בדרך כלל מוצע שהמחשב ימוקם במקום גלוי בבית, כך שלא תהיה אפשרות להסתיר את הנעשה בו.
למידת הזהירות מאנשים חשודים ברחבי האינטרנט (בעיקר בצ'אטים) היא הדרך היעילה ביותר. גם כן, הימנעות מגלישה באתרים שכאלה.
נוסף על כך, המשטרה בדרך כלל משתילה באתרי צ'אטים אנשים סמויים שמטרתם לאתר פדופילים ולעצור אותם.
לקראת "יום האינטרנט הבטוח" ניתן לראות שהם גם בוחנים משתמשים אקראיים על זהירותם באינטרנט.
נוסף על כך, למשטרה קיימת האפשרות לגלות מידע על גלישות לאתרים מסוג מסוים על ידי גישה לתיעוד המידע אצל ספקי האינטרנט.
אחד מהקמפיינים שנועדו להראות את סכנות האינטרנט היה למעשה קידום לתוכנית טלוויזיה העוסקת בעולם המחשבים, "דאוס", בו נאסף מידע על המשתמשים כחלק מתחרות, בהמשך לאחר שהקמפיין נעלם, הוצגה פרסומת שהציגה בפניהם את הפרטים האישיים שלהם. המשתמשים שנתקלו בזה חשדו שמדובר בהאקר, ושמועות על כך הופצו בפורומים.
התמודדות חברות מפני פרצות אבטחה.
ביום האינטרנט הבטוח בשנת 2016 הציעה חברת גוגל למשתמשיה לבצע בדיקת אבטחה להגדרות חשבונם הכוללת וידוא מספר הטלפון וכתובת המייל המוגדרים לשחזור ססמת החשבון, אשרור ההתקנים והיישומים בעלי הרשאת גישה לחשבון. בתמורה הציעה החברה תוספת נפח של 2GB לאחסון בענן.
יום האינטרנט הבטוח בישראל – היום הלאומי לאינטרנט בטוח.
"היום הלאומי לאינטרנט בטוח" הוא יום המתקיים בישראל מאז 2004 מדי שנה בתחילת האביב (לרוב בסוף מרץ או בתחילת אפריל) על ידי חברת מיקרוסופט ומוסדות החינוך בשונה משאר המדינות המשתתפות בפעילות זו. במהלכו נערכות פעילויות להגברת המודעות לסכנות השימוש באינטרנט ולהדרכה על גלישה בטוחה (בדרכים בה נמנעים באופן מיטבי מסכנות אלה).
יום זה, המסוקר באופן נרחב באמצעי התקשורת נערך בשיתוף פעולה של משרד החינוך, משטרת ישראל, איגוד האינטרנט הישראלי, חיל התקשוב, החברה למתנ"סים, וחברות מחשוב ותוכנה מסחריות. הדרכות מועברות בבתי הספר ובמתנ"סים על ידי מורים, שוטרים, חיילים ומומחים שונים. יום זה מלווה גם בפעילות יחצ"נית ענפה הכוללת משדרי פרסומת, כתבות בעיתונות ובטלוויזיה והפעלת אתר אינטרנט מיוחד.
סביב הפעילויות ביום זה מתקיים ויכוח כי יש הטוענים שהוא מביא לפרסום סמוי של חברות המחשוב והתוכנה, הנכנס אל תוך מערכי השיעורים בבתי הספר ביום זה, וטענה נוספת כי יום זה חוטא למטרתו ובמקום לעודד לגלישה בטוחה הוא מעודד רתיעה מהאינטרנט וטכנופוביה.
בשבוע בו חל יום האינטרנט הבטוח בשנת 2016 קידמה ועדת החינוך לבטיחות באינטרנט של משרד החינוך בקרב בתי הספר בישראל ובמרכזי להב"ה את "השבוע הלאומי לגלישה בטוחה ברשת תשע"ו", שהתמקד במסר "30 שניות למחשבה לפני שיתוף והפצה" - קידום נורמות התנהגות ראויות ברשת, מניעת פגיעה בזולת ומסרים נוספים. במסגרתו נערכו סדנאות, מעגלי רב-שיח, מערכי שיעורים ופעילויות נוספות.
במסגרת שיתוף פעולה עם חברת סרטוני האנימציה Brain Pop ישראל ומשרד החינוך הוקם אתר אינטרנט המוקדש לנושא גלישה בטוחה באינטרנט ובו סרטונים הניתנים לצפייה ללא תשלום.
יורופיאנה
אדא בר אהבה (השני)
רב דימי מנהרדעא
רב דימי מנהרדעא היה אמורא בבלי בדור החמישי לאמוראי בבל, מגדולי חכמי ישיבת נהרדעא.
ביוגרפיה.
רב דימי מנהרדעא מוזכר פעמים בודדות בתלמוד. אחת מפסקיו מתייחסת להוראת בית דין שעליה מביאים בית פר העלם דבר של ציבור, והוא פסק שאין הוראה נחשבת להוראה עד שיאמרו בית הדין מפורש כי מדובר בהוראה גמורה למעשה "מותרים אתם לעשות" וכן נפסקה ההלכה. הוראותיו גם מובאות בהלכות איסור והיתר, וכן לומדים ממעשיו הלכות למעשה.
מסופר בתלמוד, כי רב דימי מנהרדעא הביא גרוגרות בספינה כדי למכור אותן בשוק. אמר הריש גלותא לרבא: לך ובדוק את רב דימי, אם תלמיד חכם הוא, ואם כן יכריזו שלא ימכור איש בעיר גרוגרות לפני שהוא יגמור למכור את סחורתו. אמר רבא לרב אדא בר אבא: לך בדוק אותו בשאלות לראות אם הוא תלמיד חכם. הלך רב אדא ושאל אותו: פיל שבלע כפיפה מצרית, והקיאה דרך בית הרעי, מהו? ולא ידע רב דימי להשיב לו. שאל רב דימי את רב אדא: האם אתה הוא רבא? רב אדא הכהו לרב דימי על סנדלו ואמר לו: ביני לרבא יש הבדל גדול. בכל אופן, על כרחך אני רבך, ורבא הוא הרב שלי. נמצא שרבא הוא הרב של רבך. לא הכריזו שאף אחד לא ימכור גרוגרות בלעדיו, ולא קנו ממנו, ונפסדו הגרוגרות שלו. רב דימי בא לרב יוסף והתאונן לפניו על מה שעשו לו. אמר לו רב יוסף: מי שלא נמנע מלהפרע על הבזיון שעשו למלך אדום אף על פי שהיה גוי אדומי, כל שכן שלא ימנע מלהפרע ממי שגרם לך צער! וכמו שכתוב . נפטר רב אדא בר אבא.
במסכת בבא בתרא מובאת דעתו של רב דימי, כי יש להעדיף מלמד תינוקות שמדייק בלימודו למרות שאינו "גורס"- לא מספיק לעבור על הרבה חומר, מכיוון ששבשתא כיוון דעל על.
על תלמידיו נמנה אמימר, בן ישיבת נהרדעא.
מקום קבורתו.
על מקום קבורתו, מופיע בספר הגלגולים: "בכפר אבנית יש שם מערה, שבה קבורים אביי ורבא. והנה הפתח לצד מערב, ובתוכה הרבה כוכים, הנה בכוך שבקרן מזרחית דרומית ממש, שם קבור אביי. והכוך הסמוך לו העומד בצד דרום ממש, שם קבור רב דימי מנהרדעא. והכוך הסמוך לו אשר בצד דרום ג"כ, והוא כוך יותר רחב מכוך ר' דימי הנזכר, ושם קבור רבא, והוא בכוך האמצע שבצד דרום, ושאר הכוכין לא הגיד לי מה הם". בעקבות דברים אלו של האריז"ל, שלפי המקובל נכתבו על ידי תלמידו רבי חיים ויטאל ברוח הקודש, ידועה מערה זו כ"מערת אביי ורבא".
כך מקובל מ ר' חיים ויטאל שקבור שם
נורוללה ברק
נורוללה ברק (בטורקית: Nurullah Berk; 22 במרץ 1906 - 9 בינואר 1982) היה צייר, מבקר אמנות ומורה טורקי, מושפע באמנותו במיוחד על ידי זרם הקונסטרוקטיביזם, לפעמים גם על ידי קוביזם. יצירותיו קיבלו השראה גם ממוטיבים ותכנים מן האמנות המסורתית הטורקית, כולל המיניאטורות והתבליטים העות'מאניים מימי הביניים ומן הפולקלור האנטולי. במיוחד לקראת סיום דרכו האמנותית שאף לסינתזה בין האמנות המערבית ובין האמנות הטורקית.
ביוגרפיה.
נולד בשנת 1906 באיסטנבול וגדל בעיר בזאת בשם נורוללה ג'מאל (Nurulla Cemal). בילדותו חונך על ידי אומנות צרפתיות.למד בבית ספר יסודי בהייבלי אדה, אחר לימודי ביניים בנישאנטשי והשלים את לימודי התיכון בבית הספר התיכון בגלאטסראיי. לאחר מכן למד בבית הספר לאמנות (Sanayi-i Nefise) באיסטנבול בכיתות (סטודיו) של איברהים צ'איל וחיכּמת אונאט. את שם המשפחה ברק אימץ בעת הנהגת שמות משפחה על ידי השלטון החדש הרפובליקני.
בין השנים 1924–1928 למד בבית הספר לאמנויות היפות בפריז, שבו היה תלמידו של הצייר הנאו-אימפרסיוניסטי ארנסט לוראן. בשובו למולדת, בשנת 1929, הקים יחד עם קבוצת עמיתים, לפי דגם צרפתי, את אגודת הציירים והפסלים העצמאיים בטורקיה. שוב בצרפת, ב-1932, השתלם בסטודיו של אנדרה ל'אוט ופרנאן לז'ה. לאחר מכן ייסד בטורקיה יחד עם הציירים עבידין דינו, אליף נאג'י, זכי פאיק איזר, ג'מאל טולו ועם הפסל זיהטי מירידולו, קבוצת אמנים אוונגארדיסטית בשם "הקבוצה ד" (D Grubu). ששאפה לעידוד האמנות המודרנית הטורקית. ה"קבוצה ד" קראה לעצמה "פוסט-קוביסטית" והייתה פתוחה לכל המגמות האמנותיות המודרניות פרט לאימפרסיוניזם. עם זאת הייתה מושפעת בעיקר על ידי הקוביזם, הקונסטרוקטיביזם והאקספרסיוניזם.
בין השנים 1936–1940 הצייר הצרפתי לאופולד לוי, שנקרא על ידי הממשלה הטורקית לנהל ולבצע רפורמה באקדמיה לאמנויות באיסטיבנול, בחר בנורוללה ברק לאחד מעוזריו הראשיים. החל משנת 1939 לימד ברק כפרופסור באקדמיה לאמנויות באיסטנבול. מאוחר יותר, בין השנים 1962–1969, היה למנהל המוזיאון לציור ולפיסול באיסטנבול.
נורוללה ברק חינך דור שלם של אמנים ואינטלקטואלים טורקים, ביהם ארסוי אורחאן, לוונט אקאילי, עבודורחמן אזטופראק, גינגר טאנר, בינצ'ר ארימז, אייטן יטחש דוגו, הציירת הקפריסאית אילין ארק, אינג'י ארטוג, זדאן בזאיש, הפסיכולוגית בגלאן ביראנד טו (ג)רול ואחרים.
הוא עזר בארגון תערוכות בינלאומיות של אמנות טורקית, וייסד יחד עם סואוט קמאל יטקין את הסניף הטורקי של איגוד מבקרי האמנות הבינלאומי.
ציוריו הוצגו בתערוכות רבות בטורקיה, כמו כן בבוקרשט, בסופיה, בבודפשט, בפראג, בהלסינקי, בלנינגרד, במוסקבה, בבאקו, בקראצ'י, בטהראן, בתוניס, באלג'יר, בפריז, בבריסל, בשטרסבורג, ובביינאלות בוונציה ובסן פאולו.
נורוללה ברק ידוע בארצו גם כמחבר ספרים על ההיסטוריה והתאוריה של האמנות.
יום הזיכרון לדוד בן-גוריון
ארגון האמנה הצפון-אטלנטית
הברית הצפון-אטלנטית
רצח ישראל בן זאב
ישראל בן זאב (לויפר) (1905–1938) היה שומר יערות של קרן קיימת לישראל שנרצח על ידי ערבים ועצמותיו התגלו רק לאחר עשרות שנים.
הוא נולד ביסוד המעלה. בשל קשיים כלכליים במשק החקלאי עבר לפתח תקווה ועבד בפרדסים. שם נישא ונולדו לו בן ובת. לאחר מספר שנים החל לעבוד כשומר יערות בעמק זבולון. הוא עבר עם משפחתו לעכו אבל בגלל בעיות ביטחוניות התיישב בשכונת סביניה (כיום נמצאת בקריית ביאליק). הוא ידע ערבית שוטפת ואף לבש בתפקידו בגדים ערביים כמו כאפיה וגלביה. הוא היה מקובל על הערבים שקראו לו בעקבות בנו זאב - "אבו דיב".
בתחילת חודש אוגוסט 1938 מסר בן זאב את סוסתו ליום אחד לידיד ערבי מהכפר דאמון שגם הוא היה שומר והיה נאמן עליו. משהתמהמה להחזיר לו את סוסתו, יצא לכיוון דאמון ומאז נעלמו עקבותיו.