בשנת 2017 בוצעה בנוסף, לפי הערכות, המתקפה רחבת ההיקף ביותר עד אז באמצעות קריפטולוקר. בתקיפה נפגעו למעלה ממאה מדינות ולמעלה מ-200,000 מחשבים ובכלל זה, בתי חולים בבריטניה, חברות רכב ובכללן "רנו", חברת "פדקס", מערכת הרכבות בגרמניה, משרד הפנים הרוסי וגופים רבים אחרים. התקיפה גרמה להצפנת קובצי המידע במחשבים המותקפים באופן שלא ניתן "לשחרר" את המידע, אלא על ידי תשלום הכופר וקבלת מפתח ההצפנה. בהמשך אותה שנה בוצעה מתקפה רחבת היקף נוספת, שהתקיפה 2,108 רשתות מיחשוב במדינות שונות, ובעיקר באוקראינה. בשנת 2018 מתקפת קריפטולוקר נוספת שיתקה את עיריית אטלנטה בארצות הברית, ונטרלה את היכולת של העירייה לבצע פעולות שוטפות כמו תשלום קנסות חניה, הסדרת תשלומי מים, עיון בארכיון בתי המשפט או בבסיסי הנתונים של המשטרה ועוד.
בשנים 2017–2018 ביצעה קבוצת האקרים, שמומחי סייבר בריטיים קשרו למשמרות המהפכה באיראן, מספר מתקפות כנגד מטרות הקשורות לממשל הבריטי. בשנת 2017 בוצעה המתקפה על הרשת של הפרלמנט הבריטי, ובשנת 2018 הצליחו התוקפים הצליחו לשאוב מידע על אלפי עובדי מדינה בממלכה, בהם גם פוליטיקאים ובכירים במוסדות ממלכתיים.
בשנת 2018 פרסמה חברת פייסבוק שהיא זיהתה "קמפיין אינטרנט" שעניינו להעמיק מחלוקות בחברה האמריקאית לקראת בחירות הביניים בארצות הברית, המתוכננות לנובמבר 2018. הקמפיין כלל שימוש בחשבונות מזויפים, דפים עסקיים מזויפים והפצת "פוסטים" ופרסומות שתכליתן להעמיק מחלוקות בחברה האמריקאית, למשל קריאה לאזרחי טקסס לפרוש מארצות הברית, או עידוד המחלוקת סביב יעילות החיסונים הרפואיים. רבים מהפרשנים מייחסים פעילות זו לרוסיה. התערבות נוספת באותה שנה התבצעה, ככל הנראה על ידי רוסיה, כנגד המועמדת הדמוקרטית לקונגרס במדינת קליפורניה. בשנת 2019 פורסם שארצות הברית יזמה מתקפת נגד ביום הבחירות, והשביתה מספר מטרות ייעודיות שככל הנראה תוכננו לגרימת נזק ביום זה.
לפי פורבס, Wired ואתרים נוספים, במסגרת הלחימה של ישראל ברצועת עזה, במהלך מאי 2019 - אנשי החמאס יזמו מתקפת סייבר נגד ישראל וכתגובה, ישראל השמידה את הבניין ממנו הם פעלו. אם זה נכון, זה האירוע הידוע הראשון בהיסטוריה שבו מדינה תוקפת תקיפה פיזית, קינטית - את מי שתקף אותה תקיפת סייבר. בהמשך השנה כוונו מתקפות נוספות נגד ישראל, בהן מתקפה המאפשרת חשיפה של פרטי הזמנות טיסות ומתקפה על חברת verinet. חברות ישראליות עלו לכותרות גם מהצד המתקיף, כאשר חברת NSO הישראלית שויכה לנוזקה שמאפשרת הפעלת מצלמה ומיקרופון בסמארטפון ללא ידיעת הנתקף.
הגבול בין לוחמת הסייבר ללוחמה קינטית נחצה שוב ביוני 2019, כאשר ארצות הברית הגיבה להפלת מל"ט על ידי איראן במתקפי סייבר שפגעו, על פי חלק מהדיווחים, במערכת שיגור הטילים האיראנית. הפעולות הישראליות והאמריקאיות בחודשים אלו העלו חששות שאנו נכנסים אל תוך עידן חדש של פעולות ותגובות בין עולמות פיזיים לקיברנטיים.
בחודש אוגוסט 2019 פורסמו דו"חות של חברות IBM ומיקרוסופט, על פיהם מאז סוף שנת 2018 החלה עליה משמעותית במתקפות פשיעה דיגיטליות על מוצרי חומרה, כשמתקפות אלו פונות פעמים רבות כנגד מוצרים שהם חלק מהאינטרנט של הדברים, או כנגד ארגונים שעוסקים בייצור. שיטות תקיפה אלו מתמקדות במוצרי חומרה אשר חסרי עניין לתוקפים בפני עצמם, דוגמת מצלמות רשת או מדפסות, מכיוון שאלו מאפשרים לתוקפים גישה נוחה יחסית אל תוך הרשת, ואמצעי לעקוף את האבטחה המשמעותית היותר שנמצאת בדרך כלל על מוצרי החומרה המשמעותיים יותר דוגמת שרתי מידע.
בתחילת אוקטובר 2019 פורסם דו"ח מקיף של חברת CrowdStrike בנוגע למערכה שלמה ומתמשכת, לגנבת קניין רוחני הקשור לייצור מטוסי נוסעים גדולים. לפי הדו"ח, ממשלת סין פועלת מזה למעלה מעשור, מתוך מטרה לגנוב קניין רוחני הקשור לייצור מטוסים, כחלק מהניסיון הסיני לשבור את הדואופול של "בואינג" ו"איירבוס", כחלק מהתוכנית הרב שנתית של ממשלת סין.
מתקפות סייבר שונות של שנת 2019 קושרו לסכסוכים דיפלומטיים שונים, כך למשל מתקפות המשויכות לסין ניסו לפגוע ביכולת לתאם את המחאות בהונג קונג, מתקפה בה הואשמה רוסיה פגעה בהולנד כאשר החלה הליך משפטי נגד רוסיה, ומתקפות שקושרו לניסיון ללבות את גל ההפגנות ההמוניות שהתרחשו באיראן.
מתקפות בולטות נוספות בשנת 2019 כוונו נגד עיריית בולטימור, נאס"א, יאנדקס, חברת חשמל גדולה מדרום אפריקה.
במאי 2020 פורסם שב-24 באפריל 2020 תקפו האקרים איראניים מתקני תשתית מים בישראל, באופן שהצליח לבוא לידי ביטוי פיזית. באותו יום, התפרסם בעיתון "וושינגטון פוסט" מאמר ולפיו ישראל תקפה מערכות שליטה ובקרה בנמל איראני, ב-9 במאי. אם המידע נכון, מדובר ב"החלפת מהלומות" תוך הקפדה על מידתיות - באמצעות הקפדה לשמור את התגובות בתוך ממד הסייבר. אם מהלך האירועים, כפי שמתואר על ידי ה"וושינגטון פוסט", נכון - זה אומר שלתוקף יש יכולת לתכנן, לקבל החלטה, לפתח כלים, לחדור לרשתות ולהשתיל לתוכן פוגען שיעשה את מה שהוא תכנן - תוך שבועיים בלבד.
ב-11 בספטמבר תקפו האקרים את בית מערכות המחשוב של בית חולים בדיסלדורף, גרמניה. בעקבות המתקפה עוכב טיפול בחולה שנפטרה כתוצאה מכך. משטרת גרמניה הגדירה זאת כרצח ופתחה בחקירת רצח, וזוהי הפעם הראשונה שמוגדר רצח בעקבות מקרה לוחמת רשת.
בתחילת דצמבר 2020 נפרץ מאגר מידע של שירביט חברה לביטוח על ידי קבוצת הקראקרים "BlackShadow". בפריצה דלף מידע רגיש, כולל צילומי תעודות זהות, דפי משכורת, רישיונות, כרטיסי אשראי ותיעוד רפואי. מומחי סייבר מטעם החברה ניהלו משא ומתן עם הפורצים אך סירבו לשלם את הכופר.
בנוסף, בתחילת דצמבר, התפרסם כי קבוצות שונות מנסות לגנוב מידע המהווה קניין רוחני מחברות שמפתחות חיסונים לווירוס הקורונה.
באותה תקופת זמן, חברת "פייר איי (FireEye)" הודיעה שמחשביה נפרצו והפורצים גנבו את כלי התקיפה שהחברה פיתחה לאורך השנים. מכיוון ש"פייר איי (FireEye)" נחשבת כאחת החברות המובילות בעולם להגנת סייבר, מומחים צופים שבהמשך לפריצה, יהיה גל של תקיפות חדשות בחודשים הקרובים (רבעון ראשון של 2021).
באותם הימים פורסם שהכניסו תוקפים, שאופן פעולתם מתאים למדינות, דלת אחורית לתוכנת ניהול המשמשת עשרות אלפי ארגונים ורשויות. על פי SentinelOne פוטנציאלית מדובר באחת מהמתקפות הגדולות ביותר עד לנקודה זו.
בסוף דצמבר 2020 דיווחה סוכנות רויטרס על מתקפת הסייבר על הממשלה הפדרלית של ארצות הברית, שיוחסה לגורמים רוסיים. הטענות נדחו על ידי ממשלה רוסיה.
בתחילת מאי 2021, התרחשה מתקפת הסייבר על קולוניאל פייפליין שגרמה לשיתוק של צינור תזקיקים מרכזי בארצות הברית. ההתקפה גרמה לכך שהצינור הפסיק לספק תזקיקי נפט לחלק גדול ממזרח ארצות הברית. ככל הידוע, זו תקיפת הסייבר החמורה ביותר בתולדות ארצות הברית - על תשתיות מדינה. לפי אתר הגרדיאן, התקיפה מיוחסת לקבוצה שנקראת DarkSide שמתמחה בתקיפות כופרה.
בתחילת יולי 2021, מערכת הרכבות של איראן נתקפה. בין השאר, לוחות המידע של הרכבת שובשו ובחלק מהמיקרים, הופיעה, על גבי הלוחות, הפניה למספר טלפון של מנהיג איראן. חלק מהמקורות ניסוי לייחס את המיתקפה לישראל.מייד לאחר המיתקפה הזו, בוצעה גם התקפת "כופרה" על עמדות עבודה במשרד התחבורה האיראני.
בסוף אוגוסט 2021, בוצעה תקיפת סייבר על כלא "אווין" באיראן. במסגרת התקיפה, הופיעו כתובות "זו מתקפת סייבר" על המסכים בחדר הבקרה של הכלא. במקביל, הוזלגו כמויות גדולות של הקלטות ווידאו ממערכת הטלוויזיה במעגל סגור של הכלא. הקלטות אלו כוללות תיעוד של הכאת כלואים, עינויים וכיוצא באלו.
במהלך אוקטובר 2021, בית חולים הילל יפה בחדרה נפגע מתקיפת קריפטולוקר (תוכנת כופר) שגרמה לו קשיים תפעוליים ניכרים. מקור התקיפה אינו ידוע ואולם הערכות הן שמדובר בתקיפה של ארגון פשיעה ולא של מדינה או ארגון טרור. ככל הידוע, הציוד הרפואי עצמו, כמו מוניטורים או ציוד הדמאה - לא נפגעו.
במהלך פברואר 2022, התפרסמו שורה של מאמרים ב"כלכליסט" ולפיהם, משטרת ישראל מפעילה נגד אזרחים ישראלים רוגלה בייצור ישראלי המכונה פגסוס, בצורה לא חוקית ולתכלית של איסוף מידע, גם כאשר אין חשד קונקרטי לפשיעה מצד הנתקפים. בין השאר, על פי הנטען, הוחדרה רוגלה כזו לטלפונים של מנכ"לים של משרדי ממשלה, לאנשים שנמצאו ב"סביבת ראש הממשלה" כמו עוזריו האישיים, אנשים שמאוחר יותר הפכו לעדי מדינה במשפטו של ראש הממשלה לשעבר, בנימין נתניהו ואפילו בנו. הפעלת כלי תקיפת סייבר כנגד אזרחים שאינם חשודים בטרור או בפשיעה חמורה, על ידי המשטרה, ללא צו שופט, ככל שאמנם הייתה פעילות כזו - נחשבת על ידי רבים להיות הפרה חמורה של עקרונות המשטר הדמוקרטי. לפי פרסומים שונים, התוכנה שימשה, בין השאר, את המשטר הסעודי, לביצוע מעקבים אחרי העיתונאי ג'מאל ח'אשוקג'י שככל הידוע, נרצח על ידי הכוחות הסעודיים. בהמשך לאותו רצח, החברה היצרנית הודיעה, כבר ב־2019, כי תפסיק את רישיון התוכנה שלכאורה נמכר למשטר הסעודי.
חיי נצח
חיי נצח (או אלמוות) הוא הרעיון של חיים בצורה גופנית, נפשית או רוחנית לאורך זמן אינסופי, ללא מוות.
בהיסטוריה ובתרבות.
הרעיון של חיי נצח הלהיב דורות רבים בתולדות האנושות. גיבור המחפש חיי נצח הוא הנושא המרכזי של עלילות גילגמש (מהמאה ה-22 לפנה"ס לכל הפחות), וזהו נושאן של יצירות רבות בכל התקופות. במיתולוגיה היוונית האלים האולימפיים שומרים על חיי נצח בעזרת מזון האלים - האמברוסיה ומשקה האלים - הנקטר.