מתרגומיו.
מחזות:
תרגומים נוספים:
שמואל אליעזר הלוי איידלס
רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס (איותים אחרים: איידלש או אידלש; בראשי תיבות: מהרש"א - מורנו הרב רבי שמואל איידלש או אליעזר; ה'שט"ו 1555 - ה' בכסלו ה'שצ"ב 1631 אוסטרואה) היה רב ומפרש התלמוד, מגדולי האחרונים. צאצא למשפחת קלונימוס, שייחוסה מגיע עד דוד המלך.
תולדות חייו.
המהרש"א נולד לגיטל (ממשפחת מהר"ל מפראג) ולרבי יהודה הלוי הספרדי בשנת ה'שט"ו בעיר קז'ימייז' שבממלכת פולין, ונודע כעילוי עוד בילדותו. הוא נישא לבתה של מרת איידל ליפשיץ (הלפרין) (אלמנתו של רבי משה ליפשיץ רבה של בריסק), והוא ואשתו פורנסו על ידי מרת איידל, שאף מימנה את הישיבה של המהרש"א; על כך היה תמיד מזכיר אותה כאמו השנייה, ולכן כונה "איידל'ס" (יידיש: של איידל). בשנת שס"ח 1608 נפטרה מרת איידל ועם מותה עבר לשמש כרב בחלם ליד לובלין. לפי ש.מ. חונס (תולדות הפוסקים), לאחר כהונתו בלובלין, כיהן כרב בטיקטין, אך יש שמקדימים את תקופתו בטיקטין לשנת שמ"ה. לאחר מכן שימש כרב באוסטרואה והקים שם ישיבה. השתתף בוועד ארבע ארצות בירוסלב, והיה חתום על תקנה שאסרה קניית משרות רבניות בשכר. התפרסם בחייו במעשי חסד רבים, על דלת ביתו היה רשום "דלתי לארח אפתחנו" (איוב). כמו כן היה משורר, וכתב כמה קינות על יהודים שנהרגו מעלילה. נפטר בה' בכסלו ה'שצ"ב (1631), ונקבר באוסטרואה.
חתנו היה ר' משה בן יצחק בונמש (נקרא גם רבי משה מלובמלא) ערך את פירושיו בספר "מהדורא בתרא" והוסיף הערות וחידושים משלו. בהקדמת הספר רשם את צוואת חותנו המהרש"א להפיק את חידושי ההלכות וחידושי האגדות זה לצד זה. תבנית זו נשמרה בדפוס וילנא.
פירוש המהרש"א.
המהרש"א חיבר שני חיבורים על הש"ס: חידושי הלכות המבאר את החלק ההלכתי בתלמוד, וחידושי אגדות המפרש את אגדות חז"ל. חיבורים אלו צורפו לחיבור אחד בדפוסים והם משולבים זה בזה לפי סדר הדפים, כאשר החלק האגדי הודפס בגופן קטן יותר על מנת להבדיל בין שני החלקים. חיבור זה מודפס ברוב המהדורות של הש"ס, יחד עם פירוש מהר"ם וחכמת שלמה. בנוסף, חתנו רבי משה חיבר חיבור בשם "מהדורא בתרא" הכולל את חידושיו וחידושי חותנו. חיבור זה נדפס אף הוא ברוב מהדורות הש"ס.
פירושו של המהרש"א מתמקד בעיקר בתוספות, אבל לפעמים מפרש גם את הגמרא ורש"י. הספר נחשב לספר יסודי בלימוד תוספות עד כדי כך, שהוא משמש מדד ללומדי תוספות אם לימודם הובן להם על ידי השוואה עם הבנת המהרש"א, והחזון איש באגרותיו מדריך ללמוד מהרש"א כחלק עיקרי בלימוד. גם חכמי צפון אפריקה והמזרח החשיבו מאוד את לימוד המהרש"א, לדוגמה, הרב עזרא עטיה הנהיג בישיבת פורת יוסף, שמיד לאחר לימוד התוספות ילמדו את פירוש המהרש"א כולו על הסדר. וכן נהגו בישיבות צפון אפריקה.
בספרו מרבה המהרש"א לחלוק על המהרש"ל. על המהרש"א נערכו מספר חיבורים, המפורסם שבהם הוא קרני ראם, המודפס לצד המהרש"א ברוב מהדורות הש"ס.
LaTeX (נהגה לָאטֶך: ה־x מסמל χ) היא שפת סימון ועריכת מסמכים. לרוב מסומנת בלוגו .
הרעיון העומד מאחורי שפה זו הוא לחסוך את הטרחה שבעיצוב מכותב המסמך, ולהטיל מלאכה זו על התוכנה עצמה, המעצבת את המסמך בצורה האופטימלית. כמו כן, LaTeX מהווה סביבה נוחה לסימונים מתמטיים: לכל סימון מתמטי ישנה פקודה; את כל הפקודות כותבים בעורך טקסט רגיל, ו־LaTeX יוצרת מסמך מתמטי מעוצב למשעי. לדוגמה, כדי לכתוב את הנוסחה:
יש להקליד את רצף התווים הבא:
\[ \int_{-\infty}^{\infty}{e^{-x^2}dx} =\sqrt{\pi} \]
גישת ה־LaTeX לעיתים נקראת WYSIWYM (מה שאתה רואה הוא מה שהתכוונת) ומנוגדת לגישת WYSIWYG (מה שאתה רואה הוא מה שתקבל) המקובלת בתוכנות כדוגמת מיקרוסופט וורד (העושה שימוש ב־MathType) בה עיצוב העמוד והצגתו מתבצע על ידי מעבד התמלילים תוך כדי הקלדתו על ידי המשתמש.
השפה בעלת מפרשים עבור כלל הפלטפורמות (לרבות Unix, Microsoft Windows ו-Mac OS Classic), וניתן לערוך בה מסמכים בעברית (אומנם לא באופן מאוד טבעי).
היסטוריה.
שפת ה־LaTeX היא חבילת מאקרו למערכת TeX אשר פותחה על ידי דונלד קנות' בין 1978 ל־1982.
שפת ה־LaTeX פותחה החל משנות 1980 על ידי לזלי למפורט והיא מרחיבה את שפת ה־TeX הבסיסית על ידי שימוש במאקרואים, חבילות משתמש וערכות עיצוב שונות, במטרה להפריד בין התוכן והעיצוב, ולאפשר לכותב המסמך להתמקד אך ורק בתוכן ולמעצב המסמך להתמקד אך ורק בעיצוב.
צורת כתיבת הנוסחאות בלטך, ובפרט הקוד והתחביר, משמשת גם אתרי אינטרנט בהם נעשה שימוש במשוואות ונוסחאות מתמטיות, בהם: ויקיפדיה, Math StackExchange ו־Math Overflow. גם MathType בגרסאותיה החדשות, מאפשרת הקלדת נוסחאות בקוד לטך.
דוגמה למסמך פשוט.
XeTeX + Polyglossia:
LuaTeX + Babel:
\maketitle
שלום, זו דוגמה קצרה למסמך אשר נכתב בשפת \LaTeX{} על מנת לתת ויזואליזציה
קצרה של יכולות השפה, מראה, והתוצר שהיא מספקת למשתמשיה. אמנם זהו מסמך
בעברית, אבל ניתן לשלב בו אותיות ומילים לועזיות (Like this sentence)
אם משתמשים בפקודה המתאימה עבור טקסט אנגלי. קיימת פקודה לעבור לטקסט
אנגלי ואז הופעה של מילים בעברית יצריך פקודה ייעודית.
מסמך זה לא יהיה שלם ללא הנוסחא הגאונית של איינשטיין, המקשרת בין מסה תנע
ואנרגיה
נוסחה, שרבים מכירים בגרסתה המנוונת
$E=mc^2$.
מהרש&quot;א
מוזיקה לטינו-אמריקאית
מוזיקה לטינית היא מוזיקה שמקורה באמריקה הלטינית, באותן ארצות שהיו ברובן תחת שלטון קולוניאלי ספרדי או פורטוגזי, וכמו כן במהגרים היספנים שהשתקעו בארצות הברית. ברוב המקרים שפת השירים תהיה ספרדית על ניביה או פורטוגזית.
ניתן לחלק את המוזיקה הלטינית לכמה סגנונות מוזיקליים:
בהגדרתה, הכלים שבדרך כלל ינגנו הם מערכת תופים, פרקאשן (כלי הקשה), פסנתר, גיטרה בס, קונטרבס, גיטרות שונות ולפעמים מצטרפים חליל צד וכלי-נשיפה אחרים ממתכת.
החל משנת 2000 מוענק פרס "גראמי לטיני" במתכונת דומה לפרסי גראמי. הפרס מוענק עבור יצירות מוזיקליות שבוצעו בשפה הספרדית או פורטוגזית. כל שנה מוענקות פרסים בכ-40 קטגוריות.
מוזיקה קאריבית
הסגנונות המוכרים ביותר של המוזיקה הקאריבית: רומבה, סון קובני, סלסה (שהתפתחה גם בארצות הברית אבל על בסיס סגנונות שהגיעו מקובה), טימבה, פלנה, מרנגה, בצ'אטה, רגאטון.
אוכלי בשר
אוכלי בשר או קרניבורים הוא שם כולל לכל היצורים הניזונים בעיקר או רק מאכילת בעלי חיים. זה אינו מונח טקסונומי. בלטינית אוכלי הבשר מכונים carnivores, מה שעלול לבלבל בינם לבין הסדרה טורפים (הנקראת carnivorans). מקורם של שני המושגים במילה הלטינית carno, שפירושה בשר. המונח אינו כולל רק ציידים קרניבורים אלא גם אוכלי נבלות, מוצצי דם, טפילי מזון וכדומה - מינים שניזונים מבלי להרוג את מזונם.
אוכלי הבשר השונים נחלקים ל-3 קבוצות עיקריות בנוגע לכמות הבשר שהם צורכים:
הגדרה ומאפיינים.
יש סוגים רבים של אוכלי בשר: טורפים אורבים, ציידים מהירים, ציידי סיבולת, אופורטוניסטים, בעלי פיתיונות, אוכלי נבלות וכו'. חלק אוכלים מין טרף אחד ואחרים טורפים מגוון חיות. כשהטורף עצמו אינו יכול להיטרף הוא נקרא טורף על.
יש גם שיטות שונות לתפיסת הטרף והריגתו: ארס, הסוואה, מלכודת, ניבים וטפרים קטלניים, מארבים, מרדפים מתישים, תקיפה בלהקות, שאיבה מהירה וכולי.
עיניהם של חלק גדול ממיני הקרניבורים ממוקמות בקדמת הראש, מה שמאפשר התמקדות בטרף; זאת בניגוד למינים רבים של בעלי חיים נטרפים, שעיניהם ממוקמות בצדי הראש, מה שמאפשר שדה-ראייה גדול ככל האפשר המסייע בהבחנה בטורפים. גם חושים אחרים מחודדים יותר בקרב אוכלי הבשר מאשר אצל הנטרפים.
כמו אצל אוכלי הצמחים כך אצל אוכלי הבשר מתפתח מרוץ חימוש שבו הטורף מנסה להרוג את טרפו והטרף משכלל את הגנותיו. כך לדוגמה במהלך האבולוציה האנטילוקפרה רצה מהר מאוד וטורפים אחרים כמו הברדלס האמריקני הגבירו את מהירותם עד שהברדלס נכחד בשל הגעת האדם ליבשת אמריקה, והיום אין טורפים שיכולים להשיג את האנטילוקפרה בשעת ריצתה. אותו הגורל נכון גם על בני אדם שהגיעו במהלך האבולוציה לפסגת שרשרת המזון.
דוגמאות.
היום ישנם מיני אוכלי בשר רבים: תנינאים, עופות דורסים למיניהם, עופות ימיים למיניהם, צפרדע, נחש, לטאה, כרישים, דיונונים, תמנונים, עכבישאים, עקרבים, הרבה חרקים, כוכב ים, דגים שונים כמו המורנה, דג-החרב, הטונה והשפמנון ורבים אחרים; קיימים יונקים אוכלי בשר שאינם משתייכים לסדרת הטורפים. למשל: הקטלן ועוד לווייתנים, עטלפי חרקים, החדף והאופוסום. צמחים שטורפים חרקים מכונים אף הם לפי רוב ההגדרות "אוכלי בשר".
פרוקווסטור
פרוקוואיסטור
פרופראיטור
טורפים (פירושונים)
פרופרטור
פלאס דה לה קונקורד
כפר שמואל
כפר שמואל הוא מושב עובדים של "תנועת העובד הציוני" שנוסד ב-24 בינואר 1950 על ידי עולים מרומניה. ממוקם בשפלה, מצפון לעמק איילון ושישה ק"מ מדרום לעיר רמלה. נמצא בתחום המועצה האזורית גזר.
כביש 1 עובר ממזרח למושב, ואחד מיובליו של נחל איילון עובר במושב.
נקרא על שם הרב סטיבן שמואל וייז. בית העם במושב קרוי על שם מוריס לוי, שתרם להקמתו.
במושב קיים מועדון נוער, סניף "מכבי צעיר", בית עם, צרכניה, מגרש כדורסל, מגרש טניס, שני גני מועצה (גן איצטרובל וגן אורן-שלום), גן פרטי (גן צבר) וגן משחקים.
בית העם הניצב בליבו של היישוב עד כה היה נטוש אך שופץ בשנת 2015 וחזר לפעילות. הוא תוכנן על ידי האדריכל אבא אלחנני ומשלב עבודות אמנות של האמן מרדכי גומפל.
ענפי חקלאות מרכזיים: רפתות, מטעים וגידולי שדה למיניהם.
היסטוריה.