ב-2017 החל להתעורר באגף הליברלי של המפלגה הדמוקרטית בארצות הברית עניין רב ב-MMT, מתוך הערכה שהיא מצדיקה הגדלת גירעונות וכך תאפשר מימון תוכניות שאפתניות לביטוח רפואי לכול, למלחמה בעוני ובהתחממות הגלובאלית.
בעקבות מגפת הקורונה ולאור ההוצאות התקציביות העצומות שממשלות היו מוכנות להוציא כדי לשקם את הכלכלות במהלכה, היו שכתבו: "אנו כולנו תומכי MMT עכשיו", מכוונים לכך שהחשש מגרעונות ומחובות לאומיים איבד כוחו, דבר ש-MMT הטיפה לו לאורך שנים.
ISO 22000
ISO 22000 הוא תקן המיועד לכל הארגונים העוסקים בשרשרת האספקה של המזון ליישום בטיחות מזון לאורך השרשרת.
התקן הוא תקן ניהולי, וכולל דרישות ניהוליות ותפעוליות מקיפות כדי להבטיח את בטיחות מוצרי המזון. התקן דן במחויבות ומעורבות ההנהלה הבכירה, תכנון, צוות בטיחות המזון, תוכניות קדם ליצור מזון בטוח, זיהוי וניתוח גורמי סיכון על פי המתודולוגיה המוכרת של HACCP וקביעת אמצעי מנע יעילים למניעת גורמי הסיכון המסווגים כ- CCP's או OPrP’s. בנוסף, דן התקן בתקשורת פנים-ארגונית ותקשורת חיצונית אינטראקטיבית עם גורמים בשרשרת, תיקוף, אימות ושיפור מתמיד.
התקן הישראלי ISO 22000 כולל בתוכו את דרישות תוכנית קדם (PRP (Pre- Requisite Program וכן את דרישות ה-HACCP. ההתעדה מתאימה לכל ארגון שמעוניין לשפר את בטיחות המזון שהוא מייצר.
היסטוריה.
בספטמבר 2005 פרסמה ועדה טכנית 34 של ISO את תקן ISO 22000. בנובמבר 2005 הוא אומץ כתקן ישראלי ובתחילת 2006 פרסם מכון התקנים את הגרסה העברית. התקן בנוי על פי הפורמט של ISO 9001 והוא בר התעדה.
מכת ברק
מכת ברק היא פגיעה של ברק בגוף חי או דומם. הפגיעה מתרחשת על האדמה, אך תיתכן גם פגיעה בגוף מעופף. מכת הברק היא למעשה מכת חשמל, שבה מועבר זרם חשמלי בעל מתח גבוה מאוד, מהאוויר אל הגוף שנפגע. כמות הזרם המועבר היא גבוהה ולרוב גורמת הפגיעה לנזק: שרפה, פיצוץ, פגיעה גופנית או מוות.
לאחר שהמטען מגיע לאדמה, הוא מתפרק בסביבה הקרובה. במקרים רבים עוצמת המטען מיד לאחר הפגיעה בסביבה הקרובה של הפגיעה (עד עשרות מטרים) עשויה להיות גם היא קטלנית. רוב הנפגעים מברקים נפגעים מאותה פגיעה משנית.
סיכונים ומניעה.
בני אדם.
פגיעת ברק היא טראומה גופנית הנגרמת על ידי מכת ברק. אף על פי שפעמים רבות פגיעות ברק גורמות למוות פתאומי או לדום לב בשל המתח הגבוה של מכת הברק, מצבם הרפואי של ניצולי פגיעות ברק הוא לרוב טוב יותר מניצולי פגיעות אחרות הנגרמות ליד מתח נמוך יותר אך זמן פגיעה ממושך יותר. מדי שנה נהרגים ברחבי העולם בין 6,000 ל-24,000 בני אדם מפגיעות ברק, ומספר דומה לזה נפצעים.
בניינים.
פגיעה של ברק בבניין גורמת לזרמים חשמליים גבוהים המתפשטים במוליכים המותקנים בו, בעיקר חוטי חשמל וחוטי טלפון, ויוצרת בהם מתח גבוה לזמן קצר. רוב הסוגים של ציוד אלקטרוני, ובמיוחד מחשבים, רגישים לשינויים פתאומיים במתח רשת החשמל, וצפויים לנזק זמני או קבוע כתוצאה ממכת ברק. קיימים התקנים המגנים מפני נזקים מסוג זה.
על מנת למנוע נזק מפגיעה ישירה של ברקים בבניינים הומצאו התקני הגנה שונים המיועדים לכליאת השפעתו המזיקה של הברק. אחד מהאמצעים הללו הוא כליא ברק. זהו מוליך חשמלי הנמצא מעל מבנה המועד לסכנה, מוארק בקצהו הנמוך, הפורק מטענים סטטיים מהעננים, וכן מושך אליו את הברקים ופורק אותם אל האדמה. בכך נמנעת פגיעה ישירה במבנה העלולה לגרום לשרפה ולנזקים אחרים.
מכוניות.
לעומת זאת, כאשר פוגע ברק במכונית הוא אינו בהכרח מזיק למי שבתוכה, משום ששלדת הרכב משמשת ככלוב פאראדיי, ועדיין קיים סיכון לפציעה ואף שרפה של הרכב. במקרה שהרכב אינו כולל גג מתכת אלא גג מחומרים פלסטיים או מרוכבים, קיים סיכון לפגיעה.
מטוסים.
פגיעת מכת ברק במטוס עלולה לשבש את פעילות מערכות המטוס ואף להביא להצתת דליקה. התרסקות טיסה 214 של פאן אם, ב-8 בדצמבר 1963, הייתה האסון הגדול ביותר שאירע בעקבות מכת ברק: מטוס בואינג 707 של חברת פאן אם נפגע ממכת ברק חזקה במיוחד, שגרמה להצתת אדי דלק באחד ממכלי המטוס. לאחר מכן נלמדו היטב ההשפעות האפשריות של מכת ברק על גוף המטוס והותקנו אמצעי הגנה כנגדה, אם כי עדיין לא ידועות ההשפעות האפשריות על מטוסים שרוב גופם אינו עשוי ממתכת, כמו בואינג 787.
קשר הגת והעלייה
AV node
חסם לב מלא
הקוצב המשני
בקרת גישה (Access Control)
קמיליה בל
רשימת נשיאי ארצות הברית
ליה נירגד
ליה נירגד (נולדה ב-26 במאי 1962) היא סופרת, עורכת, מתרגמת, מרצה ופעילה חברתית ישראלית. שימשה כראש התוכנית ללימודי תרגום במכללה האקדמית בית ברל בין השנים 2010–2012.
ביוגרפיה.
נירגד נולדה בבלגיה בעת שהות אביה, רם נירגד, כדיפלומט בשירות משרד החוץ בבריסל. גדלה בירושלים והתגוררה בילדותה גם בניגריה, בעת מלחמת ביאפרה, ובארגנטינה, שם שימש אביה כשגריר ישראל.
בגיל 17 חזרה לישראל לטובת גיוס לצה"ל ולאחר שירותה הצבאי כמדריכת גדנ"ע למדה היסטוריה ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב, וסיימה את הלימודים בהצטיינות. לאחר סיום הלימודים זכתה במלגה ללימודי דוקטורט בהיסטוריה באוניברסיטת קיימברידג' אולם לא ניצלה אותה ובחרה לנסוע לניו יורק, שם נישאה לישראלי שהכירה מתקופת בית הספר בארגנטינה.
לאחר שחזרו ארצה החלה נירגד לכתוב ובמקביל עבדה כמתרגמת בדסק החוץ של ידיעות אחרונות, וכעורכת במוסף הפוליטי של העיתון. בשנת 1991 הוציאה לאור את הרומן הראשון שלה, "כמו בג'מייקה", וכן את ספר הילדים "נשיקה לשפונזה", שתורגם גם לאנגלית. בשנת 1993 יצא לאור הרומן השני שלה, "גוף זר".
בשנת 1994 התגרשה נירגד מבעלה וכעבור שנתיים הכירה את בן זוגה, ד"ר דניאל דור, בלשן ומרצה לתקשורת באוניברסיטת תל אביב. לנירגד שתי בנות ולדור בת אחת מנישואיהם הראשונים. אחותה הבכורה היא השחקנית לירון נירגד.
לאורך שנות ה-2000 הוציאה לאור שלושה ספרים, שניים מהם באנגלית. אחד מהם (As High as the Scooter Can Fly) תורגם לגרמנית.
נירגד היא מרצה מן המניין לתרגום ועריכה במכללה האקדמית בית ברל. בין השנים 2010–2012 הייתה ראש ללימודי תרגום במכללה. בנוסף, מקיימת נירגד סדנאות ושיעורים בתרגום ועריכה באופן פרטי.
בשנת 2019 יצא לאור ספרה השביעי, "במקום גרניום".
פעילות ציבורית ופוליטית.
משנת 2003 פעילה נירגד בארגון "מחסום Watch" – תנועת נשים ישראליות שהוקמה ב-2001, המתנגדת לשליטה הישראלית ביהודה ושומרון, ולפגיעה בחופש התנועה של הפלסטינים באזור זה, הנגרמת באמצעות מחסומי צה"ל. את רשמיה מהפעילות השבועית בארגון בין נובמבר 2003 למרץ 2004 הפכה לספר בשם "חורף בקלנדיה" שיצא לאור בשנת 2004. הספר תורגם לאנגלית וגרמנית ואף עובד למחזה שעלה בהצגה בישראל ומחוצה לה.
באוקטובר 2011 הקימה, יחד עם בן זוגה, את ארגון "המשמר החברתי", בהמשך למחאה החברתית של 2011 ובמטרה לממש את התובנות החברתיות של המחאה הדוגלת באקטיביזם אזרחי ובלקיחת אחריות האדם על גורלו. הארגון שהוקם כתנועה הפך לאחר חצי שנה לעמותה בה פעילים מתנדבים (כמשקיפים בכנסת) המגיעים לדיונים בוועדות הכנסת השונות הקשורים בצדק חברתי ושוויון אזרחי.
מדיסון וילסון
מדיסון "מדי" מרי וילסון, מדליה (OAM) (באנגלית: Madison "Madi" Maree Wilson, OAM; נולדה ב-31 במאי 1994) היא שחיינית אוסטרלית, סגנית אלופת עולם (קאזאן 2015) במשחה ל-100 מטר גב ושותפה לשיא העולם הנוכחי (2019) במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי.
ביוגרפיה.
וילסון נולדה וגדלה ברומא שבקווינסלנד.
אלופת האוניברסיאדה.
באוניברסיאדה שנערכה בקאזאן, רוסיה 2013 זכתה וילסון ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 ארד. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:09.22 דקות ומדליות ארד, במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 28.33 שניות ובמשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:00.65 דקות.
באליפות העולם (בריכת 25 מטר) שנערכה בדוחה, שבקטר בדצמבר 2014 זכתה וילסון בשתי מדליות, כסך וארד. מדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:50.31 דקות, אחרי דנמרק שקבעה שיא אירופה חדש ל 3:48.86 דקות ולפני יפן (3:50.50 דקות). כשחיינית ראשונה היא קבעה בסגנון הגב תוצאה של 57.31 שניות. מדליית ארד במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:38.59 דקות, אחרי הולנד שקבעה שיא עולם חדש של 7:32.85 דקות וסין (7:37.02 דקות). כשחיינית שנייה היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:54.37 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 56.37 שניות, במקום חמישי במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:02.67 דקות ובמקום תשיעי במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.65 שניות.
סגנית אלופת עולם.
באליפות העולם שנערכה בקאזאן בשנת 2015 זכתה וילסון ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית כסף במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 58.75 שניות, אחרי בת ארצה אמילי סיבום (58.26 שניות) ולפני מיה נילסן מדנמרק (58.86 שניות). מדליות זהב וארד לאחר ששחתה בשלב המוקדמות במשחי שליחות. מדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי, כשחיינית שנייה היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 53.82 שניות ומדליית ארד במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב, כשחיינית ראשונה היא קבעה תוצאה של 59.56 שניות. נוסף לכך, היא סיימה במקום שישי במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 27.92 שניות, בשלב חצי הגמר היא קבעה תוצאה של 27.83 שניות ועלתה שישית לגמר.