ביולי 2011 הוחלט שפרויקט ניקוי קרקעית נחל קישון יתבצע תוך שלוש שנים במימון משותף של המדינה, המפעלים והרשויות המקומיות. ביצוע הפרויקט הוטל על רשות ניקוז ונחלים קישון. פרויקט זה יכלול הוצאת שכבת הקרקע המזוהמת והקמת מערך טיפול ביולוגי. במסגרת ביצוע הפרויקט יוסט חלק מתוואי הנחל לתוואי חדש שיאפשר הקמת פארק משני צדי הנחל. כמו כן, ישוקמו נופי האזור כולו ובתי-גידול אופייניים בתוואי החדש. בנוסף על כך, הסתיימה הכנתה של תוכנית מים שתיתן מענה לזרימת הבסיס בנחל, באמצעות הזרמת מי קידוחים מושבתים בשולי עמק יזרעאל ושילוב מי מעיינות המנוצלים לחקלאות. במקביל, יושבו מים לתעשייה באמצעות שימוש מוגבל במי הנחל המושבים אליו במעלה, בטרם איבודם למערכת הימית. כחלק מהתוכנית, יינתן מענה חלקי לסילוק הזרמות המפעלים מהנחל, כאשר קולחין בתי-הזיקוק ומפעלי כרמל אולפינים יועברו גם הם לטיפול והשבה לצורכי תעשייה ולא יוזרמו עוד לנחל קישון. קטע הנחל העובר ליד בז"ן הועמק ושוקם על ידי רשות ניקוז ונחלים קישון במימון חלקי של בז"ן במהלך שהחל בשנת 2015. התגלו ערכים גבוהים וצפויים של זיהום קרקע במרכיבי דלק. קטע מהנחל באורך של 1.5-1 ק"מ הוסט למעקף קבוע שהוסף לו פיתול. לאחר ההסטה נוקה חלק הנחל המזוהם, האדמה המזוהמת נאספה בקטע שבין האפיק המקורי לאפיק החדש. אדמה זו עוברת טיפול ביולוגי שימשך מספר שנים. לאחר ניקוייה תשמש למילוי האפיק הישן ושאר האדמה תשמש להקמת פארק סביב גדות הנחל. המליחות הגבוהה והלא צפויה שהתגלתה במי הנחל עיכבה את תהליך השיקום עקב פגיעה בהליכי הפירוק הביולוגי.
ב-2017 יזמה הרשות בשיתוף עיריית חיפה תוכנית להקמת פארק מורד הקישון, אשר מטרתה "לספק מענה מסוים למפרץ חיפה המתועש".
באוקטובר 2018, במסגרת בקשה של חברת נמלי ישראל לאשר תוכנית להפעלת נמל המפרץ, הציגה הקואליציה לבריאות הציבור דרישה נגדית לפיה חברת נמלי ישראל תתרום בתמורה לפיתוח הסביבתי של פארק מורד נחל הקישון כמטלה ציבורית-עירונית שתאזן בין האינטרס העירוני לאינטרס הנמלי באזור. עם זאת, הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה דחתה את הדרישה בדצמבר 2018 והפרויקט נקלע למבוי סתום.
ב-24.9.19 חתם יו"ר הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה בחיפה על מתן תוקף לתוכנית הפארק המטרופוליני מורד נחל הקישון ובכך בא לסיומו הפרק התכנוני שלה.
פארק העמקים.
באזור צומת העמקים הקימה רשות נחל הקישון על גדות הנחל משני צידי כביש 75 את "פארק העמקים". בתחום הפארק ניצב גשר הרכבת הטורקי על נחל הקישון, שעליו עברה רכבת העמק. הפארק הוקם על האדמות שנרכשו על ידי קרן קיימת לישראל בשנת 1935. בשטח הפארק נסללה דרך עפר העוברת לאורך גדות הנחל ומשמשת כמסלול טיול רגלי ולרכיבה על אופניים. אורך המסלול כ-3–4 ק"מ והוא מגיע עד ל"אי האקליפטוס", אי קטן באמצע נחל קישון. בקרבת הגשר גישה נוחה לנחל המאפשרת דיג.
גליסית
גליסית או גליציאנית (Galego בגליסית או Gallego בספרדית) היא שפה איברו-רומאנית המדוברת בגליסיה שבצפון-מערב ספרד, בצפון פורטוגל, וכן בקהילות האוטונומיות של אסטוריאס וקסטיליה ולאון הסמוכות לה.
בלשנים רבים קובעים שהגליסית היא שפה אחות הדומה לשפה הפורטוגזית, וששתיהן התפתחו מאותה שפה משותפת מימי הביניים שמכונה בשם גליסית-פורטוגזית.
על הגליסית פועלות השפעות משתי גישות מנוגדות אשר מיוצגות על ידי גופים פוליטיים בחבל גליסיה. הזרם הלאומני-בדלני מאמין שעל הגליסיאנית לעבור סטנדרטיזציה על מנת להתאים את השפה לפורטוגזית המודרנית ושעל חבל גליסיה להצטרף כחבר לארגון המדינות דוברות פורטוגזית. מנגד ישנה תופעה שנייה, והיא זניחת השפה הגליסית ואימוץ הספרדית, או ערבוב גליסית עם ספרדית, בתהליך ספרדיזציה והיטמעות כחלק אינטגראלי מהחברה הספרדית.
השיטה ההליוצנטרית
מחוזות ספרד
רשות ניירות ערך
רשות ניירות ערך היא רשות סטטוטורית בישראל העוסקת בשמירת עניינו של ציבור המשקיעים בניירות ערך. הרשות הוקמה ופועלת על פי חוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968.
יו"ר הרשות וחבריה מתמנים בידי שר האוצר. מקצת מן החברים ממונים מקרב הציבור ומקצתם מקרב עובדי המדינה. הרשות מעסיקה רואי חשבון, משפטנים, כלכלנים ועובדי מנהל. הרשות ייסדה, יחד עם לשכת רואי חשבון בישראל, את המוסד הישראלי לתקינה בחשבונאות, ומשמשת שותפה שווה בו.
תפקידי הרשות.
במסגרת תפקידה מטפלת הרשות בתחומים הבאים:
מתן היתר לפרסום תשקיפים.
תשקיף הוא מסמך הנותן גילוי מלא של כל מידע החשוב למשקיע השוקל לרכוש את ניירות הערך שהתאגיד מציע לציבור. התשקיף כולל, בין היתר, תיאור של ניירות הערך המוצעים, תיאור של עסקי החברה ואת דוחותיה הכספיים.
לאחר מספר פרשות חמורות בהן כספים שגויסו ללא תשקיף, באמצעות פרסום נרחב באינטרנט ובאמצעי תקשורת, נותבו למיזמי הונאת פונזי בשנים 2014–2016 ובכללן קרן אור, יוטרייד, ופרשת אמיר ברמלי-"קרן קלע", הרשות הגבירה את מאמצי האכיפה שלה כנגד מיזמי השקעות לא מפוקחים והחמירה משמעותית את הרף על-פיו פרסום מידע נחשב לכזה המחייב תשקיף. בפרט, על-פי עמדת הרשות, כל פרסום של פרט כספי או צפי תשואה ליותר מ-35 איש מחייב כיום תשקיף.
הסדרת הפעילות של ענף קרנות הנאמנות ופיקוח עליו.
במסגרת זו מעניקה הרשות היתרים לפרסום תשקיפים שעל פיהם מציעות קרנות נאמנות את יחידותיהן לציבור, על פי החובה בחוק ניירות ערך. תשקיף קרן כולל, בין היתר, פרטים אודות הצעת היחידות, תיאור של החברה המנהלת את נכסי הקרן והנאמן לקרן, מדיניות ההשקעות של הקרן, נתונים אודות הרכב נכסי הקרן ותשואת הקרן יחסית למדדי ניירות ערך רלוונטיים, עלויות הכרוכות בניהול הקרן, דו"חות כספיים של הקרן ועוד. תוקפו של תשקיף של קרן פתוחה הוא לתקופה שאינה עולה על 21 חודשים מיום פרסומו, ולפיכך כדי להבטיח רציפות בהצעת יחידות קרן נאמנות לציבור על מנהל הקרן לפרסם תשקיף לפחות אחת לשנה.
מעקב אחר דוחות שוטפים שכל תאגיד חייב להגיש.
כדי לעדכן את המשקיעים בהתפתחויות לאחר שניירות הערך כבר נסחרים על התאגיד לפרסם, פעם בשנה, דוח תקופתי הכולל דוחות כספיים, דוח הדירקטוריון על מצב ענייני התאגיד ומידע נוסף. על התאגיד לפרסם פעם ברבעון דוחות רבעוניים, הכוללים דוחות כספיים ודוח דירקטוריון וכן עליו לפרסם דוח מידי סמוך לאחר התרחשותם של אירועים מסוימים ובהם כאלו שלהם יכולה להיות השפעה מהותית על התאגיד או על מחירי ניירות הערך שלו. במקביל, עוסקת הרשות במעקב אחר דיווחים שוטפים של קרנות נאמנות.
כדי להביא מידע זה מהר ככל האפשר לידיעת המשקיעים, פתחה הרשות את מערכת מגנא - מערכת גילוי נאות אלקטרונית, שבמסגרתה מוצגות הודעות של התאגידים באתר האינטרנט של הרשות, מיד עם קבלתם מהמדווחים.
מעקב אחר מפרטים של הצעות רכש.
הצעת רכש היא כלי העומד בפני אדם הרוצה לרכוש מהציבור ניירות ערך של תאגיד, אם לצורך יצירת או הגדלת החזקות (אפילו עד כדי מאה אחוזים) ואם לצורך השתלטות על התאגיד.
פיקוח על ניהולה התקין וההוגן של הבורסה לניירות ערך.
במסגרת זו מתבקשת הרשות על ידי הבורסה לניירות ערך לבחון הצעות לתיקון תקנון הבורסה המוצעות על ידה ולהמליץ בפני שר האוצר וועדת הכספים של הכנסת לאמץ את אותם תיקונים הנראים לרשות כראויים וכן לאשר הנחיות ותיקונים בהן. כמו כן, עוסקת הרשות בפיקוח על המסחר, בליווי דיוני דירקטוריון הבורסה ובפניות ציבור שעניינן הפעילות בבורסה.
רישוי מנהלי תיקים, יועצי השקעות ומשווקי השקעות.
הרשות מחויבת לנהל פיקוח על מילוי חובותיהם וטיפול בעבירות משמעת. במסגרת הרישוי, עורכת הרשות בחינות מקצועיות, מטפלת בבקשות לקבלת פטור מבחינות, מרכזת את רישום המתמחים ומפקחת על ההתמחות. במסגרת הפיקוח על בעלי רישיון, מרכזת המחלקה את הדיווחים של בעלי רישיון לרשות, מפקחת על מילוי חובותיהם בהתאם לחוק ומטפלת בחשדות לעבירות משמעת שהוגדרו בחוק.
עריכת חקירות.
הרשות מוסמכת לערוך חקירות בעבירות על חוק ניירות ערך, חוק השקעות משותפות בנאמנות, חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות ובעבירות על חוקים נוספים מקום שהן כרוכות בעבירות על חוקים אלה. לרשות לניירות ערך ישנה סמכות חקירתית בדומה למשטרה ומתפקידה לעצור ולחקור עבריינים העוסקים בפעילות לא חוקית בבורסה לניירות ערך כגון הרצת ני"ע, מניפולציה בני"ע והנעת אחרים לבצע פעילות לא חוקית בני"ע הנסחרים בורסה. הגוף האחראי ברשות לבצע פעולות אלה הוא ועדת האכיפה המנהלית של הרשות לני"ע.
בשל מורכבותו והתמשכותו של ההליך הפלילי, הוחלט בתחילת שנת 2011 על יצירת מנגנון אכיפה מנהלית אשר נועד לטפל בהפרות של חוקי ניירות ערך אשר היסוד הנפשי הנדרש בהן הוא של רשלנות לכל היותר. קבלת סמכות זו גררה ביקרות הן בטענה של הפרת עיקרון הפרדת הרשויות והן על גובה הקנסות היכולים להיות מוטלים הן על החברה והן על מנהל הכספים או מנהל החברה באופן אישי. מנגנון זה מופעל תדיר על ידי הרשות, ונוטה להסתיים לרעת הגורם עליו מופעלת האכיפה.
נחל יגור
נַחַל יָגוּר הוא נחל אכזב הזורם במורדות המזרחיים של הר הכרמל בכרמל הגבוה ועובר ב"פארק אשדות יגור" שהוא חלק מפארק הכרמל. נקרא גם ואדי שומריה על שם שיחי השומר הגדלים באזור. תחילתו של הנחל באזור עספיא. הוא זורם דרומית-מזרחית לנחל מעפילים לכיוון עמק זבולון ונשפך לנחל קישון. בדרכו עובר הנחל בקיבוץ יגור. בדומה ליתר נחלי הכרמל הזורמים ממזרח לקו פרשת המים של ההר, הנחל קצר, קניוני ובעל גדות תלולות. אורכו של הנחל כ-2 ק"מ.
גאוגרפיה.