בנוסף לעקרונות המרכזיים הללו, קיימות גישות פופולריות ובהן אלגוריתמי השראה ביולוגית כגון: אינטליגנציית נחיל ומערכת חיסונית מלאכותית – אשר ניתן לראות כחלק חישוב אבולוציוני, עיבוד תמונה, כריית מידע, עיבוד שפה טבעית, ובינה מלאכותית – אשר נוטה להתבלבל עם הבינה חישובית. אולם, אף על פי שבינה חישובית ובינה מלאכותית בעלי מטרות דומות, יש הבחנה ברורה ביניהן.
בינה חישובית היא אפוא דרך ביצוע כמו בני אדם. כמו כן, המאפיין של "בינה" מיוחס בדרך כלל לבני אדם. לאחרונה, הרבה מוצרים ופריטים גם מתיימרים להיות "חכמים", תכונה אשר קשורה ישירות בהתהוות החשיבה וקבלת החלטות.
היסטוריה.
ברעיון של בינה חישובית נעשה שימוש לראשונה על ידי IEEE בשנת 1990. מועצה זו הוקמה במקור בשנת 1980 על ידי קבוצת חוקרים שהיו מעוניינים בפיתוח של רשתות עצביות ביולוגיות ומלאכותיות. ב-21 בנובמבר 2001, מועצת הרשתות העצביות IEEE הפכה לאיגוד הרשתות העצביות IEEE, ולבסוף, שנתיים לאחר מכן, הפכה לאיגוד בינה חישובית IEEE על ידי הכללה של תחומי עניין חדשים כגון מערכות בעלות לוגיקה עמומה וחישוב אבולוציוני, אשר התייחסו לבינה חישובית בשנת 2011 (Dote and Ovaska).
ההבדל בין בינה חישובית לבינה מלאכותית.
למרות שבינה מלאכותית ובינה חישובית הן בעלות מטרה דומה ארוכת טווח: להגיע לבינה מלאכותית חזקה, המהווה את האינטליגנציה של המכונה אשר יכולה לבצע כל משימה אינטלקטואלית שבן אדם יכול; יש הבדל ברור ביניהן. לדברי בזדק (Bezdek 1994), בינה חישובית היא קבוצת משנה של בינה מלאכותית.
ישנם שני סוגים של אינטליגנציה ממוחשבת: המלאכותית אשר מבוססת על טכניקות מחשוב קשות, ואילו החישובית מבוססת על טכניקות מחשוב רכות – המאפשרות הסתגלות למצבים רבים.
טכניקות מחשוב קשות עובדות באמצעות היגיון בינארי המבוסס על שני ערכים בלבד (ערך בוליאני של אמת או שקר, 0 או 1) שעליה מבוססים המחשבים המודרניים. קיימת בעיה עם היגיון - השפה הטבעית שלנו לא תמיד יכולה להיות מתורגמת בקלות למונחים אבסולוטיים של 0 ו-1. טכניקות מחשוב רכות, המבוססת על לוגיקה עמומה יכולות להועיל כאן. טכניקות אלה פועלות בצורה דומה לאופן שבו המוח האנושי עובד על ידי עיבוד נתונים שהם בחלקם אמיתיים (קריספ / לוגיקה עמומה), ההיגיון הזה הוא אחד ההיבטים הבלעדיים הראשיים של בינה חישובית.
בתוך אותם העקרונות של לוגיקה עמומה ובינארית, עוקבות מערכות קריספ ומערכות לוגיקה עמומה. היגיון קריספ הוא חלק מעקרונות בינה מלאכותית אשר מורכב מאפשרות של הכללת אלמנט בסדרה או אי הכללתו כלל, בעוד מערכת לוגיקה עמומה מאפשרת הכללה חלקית של אלמנטים בסדרה. בעקבות ההיגיון הזה, כל אלמנט יכול להיות מדורג (בין 0 ל -1) ולא באופן בלעדי לאחד משני ערכים אלה.
חמשת העקרונות המרכזיים של בינה חישובית ושימושיו.
השימושים העיקריים של בינה חישובית כוללים מדעי המחשב, הנדסה, ניתוח נתונים וביורפואה.
לוגיקה עמומה.
כפי שהוסבר קודם לכן, לוגיקה עמומה היא אחת העקרונות המרכזיים של בינה חישובית, היא מורכבת ממדידות וממידול תהליכים אשר נבנו עבור תהליכים מורכבים של חיי היום יום. המודל יודע להתמודד עם אי שלמות של נתונים, והכי חשוב חוסר של נתונים במודל תהליך, בניגוד לבינה מלאכותית, המחייבת ידע מדויק.
טכניקה זו מתאימה למגוון רחב של תחומים כגון בקרה, עיבוד תמונה וקבלת החלטות. אומנם, היא גם מקובלת בתחום של מכשירי חשמל ביתיים כגון: מכונות כביסה, תנורי מיקרוגל וכדומה. אנו יכולים להיתקל בטכניקה זו גם בעת שימוש במצלמת וידאו, כאשר המצלמה משתמשת במייצב העוזר לה לייצב את התמונה במצבים של חוסר יציבות. גם בתחומים אחרים כגון: אבחון רפואי, מסחר במטבע חוץ וגיוס אסטרטגיה עסקית – גם חלק מעיקרון של יישום טכניקה זו.
לוגיקה עמומה שימושית בעיקר עבור סיבה מקורבת לבעיה, ואין לה יכולת למידה עצמית, תכונה שיש לבני האדם, המאפשרת לשפר את עצמם על ידי למידה מהטעויות הקודמות שלהם.
רשתות עצביות.
זו הסיבה שבגללה מומחי בינה חישובית החלו לעבוד על הפיתוח של רשתות עצביות מלאכותיות המבוססות על רשתות עצביות ביולוגיות, אשר יכולות להיות מוגדרות על ידי שלושה מרכיבים עיקריים: תא-גוף אשר מעבד את המידע, האקסון - התקן המאפשר עריכה של האות, והסינפסה אשר שולטת באותות. לכן, רשתות עצביות מלאכותיות הן יחידות של מערכות עיבוד מידע מבוזר, מה שמאפשר את התהליך ואת הלמידה מנתונים חווייתיים. עבודה כמו בני אדם ועמידות בפני תקלות הן בין הנכסים העיקריים של עיקרון זה.
בדבר שימושה של רשת עצבית, ניתן לסווג רשתות עצביות לחמש קבוצות: ניתוח וסיווג נתונים, זיכרון אסוציאטיבי, דור אשכולות של דפוסים ושליטה. באופן כללי, שיטה זו שואפת לנתח ולסווג מידע רפואי, להתקדם לזיהוי פנים וגילוי הונאות, והכי חשוב להתמודד עם מערכות לא ליניאריות על מנת לשלוט בהן. יתר על כן, טכניקות של רשתות עצביות בשיתוף עם לוגיקה עמומה נותנת את היתרון של ניתוח אשכולות.
חישוב אבולוציוני.
בהתבסס על התהליך של הברירה הטבעית שהוצגה לראשונה על ידי צ'ארלס דרווין, חישוב אבולוציוני מורכב מניצול הכוח של התפתחות טבעית כדי להעלות מתודולוגיות אבולוציוניות מלאכותיות חדשות. זה כולל גם בתחומים אחרים כגון אסטרטגיית אבולוציה ואלגוריתמים אבולוציוניים אשר נתפסים כפותרי בעיות. השימושים העיקריים של עיקרון זה מכסים תחומים כגון אופטימיזציה ואופטימיזציה רבת יעדים, שאליהן טכניקות מתמטיות מסורתיות אינן מספיקות ליישום על מגוון רחב של בעיות כגון ניתוח דנ"א, בעיות תזמון.
לימוד תאוריה.
בחיפוש אחר דרך "הסקה" הקרובה לזו של בני האדם, תאוריית למידה היא אחת הגישות העיקריות של בינה חישובית. בפסיכולוגיה, למידה היא התהליך של קירוב קוגניטיביות, תופעות וחוויות רגשיות וסביבתיות על מנת לרכוש, לשפר או לשנות ידע, מיומנויות, ערכים ותפיסות עולם (Ormrod, 1995; Illeris, 2004). לימוד תאוריות מסייעת להבנה של אופן עיבוד תופעות וחוויות אלה, ולאחר מכן מסייעת לביצוע תחזיות על סמך ניסיון קודם.
שיטות הסתברותיות.
בהיותה אחת מן המרכיבים העיקריים של לוגיקה עמומה, שיטה הסתברותית הוצגה לראשונה על ידי פאול ארדש וג'ואל ספנסר (1974). מטרתה היא להעריך את התוצאות של מערכת בינה חישובית, שברובה הוגדרה בצורה אקראית. לפיכך, שיטות הסתברותיות מביאות פתרונות אפשריים - המבוססים על ידע קודם, לבעיות הדורשות הנמקה.
אליפות גרמניה בכדורגל 1921
אליפות גרמניה בכדורגל 1921 הייתה העונה ה-14 של התחרות. זו הייתה התחרות השנייה לאחר מלחמת העולם הראשונה.
מנצחות תחרויות אזוריות היו זכאיות להשתתף בתחרות.
נירנברג זכתה באליפות. הייתה זו זכייתה השנייה ברציפות בתואר בתולדות המועדון. בכך נירנברג הפכה לקבוצה הראשונה שהצליחה לזכות בתואר פעמיים ברציפות.
ארגון האליפות.
אלוף של העונה הקודמת קיבל זכות להשתתף בתחרות. בנוסף לכך, לתחרות העפילו מנצחי תחרויות אזוריות:
המשחקים נערכו בשיטת נוק-אאוט (מפגש יחיד בין הקבוצות).
כדורגלנים מצטיינים.
לואיטפולט פוף, נירנברג כבש 4 שערים וזכה בתואר מלך השערים של התחרות.
רחמים עמאר
גבריאל קדוש (רב)
הרב גבריאל (גבי) קדוש הוא רב המועצה האזורית בני שמעון, רב הגרעין התורני בקריית גת, מרבני מכון התורה והארץ, עורך ומחבר ספרים. לשעבר רבם של היישובים גני טל בגוש קטיף ושומריה, ומעורכי כתב העת אמונת עתיך.
ביוגרפיה.
למד בישיבת מרכז הרב, מתלמידי הרב אברהם אלקנה שפירא. בסוף שנת תשמ"ה עבר לגוש קטיף להמשך לימוד תורה בכולל מג"ל בראשות הרב יעקב אריאל.
בחודש מרחשוון תשנ"ג מונה לכהן כרב של גני טל שבגוש קטיף. בטקס ההכתרה השתתף הרב אברהם שפירא.
מרבני מכון התורה והארץ. בעבר היה ממעורכי כתב העת אמונת עתיך. חיבר עשרות מאמרים בנוגע לשמיטה, מצוות התלויות בארץ, תרומות ומעשרות ועוד.
מאמריו התפרסמו תדיר בכתבי העת צהר, אמונת עתיך, ביכורי הארץ, טל לישראל ובמקומות נוספים.
לאחר פינוי גוש קטיף המשיך להיות במשך מספר שנים רבם של הקהילות של גני טל ושומריה.
בשנת 2010 מונה לרב רב המועצה האזורית בני שמעון.
ייסד ועומד בראש הגרעין התורני בקריית גת.
מתגורר ביישוב יד בנימין
בילי ודלוק
ויליאם ג'ון "בילי" ודלוק (באנגלית: William John "Billy" Wedlock; 28 באוקטובר 1880 - 25 בינואר 1965) היה כדורגלן אנגלי ששיחק בעמדת הקשר בקבוצת בריסטול סיטי ובנבחרת אנגליה.
קריירת כדורגל.
ודלוק שיחק בבריסטול סיטי בין השנים 1900 ו-1901 ובין השנים 1905 ו-1921. בין השנים 1907 ו-1914 ערך ודלוק 26 הופעות בנבחרת אנגליה, כשהמתחרה היחיד שלו על עמדת הקשר היה צ'ארלי רוברטס, קשרה של מנצ'סטר יונייטד, לו גם הפסיד בגמר גביע ה-FA בין הקבוצות בשנת 1909. היציע המזרחי באצטדיונה של בריסטול סיטי נקרא "יציע ודלוק" על שמו, עד להריסתו בשנת 2014 כחלק משדרוג האצטדיון. הפאב של ודלוק, ששכן ממול לאצטדיון ונהרס בשנות ה-2000, היה המקום בו גר ועבד ודלוק במשך 43 שנים. זמר הפולק פרד ודלוק היה נכדו של בילי.
סדנת ההדפס של בית האמנים תל אביב
"סדנת ההדפס של בית האמנים, תל אביב" היא סדנת הדפס שהוקמה בשנת 1965 על ידי אגודת הציירים והפסלים בתל אביב-יפו ושוכנת במבנה בית האמנים תל אביב.
היסטוריה.
סדנת ההדפס של בית האמנים תל אביב הוקמה בשנת 1965 על ידי טוביה בארי לצד אגודת הציירים והפסלים בתל אביב-יפו. בתחילה, עסקה הסדנה במדיום התחריט והתצריב. לאחר מכן נוספו טכניקות נוספות כגון והן הדפס רשת וליתוגרפיה. בשנים 1974–1977 הורחב מבנה הסדנה.