במהלך כהונתה גולן ערכה ביחידה שינוי מבני, והקימה מפלג העוסק בנושאים כלכליים וכן מפלג בילוש. היא הובילה חקירות נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו ורעייתו בעקבות חשד שלקחו שלא כדין מתנות שקיבל נתניהו מתוקף תפקידו ("פרשת המתנות"), ובחשד שנתניהו קיבל טובות הנאה ושוחד מקבלן ההובלות אבנר עמדי ("פרשת עמדי"). כן הובילה את החקירה נגד ראש הממשלה אריאל שרון, בחשד שקיבל כספים שלא כדין מאיש העסקים מרטין שלאף דרך סיריל קרן למימון הבחירות הפנימיות בליכוד, וזאת בתיווך בנו גלעד ("פרשת סיריל קרן").
חקירות בולטות נוספות בתקופתה היו חקירת נשיא המדינה עזר ויצמן בפרשת אדוארד סרוסי, פרשת העמותות של אהוד ברק, פרשת ההצבעות הכפולות, חקירת אסון ורסאי, חקירת השייח ראאד סלאח וחקירת "מלך החניונים" ראובן גרוס.
הביקורת על התנהלותה בחקירת השר חיים רמון.
גולן עמדה בראש חקירת "פרשת הנשיקה", שבעקבותיה הורשע השר חיים רמון במעשה מגונה ללא הסכמה בקצינה.
במהלך המשפט של רמון, טענו פרקליטי ההגנה כי המשטרה לא העבירה להם את תוצרי האזנות הסתר של החקירה מחשש שיעזרו לגרסת ההגנה. ב-2010, מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס בדק את החשדות ומצא כי אכן היו ליקויים משמעותיים בטיפולן של המשטרה והפרקליטות בתוצרי האזנות הסתר. עם זאת, הוא קבע שהדבר נעשה בתום לב, ואמר כי "תקלה זו היא בגדר רשלנות ממשית אף כי לא היה בה זדון".
פרקליטיו של רמון הציגו תמלילי שיחות מהאזנות הסתר, שבהן הקצינה המתלוננת, בספרה חוויות מהחקירה שעברה, סיפרה לחברתה: "כולם אמרו לי שהחרא הזה צריך לשבת בכלא ושאין סיבה שאני אסבול בגללו". בתמליל אחר, המפקדת של הקצינה הביאה, לפי ציטוט מפי הקצינה, את מילותיה של גולן: "אני לא מוכנה שהאיש הזה ימנה את נשיאת בית המשפט העליון". ההגנה טענה שהקצינה, שעמדה נחרצות על רצונה לא להתלונן, "נשברה" אחרי שגולן אמרה לה שאם לא תגיש תלונה, רמון יתבע אותה על הוצאת דיבה. בעניין זה העיר השופט, כי הוא אינו מכיר אפילו מקרה אחד שבו הוגשה תביעה על הוצאת דיבה כשהמתלוננת לא הגישה תלונה במשטרה. משנשאלה גולן אם היה תקדים כזה למיטב ידיעתה, היא הודתה שאיננה מכירה תקדים כזה. בית המשפט הגדיר את איומיה של תנ"צ גולן, שלפיהם הקצינה עצמה תתבע לדין במשפט לשון הרע אם לא תמסור גרסה בחקירתה כ"חציית קו אדום". בהכרעת הדין תואר מעשה זה כ"בלתי לגיטימי ומהווה שימוש בדרך פסולה... שימוש באמצעי זה יוצר את הסיכון כי גרסת המתלוננת תושפע מכך".
בתגובה לדברים, אמרה גולן בעדותה: "אני סבורה שאני לא הפעלתי שום לחץ בלתי הוגן ולא מידתי בנסיבות העניין". היא הסבירה כי פעמים רבות מתלוננות מסרבות להתלונן ונעשים ניסיונות שונים על מנת שתימסר תלונה, והכחישה שאמרה אמירות כגון אלו שציטטה המתלוננת בשיחתה. בנוגע לאיום בתביעת הדיבה, אמרה גולן כי לתחושתה זה לא היה הדבר ש"שבר" את המתלוננת וששכנעה להתלונן.
כשפרקליטו של רמון טען בפני גולן שמעשהו של רמון היה מינורי, ענתה גולן:
במסגרת חוות הדעת של מבקר המדינה על האזנות סתר, שהתפרסמה ב-2010, שיבח לינדנשטראוס את התנהלות המשטרה בפרשה וקבע כי לאור החשש לעברה של מעשה מגונה נגד קצינה בצה"ל בידי אישיות רמת מעלה, פעולתם בניסיונם להגיע לחקר האמת הייתה ראויה. המבקר המליץ על העמדתם של המעורבים (ובהם גולן) בפרשת האזנות הסתר לדין משמעתי, אבל תנ"צ גולן פרשה מהמשטרה עוד ב-2007, זמן קצר אחרי תום משפט רמון.
תלונות על אפליה במינוי נשים לתפקידים בכירים.
ב-2004 הגישו שתי קצינות ביאח"ה קבילות נגד גולן, בטענה לאפליית נשים במינוי לתפקיד ראש מפלג. השתיים טענו כי גולן הודיעה מפורשות שאינה מתכוונת לקדם נשים לתפקידי פיקוד של ראש מפלג, ואחת סיפרה שגולן אמרה כי נמאס לה מנשים ש"עוזבות את המשרד בשעה 15:30 ונופלת להן העט מהיד". כתוצאה מהקבילה הראשונה הוצא צו מניעה זמני האוסר על גולן לאייש את תפקיד ראש המפלג. בתגובה דוברות המשטרה מסרה שאין בסיס לתלונות, מפני שראשי מפלגים אינם ממונים בלעדית על ידי ראש היחידה, אלא על ידי סגל הפיקוד הבכיר של המשטרה, והוסיפה כי "המלצתה של גולן אינה נגועה בשיקולים של אפליה על רקע מין הנטען בקבילה. לראיה: בתקופת כהונתה מונו שלוש קצינות לתפקידי ראשי מפלגים, מתוכם שני מינויים בהמלצתה. זאת, כאשר עם כניסתה לתפקיד כראש יאח"ה בראש אף אחד מהמפלגים לא עמדה אישה".
לאחר פרישתה מהמשטרה.
גולן היא בעלת משרד עורכי דין בנתניה ומרצה בחוג לקרימינולוגיה ואכיפת חוק במכללת בית ברל. בשנת 2018 יצא לאור הספר "משפט ושיטור: זכויות אדם וסמכויות משטרה", אותו כתבה ביחד עם עמיקם הרפז.
חיים אישיים.
גולן נשואה לאברי גולן, הנדסאי בניין ומעצב פנים, והיא אם לשלושה ילדים.
בלנטיר
Brazzers
Brazzers (בראזרס) היא חברת הפקה של סרטי פורנוגרפיה הפועלת בצפון אמריקה. החברה מציעה אתר אינטרנט ובו תכנים מקוריים בתשלום. אתר האם כולל (נכון ל-2014) שלושים ואחד אתרי משנה, ובהם סרטונים על פי קטגוריות שונות ומגוונות.
המותג Brazzers נוצר בתחילת שנת 2005 על ידי עויסאם יוסוף וסטפן מאנוס, חברים מאוניברסיטת קונקורדיה, ומאט קיזר. האתרים של Brazzers מנוהלים ממונטריאול שבקנדה, בעוד שהצילומים נערכים בלאס וגאס, לוס אנג'לס ומיאמי.
Brazzers הוזכרה בסדרה "True Life" של רשת MTV, שעקבה בין היתר אחר שחקנית הפורנוגרפיה ג'יידן ג'יימס בשנת 2009.
החברה נרכשה על ידי Manwin (כיום MindGeek) במרץ 2010, אשר עם השנים השתלטה על מרבית הפורנוגרפיה האינטרנטית בעולם.
החברה חגגה 10 שנים לפעילותה באמצעות שלט חוצות שהוצב בטיימס סקוור במשך כל חודש אוגוסט 2014.
Brazzers ספגה ביקורת על קשריה עם אתרי סטרימינג כגון Pornhub (גם היא בבעלות MindGeek) המאופיינים בפיראטיות ובהפרת זכויות יוצרים. בתגובה פתחה החברה בקמפיין נגד פיראטיות ב-2009.
Brazzers זכתה בפרסי AVN רבים, בהם אתר השנה ב-2009, ובפרסי XBIZ, בהם סטודיו השנה של 2014.
מאיר מיכל רבינוביץ
הרב מאיר מיכל רבינוביץ (מכונה גם רבי מאיר מיכל שָאטער; ה'תקע"ט, 1819, קיידאן, ליטא - חורף ה'תרס"א, 1901, וילנה), היה רב ליטאי, רבה של שאט, ומורה ההוראה הראשי של וילנה. התפרסם על שם ספרו "המאיר לעולם".
ביוגרפיה.
נולד בשנת תקע"ט בקיידאן הסמוכה לקובנה, לרב שלום בנו של רבי שמואל רבה של שאט (המכונה "רבי שמואל הקטן"), בנו של רבי אברהם אחי הגר"א. בילדותו לא אובחנו כשרונותיו והוא נשלח להיות סופר סת"ם. לאחר תקופה של הפצרות מצדו, נשלח ללמוד בקובנה בבית המדרש "נבייזר" אצל רבי ישראל ליפקין מסלנט.
בהיותו כבן 30, התמנה כרבה של שאט, עיירה במחוז קיידאן בפלך קובנה, וכיהן במשרה זו עשרים שנה. על שם עיירתו זו, כונה: רבי מאיר מיכל שָאטער. במהלך הזמן קיבל הצעות רבנות מערים חשובות כמו וילקומיר ודווינסק, אך הוא אהב את השקט שהקנתה לו העיירה השכוחה ודחה את ההצעות. למרות ההערצה הגדולה אליו שמשתקפת מכתביהם של רבנים אחרים כמו האדר"ת, למעשה שמו לא היה מוכר בתקופה זו כי אם לרבנים ספורים.
זמן מועט לאחר שעבר את שנתו ה-50, פרצה שרפה גדולה בשאט והעיירה נזקקה לשיקום. הוא ניצל את תקופת המעבר, כדי להתפטר מרבנותו, ועבר לגור בווילנה. חברו מקובנה, רבי אליהו אליעזר גרודזינסקי (חותנו של רבי חיים עוזר גרודזינסקי, וחתנו של רבי ישראל סלנטר), פרסם את שמו בין רבני וילנה, והוא מונה כמורה הוראה ראשי, משרה שסיפקה לו דמי מחיה בסיסיים. הוא התגורר בדירה צפופה בעליית גג, באחת משכונות העוני בעיר. בשנותיו בווילנה, העביר שיעורים תורניים בישיבת רמיילס, ורבים השתתפו בהם.
בעת פולמוס המוסר היה בין רבני ליטא החתומים על מכתב התמיכה בתנועת המוסר.
נפטר בסוף חורף תרס"א (1901), בווילנה.
משפחתו.
בנו רבי שמואל רבינוביץ, התמנה לימים כרב בפורט אמבוי, בארצות הברית. מלבדו היה לו בן נוסף שאף הוא שימש כרב, ושתי בנות הנשואות לרבנים. חתן אחד היה הרב זלמן פינחס הכהן קפלן מגלבן, בנו אפרים קפלן, היה רופא ועיתונאי במארגען זשורנאל הניו-יורקי. בן נוסף, הרב דוד קפלן, ההדיר את ספרי סבו, "המאיר לעולם", והוציאם לאור מחדש (ירושלים תרצ"א). החתן השני היה הרב אליהו פנחס מריינא, שהיה שנים רבות ר"מ בישיבת זובחי צדק בווילנה, ובסוף ימיו עלה ארצה ולימד בישיבת מאה שערים (ספריו הם "אלף המגן", "המלמד" ו"חסד לאלפים").
ספרו.
לאחר פטירתו הדפיס בנו, רבי שמואל רבינוביץ, חלק מחידושי תורתו לצד דברי אגדה, בספר "המאיר לעולם".
לאחר שיצא לאור ספרו זה, הוכר שמו בכל רחבי ליטא, ונעשה ללחם חוקם של תלמידי הישיבות בה. בשל ספרו זה, דבק בו הכינוי "דער צוויטער שאגת אריה" (השאגת אריה השני).
אבי נוימן
אבי נוימן (נולד ב-1961) הוא קצין משטרה ישראלי בדימוס בדרגת תת-ניצב המכהן כראש הרשות להגנה על עדים.
ביוגרפיה.
נוימן גדל בעיר בת ים.
הוא שירת במגוון תפקידי שטח וחקירות במשטרת ישראל, בהם ראש מחלקת פשעים במרחב ירקון, ראש מפלג תשאול בימ"ר תל אביב, קצין החקירות של מרחב ירקון ומפקד היחידה המרכזית של מחוז המרכז. בתקופת כהונתו כמפקד ימ"ר מחוז המרכז, פענחה היחידה את רצח ששת בני משפחת אושרנקו, את רצח הילדה רוז פיזם וחשפה את "פרשת כוכב הצפון" (הברחת כ-100 קילוגרם של קוקאין לישראל מפנמה).
ב-2010 מונה לראש היחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית, הוא עמד בראש צוות החקירה של שופט בית המשפט העליון יורם דנציגר. ב-2012 יצא ללימודים במכללה לביטחון לאומי וב-2014 מונה לראש חטיבת ההדרכה במטה הארצי. ב-2017 פרש מהשירות במשטרה.
ב-2018 מונה לראש הרשות להגנה על עדים.
על הספירלה
מדינת בובות
יהודה קידר