת הטלוויזיה האוסטרלית "Conspiracy 365".
ב-2014 שיחק בסרט הפעולה האמריקאי "הצורך במהירות".
בשנת 2018 שיחק במיני-סדרה האוסטרלית "פיקניק בהאנגינג רוק" ובסרט האימה-מדע בדיוני האמריקאי-אוסטרלי "משודרג". באותה שנה שיחק גם במותחן הפסיכולוגי "תסתכל הרחק", של הבמאי הישראלי אסף ברנשטיין.
בשנת 2019 שיחק בסרט האימה הקנדי של נטפליקס "בעשב הגבוה".
מהטרה מורנה
מהטרה מורנה (בצרפתית: Matra Murena, קרויה גם: Talbot-Matra Murena) היא מכונית ספורט מתוצרת קבוצת ההנדסה הצרפתית "מהטרה" (שם רשמי: Mécanique Aviation Traction ), שיוצרה בין השנים 1980–1983 בצרפת.
טיטאנואידס
טיטאנואידס (שם מדעי: Titanoides) הוא סוג של יונק קדום בן סדרת הכימולסטיים אשר חי בסוף הפלאוקן, כלומר לפני 56–59 מיליון שנה לפני זמננו. המאובנים של יונק זה נמצאו לראשונה בדקוטה הצפונית והוגדרו ב-1917. סוג זה כולל 5 מינים, והוא היחיד במשפחת הטיטאנואידיים (Titanoideidae).
הטיטאנואידס היה אחד מהיונקים הגדולים ביותר בתקופתו. הגולגולת שלו הגיע לאורך 32 סנטימטרים, ואורך הגוף הגיע ל-3 מטרים ולמשקל של 150 קילוגרם ואף 200 קילוגרם. מבנה גופו דמה לגוף של דוב עם גפיים קצרות בעלות 5 אצבעות ברגליים, פנים רחבות עם ניבים ארוכים בולטים. למרות המראה המאיים נראה שהוא היה אוכל צמחים, שהיה בעל נקודות דמיון עם היפופוטם או עם הדיפרוטודוניים האוסטרלים והיה בעל שיניים טוחנות גדולות באחורי הלסת. כמו קרובו הקוריפודון המאוחר יותר, הוא היה יכול לפתוח את הלסת לרוחב.
יונק זה היה מראשוני היונקים שלאחר הכחדת הקרטיקון שהחלו לפתח גוף גדול ולמלא גומחות אקולוגיות שמילאו עד אז הדינוזאורים. הוא רעה באזורי ביצות ויערות לחים, בהם נמצאו תנינים טורפים. מבנה האצבעות שלו התפתח למבנים דמויי-פרסות ששימשו לחפירה או הוצאת שורשים. ככל הנראה הם לא שימשו להגנה, מאחר שהיה גדול בהרבה ביחס לטורפי התקופה (למעט תנינאי ענק).
טיטאנואידיים
Titanoideidae
פיטר דוקה