ב-1054 חלה הסכיזמה הגדולה, בה התפלגה הכנסייה הקתולית מהכנסיות המזרחיות (האורתודוקסיות). הסיבה הרשמית-תאולוגית לפילוג הייתה הוויכוח האם להוסיף בתפילת "אני מאמין" (הקרדו), למשפט "הרוח הקדושה נאצלה מן האב" את המילים "ומן הבן", כפי שרצו הלטינים. או לא להוסיף, כפי שרצו היוונים ושאר הכנסיות המזרחיות, לסיבה רשמית זו נוספו מאבקים פוליטיים בין הבישופות של קונסטנטינופול והקיסר הרומי שישב אף הא בקונסטנטינופול לבין בישוף רומא ושליטי המערב.
בין 1378 ל-1417 חל קרע זמני בכנסייה הקתולית, קרע המכונה הקרע האפיפיורי, הסכיזמה המערבית או הקרע המערבי. הסיבות לקרע היו פוליטיות ונבעו ממאבקי יוקרה וכבוד, במהלך הקרע כיהנו במקביל שני אפיפיורים, אחד לכל אחד מהצדדים.
פילוג נוסף בכנסייה הקתולית הוא הקמת הנצרות הפרוטסטנטית על זרמיה השונים מהמאה ה-15 ואילך. הנצרות הפרוטסטנטית קמה בתגובה לשחיתות בממסד הכנסייתי הקתולי ולחוסר גמישות מספקת בממסד ההגותי הקתולי. עיקרי ההבדל בין הנצרות הקתולית לנצרות הפרוטסטנטית נוגעים ליחס בין האדם לאל.
בשנים 1650–1660 חל פילוג הקרוי הרסקול, בין אדוקי האמונה הישנה לבין חסידי הפטריארך ניקון, שהנהיג רפורמות דתיות.
קומוניזם.
בשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-20, המפלגה הקומוניסטית של סין שהייתה בעלת אידאולוגיה מאואיסטית ("מרקסיזם-לניניזם בהקשר סיני") נפרדה אידאולוגית מהמפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות שראתה במערב יריב ראוי ולא ישות מרושעת. פילוג אידאולוגי זה גרם לפיצול הסיני-סובייטי ולפילוג בין ברית המועצות וחברות ברית ורשה לבין סין (ואלבניה) ולפילוג בתוך התנועות הקומוניסטיות בעולם.
מדינות שהתפלגו.
פילוגים במדינות גורמים ליצירת שתי מדינות (או יותר) במקום בו הייתה מדינה אחת, מבין הפילוגים האלו
פילוג אזרחי.
פילוג רעיוני יכול להוביל למלחמות אזרחים או להתפצלות.
בישראל, פילוגים רעיוניים הובילו למספר פילוגים בתנועה הקיבוצית, החשוב בהם שגרם להתפלגות קיבוצים ולמעבר אוכלוסיות מקיבוץ לקיבוץ היה הפילוג בקיבוץ המאוחד בשנות ה-50 של המאה ה-20.
טרנטה
טרנטה הוא כינוי סלנג לכלי רכב ישן שיכולותיו המכניות מוגבלות, ולעיתים אף אינו מסוגל לנוע. לרוב אין הכוונה לרכבי אספנות שמורים היטב, אלא למכוניות זולות, שחוקות ובמצב טכני רע.
מקור המילה הוא, ככל הנראה, במילה האוקראינית дрантя שמשמעה "סמרטוט". מילה זו נקלטה ביידיש כ"טרנטה" ושימשה כינוי לחפץ שהתבלה, התיישן והפך חסר ערך. ייתכן ומקור השם הוא בסוג של כרכרה שהייתה בשימוש ברוסיה במאה ה-19 בשם "טרנטס" (Тарантас) .
אף שהשימוש הנפוץ כעת הוא בהתייחסות לרכב בלוי ביותר, מקובל להשתמש במילה גם לתיאור מוצר בעל ליקויים רבים שאינו יכול להגשים את ייעודו באופן משביע רצון. בעבר נעשה במילה שימוש גם לתיאור אדם חסר תוחלת, אך שימוש כזה אינו שכיח כיום.
הביטוי "טרנטה דה-לוקס" (לפעמים נכתב "דלוקס") נועד לתאר טרנטה במצב ירוד במיוחד. אחד משיריה של להקת "איילון" שפעלה בישראל בשנות החמישים של המאה ה-20 נקרא "טרנטה דה-לוקס" והשווה בלעג בין המדינה לבין מכונית מאותה שנת ייצור.
הביטוי "טרנטה, אבל לפניך" ששימש תחילה כסטיקר הומוריסטי שנתלה על הצד האחורי של מכוניות ישנות, קיבל גם הוא משמעות שאולה. כיום משתמשים בו לתיאור של אדם, גוף או מוצר בעל ליקויים רבים שבכל זאת זכה להישגים, או באופן כללי יותר למי שעקף את מתחריו מעמדת נחיתות ברורה.
כאשר הטרנטה מגיעה למצב שבו עלות תחזוקתה גבוהה מדי, נדרש בעליה להחלטה על גורלה. יש הנוטשים אותה ברחוב, כמכונית חונה, (פעולה אסורה על-פי חוק), ושם היא שוהה עד שהרשות המקומית, בנוהל הקבוע לכך, מפנה אותה למגרש גרוטאות. יש המוכרים אותה (או מוסרים אותה) לפירוק, כדי שתשמש כמקור לחלקי חילוף. החל משנת 2010 מדינת ישראל מעודדת בעלי מכוניות שיוצרו לפני עשרים שנים ומעלה להביאן לגריטה; בתמורה משלמת המדינה לבעלים סכום של 3,000 ש"ח. בשנת 2013 הופסקה פעולת העידוד עקב חוסר תקציב.
בארצות הברית פורחת תעשיית יוקרה (בעיקר באזור הוליווד) של הפיכת טרנטות לרכבים בגרסת לוקסוס.
מתחת למעטה החלוד ותוך שימוש באביזרים מקוריים (בדרך כלל של דגמי אספנות) נבנית מכונית חדישה לחלוטין במחיר מרקיע שחקים. הכוונה היא למשוך את עיני הצופים בעוד שהנהיגה עצמה היא ברמה מהמתקדמות ביותר שיש.
אחד המאמרים הקלאסיים של ג'ורג' אקרלוף, חתן פרס נובל לכלכלה, עוסק בכשל שוק הנובע ממידע אסימטרי, ולוקח כמשל מכוניות טרנטה אמריקאיות (lemons - לימונים בסלנג) שהמוכר יודע מה מצבן והקונה לא.
איי הבתולה הבריטים
בלם דיסק
משפט (בלשנות)
משפט הוא מבע שפתי המורכב ממילה אחת או יותר.
המבנה והמשמעות של המשפט קשורים זה בזה ויוצרים יחדיו את היחסים התחביריים שלו.
הסמנטיקה עוסקת בין היתר במשמעויות של המשפט וחלקיו השונים.
בכתב נהוג להפריד בין משפטים שונים בטקסט בעזרת סימני פיסוק מתאימים. לדוגמה: נקודה, סימן שאלה או סימן קריאה.
בדיבור ניתן לעיתים להבחין בגבולות המשפטים בעזרת ההנגנה שלהם, אם כי הבחנה זו נוטה להיות מטושטשת יותר.
הפסוקית היא אחת מיחידות המשפט. יכולות להיות מספר פסוקיות בתוך משפט בודד.
סוגי משפטים.
קיימים מספר סוגים של משפטים, אשר ניתן לסווג אותם בדרכים שונות.
משפטים פעליים ושמניים.
אחת הדרכים להבחין בין משפטים היא לבדוק האם אחת מהמילים המרכיבות את המשפט היא פועל:
חלוקה לפי מאפייני הפסוקיות.
כמות הפסוקיות במשפט ואופן התקשרותן זו לזו יוצרים סוגים שונים של משפטים:
הגדרות שונות.
הדקדוק המסורתי נוהג לעיתים להגדיר משפט כ"רצף מילים (מילה אחת אינה נחשבת כמשפט) המייצג מחשבה שלמה", או הגדרות דומות אחרות. אלא שהגדרה שכזו היא כמעט חסרת ערך: מהי "מחשבה שלמה"? והאם באמת מחשבה שלמה היא בהכרח משפט? ניסיון להגדיר באופן מדויק וברור מהו משפט מתברר כמשימה קשה ביותר.
גם הגדרות בנוסח "משפט הוא צירוף של נושא ונשוא" הן חסרות ערך, כי כדי להגדיר מהו נושא חייבים להגדיר תחילה מהו משפט (נושא הוא בהכרח נושא של משפט, ולא ניתן להגדיר נושא בלי להניח מראש שיודעים מהו משפט). לכן, זוהי הגדרה מעגלית.
הדקדוק הגנרטיבי ניגש לשאלה זו בצורה שונה. ראשית, משפט הוא מבנה תחבירי, והגדרת משפט אינה מתבססת על המשמעות או על מטרת השימוש. שנית, משפט הוא לא יותר מאשר סוג ספציפי של צירוף תחבירי. כשם שצירוף שמני או צירוף פועלי ניתנים להגדרה באופן מבני לחלוטין (למשל, צירוף של מיידע ושם עצם הוא צירוף שמני), ניתן להגדיר גם משפט באופן מבני. למשל, צירוף שמני שאחריו צירוף פועלי המתאים לו במין ומספר יהיה משפט.
מובן שזו רק דוגמה לסוג אחד, פשוט במיוחד, של משפט; ויש צורך לוודא שמתקיימים כל התנאים המבניים האחרים כדי שניתן יהיה לקבוע שמדובר במשפט תקין. למעשה, לא תהיה זו הגזמה להגיד שהתחביר הגנרטיבי כולו מהווה מסגרת תאורטית שלמה שבאה לענות על השאלה "מהו משפט", ותשובה מלאה לשאלה זו אפשרית רק על סמך הבנה מעמיקה של כל פרטי התאוריה.
העובדה שמשפט משמש לעיתים קרובות להבעת רעיונות היא עובדה פרגמטית: המבנה התחבירי שנקרא "משפט" מקבל משמעות באופן שיטתי, לפי חוקי הסמנטיקה הקומפוזיציונלית; וכללי השימוש בשפה קובעים לאיזה סוג של הקשר מתאים כל סוג של משמעות. בפרגמטיקה מבחינים בין משפט, שהוא קבוע ונושא משמעות קבועה לבין מבע, הנמצא רק בהקשר של מקום וזמן.
זוהר דרומי
אורורה אוסטרליס
הובארט
הובארט (באנגלית: Hobart) היא בירת מדינת טסמניה שבאוסטרליה.
נכון לשנת 2013, היא העיר המאוכלסת ביותר בטסמניה וה-11 בגודלה באוסטרליה עם אוכלוסייה של 218,000 תושבים.
היסטוריה.
הובארט היא העיר השנייה בעתיקותה באוסטרליה (אחרי סידני).
העיר נוסדה בשל חששם של הבריטים מחוקרי ארצות צרפתיים, כמושבת עונשין בשנת 1803. המושבה הוקמה ברדיסון קוב, ובשנת 1804 עברה למיקומה הנוכחי של העיר. תושבי המקום - שבט טסמני נווד שהתגורר במקום, בשם "מוהניר" כמעט והוכחד לאחר מספר חיכוכים אלימים עם המתיישבים האירופים, ובשל הדבקות ממחלות אירופאיות.
צ'ארלס דרווין ביקר במקום בפברואר 1836 במהלך מסעו באונייה "ביגל".
העיר גדלה בשל הנמל הטבעי המצוי בשפך נהר דרוונט והפכה להיות מרכז לתעשיית ציד הליוויתנים בדרום האוקיינוס השקט.
גאוגרפיה ואקלים.
הובארט ממוקמת בשפך נהר דרוונט בחופה הדרום-מזרחי של המדינה. המע"ר ממוקם בגדה המערבית של הנהר, והפרוורים של העיר פרוסים על שתי גדות הנהר ועל הגבעות סביב, לרגלי הר ולינגטון. אזור העיר הובארט רבתי מורכבת משלוש ערים נפרדות - הובארט, גלנורצ'י וקלארנס, וכן שתי עיירות - קינגבורו וברייטון.
אקלימה של העיר הובארט ממוזג, ומורגשות בה ארבע עונות שנה, כאשר עונת הקיץ היא בין דצמבר לפברואר.
נתוני אקלים ממוצעים:
כמות המשקעים הממוצעת היא 628 מילימטרים של גשם, כאשר החודש הגשום בשנה הוא אוקטובר (63 מילימטרים) והחודש היבש הוא פברואר (40 מילימטרים גשם בממוצע).
ממשל.
אזור העיר רבתי מהווה חמישה אזורי ממשל מקומי - העיר הובארט, גלנורצ'י, קלרנס, קינגובורו, וברייטון.
העיר הובארט מנוהלת על ידי מועצה בת 12 חברים בראשה הלורד ראש העיר של הובארט – רוב ולנטיין. חברי המועצה נבחרים אחת לשנתיים.
כלכלה ותיירות.
נמל הובארט משמש הנמל העיקרי לכל הפעילויות של אוסטרליה וצרפת באנטארקטיקה.
בעיר מצויה תעשיית ייצור קטמרנים וכן הפקת אבץ. בעיר מפעל ייצור של קדבורי.
כמו כן מתבססת כלכלת העיר על התיירות.
תרבות וספורט.
הקזינו החוקי הראשון באוסטרליה נפתח במלון ורסט פוינט בהובארט בשנת 1973. בהובארט מצוי התיאטרון הוותיק ביותר באוסטרליה - "תיאטרון רוייל".