בנו של רבי יוסף גרינוולד, הרב יעקב יחזקיה (השני) מכהן כיום כאדמו"ר מפאפא. הוא חתנו של קרוב משפחתו רבי מאיר גרינוולד מטעטש (נכדו של ה"ערוגת הבושם"). החסידות מונה מאות משפחות.
מלבד בית המדרש המרכזי של החסידות בוויליאמסבורג, יש לה קהילות בבורו פארק, במונסי ובווסטצ'סטר. את הקהילה האחרונה הקים רבי יוסף בסוף ימיו. לחסידות תלמודי תורה, מוסדות "בנות יעקב פאפא" לבנות וישיבות.
בניו האחרים של רבי יוסף הם רבי ישראל מנחם, אב"ד פאפא בורו פארק ורבי אהרן, הדיין של פאפא. חתנו של רבי יוסף, רבי משה רוזנר כיהן בעבר כרב הקהילה במונסי.
הרב משה סופר בן רבי פישל (חתנו של רבי יעקב יחזקיה ה"ויגד יעקב"), מכהן כרב קהילת פאפא בירושלים.
תיאטרון ירושלים
תיאטרון ירושלים הוא התיאטרון העירוני של ירושלים, השוכן בשכונת טלביה בעיר, בסמוך למשכן בית הנשיא.
היסטוריה.
תולדות המבנה.
בשנת 1958, עיריית ירושלים, בראשותו של מרדכי איש שלום, הכריזה על תחרות עיצוב לתיאטרון עירוני. האדריכלים מיכאל נדלר, שולמית נדלר ושמואל ביקסון זכו בפרס הראשון.
טדי קולק, הגה יחד עם ידידיו הנדבנים מיילס מ. שרובר וגיטה שרובר, את רעיון הקמתו של תיאטרון ירושלים, ותרומתה של משפחת שרובר אפשרה את בנייתו של האגף המרכזי של הבניין.
הנחת אבן הפינה לתיאטרון התקיימה באוקטובר 1964.
בדבריו בטקס, אמר זלמן ארן, שר החינוך דאז, כי "ניסיון החיים לימדני, כי הצגת מחזה טוב ומובן לצופה ממלאת לעיתים תפקיד של דחפור עוקר-סלעים ומיישר הרים לסלילת דרך - דרך לתרבות".
הבניין נחנך בחודש אוקטובר 1971, ובו אולם אחד - תיאטרון שרובר ובו 970 מקומות ישיבה.
במהלך שנות ה-80, בסיוע תרומות של משפחת קראון משיקגו ומטעם הקרן לירושלים, נבנה אגף נוסף בתיאטרון, אשר נחנך בפברואר 1986, וכולל 3 אולמות נוספים: אולם הנרי קראון – 760 מקומות, אולם רבקה קראון – 450 מקומות ישיבה, והתיאטרון הקטן – 117 מקומות ישיבה. התכנון של האגף החדש בוצע על ידי משרד האדריכלים המקורי.
מאוחר יותר, נפתח אולם נוסף, האולפן- BLACK BOX, ובו עד 280 מקומות ישיבה, המשמש למופעים שונים ומגוונים.
במתחם התיאטרון שוכן גם בית קפה, חנות ספרים ותקליטורים ואכסדראות מרווחות שעל קירותיהן מוצגות תערוכות אמנות מתחלפות.
הקונספט הארכיטקטוני.
בטקס חנוכת תיאטרון ירושלים הדגיש מתכנן המתחם האדריכל מיכאל נדלר שלנגד עיני המתכננים עמד לא רק מבנה פונקציונלי מורכב, אלא מבנה המהווה יצירה ארכיטקטונית ייחודית. בבסיס התכנון הארכיטקטוני עמד הרעיון של הקמת מתחם תרבות בו "הכוונה להפוך את החוויה של "ההליכה" להצגה או לקונצרט באולם זה או אחר לכניסה אל עולם של אירועים מגוונים בשדה התיאטרון והמוזיקה המתרחשים באולמות ובחללים השונים של המבנה."
הבניין, ששני האלמנטים של אבן ובטון שולטים בו, הן בפנים והן בחוץ, מורכב משלוש מערכות יסוד:
מערכת הכתלים: מערכת הכתלים בעלת עקומות היוצרות מתח פנימי, חובקת את ההר בטרסות נמוכות והוריזונטליות באופיין, מתרוממות אל המבנה הנמוך ומשם לכתלים בעלי ממדים המקיפים את גרעין המבנה וגרעין זה עולה כמגדל הבמה.
מערכת החללים: הכניסה הראשית הרחבה והנמוכה מעבירה את הקהל לחלל מרכזי גבוה ורחב עם יציע המתפתח סביבו. חלל זה מוליך משני צידי האולם במעברים מדורגים אל חלל גבוה וכניסה מודגשת לאולם. האולם כחלל השיא בעיצובו ובממדיו, בעל שיפוע אמפיתיאטרלי חריף ואחיד, ללא יציע, מאפשר מיזוג עם חלל הבמה ומשיג קשר הדוק בין הקהל והשחקנים.
מערכת הפיסול:
מורכבת ממספר יחידות פיסול, שהוזמנו על ידי מיילס שרובר מהפסל יחיאל שמי, היוצרות אף הן קשר והמשכיות בין החוץ לפנים. הפיסול משולב בארכיטקטורה של המתחם, ומהווה חלק אינטגרלי ואורגני של המבנה.
שלשה פסלי בטון גדולים - אחד ברחבה, השני, תבליט מעל הכניסה הראשית והשלישי בתוך האכסדרה הראשית.
כאשר נבנה אגף קראון הוצבו פסלים נוספים של יחיאל שמי המשולבים בארכיטקטורה, בחזית האגף ובגרם המדרגות הפנימי.
"האתגר הארכיטקטוני היה ביצירת שיווי משקל בין הכנות הפונקציונלית, השאיפה לצניעות ופשטות בשימוש בחומרים ובחללים, ובין החלום ליצור סביבה חגיגית וייחודית להתרחשויות אשר תפקידן להעשיר את הנפש".
בית הנשיא, תיאטרון ירושלים, ומוסד ון ליר, מופיעים בשנת 2012 כמבנים לשימור בכרטסת העירונית של עיריית ירושלים, כאשר אזור טלביה מוגדר כאזור לשימור.
פעילות.
מאז היווסדו, תיאטרון ירושלים התפתח להיות מתחם התרבות והאמנות הגדול בישראל.
המתחם נותן במה לכל אמנויות הבמה, המסך, האמנות החזותית והאמנות הפלסטית ומציג שפה אמנותית עדכנית. הוא מעניק לקהל מתרחב של שוחרי אמנות ותרבות, חוויה תרבותית כוללת וחושף אותו ככל האפשר לשיח, לאתגרים וליצירה התרבותית העכשווית בארץ ובעולם.
מדי ערב מועלות במתחם הצגות של מיטב התיאטראות וקבוצות התיאטרון בארץ, מופעי מחול של להקות מובילות מהארץ ומהעולם, קונצרטים, מופעי מוזיקה, מפגשי תרבות, מופעי בידור וסרטי איכות. בד בבד מוסיף התיאטרון לפתח הפקות מקור, פסטיבלים ואירועים מיוחדים.
מדי שנה מבקרים למעלה מ-800.000 אורחים בתיאטרון, ומאות אמנים ושחקנים מהארץ ומרחבי העולם, התארחו מאחורי ולפני הקלעים.
פעילות התיאטרון מתאפיינת במספר תחומים:
תיאטרון.
עוד בעת הנחת אבן הפינה, נקבע כי התיאטרון ישמש לפני הכל, בית ליצירה תיאטרלית בירושלים. מאז ועד היום, התיאטרון מציב במרכז הווייתו את הצגות התיאטרון והעשייה התיאטרלית על כל גווניה. מאות הצגות מועלות על הבמות במתחם התיאטרון מדי שנה. דרמות מרגשות לצד קומדיות משעשעות, קלאסיקה עולמית לצד מחזאות ישראלית, מחזאות עולמית בת-זמננו ועיבודים ליצירות מופת ספרותיות. העושר התיאטרלי המוגש על ידי טובי היוצרים והאמנים הפועלים בתיאטראות המובילים, בקבוצות הפרינג’ ובמרחב העצמאי. בשנת 2015 נפתח אולם מיקרו, שמשמש כאולם הקבע של תיאטרון מיקרו הירושלמי.
מחול.
התיאטרון משמש בית ללהקות המחול המובילות בישראל ומארח הרכבי מחול בינלאומיים ויוצרים עצמאיים. לתיאטרון יעד בבניית תוכנית המאפשרת לקהל חובבי המחול, ליהנות מהיצירות החשובות ופורצות הדרך של עולם המחול העכשווי, תוך שימת דגש על מקצועיות, התפתחות ודמיון. מדי שנה מתקיימים במתחם מופעים של מיטב הלהקות, הרקדנים והכוריאוגרפים המגישים את היצירות המובילות בעולם המחול העכשווי והקלאסי וזוכים לשבחים מצד האורחים. כמו כן מארח התיאטרון פסטיבל “הרמת מסך“, פסטיבל שמטרתו לאפשר ליוצרים עצמאיים, להציג עבודות בביצוע בכורה.
מוזיקה.
בתיאטרון מתקיימת פעילות מוזיקלית ענפה, והוא מהווה ביתה של התזמורת הסימפונית ירושלים. עשרות קונצרטים נערכים מידי עונה בתיאטרון בביצוע התזמורות המובילות, הרכבים קאמריים, רסיטלים ואופרות בהשתתפות מקהלות, מנצחים וסולנים אורחים מהארץ ומחו"ל. מאת מיטב התזמורות בישראל. מדי שנה מתארחים מאות מופעים מוזיקליים מגוונים מהארץ ומהעולם במגוון סגנונות מג'אז, דרך פופ ורוק, זמר ישראלי ועד מוזיקת עולם. בתחילת 2016 הפך המשכן גם לביתה החדש של תזמורת ירושלים מזרח ומערב.
מפגשי תרבות.
מפגשי התרבות המתקיימים בתיאטרון, נולדו מהצורך בדיון מעמיק לשיח פעיל סביב התרבות בכלל ואמנויות הבמה בפרט. סדרות המפגשים מורכבות משיחות והרצאות על תיאטרון, מחול, מוזיקה, קולנוע, פסיכולוגיה, אמנויות ועוד. אנשי המקצוע המובילים בכל אחד מהתחומים מנחים את המפגשים הללו ומייצרים שיח מרתק.
סרטי איכות.
בתיאטרון מתקיימות הקרנות של סרטי איכות חדשים מהארץ ומהעולם ומגוון אירועים קולנועיים: אירועי טרום בכורה ובכורות חגיגיות בדגש על קולנוע ישראלי, סרטים בליווי הרצאות, אירועים מיוחדים לחגים ומועדים בשיתוף פעולה עם גופים שונים כגון: יד ושם, מרכזי תרבות, פסטיבלים ועוד.
פסטיבלים.
התיאטרון מפיק מדי שנה את פסטיבל סוף הקיץ - חגיגת אמנויות בסוף חודש אוגוסט ברחבת התיאטרון. הוא ביתו של פסטיבל ישראל ומארח פסטיבלים חשובים נוספים כמו פסטיבל העוד, פסטיבל הרמת מסך, פסטיבל תיאטרון הבובות, פסטיבל ירושלים לאמנויות ואחרים.
הופעות בידור.
בנוסף, מדי שנה עולים בתיאטרון עשרות מופעי בידור של כוכבי הבידור הישראלים, מתקיימות מגוון פעילויות לילדים, ביניהן הצגות במסגרת מנויי הילדים להצגות תיאטרון ומחוצה לה, סרטים, פסטיבלים ועוד.
תערוכות.
הקהל מוזמן לבקר בכ-80 תערוכות שונות העולות במהלך השנה בשמונה אכסדראות.
המקום נגיש לנכים, בעל מערכת שמע לכבדי שמיעה ועזרי ראייה לבעלי לקויות ראייה.
רב יהודה
רב יהודה בר יחזקאל (194 או 220–299) היה מגדולי האמוראים בבבל במאה השלישית. מייסדה של ישיבת פומבדיתא, שהתקיימה כ-800 שנה, וראש הישיבה. בתלמוד מוזכר תמיד בשם הסתמי "רב יהודה".
רב יהודה היה בן הדור השני של האמוראים בבבל, תלמיד מובהק של רב ושל שמואל, ומאות מאמרים שלהם מובאים על ידי רב יהודה בתלמוד. אביו, רב יחזקאל, נמנה אף הוא עם החכמים. תלמידיו של רב יהודה, רבה בר נחמני, רב יוסף ורבי זירא, היו גדולי הדור הבא של האמוראים.
נהג לשקוד על תלמודו, והתמיד לחזור על הנלמד. רבו, שמואל, שיבח אותו לא אחת בביטויים שונים. רב יהודה התאפיין בתקיפות.
חיבר כמה ברכות, בהן קידוש לבנה ושבע ברכות של חתן וכלה. ידועה הייתה חיבתו לארץ ישראל, ועם זאת אסר לעלות אליה מבבל.
תולדותיו ומפעליו.
רב יהודה נולד בבבל לרב יחזקאל.