פסיקת הלכה
פסיקת הלכה הוא כינוי להכרעה של מורה הוראה בשאלה הלכתית מסופקת או נתונה במחלוקת. פסיקת הלכה בימינו מתבססת בדרך כלל על מקורות חז"ליים (כגון המשנה והגמרא), ועד למקורות מהאחרונים, יחד עם סברא.
מקור הסמכות לפסיקה.
מקור עניין הוראת הלכות על ידי מורה הלכות נמצאת בהרבה פסוקים, כגון , .
מלבד זאת יש עניין נוסף של סמכות בית דין הגדול שאסור להמרות את פיהם. מקור הסמכות לכך נכתב בספר דברים ("משנה תורה") בעת עמדת בני ישראל בערבות מואב, בשנת הארבעים מיציאת מצרים, טרם העברתם את נהר הירדן:
בשני הפסוקים הראשונים מוגדרים היקף, תחום ותוקף סמכות הפסק:
הכהנים והלויים בפסיקת ההלכה.
לבני שבט לוי בכלל ולכהנים בפרט קיים תפקיד מיוחד בהוראת תורה. הייעוד מתבאר בספר ויקרא בכך שהתורה מוסרת את איסור ההוראה בשכרות בפרשה המכוונת כלפי אהרן ובניו. וכן משה בירך את שבט לוי שיורו את המצוות לעם ישראל. בנוסף, מצווה להעמיד כהנים ולויים בתוך הסנהדרין. בחלק הנסתר שבתורה מובאות אמירות אידיאליות הדורשות מהכוהנים שינהגו כמורי הדת, יהיו בעלי ידע תורני ברמה גבוהה, ויתנהגו עם הוראתם באופן של חסד ושלום.
בתורה, מתוארה הוראתו של כהן בנושאים המסורים לו כגון ראיית צרעת כקביעה חלוטה. בבית המקדש היה קיים בית דין של הכהנים שדן בנושאים הקשורים בכהונה.
היו כוהנים ולוויים שכתבו שהכהנים הם עיקר מייסדי תורה שבעל פה מתקופת עזרא הסופר, דרך תקופת הגאונים ועד לתקופת האחרונים. אמנם במציאות רוב החכמים לא היו משבט לוי, רבי עקיבא היה מבני גרים, ורבי היה משבט יהודה וכן רבים נוספים.
סמכות התלמוד בבלי.
מאז חיבור התלמוד בבלי משמש התלמוד אבן יסוד לכל פסיקה הלכתית, מחבר התלמוד בבלי ריכז בתוכו את כל המסורות המקובלות מאז תחילת בית שני.
הרמב"ם כתב כי אין לשום חכם אפשרות לחלוק על התלמוד בבלי, או לסמוך על דעות שונות המובאות בו שלא להלכה. לדבריו סמכות זו נובעת מהסכמת כל חכמי ישראל לקבל את התלמוד בבלי כמילה אחרונה. במקומות שלא הוכרע בתלמוד ההלכה, צירפו הפוסקים לשיקול הפסיקה את שאר חיבורי חז"ל כמו תלמוד ירושלמי ספרי ספרא מכילתא תוספתא ועוד. ישנה מחלוקת אם אפשר להשתמש במדרש אגדה לפסיקת הלכה.
ספרות ההלכה.
לאורך הדורות חוברו ספרים העוסקים בבירור ההלכה מתוך המקורות התלמודיים במצבי החיים המתחדשים, בעריכות מגוונות, ולצרכים שונים. חיבורים אלה מכונים בכללם ספרות ההלכה. פסיקת ההלכה עוברת דרך ספרות ההלכה.
ישנן שלוש קטגוריות עיקריות בתוך ספרות ההלכה:
פסיקת ההלכה במקרי מחלוקת.
ישנם מספר עקרונות המדריכים מי שנתקל במחלוקת פוסקים כיצד לנהוג.
עדיפות הישן על החדש.
עקרון יסוד בפסיקת הלכה הוא להימנע לחלוק על פסיקת הלכה שניתנה בתקופה קדומה. למשל, אמוראים נמנעים מלחלוק על תנאים, ראשונים אינם יכולים לחלוק על אמוראים, ואחרונים אינם רגילים לחלוק על ראשונים. רבות מהקושיות בגמרא מבוססות על כלל זה, כאשר מקשים על אמורא ממשנה או מברייתא.
שתי סיבות לכלל זה:
עיקרון לכאורה הפוך - אם כי לאו דווקא סותר - לעיקרון הקודם, מרחיב במידת מה את הכלל התלמודי (המוזכר בפרק הקודם): הלכתא כבתראי, וקובע כי יש לפסוק את ההלכה לפי דעת החכמים האחרונים - גם כשנראה שהם לכאורה חלוקים על הראשונים; זאת לאור העובדה שחכמים בדורות מאוחרים מוסמכים להעניק לפסק ההלכה הקודם להם - פרשנות מסייגת, המצמצמת אותו דווקא למקרים מסוימים, ולא לכל המקרים. צמצום כזה - המתרחש במקרים רבים - נקרא 'אוקימתא', והוא נפוץ במיוחד בגמרא כלפי מקורות תנאיים כמו המשנה והברייתות.
עובדות מדעיות ופסיקת הלכה.
רבים דנו כיצד יש להתייחס לעניינים מדעיים המופיעים בתלמוד ובראשונים כגון רפואה ואסטרונומיה, המתבססים על הנחות מדעיות שהוכחו כשגויות; האם ניתן לדחות את דברי חז"ל ולשנות את ההלכה בעניינים אלו. דוגמה מפורסמת היא המחלוקת על הריגת כינה בשבת. במסכת שבת נאמר שכינה אינה פרה ורבה ולכן מותר להורגה בשבת, הפוסקים דנו האם ההלכה תשתנה כאשר התברר כי הכינה המוכרת לנו אכן פרה ורבה.
בין אלו שדנו, הרב משה שמואל גלזנר שסבר שלאחר שנכתבה התורה שבעל פה כבר אין אפשרות לחלוק על הנאמר בה, גם אם אנו יודעים שהדברים מוטעים ולא מתאימים למדע המצוי כיום. הרב אריה כרמל כותב בשם רבו הרב אליהו דסלר שלחכמים הייתה מסורת על פרטי ההלכה והם ניסו להתאים בין הידע המדעי שהיה מצוי בידם להלכות שהם הכירו. לכן, השינוי בידע המדעי אינו גורם לשינוי בהלכות, אלא מצריך הבנה חדשה של טעמיהם.
סלולרי מאושר
יעקב רובין (עורך דין)
יעקב רובין (1 בספטמבר 1936 – 29 באפריל 2012) היה מבכירי עורכי הדין בישראל, ראש לשכת עורכי הדין בין השנים 1987–1991.
ביוגרפיה.
לימודים.
רובין היה בוגר תיכון בית הכרם (ליד"ה). לאחר סיום התיכון ב-1954 התגייס לצה"ל. הוא השתחרר בדרגת סרן, ובהמשך כיהן כסגן-אלוף במילואים.
רובין למד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, וסיים כמוסמך למשפטים בהצטיינות. החל בעבודת דוקטורט אצל פרופסור שלו גנוסר, אך בשל מלחמת יום הכיפורים לא סיים אותה, והחל לעסוק בפרקטיקה פרטית.
ממייסדי חוג התלמוד למשפטנים הירושלמים.
הוראה אקדמית.
יעקב רובין שימש החל משנת 1961 בתפקידי הוראה שונים - באוניברסיטה העברית בירושלים, באוניברסיטת תל אביב, באוניברסיטת בר-אילן, במסלול האקדמי המכללה למינהל ובמכללת שערי משפט.
עיסוק בעריכת דין.
רובין עשה את שנת ההתמחות הראשונה אצל שופט בית המשפט העליון יואל זוסמן, ואת שנת ההתמחות השנייה אצל עו"ד ארנולד שפאר. ב-1969 הצטרף למשרדו של דוד ארד וב-1972 פתח משרד עו"ד עצמאי. הוא נחשב למוביל בתקדימים משפטיים בדיני הראיות. בשנים האחרונות צירף למשרדו את שני בניו.
פעילות ציבורית.
יעקב רובין כיהן משך עשרות שנים במגוון תפקידים ציבוריים:
חיים אישיים.
רובין, התגורר בירושלים, היה נשוי לשלומית רובין (מבקרת עיריית ירושלים לשעבר), אב לארבעה, בהם חנן רובין שכיהן כחבר מועצת עיריית ירושלים, וסב ל-15 נכדים ונכדות.
יאן זלז'ני
הומל (כדורגל)
מועדון הכדורגל הומל (בבלארוסית: ФК Гомель) הוא מועדון כדורגל בלארוסי. הוא הוקם בשנת 1959 ומגרשו הביתי הוא האצטדיון המרכזי בהומל שבבלארוס. קבוצת הכדורגל של הומל משחקת בליגת העל הבלארוסית בכדורגל. לרשותה זכייה אחת באליפות הלאומית בעונת 2003.
מדי הבית של הומל הם ירוקים ולבנים ומדי החוץ הם בצבע לבן.
היסטוריה.
ב-1959 נוסד המועדון תחת השם לוקומוטיב הומל. כעבור עשור הוחלף שמו ל"ספרטק", והשם הנוכחי ניתן למועדון בשנת 1995. לאחר קבלת העצמאות של בלארוס, נמנה הומל בין מייסדי ליגת העל הבלארוסית בכדורגל ב-1992.
בשנותיה הראשונות של הליגה דשדשה הקבוצה ולא זכתה להצלחה רבה. ב-2002 ניצחה הקבוצה בגמר הגביע הבלארוסי את באטה בוריסוב ובכך העפילה לגביע אופ"א. הקבוצה ניצחה בסיבוב המוקדמות את ה.י.ק. הלסינקי. בסיבוב הראשון הקבוצה הפסידה לשאלקה 04 בתוצאה 4:1 בסיכום שני המשחקים והודחה מהטורניר. ב-2003 זכתה הקבוצה באליפות בלארוס הראשונה והיחידה שלה. הקבוצה הוכנסה למוקדמות ליגת האלופות אך הודחה על ידי אס קיי טירנה.
בתום עונת 2019 ירדה לליגה הראשונה. אך חזרה לליגת העל הבלארוסית בכדורגל אחרי עונה אחת והשתתפה בה מעונת 2021.
ז'ירונדן דה בורדו
מועדון הכדורגל ז'ירונדן דה בורדו (בצרפתית: Football Club des Girondins de Bordeaux), ובקיצור ז'ירונדן דה בורדו (בצרפתית: FC Girondins de Bordeaux), הידוע גם פשוט בתור בורדו (בצרפתית: Bordeaux), הוא מועדון כדורגל צרפתי שנוסד בשנת 1881. קבוצת הכדורגל של המועדון משחקת את משחקי הבית שלה באצטדיון בורדו-אטלנטיק. הקבוצה משחקת בליגה הצרפתית השלישית.
ההישג הגדול ביותר של הקבוצה היה ההשתתפות בגמר גביע אופ"א ב-1996. בדרכה לגמר גברה בורדו על קבוצות כגון ריאל בטיס, מילאן וסלביה פראג. בגמר הפסידה הקבוצה לבאיירן מינכן, ובכך נמנע ממנה התואר האירופי הראשון שלה.
היסטוריה.
המועדון הוקם ב-1881 וב-1937 הפך למקצועי. ב-1941 זכתה לראשונה בגביע הצרפתי. בעונת 1949/50 זכתה הקבוצה באליפות הליגה הראשונה שלה, כשנה בלבד לאחר שעלתה מליגת המשנה. באותה תקופה כונתה חוליית ההגנה של בורדו "המבצר הבלתי חדיר".
ההצלחה מיעטה לבוא בעשורים הבאים עד שנות ה-80. בעשור זה זכתה בורדו בשלוש אליפויות ובשני גביעים והעפילה במשך מספר שנים רצופות למפעלים אירופיים. אולם, חלה ירידה בכושר של הקבוצה לקראת סוף העשור ובתחילת שנות ה-90 הורדה הקבוצה לליגת המשנה מסיבות כלכליות. הקבוצה הצליחה לחזור לליגת העל בתוך זמן קצר, וב-1996 הגיעה להישג השיא שלה - גמר גביע אופ"א. בשנת 1999 היא זכתה באליפות החמישית שלה. האליפות הבאה הגיעה עשר שנים לאחר מכן, ב-2009, תוך שהיא עוצרת רצף שבע אליפויות של אולימפיק ליון. בעונת 2009/10 בורדו הגיעה לרבע גמר ליגת האלופות, שם התמודדה מול אולימפיק ליון והודחה. בעונת 2012/13 זכתה בורדו בגביע הצרפתי ה-4 בתולדותיה לאחר שניצחה את אביאן בגמר 2–3.
ב-23 במאי 2015 חנכה הקבוצה את אצטדיונה החדשה, אצטדיון בורדו-אטלנטיק המונה 42,115 מקומות ישיבה.
בנובמבר 2018 נרכשה על ידי איש העסקים האמריקאי ממוצא צרפתי, ז'וזף דרגוס, מייסד חברת General American Capital Partners.
ב-22 ביוני 2021, בורדו הודיעה כי ז'רארד לופז רכש את המועדון.
בסיום עונת 2021/2022 ירדה הקבוצה לליגה השנייה לראשונה מאז 1990/1991. זמן קצר לאחר מכן, ביולי 2022, הורדה הקבוצה לליגה השלישית עקב בעיות כספיות.
סגל הקבוצה.
(בהשאלה ממאלמה)
(בהשאלה משחטאר דונצק)
(בהשאלה ממילאן)
(בהשאלה מוולפסבורג)
חסיה לוי-אגרון