עונת 2019/2020 נחשבת לאחת מהעונות המוצלחות בתולדות המועדון, כאשר את העונה הסדירה היא סיימה במקום השלישי במערב. בסיבוב הראשון פגשה הקבוצה את יוטה ג'אז, ולאחר סדרה שאופיינה בעיקר בקרב הגארדים שבין ג'מאל מארי לדונובן מיטשל מיוטה, חזרה דנוור מפיגור 1–3 וניצחה את הסדרה 4–3 כשיוקיץ' קולע סל ניצחון במשחק השביעי 20 שניות לסיום. בחצי גמר המערב פגשה הקבוצה את לוס אנג'לס קליפרס שהחזיקה בכוכבים כמו קוואי לנארד ופול ג'ורג', ונחשבה באותה העת לאחת המועמדות לאליפות. לאחר שהקליפרס הובילו 3–1 חזרה דנוור פעם נוספת וניצחה את הסדרה 4–3 בהובלת יוקיץ' ומארי; בכך הפכה הקבוצה ליחידה שחוזרת פעמיים מפיגור 1–3 באותו הפלייאוף. בגמר המערב הפסידה דנוור בתוצאה 1–4 ללוס אנג'לס לייקרס.
מאמני הקבוצה.
הנתונים מעודכנים לסוף עונת :
הישגים ופרסים.
שיאים למשחק בודד.
נקודות: 73, דייוויד תומפסון מול דטרויט פיסטונס, 9 באפריל 1978.
ריבאונדים: 31, דיקמבה מוטומבו מול שארלוט הורנטס, 26 במרץ 1996.
אסיסטים: 23, פאט ליבר מול גולדן סטייט ווריורס, 21 באפריל 1989.
חטיפות: 10, פאט ליבר מול אינדיאנה פייסרס, 9 במרץ 1985.
חסימות: 12, דיקמבה מוטומבו מול לוס אנג'לס קליפרס, 18 באפריל 1993.
תאורית היד הנעלמה
תאוריית היד הנעלמה
Apache HTTP Server
Apache HTTP Server הוא תוכנת השרת HTTP הנפוצה בעולם.
שרת האפאצ'י הוא אחד ממוצרי הדגל המוקדמים של קהילת הקוד הפתוח. עיצובו המודולרי מאפשר רמה גבוהה של התאמה לצורכי כל אתר אינטרנט. אפאצ'י תומך במגוון רחב של הרחבות ("מודולים") ועיצובו ידידותי למפתח ולמנהל האתר. שרת האפאצ'י מסוגל לפעול על מערכות הפעלה רבות.
לעיתים קרובות, משמש אפאצ'י שרת פרוקסי קדמי, כלומר שרת המקבל בקשות ממשתמשים ומעביר אותן הלאה, אל שרתי יישום שונים, שבהם מיושם האתר עצמו.
Apache HTTP Server מפותח ומתוחזק על ידי קהילת מפתחים של מוסד התוכנה אפאצ'י, ומופץ תחת רישיון אפאצ'י.
היסטוריה.
שרת הרשת של אפאצ'י נוצר במקור על ידי רוב מקול (McCool), שפעל במסגרת המרכז הבינלאומי לשרתי רשת בשביל מחשבי על, הידוע בשם NCSA HTTPd. כאשר עזב מקול את NCSA באמצע שנת 1994, פיתוח ה-HTTPd נעצר. פיתוח האפאצ'י בענף 1.X התבסס על מוצר זה ועל טלאי תוכנה שהתקבלו מאנשים נוספים. בענף 2.X נכתב כל הקוד מחדש, ואינו מכיל יותר חלקי קוד מה־HTTPd.
הכותב טען שהשם נבחר בגלל היותו שם קליט. פירוש נפוץ הוא שהשם בא מהעובדה שבתקופה שבה הוא פותח, תחילת 1995, הוא הורכב משינויים בקוד של שרת ה-HTTP הפופולרי של אז, NCSA HTTPd 1.3. תיקונים וטלאים נקראים באנגלית Patch, ובכך Apache נשמע קצת כמו A Patch. למרות העובדה הנ"ל, בסעיף שאלות נפוצות שבאתר הרשמי של אפאצ'י נכתב שהשם Apache נבחר מתוך כבוד לשבט האינדיאני יליד אמריקה – אפאצ'י, ש.
בראשית פיתוחו, אפאצ'י היה מוצר הקוד הפתוח היחיד שהיווה תחליף לשרת של נטסקייפ. לאחר מכן, אפאצ'י הפך להיות מתחרה של כמה שרתי HTTP מבוססי UNIX בתחומים של תפקודיות וביצועים. מאפריל 1996, הפך אפאצ'י לשרת אינטרנט הפופולרי ביותר באינטרנט. עד למאי 1999, אפאצ'י הפעיל כ־57% מכלל האתרים שברשת. הפופולריות של אפאצ'י המשיכה לעלות ובפברואר 2006 אפאצ'י שירת כבר 68% מכלל האתרים). מתחריו העיקריים של האפאצ'י הם שרת ה־IIS מבית מיקרוסופט (Internet Information Services), אחריו שרת ה-Java של Sun וכמה שרתים אחרים כמו Zeus. החל מ-2004 המתחרה החדש Nginx צבר פופולריות ונכון לאוגוסט 2011 כעשירית מהאתרים באינטרנט משתמשים בו.
הגרסה השנייה של שרת אפאצ'י, נכתבה מאפס ולכן היא לא מכילה קוד מ-NCSA. הליבה של אפאצ'י 2.x עדיפה על אפאצ'י 1.x. השיפורים הכלולים בגרסה 2.x של אפאצ'י הם, UNIX threading, תמיכה טובה יותר למערכות שהן לא UNIX (כמו Windows), ממשק תכנותי חדש, ותמיכה ב-IPv6.
גרסה 2.2 מכילה ממשק תכנותי חדש הנותן גמישות יותר גבוהה. בנוסף, הגרסה החדשה הציגה מודול מטמון ומודל פרוקסי חדשים.
רישיון.
רישוי התוכנה שאיתו מופצות התוכנות של מוסד התוכנה אפאצ'י ובכללן שרת זה, הוא רישיון ייחודי הנקרא רישיון אפאצ'י. הרישיון של אפאצ'י שונה מרישיונות אחרים בכך שהוא מאפשר הפצה של קוד עם התניות שנלוה לקוד ללא אותן התניות. על כן,
המוסד לתוכנה חופשית לא מחשיב את הרישיון של אפאצ'י כתואם לרישיון ה-GPL. לדבריו, הרישיון של אפאצ'י לא תואם ל-GPL משום שהוא מאפשר מצבים שאינם מתאפשרים ברישיון ה-GPL. לדוגמה, הרישיון מאפשר להפיץ קוד שמוגן בפטנט, דבר שאינו מתאפשר ברישיון ה-GPL. משמעות הדבר היא שהתוכנות שרשומות תחת הרישיון של אפאצ'י, לא יכולות להשתלב עם תוכנות שמופצות תחת רישיון ה-GPL.
שימוש.
אפאצ'י משמש בעיקר כמגיש תכנים סטטיים ודינמיים ברשת הכלל עולמית. רבים מיישומי האינטרנט בנויים במטרה לעבוד עם המאפיינים של אפאצ'י תחת סביבת העבודה שאפאצ'י מציע.
אפאצ'י הוא רכיב שרת הרשת בחבילת יישומי שרתי הרשת הפופולרית הנקראת LAMP (שמשמעותה: Linux,
אפאצ'י, Python/PHP/Perl, MySQL
אפאצ'י הוא שרת הווב הסטנדרטי של רוב הפצות לינוקס. אפאצ'י נכלל גם במספר רב תוכנות קנייניות, לדוגמה: מסד הנתונים Oracle או IBM WebSphere application server. Mac OS X משלבת את אפאצ'י כשרת מובנה בה.
מתכנתים המפתחים יישומי רשת, משתמשים לפעמים בגרסה מקומית של אפאצ'י (הכוונה שרק הם יכולים להשתמש בה ולא כל מי שגולש באינטרנט) כדי להציג ולבחון את הקוד כשהוא עוד בפיתוח. תוכנת XAMPP מאפשרת להתקין שרת אפאצ'י מקומי במערכות הפעלה נפוצות: ווינדווס, לינוקס ומק.
רכיבים.
אפאצ'י תומך במגוון רחב של רכיבים, רבים מהם מסופקים כמודולים מקומפלים אשר מרחיבים את תפקודיות הליבה (מרכז התוכנה). להלן כמה ממודולי (רכיבי) אפאצ'י: מודולי הזדהות ובקרת גישה פופולריים כמו: mod_access, mod_auth ו-mod_digest, ה-SSL (הנמצאים במודול mod_ssl), מודול proxy, משכתב כתובות אינטרנט, URL rewriter (הידוע גם כמנוע שכתוב, מיושם ב-mod_rewrite), קובצי יומן מותאמים אישית (mod_log_config), ומסננים (mod_include ו-mod_ext_filter). קובצי היומן של אפאצ'י ניתנים לניתוח דרך דפדפן בשימוש קודים חופשיים כמו AWStats או Visitors.
הח'אן
פרווה
פרווה הוא המונח המתייחס לעורם וכסות השיער של חלק מחברי מחלקת היונקים. המונח מתייחס גם לשם המוצר המעובד שבני אדם מפיקים מהעור והכסות, ומשמש ללבוש, חימום, ריפוד ודיור.
תפקידה של הפרווה אצל היונקים היא לשמש כמבודד ומגן. שכבת השיער הקרובה אל העור היא לרוב קצרה ורכה ומיועדת לבידוד הגוף מקור. השכבה החיצונית של הפרווה מורכבת לרוב משערות מגן ארוכות שמיועדת לשמש כרובד הגנה ראשוני של שלמות גוף היונק.
עיבוד פרווה נקרא פרוונות ומקצוע זה בעל ותק רב בהיסטוריה האנושית. מסחר הפרווה וציד בעלי חיים לשם פרוותן היו ענף כלכלי חשוב בהיסטוריות העולם. כבר בימי קדם ידוע על שימוש בפרווה כלבוש וכסמל מעמד. בין השאר ידוע על מנהג הפרעה במצרים העתיקה ללכת עם זנב אריה בחגורתו. בארץ ישראל פרוות כבש מעובדת שימשה כלבוש נפוץ. ברומא העתיקה נהגו לוחמים לעטות פרוות של בעלי חיים על מגיניהם והנסים שלהם. רבים מהעמים הנודדים של ימי קדם השתמשו בפרווה כחומר גלם לאוהלים. גילוי העולם החדש, במקביל לדעיכתו של ציד חיות הפרווה באירופה הובילו לפריחת ציד חיות הפרוות (בעיקר הבונה הקנדי) והסחר בפרוות במהלך המאה ה-16 והמאה ה-17.
אצל יהודים חרדים חסידיים יוצאי יהדות מזרח אירופה משמשת פרווה ליצור כובע השטריימל.
המאבק כנגד תעשיית הפרוות.
במהלך המאה ה-20 החלו להתפתח תנועות למען זכויות בעלי חיים שקראו להפסקת קיומה של תעשיית הפרוות על ידי חרם צרכנים. במיוחד התפרסמו פעולות שבמסגרתן הפעילים הצטלמו או הפגינו מול חנויות פרווה בעירום, כאשר רק שלט מחאה מכסה את איבריהם האינטימיים. בפעולות אלה השתתפו גם מפורסמים רבים, ביניהם פמלה אנדרסון ופול מקרטני. לעיתים פעילים נגד פרוות נקטו גם בדרכים אלימות - תקיפת קוני פרווה והשחתת חנויות המוכרות פרווה. פעולות אלה הובילו להקטנת הסחר בפרוות. כמו כן התפתחו אריגי טקסטיל מלאכותיים המדמים את הפרוות הטבעיות.
כיום מתמקד המאבק כנגד תעשיית הפרוות הסינית, שהיא הגדולה מבין תעשיות הפרווה העולמיות, וכוללת שימוש בפרוות כלבים וחתולים.
בבריטניה, צרפת, בלגיה, הולנד, נורווגיה, אוסטריה, צ'כיה, סלובניה, סלובקיה, סרביה, קרואטיה, מקדוניה ובוסניה והרצגובינה התקבלו חוקים לאיסור על משקי פרווה. בדנמרק נאסרו חוות שועלים לתעשיית הפרווה, ובשוודיה נאסרו חוות שועלים וצ'ינצ'ילות. ביפן משקי פרווה לא נאסרו, אבל נקבעו תקנות מחמירות לפעילותם, שהביאו בפועל לסגירת כל משקי הפרווה ב-2016. בגרמניה התקבלו תקנות שהובילו הפועל לסגירת משקי הפרוות ב-2019.
במספר מקומות התקבלה גם חקיקה נגד מכירת פרוות. קליפורניה אסרה ב-2019 על סחר בפרוות, לאחר שעוד קודם לכן הדבר נאסר במספר רשויות מקומיות במדינה, ביניהן לוס אנג'לס וסן פרנסיסקו. העיר סאו פאולו בברזיל אסרה ב-2015 על ייבוא ומכירת פרוות. בהודו נאסר ייבוא של פרוות חורפנים, שועלים, צ'ינצ'ילות. באיחוד האירופי נאסר ייבוא של פרוות כלבים, חתולים וכלבי ים, ובארצות הברית ובאוסטרליה נאסר ייבוא של פרוות כלבים וחתולים.
בישראל.
הצעת חוק ראשונה נגד מכירת פרוות הועלתה בישראל על ידי ח"כ רונית תירוש ב-2009 ואושרה בקריאה ראשונה, אבל הדיון בה עוכב בוועדת החינוך, התרבות והספורט והיא לא הועלתה לקריאה שנייה. מספר הצעות חוק נוספות דומות הוגשו בשנים שלאחר מכן.