לקיבוץ מגיעות מתנדבות, ואלכס מתעורר כשהוא מציץ לחדרן ורואה אותן עירומות. חבר הקיבוץ הרווק המבוגר שמחה (שמואל וולף) נוהג להציץ עליהן כשהן מתקלחות.
לאה נוסעת העירה ונבדקת על ידי הגניקולוג שלה (פיטר פריישטט) והוא מודיע לה כי הבדיקות שלה הן בסדר וכי בעלה חייב להיבדק.
לאה נכנסת לבוטיק שמלות והזבנית (גילת אנקורי) מציעה לה שמלות לפי הבנתה אך לאה בוחרת בשמלה חושפנית ברצונה לגרות את בעלה.
יעקב לא מתרשם וחברי הקיבוץ מגחכים ומתלחששים אודותיה. לאה הנעלבת מגיעה בשמלתה החשופה לחדרו של יאיר ועד מהרה הם מתחילים להתחבק ולהתנשק אך לאה קוטעת זאת במהירות, מגיעה לביתה ומתקלחת כשהשמלה עליה.
היא אומרת ליעקב כי עליו להיבדק והוא אינו מגיב. לאה מתבודדת עם יאיר והם מקיימים יחסים. יעקב בודק את הזרע שלו במיקרוסקופ ורואה שאינו תקין ובזעם מנפץ את שמשת חדר הטבע. כשלאה מודיעה לו שהיא בהריון, הוא משוכנע שזה לא ממנו וסוטר לה. הוא מבקש ממזכיר הקיבוץ (שמואל שילה) חדר נפרד כי ברצונו להתגרש ומבקש ממנו לא לרדת לפרטי הסיפור האינטימי שלו.
לאה יולדת בבית החולים אך שוב הולד מת. היא חוזרת לקיבוץ, חולפת ליד יעקב ושניהם נפרדים איש לדרכו.
אנגהטורמה
וולוו 480
וולוו 480 (בשוודית: Volvo 480) היא מכונית קומפקטית בתצורת קופה מתוצרת יצרנית הרכב ההולנדית VDL Nedcar אשר הייתה חברת בת של יצרנית הרכב השוודית וולוו ויוצרה בין השנים 1986–1996 בהולנד.
בין השנים 1975–1992 הייתה VDL Nedcar חברת בת של וולוו.
בחרייזאורוס
בחרייזאורוס (שם מדעי: "Bahariasaurus"; מילולית: "הלטאה של עמק הבחרייה") הוא סוג של דינוזאור טורף גדול מקבוצת המגרפטוריים שהיה כנראה הגדול שבבני הקבוצה. הוא חי בתור הקרטיקון, לפני 95 מיליון שנה, בצפון אפריקה, בעיקר באזור מצרים, ניז'ר וכן בחלק ממרוקו ואלג'יריה של ימינו. בעבר השתייכו מאובניו לסוג דלתדרומאוס (Deltadromeus) אך הופרדו.
הדינוזאור התגלה בידי החוקר הגרמני ארנסט סטרומר ב-1934 אך הדוגמה שלו נהרסה במהלך הפצצות על האזור במלחמת העולם השנייה. מאובנים אלה כללו עצמות אגן ושכבות וכמה חוליות ומהם מוערך שאורך היצור הכולל הגיע ל-12 מטר ומשקלו ל-2.5 טון, קטן במעט מהטירנוזאורוס רקס. לצידו נמצאו תרופודים גדולים נוספים כמו הקרכרודונטוזאורוס והספינוזאורוס.
החוקרים נחלקו בדעתם אודות קרוביו של הבחרייזאורוס, כשבמקור הוגדר כשייך למשפחת הקרכרודונטוזאוריים הגדולים, בהמשך עבר לעל-משפחת הטירנוזאורים ואולי היה קרובו של הדלתדרומאוס, שנחשב בעבר לבן סוגו וחי באותו אזור. כיום הוא משויך לקבוצה מגרפטוריים, שהייתה בעלת קשר לא ברור עם הטירנוזאורים.
דמויי ארכוזאורים
דמויי ארכוזאורים (שם מדעי: Archosauriformes) הוא ענף של זוחלים קדומים דיאפסידים אשר השתלשלו מהקבוצה זאוריה. הם היו מאבותיהם של הארכוזאורים ולעיתים מבלבלים בין שתי הקבוצות. ראשוני בני הקבוצה התפתחו בסוף הפרם, בסוף עידן הפלאוזואיקון ומעט לפני תחילת המזוזואיקון, אז הם שגשגו בתור דינוזאורים ענקיים וכן דמויי-תנינאים ופטרוזאורים גדולים. כיום שרדו מהקבוצה רק התנינאים והעופות המודרניים.
הראשונים מביניהם, שבעבר רבים מהם שויכו לקבוצה הפרפילטית תקודונטיה, היו קטנים יחסית ודמו במראם לתנינים קטנים באורך של 1–2 מטר, אך כבר בתחילת הטריאס הופיעו מינים גדולים יותר כמו הפרוטרוסוכוס שהגיע לאורך שלושה מטרים.
בניגוד לרוב הזוחלים בני הקבוצה הם בעלי מפרקי רגליים גדולות ויציבות, מה שעזר לחלקם להזדקף ולנוע במהירות.
דמויי-ארכוזאורים
מיכאילו אוברנוביץ' השלישי, נסיך סרביה
מיכאילו אוברנוביץ', נסיך סרביה
גביע המדינה בכדורסל 2009/2010
גביע המדינה בכדורסל לעונת 2009/2010 היא התחרות ה-50 מאז היווסדו של המפעל.
מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה ה-37 בתולדותיה, לאחר ניצחון בגמר על בני השרון.
הגמר.
מכבי תל אביב, תחת המאמן פיני גרשון, זכתה בגביע המדינה ה-37 בתולדותיה.
מכבי תל אביב פתחה את המשחק בעוצמה - בני השרון קלעה רק שני סלי שדה ב-10 דקות, ואפשרה למכבי לעלות ליתרון דו ספרתי בשלב מוקדם מאוד. בפתיחת הרבע השני, פתחו בני השרון בריצת 0:10 בראשותו של אורי יצחקי, שקלע שלשות והחזיר את חבריו למשחק. מהצד של מכבי, דייוויד בלו הותיר את מכבי בתמונה, ובסיום המחצית הוליכה מכבי ביתרון 5 - 38:33.
היכולת הטובה של יצחקי נמשכה גם בהמשך, ובני השרון כבר הגיעה עד פיגור נקודה בלבד. המשך המשיך עם שתי שלשות של דרק שארפ שעצרו שהגדילו את הפער מבני השרון. ברבע האחרון, בני השרון שוב צמצמו ושלשה של סטיל קבע פיגור של נקודה בלבד, 2 דקות לסיום. אלא שבשניות האחרונות, בחירת זריקות גרועה, איבוד כדור של בלצ'ר ברגע האמת, ונקודות של לאזמה מן העבר השני הבטיחו את הניצחון למכבי.
יעלה מיכל מקליס
אטלס חיפה והכרמל
אטלס חיפה והכרמל, הוא אטלס שיצא לאור בשנת 1980, על ידי החברה למחקר מדעי שימושי של אוניברסיטת חיפה ואגף המדידות של מדינת ישראל. העורכים הראשיים הם הפרופסורים ארנון סופר וברוך קיפניס.
מטרת האטלס.
בניגוד לאטלסים לאומיים כמו אטלס ישראל, ישנם מקומות שבהם מוציאים גם אטלסים עירוניים ואטלסים אזוריים, כמו אטלס ירושלים. נוהג הוצאת אטלסים כאלה היה שכיח בעידן הפרה דיגיטלי, והאטלס היווה מאגר חשוב לנתונים על העיר והאזור למשך שנים רבות.
אטלס חיפה והכרמל, הופיע בשלהי העידן הפרה דיגיטלי. עורכיו ארנון סופר וברוך קיפניס כותבים על מטרתו: להציג את אזור חיפה והכרמל לאוכלוסיות רבות ולשימושים מגוונים - אנשי מנהל ועסקים, חוקרים, מתכננים ומקבלי החלטות, תלמידים וסטודנטים וקהל משכיל שוחר דעת. המטרה היא להנגיש תהליכי הווה לצד תהליכי העבר, להציג בעיות חברתיות כלכליות וסביבתיות, למען העתיד.
האטלס, בדומה לאטלסים עירוניים - אזוריים אחרים בעולם, מציג במפות, בטקסט ובתמונות את המרכיבים השונים של הנוף הטבעי והנוף התרבותי של אזור חיפה והכרמל. מבחינה גאוגרפית זהו אזור מגוון הכולל - הר, מישור וחוף ים. ליבתו של האזור היא העיר חיפה ופרבריה, המשולבים בתוך פארק הכרמל מחד, ואזורי תעשייה, מסחר ותחבורה - בעיקר הנמל, מהצד השני. באזור זה התקיימה התיישבות רציפה של האדם משחר הפרהיסטוריה, ועד ההווה.
כדי להגדיל את קהל היעד, האטלס הוא דו לשוני - בעברית ואנגלית.
פרקי האטלס.
האטלס חולק לשישה פרקים:
הפרק הראשון הפותח את האטלס, כמיטב המסורת של הגאוגרפיה, מתאר את הנוף של הסובב הטבעי. תשומת לב מיוחדת ניתנו לנושאים של איכות אוויר ואיכות המים שהם נושאים בעלי חשיבות באזור חיפה וסביבתה.
מפות הסובב הטבעי מתחילות עם המסד הגאולוגי והגאומורפולוגי, אחריו לפי הסדר מוצגים הנושאים: קרקעות, צומח, אקלים ומשאבי האוויר והמים.
הפרק השני הוא הפרק ההיסטורי. הפרק בנוי בצורה כרונולוגית, החל מהתקופות הפרהיסטוריות ועד הקמת מדינת ישראל. רוב המפות עוסקות באזור כולו ובעיקר בהר הכרמל, ששימש מקום לפעילות אנושית לאורך כל ההיסטוריה. מפה אחת מציגה את כל האתרים הארכאולוגיים בעיר חיפה, והיא מלמדת עד כמה חיפה עשירה באתרים כאלה - למרות הדימוי המקובל. המפה השנייה מתרכזת בחוף הים, ובממצאים הארכאולוגיים התת-ימיים בעיקר בחוף הכרמל. אלה נשמרים עקב מבנה המיוחד של אדן היבשת מבחינת הטופוגרפיה והגאולוגיה שלו.
שלושת הפרקים הבאים עוסקים בנושאים עכשוויים מתחום הגאוגרפיה האנושית: מבנה העיר, האוכלוסייה והתחבורה. בתוכם מוצג מבחר גדול של מפות - החל בשחזור התפתחות השטח הבנוי העירוני בתקופות השונות, מערך שימושי הקרקע דרך מאפייני האוכלוסייה והכלכלה העירונית. סוגרת את קבוצת המפות האלה מערך התחבורה - בעיקר התפתחות מערכת הכבישים ונמל חיפה. בכל המפות בשלושת הפרקים האלה, הושם דגש על המצב בהווה - למעשה שנות השבעים של המאה העשרים, שבהם נאספו הנתונים עבור מפות האטלס.
בפרקים אלה מושם הדגש על המשמעות של המבנה הטופוגרפי והפיזי של העיר והשפעתו על המשתנים האנושיים. כך לדוגמה מרכזי העסקים בעיר, מחולקים לשניים - המרכז של העיר התחתית ליד הנמל, המרכז בהדר הכרמל - מדרגה טופוגרפית אחת מעל העיר התחתית.
בתוך הפרקים האנושיים מוקדשות מפות לנושא המיעוטים בעיר ותפוצתם, הן באזורים ההיסטוריים שלפני מלחמת העצמאות, וכלה בהגירה הפנימית של אוכלוסיית המיעוטים במהלך השנים.
הפרק השישי - תכנון, מרכז את מירב התוכניות שהוכנו לעיר חיפה ולשכנותיה השונות מחד, ולמחוז כולו מאידך. לתכנון היה תפקיד חשוב מאוד בעיצוב הנוף העירוני של העיר. ראשיתו של התכנון בתקופת המנדט מאחר שהם ייחסו חשיבות מיוחדת לעיר כעיר תעשייתית ועיר נמל שאמורה לשרת את הצרכים האימפריאליים של הבריטים במזרח התיכון. מאז קום המדינה, נמשך מעשה התכנון אשר בעיקרו ניסה לשלב את מגמות ההווה והעתיד, עם העובדות והרעיונות של תכנון הבריטי.
כאמור, כל מפה מלווה בטקסט דו לשוני מקיף מאוד, המתאר, מסביר ומנתח את המוצג במפה. מבחינה זאת האטלס מהווה מקור חשוב ביותר שסיכם מאות מאמרים, דוחות ופרסומים בכל התחומים - אלה מובאים בסוף האטלס ברשימת מקורות מרשימה המחולקת בהתאם לפרקי האטלס.
המערכת והכותבים.
שני העורכים הראשיים של האטלס - ארנון סופר וברוך קיפניס, גייסו צוות חוקרים מאוניברסיטת חיפה וממוסדות אקדמיים נוספים בארץ - הטכניון, אוניברסיטת תל אביב, האוניברסיטה העברית ואוניברסיטת בר-אילן. כמו כן מהמכון הגאולוגי, ממחלקת העתיקות הממשלתית, רשות הגנים הלאומיים ועוד. סה״כ כ-30 חוקרים.