אולדרידג' נולד באקסטר שבדבון. אחרי שנים שהיה חבר בתיאטרון הלאומי לנוער, סיים אולדרידג' את לימודיו באקדמיה למוזיקה ולאמנויות הדרמה של לונדון בעזרת מענק לימודים מקרן ג'נסיס עבור שחקנים צעירים. הוא הפסיק את הלימודים כדי להופיע בסרט "Compulsion" של ITV לצדם של ריי וינסטון ופרמינדר נגרה.
ב-2008 שיחק אולדרידג' במיני-סדרה "The Devil's Whore" של ערוץ 4 בתפקיד הארי פנשו, בעלה של הדמות הראשית. באותה שנה הופיע אולדרידג' ברשימת "כוכבי המחר" של מגזין הקולנוע "Screen International". בנוסף לסדרות "First Light", "לואיס", הסרט "המטבח של סלייטר", ו"ורה", שיחק אולדרידג' בתפקיד דניאל פאריש בסדרת הדרמה התקופתית של BBC One "הדרך לקנדלפורד". ב-2011 לוהק אולדרידג' לתפקיד ראשי בפיילוט של הסדרה "Heavenly" ברשת The CW. בהמשך צילם בבלגרד סרט קצר בשם "Night" עם הבמאית איוואנה בוביק והצלם זוכה הפרסים ראין לי.
ב-2013 כיכב אולדרידג' בתיאטרון אלמיידה בהפקה של המחזמר "אמריקן פסיכו" בתפקיד פול אוון, לצדם של מאט סמית בתפקיד פטריק בייטמן, סוזאנה פילדינג בתפקיד אוולין ויליאמס, ג'ונתן ביילי בתפקיד טים פרייס, ולוסי ג'ונס בתפקיד ויקטוריה. המותחן המוזיקלי מציג ספר מאת רוברטו אגווירה-סקאסה המבוסס על רומן מאת ברט איסטון אליס, עם מילים ולחנים מאת דאנקן שיק. את ההצגה ביים רופרט גולד, והיא הוצגה בתיאטרון אלמיידה מ-3 בדצמבר 2013 עד 1 בפברואר 2014.
בספטמבר 2014 הצטרף אולדרידג' לסדרת דרמה של ה-BBC בשם "Our Girl" בתפקיד קפטן צ'ארלס ג'יימס.
בדצמבר 2014 החל' לשחק בסדרה "ממלכה" של רשת The CW בתפקיד המלך אנטואן דה בורבון.
אולדרידג' היה שותף להקמה של חברת ההפקה "In the Corner Productions". בסוף 2011 ביים פיילוט לקומדיה "Pet Shop Girls", אותה כתב והפיק יחד עם לוק נוריס, אד הנקוק וקירסטי וודוורד.
בן אלדרידג'
כנפתן שדי
לחשי ההוויה
לחשי ההויה הוא שיר שכתב הראי"ה קוק, שעוסק ביחס בין העולם, ההוויה, לבין האדם. ככל שמצבו הרוחני של האדם גבוה וקדוש יותר, כך מתאים הוא אל העולם; ולהפך, ככל שדרגתו המוסרית נמוכה יותר, כך ההוויה זרה ואסורה לו. השיר פורסם בקובץ "התרבות הישראלית" בשנת תרע"ג, ונכלל בספר אורות הראי"ה.
המילים הפותחות את השיר "תלחש לי סוד ההויה" שימשו את הרב רן שריד כשם לספר מאמרותיו של הראי"ה שהוציא לאור בשנת תשנ"ט.
לשיר שני ביצועים: ביצועו של הרב יואב מלכא, בלחן שהלחין. ולחנו של הרב רן שריד המבצע אף הוא את השיר בלחנו.
רקע - ההבחנה בין קדושה לבין טהרה.
במצב המוסרי הגבוה המציאות החומרית מעוררת אצל האדם "הֲדַר שִׁירַת קֹדֶשׁ". הדברים מתאימים לדבריו של הרמח"ל בספרו מסילת ישרים, בו נחלק היחס אל המציאות הגשמית בין מידות הפרישות והטהרה לבין מידת הקדושה. בשלב של מידת הפרישות כותב הרמח"ל:
ולעומת זאת בשלב של מידת הקדושה כתב:
תוכן השיר.
בשיר, מדמה הרב קוק את ההויה, מציאות העולם בשלמותה - לכלה, ואת האדם - לחתן. הוא פונה אל האדם בשמה של ההויה, המתנה את אהבתה לאדם - ביכולתו להעריך את הטבע מתוך טהרת נפשו, רק אדם עם לב פועם ולא מזוהם יוכל לזכות במתנת החיות שהיא מעניקה. אך לעומתו - אדם שאינו מוקסם מיופיה, ושהמפגש שלו עם יופי ועדינות הטבע לא מעורר בו רגשי קודש כי אם "אש זרה" - הרי ש"ליבתו ערלה" והוא אינו ראוי לה, ולפיכך היא מצווה עליו - "סורה, הריני לך אסורה".
ובמעבר מן הביקורת על האדם בעל הלב הערל, שאינו מוקסם מיופי ההויה, פונה הרב קוק לנבואה אופטימית זוהרת: הוא חוזה דור שיקום, דור נעלה מקודמיו, שיכיר ביופי, בטבע, בחיים, וישיר להם שיר הלל. דור ש"יקשיב לשפעת רזי ההויה" מהדרה של הבריאה, ויינק עידון מטל השמים. ומתוך כך - יאיר אור קודש, והכלה - המציאות כולה, תפנה אל האדם ותקרא לו "בחירי, הריני לך מותרת".
השיר מתפרש כתיאור ההבדל בין תפיסת הגלות לתפיסת הגאולה ותחיית האומה - לאור משנתו הכוללת של הרב קוק. בעוד המציאות הגלותית היא מציאות שאינה רואה בטבע קודש, ושלא מייחסת חשיבות לערכים כמו יופי וכדומה, ואף רואה בטבע ובחומר "איום" על חיי הקודש, המעורר "זרם אש זרה". המציאות של תחיית האומה בארץ ישראל היא הפוכה - הקודש מופיע בה במלא רבדיה, ודווקא מתוכה הוא גודל ופורח, יונק ממנה חיות ומפכה מכוחה.
לחשי ההויה
כנפתן יפני
כנפתן יפני (שם מדעי: "Mobula japanica") הוא מין של דג סחוס מהסוג כנפתן שבמשפחת הטחניים. הוא מצוי במימי האזור האינדו פסיפי ובמזרח האוקיינוס האטלנטי.
מאפיינים.
לכנפתן סנפירים דמויי-כנף שיכולים להגיע לאורך 3.1 מטר והוא בעל גוף שטוח בצבע שחור עד אפור כהה כשהבטן לבנה והצידיים אפורים. הראש גדול שבקצהו שניי זיזים העוזרים לגרוף יצורי פלנקטון זעירים אל הפה העצום המכוסה במזיפות כמו של הכריש הענק. הסנפירים הגדולים עוזרים לו לרחף במים וצורתם ארוכה אך דקה ומחודדת בקצוות. סנפירי השת קטנים מאוד ובקצה הגוף ישנו סנפיר גבי. הזנב ארוך ומזכיר זנב עכבר.
הכנפתן נודד לאורך האוקיינוס הפתוח בכל האוקיינוסים, בעיקר סביב אזורים חמימים וטרופיים אך לא רק. כנפתנים רבים מתאספים על קרקעית חופי דרום קליפורניה למטרת הזדווגות. בדומה לשאר הבטאים הכנפתן משריץ צאצאים חיים הניזונים מחלמון ביציהם בתוך גוף אמם עד ההשרצה. כל פעם מושרץ צאצא בודד.
הכנפתן מצוי בירידה בטבע כתוצאה מדיג בעיקר בשביל תרופות סיניות עממיות ולבשר. קצב הרבייה הנמוך שלו מקשה עליו להתאושש.
כוליות ואינסוף
כוליות ואינסוף: מסה על החיצוניות (בצרפתית: Totalité et Infini: essai sur l'extériorité) הוא חיבור פילוסופי מאת עמנואל לוינס שיצא לאור ב-1961. "כוליות ואינסוף" מכיל את עיקרי שיטתו של לוינס מתקופת הגותו האמצעית, האנציקלופדיה לפילוסופיה של סטנפורד ואנציקלופדיה בריטניקה מחשיבות אותו, לצד "אחרת מהיות", לאחד משני חיבוריו החשובים ביותר.
החיבור נכתב בתור התזה המרכזית בדוקטורט ד'אטה של לוינס.
בעקבות "כוליות ואינסוף", ז'אק דרידה פרסם את "אלימות ומטפיזיקה: מאמר על המחשבה של עמנואל לוינס", שנכלל באסופת המאמרים המשפיעה שלו "כתיבה והבדל" .
הספר תורגם לעברית על ידי רמה איילון, ומצורפת לו הקדמה מאת ד"ר ז'ואל הנסל, העורכת המדעית.
השפעה.
"כוליות ואינסוף" נחשב לחיבור מקורי ובעל השפעה על עולם הפילוסופיה ובפרט על הפילוסופיה הקונטיננטלית והדקונסטרוקציה של דרידה. את הספר ניתן לקרוא בין היתר כתגובה של לוינס להגותם הפנומנולוגית של מוריו, אדמונד הוסרל ומרטין היידגר.
ז'אק דרידה, חיבר בעקבות ספר זה את מאמרו "אלימות ומטפיזיקה". שם הוא מעריך את המפנה האתי שלוינס מציע ביחס לאחר, ורואה בחיים עבור האחר ערך עליון. יחד עם זאת, הוא מאתגר את הנחת היסוד של לוינס בדבר קדימות המפגש פנים-אל-פנים, בטענה שכתיבה עשויה להיות קדושה לפחות כמו דיבור.
תמר אלרם
תמר אלרם (נולדה ב-1972 לערך) היא רופאה ישראלית, המשמשת כמנהלת בית החולים הדסה הר הצופים בירושלים.
קורות חיים.
אלרם נולדה בבריטניה ליהונתן וברנדה. כשהייתה בת חמש עלתה עם הוריה לישראל. במשך כשלושה חודשים התגוררה במרכז קליטה במבשרת ציון ומשם עברו לשכונת רחביה בירושלים. למדה בבית הספר חורב בנות בעיר והייתה חניכה ומדריכה בתנועת הנוער עזרא. במשך שנתיים הייתה מדריכת נוער בגדנ"ע. עם סיום שירותה הצבאי נסעה להדריך בסמינרים ציוניים לנוער יהודי באוסטרליה ובניו זילנד. סיימה בשנת 1999 את לימודי הרפואה בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית. בשנת 2008 סיימה את התמחותה בגינקולוגיה בבית החולים הדסה עין כרם. כמו כן למדה באוניברסיטת הרווארד והשלימה שם תואר מוסמך במנהל רפואי (2011).
אלרם שימשה כרופאה בכירה בבית החולים הדסה עין כרם וכסגנית מנהל בית החולים, וכן כמרצה בבית הספר לרפואה שלידו. כיהנה כעוזרת למנהל הכללי של משרד הבריאות. בהמשך שימשה כסגנית רופא מחוז ירושלים בקופת חולים מאוחדת (2014–2015). עבדה בתחום התמחותה בבית חולים משגב לדך של הקופה ובשנים 2015–2017 שימשה כמנהלת שלו. היא גם פעלה כרופאה מתנדבת ביחידת החילוץ מגילות ובמשלחות סיוע בינלאומיות.
בנובמבר 2017 נכנסה לתפקידה כמנהלת בית החולים הדסה הר הצופים.
חיים אישיים.
אלרם נשואה לדניאל ואם לחמישה ילדים. מתגוררת ביישוב אלון.
כנפתן צ'יליאני
כנפתן צ'יליאני (שם מדעי: "Mobula tarapacana") הוא מין של דג סחוס מהסוג כנפתן שבמשפחת הטחניים. הוא נחי בכל האוקיינוסים ונפוץ בעיקר סביב המדינות הבאות: ברזיל, קייפ ורדה, צ'ילה, חוף השנהב, מצרים, אינדונזיה, פלאו, יפן, מקסיקו, ונצואלה, ארצות הברית, טאיואן ודרום אפריקה.
אורכו של כנפתן גדול זה יכול להגיע ל-328 סנטימטר בזכרים ו-302 סנטימטר בנקבות. משקלו המרבי יכול לעלות על 350 ק"ג. צבעו אפור כהה ומעט ורדרד והוא בעל זוג סנפירי חזה גדולים בצורת חרמש.
כנפתן זה חי בנדודים לאורך האוקיינוס הפתוח באזורים טרופיים וממוזגים ורק לעיתים נדירות מתקרב לחופים, בעיקר סביב שוניות אלמוגים נידחים. הוא יכול לצלול עד לעומק 1,848 מטר והוא מהצוללים המעמיקים ביותר מבין שוכני האוקיינוס. צלילות לעומק המרבי קורות בערך פעם ביום למשך 90 דקות, בהם הכנפתן מחפש מזון הכולל זואופלנקטון עד העומק המרבי. מרבית הזמן הוא צולל עד עומק 1 ק"מ בלי לאכול והוא יכול להישאר כך במשך מעל 10 שעות. שאר הזמן הוא מצוי בעומק רדוד יותר ולעיתים הוא מקפץ מעל הגלים.
פאלאצו ג'וסטי (ורונה)