תוך ניצול קשרים טובים שהוא יצר במהלך כהונתו בפרלמנט הוא הצליח לשבור את המבוי הסתום שנוצר בשאלת ההגנה של שוודיה. הסוגיה באה לידי פתרון ב-1885. במטרתו להגן על מערכת הסחר החופשי שמוסדה על ידי לואיס ירד דה יר ועל ידי שר האוצר שלו, יוהאן אוגוסט גריפנסטדט, במהלך תקופת כהונתם, הוא נחל פחות הצלחה. למדיניות כלכלית זו היו יתרונות רבים שתרמו למודרניזציה של שוודיה. כאשר חלה ירידה במחירי המזון בשווקים העולמיים בשל הגידול ביבוא מצפון אמריקה, עלתה דרישה להעלאת מחירים כדי להגן על האינטרסים של שוודיה.
בסופו של דבר אולץ תמפטנדר לפרוש מתפקידו, אך לא בעקבות התבוסה בבחירות של 1887. המועמדים לפרלמנט היו צריכים להביע את עמדתם אם הם תומכי הסחר החופשי או חסידי הפרוטקציוניזם. חברים לכל החיים של הריקסדאג נבחרו עד אז על בסיס המוניטין האישי שלהם ועל בסיס האמון הציבורי בהם. תומכי מדיניות הסחר החופשי הצליחו להשיג ניצחון במחוז סטוקהולם וזכו ב-22 ממושבי הפרלמנט. אך נראה שאחד מהחברים לא שילם את מסיו ולפיכך כל רשימת המועמדים הוכרזה כלא תקפה. החברים לכל החיים שהיו תומכי מדיניות הסחר החופשי הוחלפו בתומכי הפרוטקציוניזם שהצליחו להשיג רוב בבית הנבחרים.
תמפטנדר ניסה לשכנע את המלך אוסקר השני להכריז על בחירות חדשות אך המלך דחה את הבקשה ובעקבות כך הגיש תמפטנדר את התפטרותו מתפקיד ראש הממשלה. לאחר מכן ועד 1896 הוא כיהן כמושל מחוז סטוקהולם ולאחר מכן כמנהל של חברת הרכבות Trafik AB Grängesberg–Oxelösund.
רוברט תמפטנדר נפטר ב-30 בינואר 1897 בסטוקהולם.
גרנד פרי קטר (MotoGP)
גרנד פרי קטר הוא מרוץ אופנועים המתקיים כחלק מסבב אליפות ה-Motogp המאורגן על ידי הפדרציה הבינלאומית לאופנועים (FIM). המרוץ התקיים לראשונה בשנת 2004. בשנת 2008 שונה זמן המרוץ והוא הפך למרוץ לילי, המרוץ הראשון באליפות שהתקיים במסלול המואר באופן מלאכותי. קיום המירוץ בלילה נובע הן משיקולי רייטינג של השידור באירופה והן בשל תנאי מזג האוויר החמים, המקשים על קיום המרוץ במהלך היום.
סטה ג'יברנאו הוא הרוכב שניצח את מרוץ הבכורה בקטגוריה הבכורה. חורחה לורנסו, שניצח באותה שנה את המרוץ בקטגוריית ה-125 סמ"ק, הוא הרוכב עם מספר הזכיות הרב ביותר על המסלול (6) בקטגוריות השונות. קייסי סטונר וולנטינו רוסי, שניצחו 4 פעמים כל אחד את המרוץ, הם הרוכבים בעלי מספר הזכיות הגדול ביותר בקטגוריה הבכירה.
צבי קרלינר
צבי (הרברט) קַרלינֶר (אב ה'תרס"ה, אוגוסט 1905 – ג' בכסלו ה'תשמ"ו, 16 בנובמבר 1985) היה ראש עיריית קריית ביאליק הראשון, במשך 9 שנים. עוד קודם לכן, עמד בראש המועצה המקומית וועד היישוב במשך כארבעה עשורים.
ביוגרפיה.
נולד בשנת 1905 בעיר ביטום שבאזור שלזיה עילית, גרמניה (כיום בפולין). הוריו, ברטה ושלמה קרלינר, היו סוחרים. בנעוריו הצטרף לתנועת הנוער היהודית "בלאו וייס". התנועה הכשירה את חבריה לעבודת כפיים, כהכנה לעלייה לארץ ישראל. בגיל 17 סיים את לימודיו בבית הספר, ופנה לעבוד ככורה פחם. לאחר מכן עבר לבירה ברלין, שם עבד בבית מלאכה ולמד את מקצוע המסגרות.
בשנת 1925 עלה לארץ ישראל עם קבוצת חברים מברלין, והתיישב בתל אביב. בשל חוסר בתעסוקה התפזרה הקבוצה בכל רחבי הארץ. לאחר מכן עבר לחיפה ועבד עם חבריו בעבודות מזדמנות. בשנת 1931 חזר לגרמניה במטרה לשכנע את הוריו לחסל את עסקיהם ולעלות ארצה. ב-1938 נרצח אחיו על ידי הנאצים, אביו נפטר ואמו של קרלינר הצליחה לעלות לארץ ישראל.
ב-1934 חזר לארץ ישראל. עם חזרתו לישראל שב קרלינר לחיפה, ובשנת 1936 התיישב בקריית ביאליק, שנקראה אז "שכונת עולי גרמניה". היה פעיל בארגון ההגנה בשמירה על היישוב מפני התקפות ערביי האזור. בשנת 1938 נבחר לוועד האגודה החקלאית השיתופית של השכונה, ושנה לאחר מכן נבחר לוועד הפועל של האגודה. לפרנסתו עבד כמורה מקצועי למסגרות בבית הספר למקצועות המלאכה ע"ש לודוויג טיץ ביגור.
בשנת 1945 נבחר כיו"ר ועד הקריה, תפקיד שאותו מילא בהתנדבות, ובמקביל עבד כמורה למסגרות בבית הספר בסמ"ת בחיפה, עד לשנת 1964.
בשנת 1950 קיבלה קריית ביאליק מעמד של מועצה מקומית, ובשנת 1976, לאחר קבלת מעמד עיר, היה לראש העיר הראשון של קריית ביאליק. קרלינר כיהן בתפקידו כראש סיעת ל', סיעה מקומית על מפלגתית, עניין לא שגרתי בתקופה בה ראשי ערים היו מזוהים עם אחת המפלגות שבכנסת.
ב-1966 כרת ברית ערים תאומות עם שטגליץ (ברלין) שבגרמניה המערבית.
בתקופתו התפתחה קריית ביאליק וגדלה במספר תושביה, נקלטו עולים רבים והישוב החל לשאת אופי עירוני עד הפיכתו לעיר.
בחודש נובמבר 1985 הלך לעולמו בעת שכיהן בתפקידו והיה לזקן ראשי הערים במדינת ישראל באותה עת. בן 80 במותו. הובא לקבורות בבית העלמין צור שלום. הותיר אחריו את אשתו רות (לבית לנגה), בת ונכדים.
הנצחה.
עיריית קריית ביאליק מחלקת בכל שנה מלגות לסטודנטים תושבי העיר ע"ש צבי קרלינר. כמו כן מרכז הספורט אפק בעיר נקרא על שמו.
אוהד גרינוולד
אוהד גרינוולד (נולד ב-29 ביולי 1986) הוא עיתונאי, פרשן כדורסל, עורך דין וסופר ישראלי. ידוע בשל סיקורו את קבוצת מכבי תל אביב בכדורסל במסגרת עבודתו ככתב באתר "וואלה! ספורט", סיקור שהיה שונה בגישתו לקבוצה מזה של עיתונאים אחרים, וייצר חשיפות בקנה מידה גדול, כמו סכסוכים בין בעלי הקבוצה, חשיפת המאזן הכספי שלה ועוד. ב-2012 נבחר ל"עיתונאי הספורט של השנה" על ידי עיתון "מקור ראשון". ב-2017 הוציא את ספרו הראשון, רב-המכר "המועדון: הסודות של מכבי תל אביב", שעוסק באחורי הקלעים של ניהול הקבוצה.
קריירה.
גרינוולד נולד בתל אביב למשפחה דתית-לאומית. אוהד הוא אחיו של מנהל אגף האוהדים של מועדון הפועל תל אביב, דוד גרינוולד. בשנות העשרה לחייו החל את פעילותו העיתונאית ככותב צעיר באתרי אוהדים של מכבי תל אביב, בהם אתר "המכבי.קום". בשנת 2004 התגייס לצה"ל ושירת בחטיבת דובר צה"ל ככתב צבאי באתר האינטרנט הרשמי של צה"ל, שם סיקר את תוכנית ההתנתקות ואת מלחמת לבנון השנייה בטרם מונה לעורך הראשי של האתר.
בשנת 2006, במקביל לשירותו הצבאי, החל לכתוב באתר וואלה! ספורט, שם שימש ככתב בעיקר בנושאי קבוצת מכבי תל אביב בכדורסל. בכתבה שפרסם נכלל ציטוט פנימי מבכיר בקבוצה. גרינוולד נשאל על ידי יו"ר הקבוצה, שמעון מזרחי לגבי זהותו של הבכיר. לאחר שלא השיב עקב חיסיון המקור, החלה מערכת יחסים עכורה בינו לבין אנשי המועדון.
גרינוולד חתום על חשיפות רבות שפורסמו תחת ידיו בנושאי מכבי תל אביב בין 2006 ל-2015, שגרמו גם לאנטגוניזם רב-נגדו בקרב חלק מאוהדי ומנהלי הקבוצה, גם עקב עברו של גרינוולד כאוהד הקבוצה. בנוסף היה מיוזמי הפורמט "משחק מקדים" של האתר, בו מתדיינים על משחק הערב (במסגרות שונות, אך בדרך כלל משחקיה של מכבי תל אביב ביורוליג), ושימש חבר פאנל קבוע בו, לצד שי האוזמן והילה קובו. להלן רשימה חלקית של כמה מהבולטות שבחשיפותיו וכתבותיו:
ב-2015 פוטר גרינוולד מעבודתו ב"וואלה!" וב-2017 הגיש נגד האתר תביעה על סך 427 אלף ש"ח.
במרץ 2017 ראה אור ספרו הראשון, המועדון: הסודות של מכבי תל אביב, עליו עבד מאז עזיבתו את וואלה!, בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר, אשר הפך לרב-מכר.
במקביל לעבודתו העיתונאית למד גרינוולד משפטים ופילוסופיה באוניברסיטת בר-אילן. הוא התמחה בפירמת עורכי הדין גורניצקי ושות'.
סימון מתריע
סימון מתריע (באנגלית: Flagging או Reporting), הוא מנגנון דיווח על תוכן מקוון פוגעני או לא ראוי. מנגנון זה נמצא במרבית האתרים המאפשרים למשתמש לשתף ולהגיב לתוכן, כגון ברשתות החברתיות פייסבוק, טוויטר, Vine, פליקר, YouTube, Instagram ועוד. למנגנון הדיווח חשיבות רבה במציאות הדיגיטלית בה כמות התוכן עצומה והמידע מתפשט באופן נרחב ומהיר. לצד זאת, לנוכח האופי הסובייקטיבי של המנגנון, לעיתים קרובות הוא מעורר חילוקי דעות בקרב קהל המשתמשים הרחב.
מטרות וחשיבות המנגנון.
האינטרנט בכלל והמדיה החברתית בפרט משמשים פלטפורמה זמינה וחופשית עבור משתמשים רבים ברחבי העולם, כאשר ישנם המנצלים לרעה מערכת פתוחה ונגישה זו. כך לדוגמה, יש המפרסמים דברי שטנה, הסטה, גזענות, פורנוגרפיה, שמועות שלא אומתו, צנזור תכנים על רקע פוליטי וכו'. לנוכח כך, מנגנון הדיווח מאפשר למשתמשים להתריע על חששותיהם מפני תוכן פוגעני או לא ראוי המצוי באינטרנט.
מנגנון הדיווח אינו מהווה רק פעולה טכנית, אלא שהוא מקיים יחסי גומלין בין משתמשים לפלטפורמות, בין בני אדם לאלגוריתמים ובין נורמות חברתיות וגופים רגולטורים למדיה חברתית. בהמשך לכך, למנגנון שתי מטרות אשר משמשות את הפלטפורמות: שימוש במשתמשים אמינים כמקור לאיתור וסינון של תוכן בלתי הולם, במטרה לאפשר התמודדות עם תוכן מסוג זה בתוך כמות התוכן האינסופית המאפיינת את האינטרנט ; ובמקביל, כאשר התוכן שנוי במחלוקת, ההחלטה האם להסירו נשארת בידי הפלטפורמה. כלומר, מצד אחד האחריות ניתנת במידה מסוימת למשתמשים, אם כי מצד שני הכוח והשליטה נשארים בידי הפלטפורמה.