ביוני 1942 התגייס רלף לשורות הצבא האמריקני, ובאותה תקופה הכיר גם את אשתו הלן. הזוג נישא ביוני 1943. כשהצטרפה ארצות הברית למלחמה, נלחם עם הצבא האמריקני בצרפת ובגרמניה, ולאחר מכן עבד במחנות העקורים. לעבודה במחנות אלה הייתה השפעה מכרעת על עיצוב אופיו ותפיסת עולמו, שכן במהלך תקופה זו נחשף לזוועות השואה ולגודל האסון שפקד את העם היהודי. הוא סייע לאלפי פליטים, רבים מהם יהודים, וכן עסק בהקניית השפה העברית לצעירים ששהו במחנות העקורים ורצו לעלות ארצה. במהלך תקופה זו התחזקה הכרתו בחשיבות הקמתו של בית יהודי בארץ ישראל.
הקמת המדינה.
תרומתו של גולדמן למדינת ישראל החלה טרם הקמת המדינה, כאשר עסק יחד עם חברו, טדי קולק, בסיוע לפעילות הרכש של "ההגנה" בארצות הברית. ב-1947, אחרי ההצבעה בעצרת האו"ם על חלוקת ארץ ישראל בכ"ט בנובמבר, סייע גולדמן מאחורי הקלעים בהקמת תחנת רדיו סודית, שממנה שידר דוד בן-גוריון את ההודעה על החלטת האו"ם. באותן שנים היה פעיל בסיוע למדינת ישראל שבדרך, ובייחוד בגיוס כוח אדם לליווי אוניות המעפילים לישראל. קשריו עם בן-גוריון נמשכו תקופה ארוכה, ובשנים 1953–1957 היה לעוזרו ולנציגו בארצות הברית.
פעילותו במסגרת ארגון הג'וינט העולמי.
גולדמן היה דמות מרכזית בארגון הג'וינט העולמי. את פעילותו בג'וינט החל בשנת 1969, כשהיה בן 54, לאחר שנבחר כמשנה למנכ"ל מלב"ן ("מוסדות לטיפול בעולים נחשלים" – רשת של מוסדות שיקום, אשפוז ודיור לקשישים, לנכים ולבעלי מוגבלויות, שהקים הג'וינט העולמי בישראל). בהמשך, בשנת 1976, היה גולדמן לאחד מאדריכלי הקמתו של ג'וינט ישראל.
בין השנים 1976 ל-1988 כיהן גולדמן כמנכ"ל הג'וינט העולמי. במסגרת תפקידו זה ניצח על פעילותו הענפה של הארגון למען יהודי העולם, וביסס את נוכחות הארגון במזרח אירופה, בברית המועצות ובאתיופיה. בשנים אלה הנהיג את הפעילות ההומניטרית של הג'וינט העולמי מסביב לעולם והניח את היסודות להצלתם של יהודי אתיופיה – פעולות שהגיעו לשיאן ב"מבצע משה" בשנת 1984. בהשפעתו, בשנות ה-70 המאוחרות תמך הג'וינט באופן פעיל ביהודי ברית המועצות, שעזבו למערב במספרים גדולים. ב-1979, כששערי ברית המועצות נסגרו בפני היהודים ויציאתם נבלמה, סיפק הג'וינט עזרה דחופה ליהודים שנשארו מאחורי "מסך הברזל" וסבלו ממצוקה כלכלית קשה, שהתבטאה במחסור במוצרי צריכה ומזון: "היה הכרח להוכיח לאסירי ציון, שהעם היהודי לא שכח אותם", אמר אז גולדמן. בתחילת שנות ה-80 ניצח על חזרתו של הג'וינט לפעילות בהונגריה, בפולין ובצ'כוסלובקיה, ומאוחר יותר גם בחבר המדינות.
פעילותו בישראל.
גולדמן עסק במספר נושאי חברה ותרבות במדינת ישראל. הוא עסק בהפצת רעיון המרכזים הקהילתיים בישראל, ומאוחר יותר בהקמת החברה למתנ"סים. הוא היה בין האישים שפעלו לגיוס המענק הראשוני להקמת מוזיאון ישראל, וכך גם באשר לייסודה של "קרן החינוך הישראלית", שהקימה גני ילדים, בתי ספר על-יסודיים בפריפריה, מרכזים קהילתיים וספריות ועסקה גם בהכשרת כוח אדם לעבודה קהילתית בתחום הגיל הרך.
גולדמן נמנה גם עם מייסדי מרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל, ומכון ברוקדייל למחקר חברתי יישומי, שהוקם על ידי הג'וינט.
בתחום התרבות היה גולדמן ממקימי "הקרן לירושלים", חבר ההנהלה הציבורית של תיאטרון "הבימה" וממגייסי הכספים להקמת להקת המחול "בת שבע".
בשנת 2003 העניקה "הקרן לירושלים" לגולדמן את פרס טדי קולק, כהוקרה על מפעל חייו העשיר ותרומתו הייחודית לעיר ירושלים, למדינת ישראל ולעם היהודי בתפוצות.
ביום העצמאות לציון 60 שנה להקמת מדינת ישראל, כשהיה בן 93, נבחר גולדמן להדליק משואה בטקס ההכרזה על פתיחת חגיגות יום העצמאות בהר הרצל, כהכרה על תרומתו רבת השנים לעם היהודי.
נפטר בירושלים בגיל 100 ב-7 באוקטובר 2014.
משפחתו.
לרלף והלן גולדמן בן ושתי בנות. במרץ 1992 נהרג בנו, דוד בן-רפאל (יליד 1948), שהיה ציר בשגרירות ישראל בארגנטינה, בפיגוע טרור בבניין השגרירות.
אצטדיון GSP
אצטדיון פאנקיפריאן גימנסטיק אסוסיאיישן, הידוע כאצטדיון GSP (יוונית: Στάδιο Γυμναστικός Σύλλογος) הוא אצטדיון כדורגל השוכן בניקוסיה שבקפריסין. האצטדיון משמש כמגרש הבית של מועדוני הכדורגל של ניקוסיה: אפואל ניקוסיה, אולימפיאקוס ניקוסיה, אומוניה ניקוסיה ושל נבחרת קפריסין בכדורגל.
האצטדיון נפתח לשימוש ב-6 באוקטובר 1999 לאחר טקס בנוכחות נשיא קפריסין, גלפקוס קלרידס. המתחם שבו נמצא האצטדיון מורכב משלושה חלקים: אצטדיון הכדורגל עצמו, אצטדיון אתלטיקה ומגרש כדורגל קטן יותר המשמש לאימונים. תכולתו הרשמית של האצטדיון היא 23,300 מקומות, והוא מתקן הכדורגל הגדול ביותר בקפריסין. האצטדיון שוכן בכניסה לניקוסיה אליה מגיעים מכיוון הכביש המהיר A1.
מאז פתיחתו של האצטדיון הוא שימש כמגרש הבית של נבחרת קפריסין בנוסף להיותו מגרש הבית של הקבוצות הניקוסיאיות. לדוגמה, במהלך מוקדמות מונדיאל 2006 נערכו באצטדיון כל משחקי הבית של נבחרת קפריסין. ה-GSP הוא גם האצטדיון היחיד בקפריסין שעומד בתקנים של אופ"א, ולפיכך החל מ-2004 נערכים בו כל משחקי הבית של הקבוצות הקפריסאיות במסגרת הטורנירים האירופיים כגון ליגת האלופות והליגה האירופית. לדוגמה, בעונת נערכו באצטדיון משחקי הבית של אנורתוסיס פמגוסטה בליגת האלופות, ובעונה שלאחר מכן נערכו באצטדיון משחקי הבית של אפואל ניקוסיה בשלב הבתים של ליגת האלופות. אחת לשנה נערך באצטדיון משחק הסופר קאפ הקפריסאי, ועד 2005 נערך בו בכל שנה משחק הגמר של הגביע הקפריסאי.
בעקבות המצב הביטחוני הרעוע ששרר בישראל ובמזרח התיכון הוחלט ב-2002 שהאצטדיון ישמש כמגרש הבית של הקבוצות הישראליות שהשתתפו בגביע אופ"א ובליגת האלופות. בתקופה זו נערך ב-GSP משחק הבית של הפועל תל אביב מול מילאן ברבע גמר גביע אופ"א, וכך גם משחקי שלב הבתים בליגת האלופות של מכבי חיפה. בנוסף, בקיץ 2014, במהלך מבצע צוק איתן, עירוני קריית שמונה השתמשה באצטדיון כמגרש ביתי במשחק המוקדמות נגד דינמו מוסקבה.
מערכת שטיינר
מערכת שטיינר עם פרמטרים formula_1 היא מבנה קומבינטורי סימטרי הכולל תת-קבוצות בגודל formula_2, הקרויות בלוקים, של קבוצה בגודל formula_3, באופן שכל formula_4 נקודות מוכלות בבלוק יחיד. מערכת כזו נקראת formula_5.
. מערכות כאלה קרויות על שם המתמטיקאי השווייצרי יאקוב שטיינר שחי במאה התשע עשרה.
כל גאומטריה סופית (אפינית או פרויקטיבית) היא מערכת שטיינר, שבה הבלוקים הם ישרים, וכל formula_6 נקודות מוכלות בישר יחיד. ההכללה שבה כל קבוצה בגודל formula_4 מוכלת במספר קבוע של בלוקים (ולאו דווקא בבלוק יחיד) נקראת "תכנון בלוקים" בסימון זה, מערכת שטיינר היא תכנון formula_8).
למערכות שטיינר יש השלכות בתורת הקודים ובתורת החבורות הסופיות, דרך חבורות הסימטריות שלהן. קשה לבנות אותן, ולא ידוע מיון שלם שלהן. בין השאלות הטבעיות בהקשר זה: מהן שלשות הפרמטרים עבורן קיימת מערכת שטיינר; בהינתן שלשת פרמטרים, האם יש מערכת מתאימה; ואם כן, האם היא יחידה.
אם זורקים נקודה ממערכת קיימת formula_5 ושומרים רק את הבלוקים שעברו דרכה, מתקבלת מערכת formula_10. הכיוון ההפוך (הוספת נקודה למערכת קיימת) בדרך כלל בלתי אפשרי. קל להראות שבמערכת שטיינר formula_5 יש formula_12 בלוקים בסך-הכל, ושדרך כל נקודה עוברים formula_13 בלוקים; אם המערכת קיימת, המספרים האלו חייבים כמובן להיות שלמים, והם מקיימים formula_14. משפט הקיום של וילסון (Richard Wilson) קובע שעבור פרמטרים גדולים מספיק, לכל שלשה המקיימת את תנאי ההתחלקות קיימות מערכות שטיינר מתאימות .
בגאומטריה האפינית המישורית מעל השדה הסופי formula_15 יש formula_16 נקודות, שדרך כל שתיים מהן עובר ישר יחיד, עליו formula_17 נקודות. לכן אוסף הישרים מהווה מערכת שטיינר formula_18. בדומה לזה, קבוצת הישרים במישור הפרויקטיבי מעל אותו שדה היא מערכת שטיינר formula_19. קבוצת המישורים במרחב האפיני ה-formula_3-ממדי formula_21 היא מערכת שטיינר formula_22 (משום שדרך כל שלוש נקודות formula_23 עובר מישור יחיד, formula_24).
מערכת שטיינר עם הפרמטרים formula_6 ו-formula_26 נקראת מערכת שטיינר משולשת. קיימת מערכת כזו על formula_3 נקודות אם ורק אם formula_28. מערכת שטיינר המשולשת היחידה בגודל n=7 היא מישור פאנו. מערכת שטיינר המשולשת היחידה בגודל n=9 היא המישור האפיני מעל השדה מסדר 3. מערכת שטיינר משולשת שבה כל שתי שלשות נחתכות מוכלות בתת-מערכת בגודל 9 נקראת מערכת הול משולשת.
חבורות הסימטריה של כמה מערכות שטיינר מיוחדות (הנוצרות מן המערכות formula_29 או formula_30) הן חבורות פשוטות ספורדיות הקרויות חבורות מתיו.
מחצבות קדומים
מחצבות קדומים היא מחצבה קדומה של אבן גיר מהתקופה הרומית-ביזנטית הנמצאת על הר הכרמל. המחצבה שוכנת בצד פיתול חד של כביש 721 העולה מעתלית לבית אורן לאורך אפיקו של נחל אורן ובצמוד לאפיק נחל דמון. באתר נותרו סימני חציבה קדומה בצורת מדרגות רבות בגדלים ובכוונים שונים. בשטח ניתן לראות את עקבות עבודת החוצבים בצורת חריצים אלכסוניים ורדודים.
בתוך המחצבה הותירו החוצבים קיר זקוף מעוגל שבמרכזו גוש סלע בצורת קובייה. השערות החוקרים בעבר היו שמדובר במזבח כיום משערים שבמקום נחצבו עמודים מעוגלים.
בצד מערב של המחצבות נמצאת מערת קבורה גדולה חצובה בסלע. פתח המערה נפגע במהלך השנים. בתוך המערה נמצאו שני קבורה, אחד בצידה הימני והשנייה בפאתיה. בצד מזרח של המחצבות חצובה מערה בעלת פתח גדול מעוגל.