מכיוון שהמשרד הממונה על מערך הכבאות הוא משרד הפנים, הרי שמפקח כבאות ראשי הממונה ישירות על ידי השר, הוא הגורם המקצועי העליון לקביעת דרכי הכשרה ברמות השונות. מכיוון שבשנים הראשונות שלאחר חקיקת חוק הכבאות לא היה בנמצא מרכז הדרכה מסודר ועצמאי ולא התקיים סגל שמתפקידו לעסוק בהדרכה, אומצה על ידי מנהלת הכבאות הראשית ולשכתו, בתאום עם רשויות הכבאות, דרך ייחודית לקיום הכשרות השתלמויות ותרגולים ארציים לכבאים (להוציא מכלל זה אימונים פנים תחנתיים). למשל, לשם קיום קורס להכשרת כבאים חדשים או קורסים מתקדמים, הושכר מקום כגון מכללת בית ברל או בית הפועל החקלאי בבית דגן, הוצא זימון לבעלי כישורים מתאימים ברשויות הכבאות (בתיאום עם הנהלת השירות ומפקדו) ונקבע סגל קורס. מפקד הקורס וסגל המדריכים הנבחר הושאלו זמנית למשרד הפנים לתקופת ההכנה וביצוע הקורס. סגל הקורס התייצב באתר שבו אמור היה להתקיים הקורס, עסק בהכנת החומר (לרבות ביצוע עותקים בהדפסת סטנסילים ידנית), תורגלה ההדרכה והוכנה התשתית הלוגיסטית שכללה תיאום הבאת מכוניות כיבוי ואמצעי תרגול ואימון מרשויות הכבאות ברחבי הארץ. בתום שבועיים של הכנות, החניכים המועמדים לקורס נקלטו באותו אתר מושכר, הקורס בוצע, ולאחר טקסי הסיום סגל ההדרכה ובוגרי הקורס התפזרו חזרה כל אחד למקום עבודתו הקבוע.
בשנת 1974 נעשה ניסיון ראשון להקים "בית ספר לכבאות", ובתאום בין משרד הפנים וצה"ל הוקם מבנה בתוך בסיס צבאי אשר שימש קבע אחראי על המקום מטעם משרד הפנים; הטיפול השוטף במבנה היה באחריות מפקדת הבסיס בו הוקם המבנה. עם זאת, לאורך זמן נוצר קושי בשיתוף הפעולה בין אנשי הבסיס לאנשי מערך הכבאות, וכך המבנה נשאר במתכונתו אך מערך הכבאות עזב. אז חזר מערך הכבאות למתכונתו הישנה, שכללה התארגנות זמנית במקום מושכר יחד עם סיום הקורס ופיזור חזרה לתחנות, וזאת עד לסוף שנת 1978.
בשנת 1979 הוקם בית הספר לכבאות והצלה בחולות ראשון לציון, במקום שהיה אז הרחק מן העיר. כיום נמצא מבנה בית הספר בסמוך אל שכונות מגורים ואל מתחם "הסופרלנד" והפארק העירוני של ראשון לציון, שהוקמו באזור זה לאורך השנים. בשנים האחרונות היו ניסיונות לאתר מקום חלופי להקמת מבנה חדש עבור בית הספר, כגון רמלה ואשקלון.
לאחר השרפה בכרמל (2010) הועברה ביקורת חריפה מטעם ועדת החקירה של מבקר המדינה על המשרד הממונה, על כך שמבנה בית הספר לכבאות הוא מיושן, צפוף, ואינו מתאים לצרכים של מערך הכבאות הארצי. כחודש לאחר מכן החליטה הממשלה להקים בית ספר לכבאות חדש שיוקם בצמוד לבתי הזיקוק בחיפה.
במקום נמצאת גם אנדרטה לזכרם של הכבאים שנפלו בעת מילוי תפקידם.
ב-3 באוגוסט 2012 נהרג ינון יצחקי (55) בעת שפגעה ברכבו הפרטי משאית פגיעה חזיתית לפנות בוקר. ינון יצחקי היה מבכירי מערך הכיבוי הארצי והיה מפקד בית הספר לכבאות והצלה, בהלווייתו השתתפו אלפים כולל בכירי המערך.
ביום הזיכרון בשנת 2013 נערך במקום טקס האזכרה הראשון לזכר הכבאים ולוחמי האש.
קריית הכבאות הארצית.
בשנת 2017 החלה הקמת "קריית הכבאות הארצית" במקום. במקביל נבחנת אפשרות להקמת בית ספר לכבאות נוסף באזור מפרץ חיפה. בהתאם לשינוי הארגוני, הוקמה המכללה הלאומית לכבאות והצלה כחלק מקריית הכבאות, במקומו של בית הספר.
אזרחות גלובלית
המושג אזרחות גלובלית מתייחס לתחושת שייכות כלפי העולם כיחידה אחת, המונעת מסולידריות כלל-אנושית. בעוד המושג אזרחות במובן הלאומי מציין השתייכות משפטית למוסדות המדינה, האזרחות הגלובלית (או הפוסט-לאומית) משקפת השתייכות לחברה האזרחית העולמית, ללא מסגרת מדינית רשמית, בשלב זה.
האזרחות הגלובלית נשענת על תפיסה פילוסופית הרואה בכל בני האדם כיצורים שווי זכויות. החל מדיוגנס שהגדיר עצמו כ"אזרח העולם", דרך תומאס פיין שטען כי "ארצי – העולם כולו, אחי – כל בני אנוש, ודתי – עשיית הטוב" ועד למסורות דתיות שונות המדגישות את הצד האוניברסלי.
עם התגברות תהליך הגלובליזציה, התודעה האנושית עוברת מנקודת מבט לאומית גרידא, אל עבר תפיסה על-לאומית רחבה. המושג אזרחות גלובלית מקבל משמעות חדשה, בהקשר של מוסדות בינלאומיים, שהופכים למשמעותיים יותר. לאור בעיות המשפיעות על כל תושבי העולם כגון התחממות גלובלית ואיומי הטרור, גוברת המחויבות והתלות ההדדית בין תושבי מדינות שונות. ברק אובמה השתמש במושג בביקורו בברלין במהלך מסע הבחירות שלו.
הבסיס האידאולוגי של האזרחות הגלובלית נשען על זכויות אדם, כפי שהוצגו במגילת האו"ם, ובהן גם זכויות חברתיות. מעבר לכך, מרבית התנועות העוסקות באזרחות גלובלית מדגישות גם את נושא צמצום הפערים בין מדינות ופיתוח של אזורים עניים כחלק מפעילות אזרחית גלובלית.
מספר פרויקטים של חינוך לאזרחות גלובלית קיימים בעולם ומשתלבים במסגרת לימודי האזרחות או לימודי העשרה בבתי ספר במספר מדינות. לאחרונה נוספה תוכנית לימודים בנושא בישראל, כחלק מיחידות ההעמקה באזרחות לכיתה ט'.
ויאם עמאשה
ויאם עמאשה (בערבית: وئام عماشة; נולד ב-8 באוגוסט 1985) הוא כדורגלן ישראלי-דרוזי ילד רמת הגולן המשחק בעמדת החלוץ במועדון ספורט טירה מליגה א'.
קריירת מועדונים.
עמאשה שיחק בצעירותו במחלקת הנוער של עירוני קריית שמונה. בשנת 2006 עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון, ששיחקה אז בליגה הלאומית. ב-13 באפריל 2007 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 4–2 על הפועל נצרת עילית, ובתום עונת 2006/2007 העפיל עם הקבוצה לליגת העל לראשונה בתולדותיה. בעונת 2008/2009 הושאל לקבוצת מכבי אחי נצרת והעפיל עמה לליגת העל, ולאחר מכן חזר לקריית שמונה, וסייע לה להעפיל שוב לליגת העל. בעונת 2010/2011 הבקיע 14 שערים במדי הקבוצה בליגת העל, וזכה עמה בגביע הטוטו.
ביוני 2011 הצטרף לקבוצת מכבי חיפה, ובמשחק הבכורה שלו במועדון הבקיע שלושער במוקדמות ליגת האלופות מול בוראץ. במשחק הליגה הראשון שלו במדי הקבוצה כבש רביעייה מול מכבי נתניה. בסך הכל כבש 13 שערים בפתיחת עונת 2011/2012, אך לקראת אמצע העונה נפצע במפשעה ונעדר ממשחקים רבים. עד תום העונה הוסיף שער נוסף, ובסיום אותה העונה העפיל עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, שם פתח בהרכב בהפסד 2–1 להפועל תל אביב. בעונת 2012/2013 כבש 11 שערים.
בתחילת עונת 2013/2014 החליט מאמן מכבי חיפה, אריק בנדו, לנפות את עמאשה מסגל הקבוצה. עמאשה לא שיחק במשך יותר מחצי עונה, וב-5 בפברואר 2014 הושאל לעירוני קריית שמונה עד תום העונה. עמאשה כבש חמישה שערי ליגה ב-13 הופעות, והוסיף שער אחד בגביע המדינה, בו זכה בתום העונה עם קריית שמונה, לראשונה בתולדות המועדון. עמאשה נכנס כמחליף במחצית משחק הגמר מול מכבי נתניה. לאחר חצי עונת השאלה חזר עמאשה למכבי חיפה, ובעונת 2014/2015 כבש שבעה שערים ב-26 הופעות בליגה.
ב-24 ביוני 2015 חתם עמאשה לשלוש שנים בבני סכנין. ב-22 באוגוסט הבקיע את שערו הראשון בקבוצה, בהופעת הבכורה שלו, בהפסד 2–3 למכבי תל אביב, ובסך הכל בעונת 2015/2016 כבש תשעה שערים ב-29 הופעות בליגה.
ב-7 בספטמבר 2016 חתם עמאשה בהפועל תל אביב לעונה אחת. ב-1 באוקטובר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 0-2 על הפועל אשקלון באצטדיון המושבה. בסך הכל ערך שלוש הופעות בכל המסגרות במדי הפועל תל אביב בעונת 2016/2017, אך לא הצליח להתאושש מפציעה וב-17 בדצמבר 2016 שוחרר מהמועדון, ולא חזר לשחק עד תום העונה.
ב-12 בספטמבר 2017 חתם עמאשה בקבוצת הפועל חדרה, העולה החדשה לליגה הלאומית. את שערו היחיד במדי הקבוצה כבש ב-1 בדצמבר 2017, בניצחון 1–0 על הפועל כפר סבא, אך בינואר 2018 שוחרר מהמועדון ולא חזר לשחק עד תום העונה.
ב-28 ביולי 2018 חתם עמאשה בקבוצת בני ממב"ע הגולן מליגה ב' צפון א', קבוצת כדורגל המייצגת את ארבעת הכפרים הדרוזים ברמת הגולן: מג'דל שמס, מסעדה, בוקעתא (מקום הולדתו) ועין קנייא. אך כעבור פחות משלושה חודשים עזב את המועדון ובאוקטובר 2018 חתם במ.ס. דבורייה מליגה ב' צפון ב', בה הוא שיחק לצד אחיו אסעד עמאשה, ובתום העונה עלה עימה לליגה א'.
ביולי 2019 חתם במ.ס. טירה מליגה א' צפון. בעונתו הראשונה בקבוצה היה שותף ב-14 משחקי ליגה, וכבש 5 שערים.
קריירת נבחרות ומעמדו בישראל.
לזכותו של עמאשה 14 הופעות בנבחרת הנוער של ישראל, בהן כבש 2 שערים, ו-5 הופעות בנבחרת הצעירה.
עמאשה מחזיק בתעודת מעבר ישראלית בלבד ולכן לא היה זכאי לשחק בנבחרת ישראל, עד שבסוף 2011 קיבל השחקן אישור מיוחד מפיפ"א לשחק בנבחרת. בראיון עמו הסביר כי הוא נמנע מלבקש תעודת זהות ודרכון ישראליים כיון שאינו רוצה להיות מנודה בקרב תושבי כפרו הדרוזי בוקעאתא שברמת הגולן, אשר רובם מסרבים לקבל אזרחות ישראלית ואף מחרימים את אלו שבוחרים בכך. בנוסף עמאשה זכאי למעמד תושב ארעי בישראל. בעבר, הורשה ושיחק בנבחרות הצעירות של ישראל מתוקף אישור מיוחד מפיפ"א, אך לאחר שינוי בתקנון פיפ"א, שאסר על שחקנים ללא דרכון לייצג מדינה בתחרויות בינלאומיות, לא היה זכאי השחקן לייצג את הנבחרת עד שנושא זה הוסדר מול פיפ"א. בשנת 2013 זומן לראשונה לסגל נבחרת ישראל הבוגרת – לאחר שקיבל אישור מיוחד מפיפ"א, אך בסופו של דבר לא ערך הופעות במדיה.
חיים אישיים.
ויאם עמאשה נשוי לג'יאנה ולהם שני ילדים.
יש לו שני אחים, אסעד עמאשה ותאיר עמאשה, כדורגלים אף הם, אשר משחקים בליגות הנמוכות בישראל. אחיו אסעד היה שותף לזכייתה הראשונה של עירוני קריית שמונה באליפות מדינה בעונת 2011/2012 בליגת העל בכדורגל, והוא הופיע בסדרת טלוויזיה תיעודית ליגה ג'.
שלמה יהודה הירש