קרן ויקימדיה היא ארגון ללא כוונות רווח. תקנון הקרן מגדיר כי הקרן תפעל לאיסוף ופיתוח של תוכן לימודי ולהפצתו היעילה ברחבי העולם. על פי הצהרת הכוונות של הקרן, מטרתה לסייע ולפעול להנעת אנשים ברחבי העולם בפיתוח ואיסוף תוכן לימודי ברישיון חופשי או ציבורי, ולהפיצו ביעילות. לצורך כך, הקרן תספק את התשתית ואת המסגרת הארגונית לאחזקת מיזמים מבוססי ממשק ויקי במגוון של שפות ותפעל למען כל מיזם הנועד לקדם מטרה זו. הקרן שומרת ומשמרת מידע שימושי מהמיזמים שבחסותה באופן זמין באינטרנט ללא תשלום.
אופן הפעילות.
כל תקציבה של קרן ויקימדיה מתבסס על תרומות של אנשים פרטיים וארגונים ברחבי העולם. עד 2010, במקרים מסוימים קיבלה הקרן תשלום עבור שימוש בסמלילי המיזמים שלה כשהדבר נעשה לשם קידום מיזמים של חברות וארגונים אחרים. חלק ניכר מהוצאותיה של הקרן הן על אחזקת חוות השרתים שמארחת את ויקיפדיה והאתרים האחרים שמופעלים על ידי הקרן.
לחבר הנאמנים של קרן ויקימדיה יש את הסמכות עליונה בכל עסקי וענייני הקרן, שמעסיקה כיום 550 איש ותקציבה השנתי 150 מיליון דולר. בראש חבר הנאמנים המונה עשרה חברים, עמד עד ספטמבר 2006 ג'ימי ויילס, מייסד ויקיפדיה. לאחר מכן החליפה אותו פלורנס ניבאר-דבואר, שאותה החליף בשנת 2008 מייקל סנו. ביולי 2010 נבחרה פיבי איירס לחבר הנאמנים במקום סנו והנאמן טינג צ'ן מונה כיו"ר החדש של הקרן. בשנת 2012 נבחרה קאט וולש לתפקיד יושבת ראש חבר הנאמנים. באוגוסט 2013, עמד בראש חבר הנאמנים יאן-בארט דה וריידה. כיום יושבת ראש חבר הנאמנים היא נטליה טימקיב, ולה שני סגנים, אל שפי ושני אבנשטיין סיגלוב.
לקרן ויקימדיה משרדים הממוקמים בסן פרנסיסקו.
אגודות מקומיות (צ'פטרים) וקבוצות.
נכון לאמצע 2015, קיימות ברחבי העולם 41 אגודות מקומיות (המכונות בלועזית "צ'פטרים" - מאנגלית: Chapters), אשר קיבלו הרשאה מקרן ויקימדיה לפעול תחת סימני המסחר שברשותה. הצ'פטרים הוקמו על ידי מתנדבים מקומיים במטרה לקדם את ערכי היסוד של קרן ויקימדיה בתחום הפצת הידע והנגשתו, ולקדם מיזמים מקומיים. מיזמים מוכרים, המתקיימים באופן קבוע על ידי הצ'פטרים, הם לדוגמה כנס ויקימניה ומיזמי "".
הצ'פטרים אחראים על תא שטח גאוגרפי. לרוב מדובר במדינה. כך למשל יש צ'פטר ארגנטינאי וצ'פטר ישראלי (הקרוי "עמותת ויקימדיה ישראל"). עם זאת, לעיתים אחראים הצ'פטרים על יחידות גאוגרפיות קטנות יותר, כגון הצ'פטרים של הונג קונג, מקאו, ניו יורק ווושינגטון די. סי., שאינם מייצגים מדינות.
הצ'פטרים האזוריים הם עמותות עצמאיות, אך במקביל הם קשורים בחוזה לקרן ויקימדיה להסדרת השימוש בסימני המסחר של הקרן. חלקם תלויים כספית בתוכנית המענקים של הקרן. לאף צ'פטר אין שליטה על אתרי האינטרנט של הקרן, שהיא המפעילה הבלעדית של שרתי ויקיפדיה ושאר המיזמים, בכל העולם.
קבוצות הזוכות לתמיכה.
בשנת 2013 אישר חבר הנאמנים של קרן ויקימדיה מודל חדש, שבו תתמוך הקרן ב"קבוצות נושאיות" (תמאטית; באנגלית: Thematic Organizations). על-פי ההחלטה, ויקימדיה תוכל לתמוך גם בארגונים עצמאיים הקיימים שלא למטרות רווח ופועלים לתמיכה במיזמי הקרן וקידומם בתחומי עניין ספציפיים. הכוונה ב"קבוצה נושאית" היא לארגון שלהבדיל מהצ'פטרים, לא יהיה קשורים לאזור גאוגרפי ספציפי, אלא יפעל לקידום הפצת מידע בנושא מסוים. ביוני אותה שנה הוכר ארגון ראשון כקבוצה נושאית: "Amical Wikimedia". קבוצה זו, שפעלה במשך חמש שנים עוד קודם להכרה בה על ידי קרן ויקימדיה, עוסקת בקידום השפה הקטלאנית במיזמי ויקימדיה.
מודל נוסף שאימצה קרן ויקימדיה לתמיכה בהתאגדויות מכונה "קבוצת משתמשים" ("User Groups"). "קבוצת משתמשים" מוגדרת כקבוצה של משתמשי-ויקיפדיה, התומכת ומקדמת את מיזמי קרן ויקימדיה מחוץ למרשתת, לרוב באזור גאוגרפי מוגדר, ופועלת לאיסוף ופיתוח מידע חינוכי ברישיון חופשי. ההכרה בהתארגנות כ"קבוצת משתמשים" נעשית לאחר קבלת המלצתו של גוף מתנדבים הפעיל בקרן ונקרא "Affiliations Committee", ודורשת עמידה בתנאים המוגדרים מראש. עד לשנת 2015 זכו למעלה מ-30 קבוצות להגדרה זאת. בין קבוצות המשתמשים פעילה קבוצה ממצרים ובמאי 2015 הכירה קרן ויקימדיה גם בקבוצת משתמשים בשם "קבוצת המשתמשים ויקימדיה לבנט", המאגדת כותבים בוויקיפדיה מסוריה, לבנון, ירדן והרשות הפלסטינית.
מיזמי ויקימדיה.
קרן ויקימדיה מתפעלת 11 מיזמי ויקי במודל התוכן החופשי שמטרתם ליצור ולהפיץ ידע. אלה כוללים, לפי שנת הקמתם את:
מיזמים נוספים.
בנוסף למיזמים אלו, מפעילה קרן ויקימדיה מיזמים תשתית ותיאום נוספים:
ברכות השחר
ביהדות, בִּרְכוֹת הַשַּׁחַר הן ברכות הנאמרות לפני תפילת שחרית כדי לבטא הודיה על החיים המתחדשים מדי יום לאחר השינה.
מקורן של ברכות השחר בתלמוד מסכת ברכות על פי התלמוד, נתקנו הברכות על כל פעולה ופעולה שעושה האדם בעת קימתו והשכמתו בבוקר בשעה שנהנה מדברים אלו, אך לאורך הדורות השתנה המנהג וכיום מקובל ברוב קהילות ישראל לומר את הברכות בבית הכנסת לפני תפילת שחרית.
רשימת הברכות.
סדרן של הברכות כפי שמופיעות בתלמוד, הוא כדלהלן:
ברכות השחר בבית הכנסת.
ההלכה התלמודית קובעת שיש לברך כל ברכה על כל פעולה בזמנה. למשל, כששומעים קול תרנגול יש לברך "הנותן לשכוי בינה להבחין בין יום ובין לילה" או כשלובשים בגדים יש לברך "מלביש ערומים" וכך הלאה.
במשך השנים, ברוב קהילות ישראל שינו הגאונים את המנהג והחלו להגיד את הברכות בבית הכנסת. וכמה סיבות נתנו חכמים לשינוי המנהג: א. בגלל בעיית נקיות הידיים, מטעם שאדם יישן ערום וידיים עסקניות הן, ב. בגלל שנתרבו "עמי הארץ" שלא היו בקיאים בברכות השחר, ג. בנוסף חששו חכמים שמא מתוך טרדות הבוקר ישכחו לומר איזו ברכה. ועוד, שרצו להדר ולברך את ברכות השחר בצורה מכובדת, עם ידיים נקיות ובלבוש נקי ומכובד. בנוסף, יש אנשים שקשה להם לכוון בקומם מהשינה.
עם זאת, לא כל הראשונים קיבלו תיקון זה, הרמב"ם, למשל, פסק כי התקנה המקורית לא זזה ממקומה, ויש לברך את הברכות לפי הפעולות בלבד וכתב שהנוהג שהתפתח הוא מנהג טעות שיש להפסיקו. ראשונים אחרים דנו בהגדרתם של ברכות השחר, האם הם כמו ברכות שבח או נהנין שצריכות להיות מיידיות וסמוכות לאירוע או שמא הן סוג של ברכות שקיבלו הגדרה של "מנהגו של עולם". בנושא זה יש לציין את שלושת הברכות שחוברו כיום עם ברכות השחר- ברכות "שלא עשאני גוי", "שלא עשאני עבד" ו"שלא עשאני אישה", שלפי דעת רוב מוחלט של הראשונים אינן תלויות באירוע מסוים, אלא מברכים אותם על דרך קבע בכל יום.
להלן הסדר שהתגבש על פי רוב הפוסקים
ברכות הנאמרות בהשכמה.
יש לציין שברוב קהילות אשכנז המערבי, גם את כל הברכות האלו אומרים בבית הכנסת. אך יש מקהילות תימן שעדיין נוהגים לברך את הברכות לפי סדר פעולות הבוקר כפי שכתב הרמב"ם.
סדר הברכות בבית הכנסת.
אחרי ברכות השחר אומרים את פרשת הקורבנות.
Sivapithecus
גאוגרפיה של ניגריה
ניגריה שוכנת במפרץ גינאה. שכנותיה הן בנין, ניז'ר, צ'אד וקמרון.
הגדול בנהרות החוצים את ניגריה הוא נהר הניז'ר. שמה של ניגריה נגזר משמו של נהר זה. הנהר נשפך אל הים דרך דלתה רחבת ידיים ברוחב 220 ק"מ. זהו האזור הפורה ביותר בניגריה והוא גם עשיר מאוד בנפט. לרוחב חופי הדלתה יש רצועת חוף עם ביצות גדולות ובהן דגה עשירה אך גם מחלות ומגפות המפילות חללים באוכלוסיית האזור.
נהרות נוספים בניגריה הם נהר קרוס ונהר בונואה.
מן הביצות אל פנים הארץ משתרע מישור המכוסה כולו דקלים, המשמשים מרכיב חשוב בתפוקה החקלאית במדינה. מכאן מתרוממת רמה מיוערת רחבת ידיים המכוסה יער גשם טרופי הקרויה הר דימלנג.
בצפון המדינה משתרע מדבר צחיח, מישורי ודליל אוכלוסין הקרוי גם סוואנה.
האקלים בצפון הוא חם ויבש, וביתר המדינה חם, טרופי וגשום במרבית השנה.
דמוגרפיה של ניגריה
אוכלוסייתה של ניגריה מונה, נכון לשנת 2015, כ-181.56 מיליון נפש. כ-95 אחוז מהאוכלוסייה הם שחורי עור. היתר הם לבנים ממוצא ערבי או הודי, ומרכיב זניח של לבנים ממוצא אירופי.
ניגריה היא המדינה המאוכלסת ביותר באפריקה, ואוכלוסייתה מהווה כחמישית מאוכלוסיית אפריקה. היא גם התשיעית בעולם במספר אוכלוסייה. ניגריה היא המדינה בעלת אוכלוסיות שחורי העור הגדולה ביותר בעולם.
כרבע מאוכלוסיית ניגריה היא עירונית, וכל היתר היא אוכלוסייה כפרית חקלאית. קיימות 24 ערים במדינה המונות למעלה מ-100,000 נפש.
אוכלוסייתה של ניגריה היא הטרוגנית מאוד ומונה למעלה מ-250 קבוצות שונות הנבדלות זו מזו בדתן, שפתן ותרבותן. 50 אחוזים מתושבי המדינה הם מוסלמים, 40 אחוזים נוצרים והיתר מאמינים בדתות פגניות שונות ומרובות מאוד.
מרבית התושבים במדינה דוברים אנגלית ושפה ניגרית נוספת אחת לפחות. השפה הנפוצה ביותר היא ההאוסה והאנגלית היא שפת דיבור יום יומית בערים בלבד.
קבוצות אתניות.
שלוש הקבוצות הגדולות ביותר בניגריה הן האוסה-פולאני (קבוצה מוסלמית), יורובה (קבוצה נוצרית בעלת מיעוט מוסלמי) ואיגבו (קבוצה נוצרית-אלילית) והן מהוות כ-60% מאוכלוסיית ניגריה.
האוסה-פולאני היא הקבוצה הגדולה והדומיננטית בצפון המדינה. קבוצות בולטות נוספות בצפון המדינה הן נופה, טיב וקאנורי.
בדרום המדינה הקבוצה הדומיננטית היא היורובה. מחצית מבני קבוצה זו הם נוצרים, רבע מהם הם מוסלמים, והיתר פגאנים.
בדרום מזרח המדינה שוכנת קבוצת איגבו (igbo) אשר חבריה טוענים שהם צאצאי עשרת השבטים. קבוצות שונות באזור זה הן נוצריות קתוליות, אנגליקניות ואוונגליסטיות. קבוצות אחרות באזור דרום מזרח ניגריה הן אפיק (efik), איביביו, אנאנג ואיז'או שהיא הקבוצה הרביעית בגודלה הניגריה.