מנהלת ליגת העל בכדורסל נשים הוא ארגון ספורט מלכ"ר המנהל את התחרויות הבכירות בכדורסל נשים בישראל ובראשם את ליגת העל בכדורסל נשים.
היסטוריה.
גוף מנהלת הליגה בכדורסל נשים נוסד בשנת 2011 בהחלטת איגוד הכדורסל בישראל ולאחר הצלחת מנהלת ליגת העל בכדורסל גברים. מטרתה המוגדרת בעת הקמתה היה לנהל, לשווק ולהסדיר את פעילותה של ליגת העל בכדורסל נשים. כמו כן המנהלת פועלת במטרה להגביר את החשיפה של הליגה בקרב קהל אוהדי הספורט ובפרט בקרב נשים וצעירות ברחבי הארץ. בנוסף ממונה המנהלת על גיוס ספונסרים לליגה, שיווק הליגה, הגדלת קהל האוהדים באולמות וכדומה. מנהלת הליגה מורכבת מ-12 חברי דירקטוריון ובראשם עומדת משנת 2019 הילה קניסטר בר דוד שהחליפה את רו"ח איריס שטרק. 9 מחברי הדירקטוריון הם יושבי הראש של קבוצות ליגת העל בכדורסל, בנוסף למספר חברי הדירקטוריון שחברים גם באיגוד הכדורסל.
מנהלת ליגת העל מנהלת גם את גביע המדינה בכדורסל לנשים, ומעורבת בהשתתפותם של הקבוצות בליגת העל במפעלים האירופיים.
חלוגלגות
כווייה חשמלית
כווייה חשמלית היא כווייה שנגרמת ממעבר חשמל דרך הגוף (התחשמלות) באופן הגורם לפציעה מהירה.
כווייה חשמלית שונה מכווייה תרמית או כימית, באופן שבו היא גורמת לנזק תת-עורי גדול בהרבה. הכוויות החשמליות עשויות ליצור נזק על פני השטח, אך לרוב רקמות עמוקות מתחת לעור ייפגעו באופן חמור. מכאן ניתן להסיק, שכווייה חשמלית קשה לאבחון כראוי, ואנשים רבים מבצעים הערכת חסר את חומרת הכווייה. במקרים קיצוניים, החשמל עלול לגרום הלם למוח, לאמץ את הלב ולפצוע איברים נוספים.
כדי לסווג כווייה כחשמלית – חשמל חייב להיות הגורם המרכזי. לדוגמה, כווייה על האצבע ממגהץ חשמלי תהיה תרמית ולא חשמלית. באופן דומה, שרפה שנובעת ממקור חשמלי, לא בהכרח תוביל לכווייה חשמלית (מלבד במקרים נדירים).
סיבות.
כווייה חשמלית עשויה להיגרם ממספר גורמים שונים. בין גורמים אלו ניתן למנות פגיעה ממכת ברק, הכנסת אצבעות לשקע חשמלי, מקור מים מחושמל. עם ההתקדמויות בטכנולוגיה, כוויות חשמליות הופכות נפוצות יותר והן הסיבה הרביעית של מוות בטראומה במקום העבודה.
ניתן לסווג כוויות חשמליות ל-6 קטגוריות, שיופיעו לחוד או במקביל על נפגע כווייה חשמלית:
פתופיזיולוגיה.
הגורמים המשפיעים על הפגיעה.
ארבעה גורמים חשמליים קובעים חומרת הנזק שנגרם בכווייה חשמלית: מתח, זרם, התנגדות ותדירות. החומרה של הכווייה גם תושפע ממסלול הזרם בגוף. באופן כללי זרם ינוע דרך התנגדות מועטה ככל הניתן: ראשית כלי דם, עצב ושריר. לאחר מכן עור, גידים, שומן ועצם. לרוב, פגיעות חשמליות באות לידי ביטוי בגפיים חיצוניות, אך גם אזורים קריטיים בגוף עלולים גם להיות מושפעים ולגרום לסיבוכים חמורים.
כשהגוף בא במגע עם מקור חשמלי, הוא הופך להיות חלק מהמעגל החשמלי. במצב שכזה, הזרם בעל נקודת כניסה ויציאה שונות על הגוף. נקודת הכניסה נוטה להיות שקועה, בעוד שנקודת היציאה נוטה להיות דרמטית יותר ובעלת אפקט רב. קשה להעריך בדיוק כווייה חשמלית – שכן לרוב נראה רק נקודת הכניסה והיציאה, אך לא את הנזק הפנימי לרקמות.
מנגנון הפציעה.
זרם בעוצמה של 100mA שיעבור דרך הלב עלול לגרום לפרפור חדרים.
רוב הנזק הגרם מכוויות חשמליות משויך ממעבר האנרגיה מאנרגיה חשמלית לאנרגיה תרמית. רקמות גוף עם התנגדות גבוהה בעלות נטייה להתחמם ולהיקרש, לעומת העברת הזרם.
האיבר עם ההשפעה הגדולה ביותר על חומרת הכווייה החשמלי הוא העור: עור יבש בעל התנגדות של כ 100,000 אוהם. כאשר העור בעל רטיבות, ההתנגדות יורדת לפחות מ-2,500 אוהם. לפיכך – במקרים מסוימים מספיק זרם חלש עם ההתנגדות הרקמתית הנמוכה ליצור זרם חזק עם פגיעה משמעותית, לעומת זרם חזק עם התנגדות גבוהה בכמה מונים של העור שלא ייצור זרם כה חזק.
חשיפה ל-20–35 mA על שטח של 2 מילימטר בריבוע של עור למשך 20 שניות משוערת להעלות את טמפרטורת העור ל-50 מעלות צלזיוס – גורם לשלפוחיות והתנפחות.
חשיפה באותו האופן לזרם גדול יותר של 75mA תעלה את הטמפרטורה של העור ל-90 מעלות צלזיוס – עלול לגרום לכוויות חמורות וחריכה.
טיפול.
עזרה ראשונה.
נפגע כווייה חשמלית הוא כזה שמומלץ לא לגעת או לטפל בו עד שמקור המתח הוסר. פציעות חשמליות לרוב בעלות פגיעה נרחבת מזו של הכווייה וכוללות הפרעות קצב בלב כמו פרפור חדרים. טיפול עזרה ראשונה כולל הערכת ההכרה של הקורבן, הערכת דופק וסירקולציה וכן טיפול בכוויות.
אשפוז.
לרוב, נפגע כווייה חשמלית בעל שטח פגוע קטן יותר משאר נפגעי הכוויות, אך עדיין עלול לסבול מסיכונים וסיבוכים חמורים בהרבה בשל טיב הפגיעה והשפעתה על רקמות פנימיות שונות. לרוב, האזור הפנימי הפגוע מחייב אשפוז. אם לא יטופל, עלולים להיווצר סיבוכים כמו נמק אי איסכמיה לאיברים שונים, והמצב עלול להדרדר לכדי קטיעה.
גאורג אלכסנדר, דוכס מקלנבורג-שטרליץ
גאורג אלכסנדר, דוכס מקלנבורג-שטרליץ (בגרמנית: Georg Alexander Herzog zu Mecklenburg; 6 ביוני 1859 – 5 בדצמבר 1909) היה ראש בית מקלנבורג-שטרליץ משנת 1934 עד מותו. דרך אמו, הוא היה צאצא של פאבל הראשון, קיסר רוסיה.
ביוגרפיה.
גאורג אלכסנדר נולד ב-6 ביוני 1859 ברמפלין, לגאורג אוגוסט, דוכס מקלנבורג-שטרליץ וליקטרינה מיכאילובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה, בתם של מיכאיל פאבלוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה ושרלוטה, נסיכת וירטמברג. בילדותו עברו הוריו לגור ברוסיה, והוא קיבל חינוך צבאי, ואף התגייס לצבא האימפריה הרוסית. הוא התעניין במוזיקה, והיה פסנתרן טוב, נגן צ'לו מעולה ואף אהב לכתוב יצירות מוזיקליות. בין השנים 1879–1881 הוא למד אמנות ופילוסופיה באוניברסיטאות לייפציג ושטרסבורג.
גאורג אלכסנדר התאהב באחת מבנות לווייתה של אמו, נטליה פיודרובנה ואנלריאסקיה, אולם אמו כעסה על כך, מכיוון שנטליה לא הייתה ממשפחה מלכותית. היא גירשה את נטליה מחצרה, אולם גאורג אלכסנדר נסע בשנת 1889 לגרמניה, וקיבל אישור לנישואים מדודו פרידריך וילהלם, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שטרליץ, שאף העניק לנטליה את התואר רוזנת קרלוב, וב-14 בפברואר 1890 התחתנו השניים בסנקט פטרבורג, ונולדו להם ארבעה ילדים.
גאורג אלכסנדר היה אספן אמנות נלהב, ואף ירש מסבו, מיכאיל פאבלוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה, אוסף עשיר של ליתוגרפיות צרפתיים, ציורים, חרסינה של מיסן וספרים מהודרים של ספרים. למרות מעמדו הגבוה, הוא היה אדם נגיש, ונטול כל סנוביות. במקביל לתשוקתו למוזיקה הוא המשיך בקריירה הצבאית שלו. בשנת 1902 הוא הועלה מונה לדרגת גנרל מיור, ומונה למפקד חטיבת הדראגונים של משמר-החיים, ובשנת 1906 מונה למפקד חטיבה 1 של דיוויזיית הפרשים ה-1 של המשמר. בשנת 1907 הוא מונה לראש הכוחות העומדים לרשות המשמר ברובע הצבאי של סנט פטרבורג. הוא עסק ברפורמות צבאיות בשם שר המלחמה, והיה סופר ומתרגם של תאוריה צבאית ועבודות היסטוריות.
ב-5 בדצמבר 1909 מת גאורג אלכסנדר במפתיע בסנקט פטרבורג, ובשנת 1934 ירש בנו גאורג, דוכס מקלנבורג את ראשות בית מקלנבורג-שטרליץ.
משפחתו.
ב-14 בפברואר 1890 התחתן גאורג אלכסנדר עם נטליה פיודרובנה ואנלריאסקיה, ונולדו לו ממנה ארבעה ילדים:
גאורג אוגוסט, דוכס מקלנבורג-שטרליץ
גאורג אוגוסט, דוכס מקלנבורג-שטרליץ (בגרמנית: Georg August, Herzog zu Mecklenburg-Strelitz; 11 בינואר 1824 - 20 ביוני 1876) היה דוכס גרמני מבית מקלנבורג-שטרליץ וגנרל בצבא האימפריה הרוסית.
ביוגרפיה.
גאורג אוגוסט נולד ב-11 בינואר 1824 בנוישטרליץ, והיה בנם השני של גאורג, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שטרליץ ומריה, נסיכת הסן-קאסל, בתם של פרידריך, נסיך הסן-קאסל וקרולינה, נסיכת נסאו-אוזינגן. סבו וסבתו מצד אביו היו קרל השני, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שטרליץ ופרדריקה, נסיכת הסן-דרמשטאדט. אחותו קרולינה מריאנה התחתנה עם פרדריק השביעי, מלך דנמרק. בשנת 1860 מת אביו, ואחיו הבכור פרידריך וילהלם, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שטרליץ עלה לשלטון במקומו.
ב-16 בפברואר 1851 התחתן גאורג אוגוסט בסנקט פטרבורג עם יקטרינה מיכאילובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה, בתם של מיכאיל פאבלוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה ושרלוטה, נסיכת וירטמברג, ממנה נולדו לו ארבעה ילדים. בני הזוג עברו להתגורר ברוסיה, שם היה גאורג אוגוסט גנרל חיל התותחנים בצבא האימפריה הרוסית. ב-20 ביוני 1876 מת גאורג אוגוסט בסנקט פטרבורג, בגיל 52. מאחר שבנו הראשון, גאורג אלכסנדר, התחתן בנישואים מורגנטיים, בנו השני, קרל מיכאל, הפך לראש בית מקלנבורג-שטרליץ.
משפחתו.
ב-16 בפברואר 1851 התחתן גאורג אוגוסט בסנקט פטרבורג עם יקטרינה מיכאילובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה, בתם של מיכאיל פאבלוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה ושרלוטה, נסיכת וירטמברג, ממנה נולדו לו ארבעה ילדים:
גריבניה
יקטרינה מיכאילובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה
יקטרינה מיכאילובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה (ברוסית: Екатерина Михайловна; 28 באוגוסט 1827 - 12 במאי 1894), הייתה בתו של מיכאיל פאבלוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה וכלתו של גאורג, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שטרליץ.
ביוגרפיה.
יקטרינה נולדה בסנקט פטרבורג, למיכאיל פאבלוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה, בנו הצעיר של פאבל הראשון, קיסר רוסיה, ולשרלוטה, נסיכת וירטמברג, בתם של פאול, נסיך וירטמברג ושרלוטה, נסיכת סקסוניה-הילדבורגהאוזן. היו לה שתי אחיות גדולות, מריה ויליזבטה, שכונתה "לילי". שני אחים נוספים נולדו אחריה, אלכסנדר ואנה, ומתו בצעירותם.