ב-1990 עבר הזוג לדיור מוגן והיו בין הראשונים שגרו ב'בית בכפר' בכפר סבא. אורבך ציירה, יצרה בקרמיקה, והקימה קבוצת תמיכה לבני זוג שאחד מהם הפך לדימנטי. כתבה סיפורים וספרים, הלכה לבתי ספר לשוחח על חוויותיה מהשואה, לימדה מלאכות יד בדיור המוגן, התחרתה בתחרויות שבץ נא. אורבך נפטרה ב-28 בנובמבר 2016.
מנהלת החרדים הצבאית
מנהלת החרדים הצבאית (בראשי תיבות: מח"ץ) היא היחידה הצבאית המופקדת על שירות החרדים בצה"ל, כסמכות מקצועית בתחום הליך גיוס החרדים לצה"ל, הכתבת מדיניות והכשרות מקצועיות המיועדות לחיילים החרדים. המנהלת שייכת לחטיבת תכנון ומנהל כח האדם (חתומכ"א) והיא תחת פיקוד אגף כוח האדם.
היחידה הוקמה ב-6 בדצמבר 2017 על מנת להוות כגוף מטכ"לי אשר מספק מענה מוסדר בנושא שירות החרדים בצה"ל לציבור החרדי, גופים אזרחיים ולאגפים ולזרועות בצה"ל.
היסטוריה.
בשנת 2007 הוקם מדור 'שילוב חרדים' בענף תכנון כוח אדם סדיר באגף כוח האדם, והיווה כמדור אשר מתכלל ומתכנן את תחום גיוס החרדים לצה"ל בהתאם למסלולי השירות. בשנת 2017, הוחלט להקים גוף מטכ"לי אשר יספק מענה לצורכי הציבור החרדי והיחידות בצה"ל בנושא מסלולי השירות החרדיים.
ב-6 בדצמבר 2017 נפתחה מנהלת החרדים הצבאית תחת חטיבת תכנון ומנהל כוח אדם באגף כוח האדם, והוכפפו לתחום אחריותה מדיניות שירות החרדים בצה"ל ופיקוחה מחיל הרבנות הצבאית, ופרויקט 'שנת המשימה' (כיום שנת מעו"ף) מפיקוד מרכז. בראשית הקמת המנהלת עמד בראשה רמ"ד שילוב חרדים, רס"ן אמיר ווקנין ושימש כממלא מקום ראש המנהלת, עד כניסת סא"ל תלם חזן לתפקיד ב-3 באוקטובר 2018.
ארנון בר-דוד
ארנון בר-דוד (נולד ב-26 באפריל 1957) הוא יושב ראש ההסתדרות החדשה החל ממרץ 2019.
ביוגרפיה.
נולד לאב שעבד במפעל המים של עיריית תל אביב-יפו. שירת בצה"ל כמ"פ בחיל השריון.
שימש כמרכז הנהגת הצופים וכמנהל מחלקה במינהל החינוך בעיריית תל אביב-יפו. כיהן במשך למעלה מעשור כיו"ר ארגון עובדי עיריית תל אביב-יפו. משנת 2006 כיהן כיו"ר הסתדרות המעו"ף.
במרץ 2019, בעקבות הצטרפותו של אבי ניסנקורן לרשימת "כחול לבן" ופרישתו מתפקיד יו"ר ההסתדרות, בחרו חברי בית נבחרי ההסתדרות בבר-דוד לתפקיד יו"ר ההסתדרות. מינויו זכה לביקורות.
אחת מפעולותיו הראשונות, ימים ספורים לאחר כניסתו לתפקיד, הייתה סגירת אתר החדשות האינטרנטי דבר ראשון, אשר מתח ביקורת על הליך כניסתו לתפקיד, על קודמו ניסנקורן ועל משה כחלון, והורדת חלק מתכניו מהרשת. ב-1 במאי העלה אתר חדשות בשם דבר העובדים בארץ ישראל.
באוגוסט 2019, חתם על הסכם כחלק מהבנות הרפורמה בנמלי הים, על פיו תועבר מחלקת הים של נמל חיפה לחברה ממשלתית חדשה בבעלות חברת נמלי ישראל, אשר תשרת את שני הנמלים במפרץ חיפה, הישן והחדש. בדצמבר 2019 חתם על הסכם מקביל גם באשר למחלקת הים בנמל אשדוד שיועברו לעבוד בחנ"י או בחברת בת של חנ"י ויתנו שירותי ים לשני הנמלים באשדוד. בינואר 2020 חתם על הסכם ההתייעלות בנמל חיפה, ובמרץ 2021 על הסכם ההתייעלות בנמל אשדוד.
בספטמבר 2019, התערב בר-דוד במשבר שפרץ בחברות הסלולר הישראליות פלאפון וסלקום, אשר ביקשו לפטר מאות עובדים ערב חגי תשרי. בעקבות התערבותו הוקפאו הפיטורים, ובנובמבר נחתם הסכם קיבוצי חדש בפלאפון אשר הסדיר את התייעלות החברה.
במהלך המגעים להרכבת הקואליציה לאחר הבחירות לכנסת ה-21, קרא למפלגת העבודה בראשות עמיר פרץ לחבור לקואליציה בראשות בנימין נתניהו.
בדצמבר 2019 חתם ראש הממשלה ושר העבודה והרווחה בנימין נתניהו על צו הרחבה, להסכם שנחתם בין בר-דוד ליו"ר נשיאות הארגונים העסקיים שרגא ברוש באשר לפיצוי עובדים שנעדרו ממקום עבודתם בשל הוראות פיקוד העורף בטווח של 40 ק"מ מרצועת עזה, בסבבי לחימה שאירעו בין מאי 2019 לסוף אותה שנה, ובכללם הסבב בנובמבר בעקבות חיסולו של בכיר הג'יהאד האיסלאמי בהאא' אבו אל-עטא.
כחלק ממאמציו לשיפור תדמית ההסתדרות, הוביל את הסרת הגדרות סביב למדשאה הגדולה שבחזית בית הוועד הפועל של ההסתדרות. בדצמבר 2019 החלו העבודות, בשיתוף עם עיריית תל אביב-יפו לעיצוב מחודש של הגינה, בתכנונה של אדריכלית הנוף חוי ליבנה ובנובמבר 2020 הושקה הגינה המחודשת כגינה פתוחה לציבור הרחב.
בתקופת משבר הקורונה, חתם בר-דוד על שני הסכמים קיבוציים אשר הסדירו את יציאתם של עובדי המגזר הציבורי לחופשה, שרובה על חשבון ימי החופשה הצבורים שלהם ומיעוטה על חשבון המעסיקים. ב-1 במאי 2020 חתם על הסכם נוסף אשר הסדיר את חזרתם של כלל עובדי המגזר הציבורי לעבודה, והסדיר תשלום שכר חלקי לעובדים שתפקידם לא נדרש באופן זמני.
במהלך תקופת הקורונה הידק בר-דוד את שיתוף הפעולה בין ההסתדרות לבין ארגוני המעסיקים במשק. בין היתר פנה לצד ארגוני המעסיקים בקריאה להגדלת הסיוע הממשלתי למשק ולעסקים שנקלעו למשבר, להארכת תקופת הזכאות לדמי אבטלה, וליצירת מנגנון דמי אבטלה ורשת ביטחון לעצמאים. עוד קרא בר-דוד לצד חלק מארגוני המעסיקים לממשלה, לאמץ מודל חלופי למודל החל"ת ודמי האבטלה - אשר יאפשר העסקת עובדים בתקופת המשבר בחלקיות משרה, תוך פיצויים על ידי המדינה בגין ההקטנה במשרתם.
ביולי 2020 חנך בר-דוד את פורום ארלוזורוב, מרכז רעיוני שנועד להוות משקל נגד למול התחזקותם של מרכזי מחקר נאו-ליבראליים.
באוגוסט 2020 פעל להקמת פורום עצמאים, הפועל בחסות ההסתדרות, במטרה לסייע למגזר זה שנפגע קשה במשבר הקורונה אך איננו מיוצג בהסתדרות. מטרת הפורום היא לרתום את כוחה של ההסתדרות לקידום חקיקה שתסייע לעובדים העצמאים בישראל.
באוקטובר 2020 הנחה להקים בהסתדרות קרן לסיוע הדדי שנועדה לסייע למשפחות חד הוריות ומקבלי שכר נמוך שנפגעו בהכנסתם המשפחתית בשל משבר הקורונה. הקרן סיפקה בין היתר סלי מזון, ערכות מחשב לילדים בגילאי בית ספר, מוצרים לתינוקות, שמיכות ומוצרי חימום לבית.
לאורך רוב שנות חייו היה בר דוד חבר מפלגת העבודה, אולם בינואר 2021 הודיע למפלגה רשמית על עזיבתו. במכתבו למזכ"ל המפלגה נימק את ההחלטה בכך שההסתדרות כבר אינה ארגון שהטון הדומיננטי בו מושפע ממפלגה אחת או מצד אחד של המפה הפוליטית, וכי פועלים בה עובדים מכל גוני הקשת הפוליטית. עוד הוסיף כי בכוונתו להדק את שיתוף הפעולה של הארגון עם שותפיו בכלל המפלגות.
בתחילת נובמבר 2021 חתם בר-דוד על עסקת חבילה עם הממשלה וארגוני המעסיקים, במסגרתה הסכים להקפאת שכר במגזר הציבורי בשנת 2022, ומנגד הוסכם על העלאת שכר המינימום ב-700 שקלים בפעימות לאורך חמש שנים עד לסכום של 6,000 שקלים בחודש בדצמבר 2025. עוד הוסכם במסגרת ההסכם כי העובדים במגזר הציבורי יוכלו לעבוד יום עבודה מהבית ואל חישוב גלובלי חודשי של עד 17 שעות נוספות בחודש לעובדים המשתכרים מעל 7,950 שקלים וכן על תוספת יום חופשה לעובד לשנה.
ב-25 במאי 2022 נערכו בחירות ליו"ר ההסתדרות ולבית נבחרי ההסתדרות, בהן התמודד ארנון בר-דוד בראש רשימת עוגנים מול עופר עיני. ארנון בר-דוד ניצח בבחירות ברוב של 78.30%.
חייו האישיים.
נשוי בשלישית להילה קניסטר, מנכ"לית עמותת "שחר און" לקידום מקצועי-חברתי מבית הסתדרות המעו"ף. הוא אב לשישה ילדים. מתגורר בקריית אונו.
ארנון בר דוד
צ'יקה אוניגווה
צ'יקה נינה אוניגווה (באנגלית: Chika Unigwe; נולדה ב-12 ביוני 1974) היא סופרת ניגרית המשתייכת לקבוצה האתנית איגבו אשר כותבת באנגלית ובהולנדית. באפריל 2014 היא נכנסה לרשימת 39 הסופרים הצעירים מאפריקה שמדרום לסהרה שהם בעלי פוטנציאל וכישרון להגדיר מגמות עתידיות בספרות האפריקאית. בעבר התגוררה בבלגיה ומשנת 2013 היא מתגוררת בארצות הברית.
ביוגרפיה.
אניגווה נולדה בשנת 1974 באנוגו, ניגריה כילדה השישית מבין שבעה ילדים. לאחר שסיימה את לימודי התיכון היא המשיכה לתואר ראשון באנגלית באוניברסיטה בעיר נסוקה שבדרום ניגריה. ב־1995, בעקבות נישואיה למהנדס בלגי, עברה אוניגווה לפלנדריה, אזור דוברי ההולנדית בבלגיה. ב-1996 סיימה תואר שני באוניברסיטה הקאתולית בלוון. לאוניגווה גם תואר דוקטור בספרות (2004) מאוניברסיטת ליידן בהולנד.
אוניגווה היא המנהלת של הקרן Awele Creative Trust (ACT) והייתה שופטת בפרס מאן בוקר הבינלאומי של 2016.
עד שנת 2013 התגוררה אוניגווה בבלגיה עם בן זוגה וארבעת ילדיהם. הם היגרו לארצות הברית ב-2013.
יצירתה.
"עוף החול" (באנגלית: The Phoenix) רומן הביכורים שלה, שאף על פי שנכתב במקור באנגלית יצא לאור לראשונה ב־2005 בתרגום להולנדית, היה הרומן הראשון מאת סופרת בלגית ממוצא אפריקאי. הגרסה המקורית באנגלית פורסמה על ידי הוצאה ניגרית בשנת 2007. הספר מספר את סיפורה של אישה ניגרית צעירה בשם אוגה הנשואה לגבר מקומי בלגי הנוסעת ברכבת מביתה בטורנהאוט שבבלגיה, לבית חולים בלוון, שם אובחנה בסרטן השד.
ספרה השני, "ברחוב האחיות השחורות" (אריה ניר הוצאה לאור, 2013, מאנגלית: on black sisters street) נכתב אף הוא במקור באנגלית אך יצא לראשונה בתרגום להולנדית בשם Fata morgana ב-2007 ורק שנתיים אחר כך יצא לאור גם באנגלית. הספר תורגם לשפות נוספות וזכה בפרס NLNG לשנת 2012, הפרס הספרותי החשוב ביותר בניגריה. עלילת הספר מתרחשת בין ניגריה לבלגיה, ועוקבת אחר חייהן של אמה, סיסי, איפי וג'ויס, ארבע נשים אפריקניות (שלוש ניגריות ואחת סודנית), שמהגרות מאפריקה ומגיעות אל רובע החלונות האדומים של אנטוורפן.