היו מפיצי שקרים שנפלו קורבן לשרלטנים ולא נודעו לכך שהפיצו כזבים הרסניים. אחרים, כמו אנשי תקשורת מסוימים, דוברים ופוליטיקאים, עיוותו מידע או התעלמו ממנו כשלא התאים לאמונותיהם, תפיסותיהם או עמדותיהם, והפיצו במקומו מידע מטעה או כוזב. היו שאירחו "מומחים" (רובם בלי הכשרה רלוונטית או לא נשענו על הקונצנזוס המדעי ופעלו דרך התקשורת ולא מחקר מדעי) שלא שינו את עמדתם נוכח ראיות חדשות או שחזרו על כזבים שוב ושוב.
מידע כוזב עשוי להזיק למאבק במגפה ולפגוע בבריאות, בכלכלה ובחברה. אנשים היו עשויים לא ליישם את ההנחיות למניעת הפצת המחלה ולא להתחסן למרות המדע והמלצת גורמי בריאות מוסמכים.
השפעות עולמיות.
המגפה הביאה למשבר כלכלי חמור ועלייה ניכרת באבטלה. היא הביאה לשינוי משמעותי באורחות חיי היום יום של מיליארדי אנשים ברחבי העולם. במדינות מסוימות היו עומסים בשירותי הרפואה והרווחה. בתחילת המשבר הגיבו לו הבורסות בירידות חדות, אולם מאוחר יותר הן התאוששו ואף שברו שיאים חדשים.
המגפה שיבשה את ההגירה. בחלק מהמדינות, הייתה צניחה בלידות. למשל, בארצות הברית נסוג קצב גידול האוכלוסייה לרמה שהייתה ב-1918 (במהלך השפעת הספרדית ומלחמת העולם הראשונה) וביפן נפל מספר הלידות ב-11%. זאת כחלק ממגמה מתמשכת בעולם שהחריפה.
בעקבות המגפה דווחו ברחבי העולם מקרים רבים של שנאת זרים וגזענות כלפי בני אדם ממוצא אסייתי. תופעות דומות אירעו כלפי יהודים בעיקר בארצות הברית, וכך גם כלפי זרים באפריקה. בסין, היו תופעות כאלה כלפי אפריקאים, תופעות שאף הדרדרו לאלימות. בנוסף לכך; דווחו על מקרי קסנופוביה וגזענות כלפי העם הסיני או כלפי אלו שמגיעים מהאזורים הנגועים של המגפה ואף דווח על קריאות להשמיד את סין.
כמו כן דווח ברוב המדינות על גידול במקרי אלימות במשפחה, במיוחד מקרי אלימות נגד נשים והתעללות בילדים.
השפעה על החינוך.
להתפרצות הקורונה הייתה השפעה רבה על תחום החינוך. בתחילה מוסדות חינוך רבים נסגרו ובהמשך המדינות החלו להחזיר את התלמידים למוסדות. הראשונים שנסגרו היו בתי הספר בסין. בסוף אפריל 2020, מיליארד וחצי (90 אחוזים מהתלמידים בעולם) מ-190 מדינות שהו בביתם. במדינות רבות, התלמידים ששהו בבית למדו מרחוק. הלימודים במוסדות החינוך כללו צעדים כמו חיטוי ושמירת מרחק.
השפעות כלכליות.
המגפה השפיעה בצורה רחבה וחמורה על השווקים הפיננסיים, כולל שוקי מניות, אג"ח וסחורות (נפט גולמי וזהב). המיתון הכלכלי הבינלאומי שהחל בתחילת 2020, נחשב למיתון התלול ביותר מאז השפל הגדול. אירוע מרכזי בתחום הכלכלי שהושפע מהמגפה הוא מלחמת מחירי הנפט בין סעודיה לרוסיה. התפשטות הנגיף למדינות רבות הביאה לירידות שערים בבורסות העולם. עסקים רבים בתחומים שונים הושפעו. מדינות שונות ניסו להתמודד עם ההשפעות הכלכליות. הן גבשו תוכניות שונות.
על אף המשבר הכלכלי העמוק, באופן כללי עשירי העולם לא רק שלא נפגעו ממנו אלא אף נצלו הזדמנויות להגדיל את הונם. במחצית הראשונה של 2020, על פי פורבס, הגדילו 20 עשירי העולם את הונם האישי בסכום עתק של כ-65 מיליארד דולר.
השפעות סביבתיות.
על פי דיווחים של נאס"א - חלה הפחתה משמעותית בזיהום האוויר מעל סין, כפי הנראה עקב ההאטה הכלכלית שהביאה עמה ההתפרצות. גם במדינות נוספות, ההאטה בנסיעות ובפעילות התעשייתית הביאה לירידה בזיהום האוויר. מחקרים נוספים הראו כי צמצום התחבורה והעבודה הובילו להפחתה משמעותית בזיהום האוויר ובפליטת פחמן דו-חמצני ברחבי העולם – למשל, בסין, באיטליה ובארצות הברית. בהודו, נהר המזוהם הפך לנקי בשל סגירת התעשייה.
בין 1 בינואר ל-11 במרץ 2020, סוכנות החלל האירופית צפתה בירידה ניכרת בפליטות חמצן דו-חנקני ממכוניות, תחנות כוח ומפעלים באזור עמק הפו בצפון איטליה, במקביל לסגירת האזור. הלוויין קופרניקוס סנטינל 5P של האיחוד האירופי וסוכנות החלל ההולנדית המנטר זיהום אוויר מאז 2017, שלח תמונות הנקיות ביותר מאז החל לפעול. באמצע מרץ, פרסם המערך הארצי לניטור אוויר של המשרד להגנת הסביבה כי חלה ירידה של 30% בחנקן הדו-חמצני ברחבי ישראל. שבועיים לאחר מכן, זיהום האוויר בישראל ירד ב-40%.
לפי האו"ם, המגפה הביאה לצניחה בפליטות גזי חממה, אבל לטווח הארוך תהיה ירידה מינורית של 0.01 מעלות בלבד בטמפרטורה הצפויה ב-2050.
בעקבות אי-נוכחות האדם והידללות תנועת כלי הרכב, עלתה נוכחתם של בעלי חיים במרחבים אורבניים.
מחקר נוסף הצביע על ירידה משמעותית בהשפעות הסייסמיות של האדם על כדור הארץ, לפיו התנודות שהאדם יוצר פחתו בקרוב לחצי.
מומחים רבים מאמינים שמגפת הקורונה היא קדימון למשבר האקלים הצובר תאוצה, ושאנו אמורים להפיק לקחים ולנקוט בצעדים כדי להימנע מקטסטרופה גדולה בהרבה על סמך התמודדותינו עם מגפת הקורונה.
דווח של ה- European Environment Agency ומחקרים נוספים הצביעו על עליה בזהום סביבתי עקב שימוש מוגבר במסכות, כפפות ומוצרים חד פעמיים נוספים.
ביטול אירועים המוניים.
מחשש להדבקה בוטלו אירועים המוניים, ובהם:
השפעות על עולם הספורט.
בעקבות ההגבלות על התקהלות של אנשים רבים במקום אחד, נערכו מספר משחקים ללא קהל, אך עד אמצע מרץ השביתו רוב הליגות הבכירות את המשחקים.
אולימפיאדת טוקיו (2020) נדחתה בשנה והתקיימה ביולי 2021. גם יורו 2020 שתוכנן לקיץ נדחה באופן רשמי ל-2021, בין השאר בעקבות העובדה שלא הושלמה זהות כל העולות, ומשחקי המוקדמות שנותרו לא יכלו להתקיים.
הבדלים מגדריים.
אף על פי שנתוני הקורונה מראים מספר שווה של נדבקים בין גברים ונשים, נראה שיש הבדלים בין המינים בשיעורי התמותה ובפגיעות למחלה. הבדלים אלו באים לידי ביטוי בכך שאחוזי התמותה בקרב גברים גבוהים יותר בעוד שהיקף הפגיעה הכלכלית בנשים רחב יותר.
יצחק צורן
יצחק צורן (18 באפריל 1944 - 4 בדצמבר 2019) היה מנהל בכיר בתעשייה האלקטרונית. עשה את שירותו הצבאי בחיל הים, ניצול מטיבוע המשחתת אילת, בעל עיטור המופת ופרס ביטחון ישראל.
משפחה וילדות.
אביו, חיים צפרמן, הצטרף להכשרת גורדוניה ברומניה עלה לארץ ישראל. בכפר הנוער בן שמן פגש את הסיה מבית לוינשטיין שעלתה מליטא. ב-22 באפריל 1940 נישאו ועברו לגור בחיפה. צפרמן היה פקיד טכני ונעשה נהג משאית כבדה. בתפקיד זה שירת במילואים ובתקופת מלחמת יום הכיפורים גויס לשירות אף כי היה מבוגר מאוד.
לימודים וצה"ל.
צורן גדל בחיפה ולמד בבית הספר הריאלי בסניף הדר הכרמל. בתקופת התיכון נעשה מדריך בתנועת הצופים העבריים. בשנת 1962 סיים את הלימודים במחזור מ"ג של בית הספר הריאלי. בגיל הגיוס התקבל במסגרת העתודה אקדמאית ללימודי הנדסת חשמל בטכניון.
במסגרת העתודה עבר קורס מכ"ים אותו סיים ביולי 1963. בהמשך עבר קורס קצינים בסיסי בבה"ד 1 אותו סיים ביולי 1964.
ביולי 1966 סיים את הלימודים בטכניון מחזור ל"ח והוסמך לתואר ראשון בהנדסת חשמל.
שירות בחיל הים.
בתפקידו הראשון היה כקצין חשמל בצוות אח"י אילת (ק-40). השתתף במלחמת ששת הימים. ביולי 1967 השתתף בקרב רומני. באוקטובר 1967 בעת טיבוע המשחתת אילת מצא את עצמו במים, טיפל בניצולים במים ביניהם מפקד המשחתת יצחק שושן. ריכז ניצולים לסירת הצלה והעניק עזרה ועידוד לחבריו. חולץ מהמים על ידי טרפדת ט-206 בפיקוד רפי אפל. מהטרפדת הועלה למסוק ופונה לבסיס חיל האוויר באל עריש.
בשנים 1968–1969 היה מפקד בית הספר לחשמל ואלקטרוניקה בבה"ד חיל הים. ובשנים 1969–1970 שירת בענף לוחמה אלקטרונית במספן הציוד.
כמי שהותקף וטובע בטילי אויב נעשה צורן מומחה לנושא מניעת היפגעות מטילי אויב. בעת מלחמת יום הכיפורים גויס צורן למילואים וירד לזירת ים סוף. עם מפקד הפלגה הטכנית חנוך בן אליהו הכין מחזירי הד מכ"ם להסחת טילים מכלי השיט. כמו כן טרח בהכנת הפלגה לקליטת ספינות סער שהיו צפויות להגיע לזירה. ביצע הדרכה להכרת מערכות החימוש והלוחמה אלקטרונית בספינות.
בתעשייה המתקדמת.
אלישרא.
מהנדס אלקטרוניקה, הצטרף ל חברת AEL בתקופת ניהול של זלמן שלו. נושא הימנעות מפגיעת טילי אויב היה תחום התמחותו. נעשה ראש חטיבת מערכות ימיות. בשנת 1987 נעשה מנהל החברה ששמה הוחלף לאלישרא. והמשיך לפתח מערכות לחימה אלקטרוניות לצה"ל.
בדצמבר 1993 נפרדה חברת אלישרא מצורן שמסר את הניהול לאבנר רז. בתשורת הפרידה נכתב
השקעות בחברות הזנק.
לאחר סיום פעילותו בחברת אלישרא פנה צורן לתחום ההשקעות בהון סיכון, שהחל להתפתח בישראל באותן שנים. בשנת 1994 התמנה צורן למנכ"ל "מרתון קרן הון לפיתוח" בע"מ. מרתון החלה את דרכה בשנת 1993, כקרן הון סיכון ציבורית, והייתה בין הקרנות הראשונות שהוקמו בארץ כקרנות הון סיכון. מרתון השקיעה בחברות עתירות ידע שפעלו בתחומי התקשורת, ציוד רפואי, ביוטכנולוגיה, תוכנה, אלקטרוניקה, רובוטיקה ובינה מלאכותית.
בתקופת כהונתו כמנכ"ל הקרן פעל צורן רבות לאיתור השקעות חדשות בחברות טכנולוגיה ישראליות ולקידום ההי-טק הישראלי. ניסיונו העסקי רב השנים ומחויבותו תרמו רבות לקידום עסקיהן של החברות בהן השקיעה הקרן.
בין החברות המובילות של קרן מרתון, אשר הצליחו טכנולוגית ועסקית נמנות: פרוטליקס, ביו ביו, "נאנומושן", "אראל תקשורת" ו"אופטיבייס".
טכנולוגיות חיתוך מתקדמות.
בשנת 2003 הוביל צורן קבוצת משקיעים לרכישת פעילות עסקית מחברת "קיוליק אנד סופה" (K&amp;S). חברה אמריקאית, שפעלה בישראל, אשר נקלעה לקשיים לאחר המשבר הכלכלי בשנת 2000 וקיבלה החלטה אסטרטגית לממש חלק מהפעילויות בהן החזיקה, לרבות הפעילות בישראל.