נסי ריפוים של רבים בארץ גינסר מופיע במתי יד: 36-34 ומרקוס ו: 56-53. כאשר ישו עובר דרך גינוסר וכל מי שנגע בכנף בגדו נרפא. בבשורת מתי ט: 36-35 מדווח גם כי לאחר הנס של ישו שגרש שד מאדם אילם, עבר ישו בכל הערים והכפרים, לימד בבתי הכנסת שלהם, ובישר את בשורת מלכות אלוהים תוך ריפוי כל מדווה ומחלה.
נסי גירוש שדים.
על פי שלוש הבשורות הסינופטיות, ישו ביצע נסי גירוש שדים רבים. אירועים אלה אינם מוזכרים בבשורת יוחנן ונראה לכאורה שנסים אלה הוחרגו משום שיקולים תאולוגיים .
הבשורות הסינופטיות כוללות תיעוד של שבעה נסי גרוש שדים עיקריים שבהן מצויים פרטים, ומוטמע בהן לימוד ספציפי, והן:
ישנם גם אזכורים קצרים של גירושי שדים אחרים, למשל:
נסי הקמה מן המתים.
כל ארבע הבשורות הקנוניות מתארות את תחייתו של ישו; שלוש מהן גם מתארות אירוע נפרד, שבו ישו מקים מת לחיים:
נסי שליטה על הטבע.
הבשורות כוללות תיאורי שמונה נסים, לפני תחיות מתים, הנוגעים לגבורתו של ישו על הטבע:
רשימת הנסים בכתבים שמחוץ לברית החדשה.
סיפורים על נסים שעשה ישו מצויים גם מחוץ לכתבי הברית החדשה. הם מאוחרים יותר, טקסטים מן המאה השנייה, שנקראו בשורות אפוקריפיות על ילדותו של ישו. בשורות אלה מספרות על נסים שעשה ישו במהלך ילדותו. רוב המלומדים הנוצרים, כולל מרבית אבות הכנסייה, דוחים בשורות אלה כגנוסטיות או ככופרות, ולא מתייחסים אליהם כאל בשורות אותנטיות.
נסים שביצע ישו מוזכרים בשני חלקים בקוראן (סורא 3:49 ו- סורא 5: 110) בכתב מודגש אך עם מעט מאוד פרטים או הערות.
הגדרה ופרשנויות.
רקע תרבותי.
האמונה בנסים אינה דבר חדש או ייחודי לתקופת ישו. גם בעולם הקדום האלילי האמינו בנסים. ידוע שחרטומי מצרים ידעו לעשות גם הם נסים המתועדים בספר שמות. לא כל שכן התנ"ך כולו מלא בתיעוד של אותות מופתים ונסים. אלוהים עשה ביד משה ואהרן נסים גדולים במצרים ובמהלך הנדודים במדבר. גם בידי יהושע עשה אלוהים נסים. אליהו הנביא הוריד אש מן השמים, גרם לבצורת במשך 3.5 שנים, הקים לתחייה את בן האלמנה הכנענית. אלישע הנביא ריפא מצורעים והחיה את בן האישה השונמית מהמתים .
אפולוניוס איש טיאנה מהמאה הראשונה: אפולוניוס שהיה ידוע במעשי הניסים אשר בוצעו לכאורה ללא הסבר הגיוני, ויצרו רושם רב בקרב האוכלוסייה ההלניסטית אשר נהרה אחריו. אף שתיעוד הנסים שלו התרחשו לאחר תקופת חייו של ישו, הם שימשו על ידי מתנגדי ישו והנצרות במאה השלישית לטעון כי ישו אינו יחיד סגולה בנושא הנסים. יוסביוס מקיסריה יצא חוצץ בהרחבה נגד טיעונים אלה.
פרשנות נוצרית מסורתית.
מרבית הנוצרים המסורתיים מאמינים כי ניסיו של ישוע היו אירועים היסטוריים וכי פועליו המופלאים היוו חלק חשוב במסכת חייו, והעידו על היותו שליח אלוהים האותנטי ניחן בתכונות ייחודיות שהיו נחלתו בלבד עם קרבה מיוחדת לאלוהים. ישו כאדם מיוחד, כמשיח וכבן אלוהים. סבלו חייו ומותו ככל האדם, עייפות רעב, כאב ומוות כעדות לאנושיותו, וניסים, חכמה אלוהית וסגולות טמירות כעדות להיות בן אלוהים הנבחר.
פרשנים נוצריים רואים בנסיו שנעשו על ידי ישו לא רק כמעשי גבורה פלאיים ומעשים של שליטה על טבעית, אלא גם כמעשים של חסד, אהבה ורחמים, שלא מבוצעים מתוך מגמה להפגנת עצמה, אלא מתוך הפגנת חמלה כלפי האנושות הסובלת והנאנקת תחת המשא הכבד של החטא . לדעתם יש מסר בכל נס, שטומן בחובו הבנה, לקח ולימוד ייחודי .
מכיוון שעל פי בשורת יוחנן כ' 30, לא ניתן לספר את כל הנסים שביצע ישו, בשל ריבוים וכמותם הרבה, קובעת האנציקלופדיה הקתולית כי הנסים שהוצגו בבשורות נבחרו מסיבה כפולה: ראשית, לשם הדגשת תהילת האלוהים, ושנית בזכות ערכם כעדות ראייתית. ישוע התייחס ל"נסים שביצע "כעדות להיותו שליח האלוהים, וביוחנן ה' 36 הוא מכריז כי לנסיו יש ערך של עדות גדולה יותר מעדותו של יוחנן המטביל.
בבשורת יוחנן י' 37–38 מצוטט ישו כאומר כדלקמן:
לפי פרשנויות נוצריות, הנסים היוו כלי למסר של ישו לא פחות מאשר דברו. רבים מדגישים את חשיבות האמונה, למשל בטיהור עשרת המצורעים. [ לוקס: י"ז 19 ] ישו לא אמר: "בכוחי נושעת", אלא אמר:
באופן דומה, בנס ההליכה על המים, השליח שמעון פטרוס לומד לקח חשוב על אמונה בכך שכאשר אמונתו מתערערת לרגע והוא מתחיל לשקוע במים. [מתי י"ד: 36-34 ] .
סופרים נוצרים דנו באריכות בנסיו של ישו והקצו מניעים ספציפיים לכל נס, למשל, הסופרים פנטקוסט ודנילסון מציעים כי נס ההליכה על המים מתרכז על מערכת היחסים של ישו עם השליחים שלו ולא על פחדם מפני הסופה או הנס עצמו. כמו כן הנס תוכנן במיוחד על ידי ישו על מנת ללמד את השליחים שכאשר הם נתקלים במכשולים עליהם להסתמך בראש ובראשונה על האמונה שלהם בו.
הסופרים דוניו והרינגטון טוענים כי נס בתו של יאיר מלמד כי אמונה כפי שהיא מגולמת באישה המדממת יכולה להתקיים במצבים בנחשבים כחסרי סיכוי לכאורה, וכי באמצעות אמונה ניתן להשיג ריפוי, בכך שכאשר האישה נרפאת, אומר לה ישו "אמונתך הושיעה אותך" - במילים אחרות: "בגלל האמונה החזקה שלך נרפאת".
הנצרות הליברלית.
נוצרים ליברלים מדגישים פחות את אירועים המופלאים הקשורים לחייו של ישו מאשר על תורתו. המאמץ להרחיק יסודות של אמונות טפלות לכאורה מהאמונה הנוצרית מיוחס לנוצרים רפורמיסטים אינטלקטואליים כמו ארסמוס והדאיסטים במאות ה-15 עד 17 . במאה ה-19, נוצרים ליברליים המזוהים בעצמם שאפו לרומם את תורתו ההומנית של ישו כסטנדרט לתרבות עולמית המשוחררת ממסורות תרבותיות ומעקבות של אלילות ואמונה בעל טבעי . הוויכוח בשאלה האם אמונה בנסים היא אמונה טפלה או חיונית לקבלת האלוהות של ישו, היוותה משבר בתוך הכנסייה של המאה ה -19, אשר בעבורה חיפשו פשרות תאולוגיות.
הניסיונות להסביר נסים באמצעות הסבר מדעי או רציונלי היו נלעגים עוד בסוף המאה התשע עשרה וראשית המאה העשרים. האמונה באותנטיות של הנסים הייתה אחד מחמשת אבני יסוד שהוגדרו בשנת 1910 על ידי הכנסייה הפרסביטריאנית בארצות הברית של אמריקה, והמשמשים להבחין בין מאמינים אמתיים לבין מה שהם רואים כאנשי אמונה לכאורה, כוזבים, כמו "נוצרים מלומדים", או "ונוצרים ליברלים".
נוצרים ליברלים של היום עשויים להעדיף לכנול את נסיו של ישו כסיפורים מטפוריים להבנת כוחו של אלוהים. לא כל התאולוגים בעלי נטיות ליברליות דוחים את האפשרות לקיומם של נסים, אך עשויים לדחות את הפולמיזם (השקפות שמועברות באמצעות טענות תקיפות שלא מוכנות לקבל ביקורת נגדית) שכרוך בהכחשתם או באישורם .
השקפות לא דתיות.
הפילוסוף הסקוטי דייוויד הום פרסם מסה רבת השפעה על נסים בספרו "חקירה בדבר ההבנה האנושית" (1748) ובו טען כי כל עדות לנסים נשללת על ידי האפשרות שמי שתיאר אותם מרמה את עצמו או אחרים:
בארט ארמן קובע כי מה שמאפשר את קיום המדע הוא הנחת האחידות של חוקי הטבע, אך בהתחשב בכך שנסים הם מעצם הגדרתם אירועים הנוגדים את אופן פעולתו הרגיל של הטבע, ההיסטוריונים אינם מסוגלים למעשה לאשר או להפריך את הדיווחים על נסיו של ישו.
על פי "סמינר ישו" (קבוצת מלומדים, מבקרים של כתבי הקודש שפעלה בסוף המאה העשרים תחילת המאה העשרים ואחת, לבחון את מידת ה"אמת ההיסטורית" של ישו מנצרת, ולקבל החלטות באמצעות שקלול קולות בהצבעה), ישו ככל הנראה ריפא אנשים חולים, אך תיארו את נסי הריפוי של ישו במונחים מודרניים, וקישרו אותם ל"מחלות פסיכוסומטיות". הם מצאו שישה מתוך תשעה עשר נסי הריפוי "כאמינים ככל הנראה". מרבית המשתתפים בסמינר ישו מאמינים שישו פעל לגירוש שדים, כפי שיוסף בן מתתיהו, פילוסתרטוס ואחרים כתבו על מגרשי השדים האחרים העכשוויים, אך אינם מאמינים כי דיווחי הבשורה היו דיווחים מדויקים על אירועים ספציפיים או ששדים אכן קיימים . לדעתם אף לא אחד מנסי הטבע הם אכן אירועים היסטוריים.
מבארק בוסופה
מישליניץ
מישלניץ
מובארכ בוסופא
ונוס בפרווה (מחזה)
טקס פרס אמי לבידור בפריים טיים ה-70
טקס פרס אמי לבידור בפריים טיים ה-70 (באנגלית: 70th Primetime Emmy Awards) להענקת פרס אמי של האקדמיה האמריקאית לטלוויזיה, אומנויות ומדעים (ATAS) למיטב תוכני הטלוויזיה ששודרו בשעות הפריים טיים של שנת 2018 נערך בתיאטרון מיקרוסופט שבלוס אנג'לס, קליפורניה, ב-17 בספטמבר 2018 באירוחה של רשת NBC.
טקס זה היה בעל הרייטינג הנמוך בהיסטוריה עד לאותה שנה של פרס אמי, עם רק 10.2 מיליון צופים בטקס המרכזי, ירידה של כ-10.5% מהרייטינג של טקס פרס אמי לבידור בפריים טיים ה-69 שנערך ב-2017.
טקס פרס אמי האומנותי לבידור בפריים טיים ה-70, המשלים לטקס זה, נערך בין ה-8 ל-9 בספטמבר.
זכיות ומועמדויות.
תוכניות ורשתות עם המועמדויות הרבות ביותר.
width="20px"|
תוכניות ורשתות עם הזכיות הרבות ביותר.
width="20px"|
פרטי הטקס.
מחוות הזיכרון.
width="20px"|
יחסי ארמניה–טורקיה
היחסים בין רפובליקת ארמניה לבין הרפובליקה הטורקית טעונים כתוצאה מרצח העם הארמני וסירוב טורקיה להכיר בו, סירוב ארמניה לאשרר את הסכם קארס ותמיכת טורקיה באזרבייג'ן בסכסוך נגורנו קרבאך. הגבול בין שתי המדינות השכנות סגור, ואורכו 311 ק"מ.
היסטוריה.
מהמאה ה-9 עד המאה ה-14.
היסטוריית היחסים הארמניים-טורקיים החלה במאה ה-9, אז החלו שבטי אוע'וז הטורקים לחדור ממרכז אסיה לקווקז. במאות ה-10 עד ה-11 התהליך הזה התגבר. בשנת 1071 הביסו הטורקים את הביזנטים בקרב מנזיקרט. אירוע מפתח נוסף בתקופה זו היה התפשטות האסלאם בקרב הכובשים.
ארמנים באימפריה העות'מאנית.