לוביץ נולד בלוס אנג'לס. אביו היה רופא מצליח ורופא המשפחה של משפחת ג'קסון המפורסמת. למד תיאטרון באוניברסיטת קליפורניה באירוויין ולאחר למד עם טוני באר ב-"Film Actors Workshop". הצטרף לקבוצת "The Groundlings" שם התחבר עם שותפו לעתיד ב-SNL פיל הארטמן.
קריירה.
סאטרדיי נייט לייב.
לוביץ היה חבר צוות בסאטרדיי נייט לייב בין 1985 ל-1990. מאוחר יותר, בראיון שקיים לרגל יציאת הספר "Live From New York: An Uncensored History of Saturday Night Live", אמר שתקופה זו היא המיוחדת ביותר בקריירה שלו. הוא היה מועמד לפרס אמי בשנתיים הראשונות שלו ב-"SNL".
מדבב.
לוביץ תרם את קולו למספר רב של סרטים מצוירים וסדרות כמדבב. בסדרה "The Critic" שיחק את Jay Sherman בקולו הרגיל. ב"משפחת סימפסון" דיבב את ארטי זיף (דמות שיצאה לפרום עם מארג' סימפסון), וכשבע דמויות נוספות. הוא דיבב את דמות מכשיר הרדיו בסרט הטוסטר הקטן והאמיץ, ואף בוידאו קליפ שקידם משחק הווידאו "Banjo-Kazooie".
קריירה מוזיקלית.
ג'ון לוביץ שר בדואט עם רובי ויליאמס בתקליטו מ-2001 :Swing When You're Winning", בשיר "Well, Did You Evah".
הופעות תיאטרון וכזמר.
הוא שיחק במופע של ניל סיימון "The Dinner Party" בברודוויי. הוא שר בקרנגי הול שלוש פעמים, ושר את ההמנון האמריקאי באצטדיון הדוג'רס ובאליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס.
ב-10 באוקטובר 2001, לוביץ שר דואט עם רובי ויליאמס את השיר "Well, Did You Evah!" באלברט הול בלונדון. השיר מופיע באלבום Swing When You're Winning.
תפקידים בפרסומות.
בסוף שנות ה-90, לוביץ היה "האיש שכתב את דפי זהב", בסדרת פרסומות עבור תעשיית דפי הזהב האמריקאית.
ב-2006, הוא דיברר את מסע הפרסום של רשת המסעדות סאבוויי.
סטנד-אפ.
ב-1984 לוביץ החל בהופעות סטנד-אפ.
ג'ון לוביץ קומדי קלאב.
ב-8 בנובמבר 2007, ג'ון לוביץ פתח את המועדון שלו "The Jon Lovitz Comedy Club at Aubergine" ברובע פנסי הגז (סן דייגו). בין המופיעים היו דייוויד ספייד, דניס מילר, קווין נילון, נורם מקדונלד, דיינה קארווי ועוד. סניף נוסף של המועדון נמצא ב"סיטי ווק" באולפני יוניברסל.
במועדון מוקלטים מספר פודקאסטים של קווין סמית', ג'ניפר שוולבך, ראלף ג'רמן וג'ייסון מיוז רובם משתתפים בסדרת הסרטים ג'יי ובוב השקט.
בועות הפילטר
רמניקו ולצ'אה
רובוט אוטונומי
רובוט אוטונומי הוא רובוט המסוגל לבצע משימות מבוקשות, בסביבה מוגדרת מראש, ללא התערבות אדם. לסוגים רבים של רובוטים יש דרגות שונות של אוטונומיה, כלומר רובוטים שונים יכולים להיות אוטונומיים בדרכים שונות. רמה גבוהה של אוטונומיה דרושה בתחומים כמו: חקר החלל (רובוט סייר), ניקוי רצפות (הרובוט אמור להיות מודע לגבולות המשטח שאותו הוא מנקה ולהימנע ממכשולים), כיסוח דשא, ניקוי בריכות, וטיפול בפסולת. רובוטים אוטונומיים נפוצים מאוד בתעשייה.
רובוט אוטונומי מוגדר כרובוט המסוגל לעבוד בחופשיות בסביבת העבודה שהוגדרה לו, אך לא מותרות לו כל דרגות החופש האפשריות, יחד עם זאת, סביבת העבודה של הרובוט עשויה להיות לא מסודרת ובעלת פרמטרים המשתנים באופן תמידי. השינוי לא תמיד צפוי מראש, והרובוט האוטונומי אמור לדעת תוך כדי פעולתו להתחשב בפרמטרים אלו (דוגמה: שני רובוטי ריתוך הפועלים זה לצד זה במפעל המייצר מכוניות; היה ורובוט אחד פלש לשטח העבודה של הרובוט השני, הרובוט השני כרובוט אוטונומי אמור לזהות את השינוי בסביבה – נוסף לסביבה עצם זר אשר באופן רגיל לא אמור להיות שם, אמור לדעת להימנע מהתנגשות על ידי שינוי מסלול או הפסקת עבודה או פעולה אחרת שהוגדרה על ידי המהנדס שתכנן את הרובוט) ולהתמודד עם השינוי, בהתאם לאופי המשימה שהרובוט מיועד לה.
אחד התחומים החשובים בחקר הרובוטיקה הוא כיצד לאפשר לרובוט להתמודד עם הסביבה שלו, בין אם על הקרקע, מתחת למים, באוויר, מתחת לאדמה או בחלל.
יכולות.
לרובוט אוטונומי לחלוטין יש יכולת לבצע את הדברים הבאים:
רובוט אוטונומי יכול להיות אף בעל אפשרות לרכישת מיומנויות נוספות על ידי למידה עצמית מסביבת העבודה והסתגלות לשינוי בסביבת עבודה. כיום רובוטים אוטונומיים עדיין דורשים אחזקה שוטפת כמו כל מכונה אחרת.
אחזקה עצמית.
הדרישה הראשונה עבור אוטונומיה גופנית מלאה היא היכולת של הרובוט לדאוג לעצמו, כלומר, לדעת לתחזק את עצמו בהתאם לתנאי סביבה משתנים. רבים מהרובוטים המוגדרים כאוטונומיים הקיימים היום בשוק ועובדים על מצבר (סוללה) נטען, מתחזקים את עצמם בכך שיש ביכולתם אפשרות "לחוש" מתי המצבר חלש ולנווט עצמם לעבר עמדת טעינה (דוגמה: שואב אבק אוטונומי ביתי).
תחזוקה עצמית מבוססת על "הפרופריוספציה", או חישה של המצב הפנימי ובנוסף העברת המידע לאדם. בדוגמה לטעינת הסוללה, בטרם שינוי מסלול לטובת חזרה לטעינה, הרובוט יעביר את המסר "Low Battery". חיישן נוסף ברובוטים אוטונומיים אשר נפוץ מאוד הוא חיישן לניטור חום.
רובוט מסוג GUI מציג למשתמש נתונים על הרובוט, התצוגה היא עבור המשתמש בלבד, כאשר בפועל הרובוט יכול לתפקד בלי להציג מידע זה.
רובוטים אוטונומיים מתוכננים להציג מידע אודות תפקודם על מנת שבכל רגע נתון, שבו עלולה להתרחש תקלה, יוכל אדם להתערב בפעולת הרובוט. זהו יתרון מאחר שהיה וקרתה תקלה שאפשר היה למנוע מראש, תיקון הוא מאוד יקר ולעיתים עלול אף לגרור השבתת הרובוט. סוגי חיישנים נפוצים המשמשים לאחזקה שוטפת: תרמי (חום), מגע, אופטי, קול (אולטראסוני).
חישת הסביבה.
חישת הסביבה היא קבלת נתונים אודות הסביבה. לרובוט אוטונומי חייבים להיות מגוון חיישנים סביבתיים על מנת לבצע את המשימה לה הוגדר, ולהתרחק מגורמים לא רצויים. חיישנים נפוצים: ספקטרום אלקטרומגנטי, קול, מגע, חיישן כימי (מדמה את חוש הריח אצל האדם), טמפרטורה.
לדוגמה: רובוט אוטונומי לאחזקת גינות המכסח דשא, ילמד מהסביבה את הקצב שבו הדשא צומח, ובכך ידע כל כמה זמן עליו לנסוע ולכסח את הדשא, על מנת שישאר באורך מסוים.
שימושים צבאיים.
כלי טיס בלתי מאוישים הם בעלי מידה מסוימת של אוטונומיה, אם כי ברובם מתאפשרת גם התערבות מפעיל מהקרקע.
כלי הרכב הצבאי גארדיום כולל מידה מסוימת של אוטונומיה המאפשרת לו לסייר בצירים קבועים מראש ולהתחמק ממכשולים במידת הצורך. גם כלי זה מופעל בחלקו על ידי מפעיל אנושי.
אנטי אונקוגן
השפעת גל המחאות בארצות ערב (2011-2010)
מולד (כתב עת)
מולד הוא כתב עת מדיני וספרותי ישראלי שיצא לאור בשנים 1948–1986.
בשנים 1967-1948 כתב העת יצא לאור כירחון בחסות מפא"י, בעריכתו של אפרים ברוידא. בשנת 1967 הפך כתב העת לבלתי תלוי, בהוצאת "מפעלי מולד". כדי להבדילו מגרסתו הקודמת, הוא נקרא "מולד, סדרה חדשה".
כתב העת לא הופיע בשנים תשל"ז-תשל"ט, ונסגר בשנת 1986.
אנגד
פוסט-דיסקו
פוסט-דיסקו (באנגלית: Post-disco) הוא ז'אנר מוזיקלי פופולרי שהושפע מדיסקו, פאנק ומוזיקה אלקטרונית. הוא החל את דרכו בתחילת שנות ה-80.
המיוחדת
המיוחדת היא סדרת אקשן משטרתית ששודרה בשידורי הזכיינית "רשת" בערוץ 2 ועוקבת אחרי יחידת חוקרים בכירים של המשטרה בחקירות פשיעה שונות, שהוקמה על מנת לפתור תיקים סבוכים וזכתה לכינוי "המיוחדת". היחידה הוקמה במטרה לסגור במהירות כמה שיותר תיקי רצח מתוקשרים או קשים במיוחד.
הסדרה זכתה לביקורות חיוביותמטעם מבקרי הטלוויזיה, מאז עלתה לשידור בינואר 2012 ונתפסה כסדרה מתחרה לסדרת המשטרה של ערוץ 10, אחת אפס אפס.
עלילת הסדרה.
בפרק הפותח את הסדרה מגויס חוקר השב"כ לשעבר, מיקי רוסו, על ידי ראש אגף החקירות במשטרה, ניצב עומר קאלו, לעבוד כחלק מצוות חקירה מיוחד שעוסק בפענוח תיקי רצח מסובכים. במהלך חקירת רצח מסיקה, יוצאת היחידה, ובראשה מפקדה, חובב כנעני, לוחם ומפקד בסיירת מטכ"ל בעברו, לחקור תיק חטיפה ורצח. עורך דין פלילי בשם ירמי הלפרין, נורה למוות לעיני בתו, ורעייתו כנרת הלפרין, עובדת בכירה במכון הביולוגי בנס ציונה, נחטפה. במהלך החקירה מתוודע מיקי רוסו לאופיים של היחידה המיוחדת ואנשיה, האחראים לחקר תיקים מתוקשרים. בפרק נחשפת העובדה כי חובב כנעני היה מעורב במבצע צבאי שבמהלכו נהרג חברו ליחידה, הוא טוען כי הצל"ש שקיבל במהלך המבצע לא הגיע לו.
במהלך העלילה היחידה חוקרת את ד"ר רפאלי, הנחשד ברצח גרושתו, במהלך החקירה הוא מתברר כאדם קר רוח שמצליח לערער מאיזון את חוקריו, בכך שחושף את סיפור חייה של תמי נוימן ומערער אותה. בניסיון לאלץ אותו להודות ברצח רעייתו, חברי היחידה עוקבים אחר ילדיו ומצלמים אותם, אלא שהדבר לא נוחל הצלחה רבה אלא מעורר את זעמו של ד"ר רפאלי שאינו משתף פעולה עם החוקרים. מאוחר יותר באותו הערב - חובב כנעני מתאבד במפתיע בירייה.
בועת הפילטר
בועת הפילטר הוא מונח שטבע אקטיביסט האינטרנט, אלי פאריסר, בספרו הנושא כותרת זהה, כדי לתאר תופעה שבה אתרי אינטרנט משתמשים באלגוריתמים כדי לנחש את אופי המידע שמחפשים הגולשים.
האלגוריתמים מסננים את המידע המוצג בהתאם למידע שנאסף בעבר על הגולש (מקומו הגאוגרפי, התנהגותו בעבר ברשת האינטרנט והיסטוריית חיפושים). באופן זה אתר האינטרנט מציג לגולש רק מידע שמתאים להעדפות הגולש בעבר.