מנזר מוראצ'ה (בסרבית: Манастир Морача), נמצא על גדתו הימנית של נהר מוראצ'ה, כ-25 ק"מ דרומית לקולאשין. הוא הוקם ב-1252 על ידי הנסיך הסרבי Stefan Vukanović הקבור במקום. במקום קומפלקס של מגורי נזירים וכנסייה אורתודוקסית עם תמשיחים לכבוד עליית מרים וכנסייה קטנה יותר עם תמשיחים לכבוד ניקולא הקדוש. המקום הוא אחד מהמונומנטים החשובים ביותר של ימי הביניים במונטנגרו.
ראמוס
חוף העבדים
חוף העבדים הוא שמו ההיסטורי של אזור במערב אפריקה, לחופי מפרץ בנין. האזור נקרא על שם מוצר הייצוא העיקרי שלו - עבדים שחורים שנשלחו לאיים הקריביים ולארצות הברית במהלך המאה ה-16 ועד שלהי המאה ה-19. אזורים סמוכים נקראו אף הם על שם מוצרי הייצוא העיקריים שלהם - חוף הזהב, חוף השנהב וחוף הפלפל (אשר ייצאו זהב, שנהב ופלפל בהתאמה).
היסטוריה.
סחר העבדים באפריקה החל בעת העתיקה. עבדים אפריקאים נלקחו למצרים העתיקה ולאימפריה הרומית. ניתן לתארך את ראשית סחר העבדים הטרנס אטלנטי לשנת 1670 (התקופה ממנה קיימים מסמכים אירופאים המתעדים סחר זה).
הסחר הגיע לשיאו במהלך המאה ה-18 והמאה ה-19 כאשר נעשה שימוש בעבדים אלה ברחבי האימפריה הבריטית והאימפריה הפורטוגזית וכן עבדים רבים נלקחו לברזיל ולארצות הברית. בתקופה זו כשלושה מיליון עבדים שחורים הוצאו מאפריקה, כשהם מובלים באוניות מאזור חוף העבדים (וחופים אחרים במערב אפריקה) לשוקי העבדים באמריקה. העבדים הוסעו בתנאים קשים, ורבים מהם לא שרדו את המסע. לבד מאלו שמתו בספינה מתו רבים אחרים במהלך המסע הכפוי בתוך אפריקה.
כיתה א
קלודיה רודן
מאסיליה
מרד אפריל הבולגרי
לב חקק
לב חקק (נולד ב-1944) הוא סופר וחוקר ספרות ישראלי המתגורר בארצות הברית. פרופסור ללשון וספרות עברית באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס.
קורות חיים.
חקק נולד בעיראק בשנת 1944, ובשנת 1951 עלה לישראל עם משפחתו. המשפחה התגוררה מספר שנים במעברה ולאחר מכן עברה לגבעתיים.
חקק למד ספרות עברית, מדעי המדינה ומשפטים באוניברסיטה העברית וקיבל תואר ראשון במקצועות אלה. חקק למד תואר שני בספרות עברית באוניברסיטת תל אביב, ובזמן לימודיו הוסמך כעורך דין.
לאחר תום לימודי התואר השני עבר לארצות הברית והחל בלימודי דוקטורט באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, וכן הוסמך כעורך דין במדינה זו.
חקק לימד באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, ומ-1976 מלמד באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (כשהוא מכהן כפרופסור מן המניין מאז שנת 1987).
עריכה.
לב חקק, עורך "הדאר", רבעון ההסתדרות העברית באמריקה בעריכת לב חקק. כרך 82, גיליון מס' 1, ספטמבר 2002 – כרך 83, גיליון מס' 3, קיץ 2004..
לב חקק, עורך "הדור: השנתון העברי של אמריקה", משנת 2006.
לב חקק ערך עם שמואל כץ וזאב גרבר 'המשכיל בעת ההיא' ספר היובל למשה פלאי. הקיבוץ המאוחד, 2017.
ראשטריה סוויאמסווק סאנג
ראשטריה סוויאמסווק סאנג (תרגום: "ארגון פטריוטי לאומי", באנגלית: Rashtriya Swayamsevak Sangh או RSS)
הוא ארגון צדקה, חינוך והתנדבות הינדי לאומי. הגדרתה העצמית של RSS מציין שהתנועה מבוססת על אידאולוגיה של שירות עצמי למען המדינה ללא תנאי לתמורה עצמית.
RSS הוקמה ב 1925 כקבוצה חינוכית לאימון גברים הינדים לבניית אופי כדי לשמר ולחזק את החברה ההינדית, להוות משקל נגד מול הכיבוש הבריטי בהודו ולדכא מוקדי בדלנות מוסלמית קיצונית.
מאז הקמתה קוראת התנועה להתעוררות הינדית לאומית. RSS שאבה השראה מתנועות ימין לאומניות בזמן מלחמת העולם השנייה. מתנדבי RSS הגבירו את מעורבותם בפוליטיקה בהדרגה והיו לכח לאומי משמעותי בפוליטיקה ההודית. עד 1990 הקימה הקבוצה רשת בתי ספר, מוסדות צדקה ומועדונים אשר פועלים גם להפצת האידאולוגיה.
ביקורת.
הקבוצה גונתה והייתה נתונה לביקורת עזה הן מהראג' הבריטי בתקופת שלטונו והן מארגוני שמאל בהודו ואף 3 פעמים על ידי ממשלות שהטילו עליה סנקציות. בפעם הראשונה, ב-1948 כאשר נאטורם גודסה, חבר לשעבר בקבוצה, רצח את מהטמה גנדי, לאחר מכן בתקופת החירום בהודו (The Emergency 1975-1978) בפעם השלישית לאחר הריסת מסגד באברי (Demolition of the Babri Masjid) ב 1992. כן הסנקציות הוסרו לבסוף והתנועה המשיכה לצבור פופולריות בקרב האוכלוסייה ההינדית.
RSS (תנועה לאומית הינדית)
RSS (פירושונים)
החפרנים
החפרנים היא תוכנית טלוויזיה מדעית קומית ישראלית, בהנחיית דודו ארז, ובהשתתפות מירב פלדמן, יובל סגל, רחלי רוטנר (עונות 5-1), תמר עמית יוסף (עונה 6) ואביתר ליכטנשטט (עונה 6). התוכנית זכתה בשנת 2018 בתואר התוכנית הטובה ביותר בקטגוריית מגזין ילדים ונוער על ידי האקדמיה לטלוויזיה.
היסטוריה.
התוכנית עלתה לשידור ב-31 באוגוסט 2014 בערוץ הטלוויזיה החינוכית הישראלית, ובערוץ 2. ב-22 במרץ 2015 עלתה לשידור העונה השנייה, וב-20 בדצמבר 2015 עלתה לשידור העונה השלישית. התוכנית זמינה לצפייה גם באתר וביישומון של ״כאן חינוכית״. החל מאוגוסט 2018 לאחר סגירת הטלוויזיה החינוכית, התוכנית עברה לשידור בערוץ כאן חינוכית וזמינה באתר, ובאפליקציית כאן 11 וכאן חינוכית.
עונה רביעית של התוכנית צולמה בין החודשים יולי-ספטמבר 2016 ועלתה לשידור ב-25 בדצמבר 2016. בנובמבר 2016 החלו צילומי העונה החמישית, ששודרה ביולי 2017. ב-1 ביולי 2018 עלתה לשידור העונה השישית של התוכנית.
בעונה השישית היו שינויים בתוכנית כגון: אולפן חדש ושינויים בצוות השחקנים, כשאת מקומה של רחלי רוטנר תופסים תמר עמית יוסף ואביתר ליכטנשטט.
ב-17 בספטמבר 2019, יום הבחירות לכנסת העשרים ושתיים שודר הספיישל "בוחרים בחפרנים"- ספיישל בן ארבע שעות בשידור חי של צוות החפרנים הקבוע: דודו ארז, מירב פלדמן, יובל סגל יחד עם מאיה בכובסקי, אביעד בנטוב, מיכל מצוב, עומר דרור, בר מיניאלי, והראפר איתי לוקץ'. הספיישל כלל מערכונים שמסבירים מושגי יסוד בדמוקרטיה, פריצות בשידור חי מקלפיות, משאלי רחוב, כתבות (לראשונה בטלוויזיה- ועדת הבחירות המרכזית חשפה איך מתבצע הליך ספירת הקולות לאחר סגירת הקלפי), אירוח חברי הכנסת איילת נחמיאס-ורבין ורועי פולקמן, סוקרים, פרשנים פוליטיים, ילדים אורחים ועוד. המשדר ליווה את חשיפת תוצאות המדגמים בערוצים השונים, תוך הנגשת התוצאות לילדים.
ב-2 במארס 2020, יום הבחירות לכנסת העשרים ושלוש שודר הספיישל "בוחרים בחפרנים 2020" מופע הבחירות של החפרנים, בכיכובם של צוות החפרנים הקבוע: דודו ארז, מירב פלדמן, יובל סגל ובנוסף כוכבי כאן חינוכית רבים: ליטל שוורץ, יניב ביטון, רוני הדר, איתי הרמן, איתי לוקץ', נעמי לבוב, וכוכבי "ילדי בית העץ". בין היתר בתוכנית נערכה חשיפת בכורה של הבובות החדשות של נולי ובץ מ"פרפר נחמד". כמו כן, התארחו בין היתר גם אורי וייל (ד"ר מולקולה) והקוסם חזי דין. הספיישל עצמו שודר לראשונה מול קהל חי.
אופי התוכנית.
בכל תוכנית הצופים שולחים אל צוות החפרנים שאלות מצולמות בווידאו, וצוות החפרנים נשלח לברר את התשובות. במהלך התוכנית מתארחים גם מומחים אמיתיים כגון: רופאים, פיזיקאים, אקולוגים, תזונאים, מרצה לחקר המוח, מרצה למדע פופולרי, גנטיקאי, היסטוריון, אמן חושים ועוד.
התוכנית עוסקת בין היתר בשאלות: מדוע לפיראטים יש רטייה, האם יהיה סוף לעולם, מי המציא את ריצת המרתון, האם אפשר לנוע במהירות האור, האם מסע בזמן אפשרי, מי המציא את השוקו, מדוע שמים נרות על עוגת יום הולדת ונושפים עליהם תוך בקשת משאלה, מדוע הזאבים מייללים לכיוון הירח, מי באמת גילה את אמריקה, איך הומצא הא"ב העברי, מהו חור שחור, מהו ואיך נוצר גולם, מהי קומדיית מצבים ועוד.
באולפן החפרנים נמצא "מקלחון הזמן", המאפשר לשגר את החפרנים לעבר, לעתיד ולחלל.
במהלך התוכנית, הכתבים מוצגים כ"חפרנים". למירב, יובל, ורחלי נוסף ללא הסבר שם המשפחה "קידר", בנוסף לשם משפחתם המקורי. בעונה השישית נוסף לתמר ולאביתר ללא הסבר שם המשפחה "בריר". במהלך העונות נכנסו לשימוש הביטויים "צ'קגו" (כינוי למצב של כאוס ובלאגן), "זה - חמור!", "לא נעים", "הו, טורבלד", "איזה אמן" ו"מבחינתי העניין חפור", הנאמרים דרך קבע בתוכנית.
ספיישלים.
במהלך הסדרה נערכו תוכניות מיוחדות (ספיישלים), שיוחדו לנושא אחד:
אותיות של דבש
קו הרכבת חיפה - בית שאן
קרושצ'יצה
מחנה הריכוז קְרוּשְצִ'יצָה (בסרבו-קרואטית: Logor Kruščica, בסרבית קירילית: Логор Крушчица ), היה מחנה ריכוז אשר הוקם על ידי שלטון האוסטאשה באזור בוסניה שתחת שלטון מדינת קרואטיה העצמאית, בסמוך לכפר קרושצ'יצה, ופעל מיוני ועד שלהי ספטמבר 1941.
הוא נועד לשמש כמחנה מעבר בעיקר לנשים בנות יהדות יוגוסלביה מאזורי בוסניה והרצגובינה בדרכן למחנות ההשמדה וכן לתושבים ממוצא סרבי.
היסטוריה.
לאחר כיבוש ממלכת יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית הוקמה מדינת קרואטיה החופשית בשלטון האוסטאשה שהייתה למעשה מדינת בובות של הגרמנים. עם הקמתה הוחל במבצע ל"טיהור קרואטיה מיסודות זרים", בתחילה הסרבים ובהמשך יהודי המדינה. ביוני 1941 הוקם מחנה קרושצ'יצה בהוראתו של וייקוסלאב לובוריץ'. בראשית אוגוסט הגיעו מזניצה העצירים הסרבים הראשונים. בהמשך, הוחל באקציות למעצר יהודים בכל רחבי בוסניה ובראשית ספטמבר בסרייבו עצמה.
ב-4 בספטמבר 1941 לפנות בוקר נעצרו 500 מיהודי סרייבו וגורשו למחנה הריכוז קרושצ'יצה. במחנה כבר שהו עצירים יהודים אשר גורשו מרחבי בוסניה והרצגובינה ומספרם הכולל עמד על כ-3,000 עצירים.