בשנים 2010–2013 העלה את מופע "החומה" בהפקה מחודשת, וכמו בסיבוב ההופעות הקודם, גם כאן ניגן ווטרס את כל שירי האלבום מההתחלה עד הסוף. ב-12 במאי 2011, התארחו גילמור ומייסון בהופעת "החומה" של ווטרס בלונדון וביצעו איתו כמה שירים.
סיבוב ההופעות הוקלט ותועד ב-DVD ובאלבום הופעה, שיצאו ב-2015.
בשנת 2017 יצא לאור אלבום חדש שלו, (״האם אלה החיים שאנו באמת רוצים?״).
ווטרס, ישראל והיהודים.
כחלק מסיבוב הופעות באירופה, הכולל 17 הופעות ברחבי היבשת, הופיע ווטרס בישראל ב-22 ביוני 2006. ההופעה לוותה במערכת שמע קוואדרופונית היקפית (לראשונה בישראל) ובסרטוני וידאו. במופע נוגנו מיטב הלהיטים מהתקופה הפוריה של להקתו פינק פלויד וגם מקריירת הסולו של ווטרס, כמו כן ביצוע מורחב לאלבום The Dark Side of The Moon. ההופעה נערכה בשדה חומוס שהוכשר במיוחד למטרה זו, בצמוד לכפר נווה שלום, למרגלות מנזר לטרון מול 54,000 איש. המופע תוכנן להתקיים במקור בפארק הירקון, אך ווטרס החליט לשנות את מיקום המופע בהתאם לאמירה הפוליטית אותה הוא ביקש להעביר לגבי דו-קיום, פיוס ושלום. ווטרס אף יצא במהלך ההופעה בקריאה נגד גדר ההפרדה.
ככלל, יצירתו של ווטרס נשענת לרוב על טקסטים בעלי אג'נדה פוליטית מובהקת והוא אף מביא זאת לידי ביטוי בהופעות שהוא עורך, כשהדוגמה הבולטת ביותר היא המופע בשנת 1990 בברלין של "החומה".
ב-2011, התראיין ווטרס לאלג'זירה, וקרא לחרם תרבותי (BDS) על ישראל, להסרת גדר ההפרדה, ולסיום הכיבוש. במרץ 2013 ווטרס קרא שוב להטיל חרם על ישראל, בציינו כי "ישראל מנהלת משטר אפרטהייד". באוגוסט 2013 פרסם מכתב שקורא לאמנים נוספים לחבור אליו לחרם אמנותי על ישראל.
בסיבוב הופעותיו ביולי 2013 באירופה הועלה מיצג שבו נראה בלון ענק דמוי חזיר שחור ועליו מתנוסס סמל מגן דוד בצבע אדום, יחד עם סמלים נוספים, כגון סמל הפטיש והמגל וסמל הדולר האמריקאי. מיצג זה פורש כאנטישמי. ווטרס הגיב במכתב פומבי בדף הפייסבוק של מופעו, והסתייג מהפירוש.
בדצמבר 2013 שלח מכתב לזמרת סינדי לאופר ובו ביקש ממנה לא להופיע בישראל ולהחרים את המדינה, אך זו סירבה להתייחס. בראיון באותו חודש ייחס לישראל כיבוש, טיהור אתני ואפרטהייד, והשווה את עמדת רבני הימין בישראל לזו של גרמניה הנאצית בשנות ה-30. בהמשך מתח ביקורת על השחקנית סקרלט ג'והנסון, על שהחליטה להמשיך לשמש פרזנטורית של חברת סודהסטרים הישראלית, שלה מפעל במישור אדומים, מעבר לקו הירוק, ועל הזמר ניל יאנג, על הסכמתו להופיע בישראל. בפברואר 2015 שלח מכתב לאלן פרסונס בו הוא קורא לו לחזור בו מכוונתו להופיע בישראל, ופרסם את המכתב בדף הפייסבוק שלו.
ווטרס מפעיל לחץ על אומנים באופן קבוע לקראת הופעות בישראל ומנסה לשכנע אותם לבטל את הופעתם. ב-7 ביולי 2017 הודה כי הוא מתקשה לשכנע את הציבור האמריקאי להחרים את ישראל, תוך שהוא משווה את ההסברה הישראלית לתעמולה הנאצית של יוזף גבלס.
ב-2019 קראו ווטרס ואמנים בריטים נוספים, כמו מייק לי ופיטר גבריאל, להחרים את האירוויזיון שנועד להיערך בישראל, ואף השווה בדף הטוויטר שלו את הישראלים לחייזרים מסרט האימה פלישת חוטפי הגופות, בטענה שהישראלים "שולטים באנשים שבאו לאירוויזיון להגיד שהם נהנים בישראל".
בשנים האחרונות מואשם ווטרס תדיר באנטישמיות, שכן הוא איננו מגלה פעלתנות דומה בסכסוכים בינלאומיים אחרים, ואף לא במקרים קשים של הפרת זכויות אדם.
ביוני 2020 הואשם שוב באנטישמיות לאחר שטען בשיהאב, סוכנות ידיעות המזוהה עם החמאס, שאיש העסקים האמריקאי ממוצא יהודי שלדון אדלסון "שולט בטראמפ כמו במריונטה" וטענה נוספת בה אמר שישראל היא האחראית לרצח ג'ורג' פלויד, בכך שהשיטה שבה נרצח פלויד "מועברת לשוטרים האמריקאים על ידי מומחים ישראלים שהוטסו לארצות הברית ללמד את השוטרים איך לרצוח שחורים". בעקבות גל של ביקורות חריפות נגדו, התנצל ווטרס על אמירותיו.
חיים אישיים.
ווטרס התחתן 4 פעמים.
ב-1969 נישא ווטרס לקדרית ג'ודית טרים וב-1975 התגרשו השניים.
ב-1976 נישא ווטרס בשנית לקרולין קריסטי לזוג זה 2 ילדים אינדיה, והארי (מוזיקאי גם הוא) וב-1992 התגרשו השניים.
ב-1993 נישא ווטרס בשלישית לפריסילה פיליפס לזוג ילד בשם ג'ק פלטשר וב-2001 התגרשו השניים.
ב-2012 נישא ווטרס ברביעית לשחקנית לורי דרנינג וב-2015 הזוג התגרש. ב-2016 היה בקשר זוגי עם הסופרת והאקטיביסטית הפלסטינית-ישראלית-איטלקייה, רולא ג'בריל.
ווטרס הוא אתאיסט.
קישורים חיצוניים.
רשמי
בדיקת שקיפות עורפית
בדיקת שקיפות עורפית (באנגלית: Nuchal translucency screening) היא בדיקת אולטרה סאונד, הנערכת לאישה ההרה לצורך הערכה סטטיסטית של הסיכון לתסמונת דאון ומחלות נוספות בעובר. על פי הנחיות משרד הבריאות שקיפות עורפית היא בדיקת הסינון המומלצת לאיתור התסמונת.
בדיקת שקיפות עורפית מודדת באמצעות אולטרה סאונד קיום בצקת תת-עורית בעורף העובר, המכיל שכבת נוזל דקה בין העור לבין הרקמה הרכה של העורף, שנעלמת בדרך כלל בשבועות 15–16 ולכן מבצעים את הבדיקה בין השבוע ה-11 לשבוע ה-13 ו-6 ימים להיריון. נמצא יחס ישיר בין עובי האזור לסיכויי העובר ללקות בתסמונות כרומוזומליות, ביניהן תסמונת דאון (Down syndrome) ומחלות עובריות אחרות, כגון ליקויים אנטומיים, מומי לב, מומים בכלי הדם הגדולים. שקיפות עורפית של 3 מילימטר ומעלה היא שקיפות בלתי תקינה.
תהליך הבדיקה.
במהלך השבועות ה-11 עד ה-14 העובר ובפרט הצנרת הלימפתית נמצאים בשלבי התפתחות התחלתיים ואין ביכולתה של הצנרת הלימפתית לנקז נוזלים ולכן נוזלים עלולים להצטבר ולגרום לבצקת. לאחר 14 שבועות, ביכולתה של מערכת הלימפה לנקז את נוזל ולמנוע בצקת לימפתית. בדיקת השקיפות העורפית מתבססת על כך שיש קשר סטטיסטי מובהק, בין קוטר הנוזל בעורף העובר לבין הסיכוי להמצאות תסמונות כרומוזומליות. הבדיקה מתבצעת כך שהעובר צריך להיות על גבו ורפוי. כך, הנוזל יצטבר בעורפו של העובר וניתן יהיה למדוד את קוטר הנוזל שהצטבר בעורפו. בבדיקה, באמצעות מכשיר אולטרסאונד, נמדד קוטר הנוזל במילימטרים. בעובר בריא כמות הנוזל קטנה, כי תהליך הניקוז שלו תקין. אצל עובר שסובל מתסמונת דאון או מליקויים גנטיים אחרים נוטה הנוזל להצטבר בכמות גדולה יותר. הבדיקה גם עשויה להעלות חשדות למומים בליבו של העובר.
אופן ביצוע הבדיקה.
את בדיקת השקיפות העורפית עושה רופא מומחה. ברוב המקרים הוא עושה אולטרסאונד בטני, אך אם קשה לו להדגים את אזור הבדיקה, הוא יכול לעשות אותה גם באמצעות אולטראסאונד וגינלי. במהלך הבדיקה מודד הרופא את היחס בין גודל העובר לבין קוטר הנוזל בעורף העובר. הרופא מזין את הנתונים לתוכנה, וזו מחשבת את הסיכון שהעובר לוקה בתסמונת דאון. את הסיכון שמתקבל משווה הרופא לסיכון הכללי של הנשים שהן בנות אותו גיל.
לרוב נהוג בנוסף לביצוע מדידת השקיפות העורפית לערוך סקירה נוספת לשם איתור שינויים במבנה העובר הקשורים בתסמונות כרומוזומליות. הבדיקה הנוספת כוללת: המצאות עצם האף ומבנה הפנים, המצאות 3 כלי דם בחבל הטבור, דוקטוס וונוזוס (כלי דם כליתיים) וסקירה לבבית לדליפה של המסתם הטריקוספידלי (עליה ימין).
מדדי הבדיקה.
בדיקת קוטר בשקיפות עורפית הקטנה מ־2.5–3 מילימטר נחשבת תקינה ואילו בקוטר מעל 2.5–3 מילימטר גדל הסיכון שלעובר תהיה מחלה כרומוזומלית כמו תסמונת דאון. במקרה כזה ימליץ הרופא לפנות לייעוץ גנטי ולשקול את האפשרות לעשות בדיקת מי שפיר או סיסי שליה.
תוצאות.
תוצאה תקינה או חריגה אינה בהכרח עדות לכך שהעובר פגוע או להפך. חשוב לזכור שבדיקת השקיפות העורפית היא בדיקה סטטיסטית. למעשה רוב העוברים ימצאו תקינים גם כאשר ערכי הבדיקה הדם אינם תקינים. במקרה בו מדד השקיפות העורפית לא תקין תופנה הנבדקת לרופא לתיאום ייעוץ גנטי והפניה לבדיקת סיסי שלייה או מי שפיר, אשר רק הן מאפשרות אבחון ודאי של תסמונת דאון.
כדי לאפשר לבני הזוג לקבל החלטה מושכלת בנוגע להמשך ההיריון, מומלץ לעשות בדיקת סקר לאיתור הסיכון לקיום התסמונת בעובר. הסקר כולל שתי בדיקות:
בבדיקת הסקר הביוכימי בודקים את הימצאותם בדם של שני חלבונים המופרשים מהשליה ומהעובר PAPP-A ו־BhCG חופשי:
בדיקת הסקר לא מספקת תוצאה חד משמעית אלא מציגה נתונים המושווים לתוצאות של אלפי נשים אחרות. כך אפשר להעריך באופן סטטיסטי את הסיכון לקיומו של פגם בעובר. תוצאה משוקללת של בדיקות הדם והאולטרסאונד מצביעה על הסיכון לקיום התסמונת בעובר. כאשר הסיכון גבוה, יש צורך לפנות לייעוץ גנטי ולעשות בדיקות נוספות. באמצעות שקלול של שתי הבדיקות - שקיפות עורפית וסקר ביוכימי של דם האם - ניתן להגיע לדיוק של כ־85%. במילים אחרות: הבדיקה תגלה 85% מהמקרים שבהם יש לעובר תסמונת דאון, אך תחמיץ 15% מהמקרים האלה. בתקופה שבין השבוע ה־16 לשבוע ה־19 ו־6 ימים (רצוי בשבוע ה־18) מומלץ לעשות את הסקר הביוכימי השני. שקלול תוצאותיו עם תוצאות הסקר הראשון מעלה את שיעור הדיוק בניבוי ליותר מ־90%. מומלץ לבצע את בדיקות הסקר הראשון והשני באותה מעבדה.
שקיפות עורפית בישראל.
בישראל הבדיקה כלולה בסל הבריאות החל מ-2013 וניתן לעשותה בקופות החולים באופן מסובסד וגם פרטי. כיום חיים בישראל רק כ-3,000 אנשים הלוקים בתסמונת דאון. הסיבה לכך היא בדיקות הנערכות במהלך ההיריון ומאפשרות הפלת עוברים שיפתחו את התסמונת.
בלוטת יותרת המוח