הר געש מורכב עשוי להיווצר כאשר הר געש שכבתי גדל ומכסה מבנים געשיים שנוצרו בהתפרצויות קודמות, זרמי לבה וזרמים פירוקלסטיים – באמצעות התפרצויות חוזרות ונשנות היוצרות לועות וצינורות הזנה חדשים.
קלדרות רבות מהוות הרי געש מורכבים הנוצרים לאחר התמוטטות תקרת תא מאגמה, כאשר בתוך הקלדרה נפערים לועות ונוצרים חרוטים וכיפות חדשים. מבנים חדשים אלה עשויים להיווצר לא רק על קרקעית הקלדרה אלא גם בשוליה, ויוצרים מתחם געשי הנקרא מתחם קלדרה. המבנים החדשים במתחם הקלדרה עשויים להיקרא הרי געש בזכות עצמם. מתחמי קלדרות כאלה הם ילוסטון, קלדרת לונג ואלי במזרח קליפורניה וקלדרת בנט לייק (Bennett Lake Caldera) בקולומביה הבריטית.
דוגמאות.
הר הגעש סנטיאגואיטו (Santiaguito) בגואטמלה הוא שלוחה פעילה של הר הגעש סנטה מריה. התפרצותו באוקטובר 1902 בעוצמה VEI6 במדד התפרצות געשית נחשבת לאחת ההתפרצויות העזות ביותר שאירעו במאות השנים האחרונות.
בגוואטמלה נמצא גם פקאיה – הר געש בזלתי המורכב מאשכול של כיפות לבה דקיטית ומבנים חרוטיים. התמוטטות פקאיה לפני כ-1,100 שנים יצרה קלדרה, שבשוליה צמחו הלועות הצעירים הפעילים בהווה.
הר הגעש לוקון-אמפונג הוא הר געש מורכב פעיל באי סולאווסי שבאינדונזיה הכולל שני חרוטים געשיים רדומים השוכנים במרחק של 2.2 קילומטרים אחד מהשני: הר לוקון והר אמפונג ולוע געשי פעיל, טוֹמְפַּלוּאַן (Tompaluan), השוכן באוכף שביניהם. מאז המאה ה-19 מתרכזת כל הפעילות הגעשית בלוע טוֹמְפַּלוּאַן.
דוגמאות נוספות מרחבי העולם: טונגרירו במרכז האי הצפוני של ניו זילנד, איסקיה – אי געשי באיטליה, האי הרד ואיי מקדונלד – איים געשיים בדרום האוקיינוס ההודי, בארו בפנמה, גלראס (Galeras) באנדים הקולומביאנים, סאנגיאנג אפי, אינדונזיה ורבים אחרים.
תקפו כהן
תקפו כהן היא סוגיה תלמודית בתחילת מסכת בבא מציעא, שתוכנה העיקרי הוא הכרעה במקרה של ספק בדיני ממונות. הסוגיה דנה במקרה של בהמה שיש ספק אם היא בכור, ולכן ספק אם יש לכהן בעלות ממונית עליה (על פי ההלכה, יש לתת את בכור הבהמה לכהן, אולם לבעלים זכות החלטה לאיזה כהן תינתן הבהמה). במקרה המובא בסוגיה, הכהן לקח בכח וללא רשות את הבהמה, והשאלה היא האם הבהמה תוחזר לבעלים או שתושאר אצל הכהן.
מפרשי התלמוד דנו רבות בכל שלב של הסוגיה, ולסוגיה יש השלכות על שאלות רבות בעניין ספקות בממון. הרב שבתי כהן (הש"ך) כתב ספר שלם בשם "תקפו כהן" העוסק בענייני ספקות ממון, על שם סוגיה זו.
מהלך הסוגיה.
רב המנונא מביא את המשנה הבאה בשביל להוכיח דין מסוים לגבי קדושת ממון המוטל בספק: . לצורך כך הוא מניח שבמקרה שהכהן תוקף בהמה שהיא ספק בכור לא מוציאים אותה ממנו, וטענתו היא שזהו הגורם לכך שההתייחסות לבהמה היא כקדושה. רבה חולק על רב המנונא ואומר לו שאם הכהן תקף מוציאים את הבהמה ממנו, אלא שההתייחסות אל הבהמה כקדושה לא מושפעת מהשאלה האם מוציאים אותה מהתוקף.
לאחר מכן רב חנניה מביא ברייתא המסייעת לדעת רבה לפיה מוציאים את הבהמה מיד התוקף: , הטיעון שלו הוא שאם ההתייחסות לבהמה לא הייתה כממון של הבעלים באופן מוחלט לא ניתן היה לעשר איתה. בהמשך הגמרא מסבירה שהברייתא הזו לא מדברת כלל על ספק בכור, אלא על טלה שפדו בו ספק פטר חמור.
שיטת רוב הראשונים.
רוב הראשונים פסקו את ההלכה כדעת רבה, שתקפו כהן מוציאים מידו. אמנם, ישנן סוגיות במקומות אחרים בש"ס מהן נשמע שלא מוציאים ממון מיד התוקף, סוגיות אלו גרמו להם להציב סייגים לדין זה:
שיטת הרמב"ם.
אחד הדיונים המרכזיים בסוגיה הוא שיטת הרמב"ם.
בניגוד לשאר הראשונים, הרמב"ם פוסק שבמקרה כזה לא מוציאים את הבהמה מיד הכהן ונתקשו מפרשיו וחכמים אחרים להבין איך דבריו מסתדרים עם הסוגיה.
תירוץ הרשב"א.
הראשון שהתייחס לנושא הוא הרשב"א, הוא כותב שאכן נראה לו שההלכה היא שמוציאים מיד התוקף, אלא שהוא מעוניין לתרץ גם את דברי הרמב"ם. בתירוצו הוא עונה על שתי שאלות: א. איך דברי הרמב"ם לא נמצאים בסתירה עם הגמרא? ב. למה הרמב"ם פסק כמו שפסק?
איך הרמב"ם מסתדר עם הגמרא.
הרשב"א מסביר שהרמב"ם הבין שכוונתו של רבה היא לא לומר שמוציאים מיד התוקף, אלא רק לנתק את הקשר בין הדין הזה, לבין הדין של קדושת הבהמה, וכל טיעונו הוא שגם אם נאמר שתקפו כהן מוציאים מידו עדיין הבהמה תהיה קדושה.
כעת, כיוון שמדובר במחלוקת בין רב המנונא לרב חנניה, הרי שאין מניעה לפסוק כשיטת רב המננוא. אמנם רב חנניה הביא סיוע לשיטתו, אבל רב המנונא ידחה אותו ויאמר שבעוד בברייתא מדובר על פדיון ספק פטר חמור בו יש לבעלים חזקה ודאית בבהמה, חזקה שעל בסיסה ניתן להתייחס לבהמה כשייכת לבעליה המקורי. הרי שבמקרה של בכור אין הדבר כן, כיוון שבו הספק נוצר בלידת הבהמה ולכן אין לבעלים חזקה ודאית בבהמה בשום שלב ולא ניתן להוציא את הבהמה מהתוקף.
למה הרמב"ם פסק ככה.
הרשב"א מביא שני מניעים שלדעתו הביאו את הרמב"ם לפסוק כמו שפסק:
א. לשון הברייתא מורה על כך שלא ניתן להוציא מיד האדם שמחזיק ברגע זה באותו החפץ, ההוכחה שלו לכך היא שכאשר הדין הזה מובא במקום אחר הגמרא מבינה ממנו שהאדם שמחזיק בכסף זוכה בו גם אם לו הוא בעליו המקורי.
ב. כיוון שמדובר במחלוקת אמוראים שלא ניתן להכריע בה ומדובר בספק, לא מוציאים בספק ממון מיד מי שמוחזק בו.
תירוץ הלחם משנה.
רבי אברהם די בוטון – מחבר הפירוש לחם משנה על הרמב"ם – תירץ שהרמב"ם הבין שיש מחלוקת בין הסוגיה של 'תקפו כהן', לבין סוגיה במקום אחר לגבי השאלה מה דין תפיסה במקרה של ממון המוטל בספק והרמב"ם הכריע כמו הסוגיה השנייה – שלא מוציאים מיד התוקף במקרה כזה.
מדינת לאום יהודית
דוקטור למשפטים
איגנאצי שיפר
יצחק שיפער
איגנצי שיפר
איגנץ שיפר
איגנאץ שיפר
קאנדה
קאנדה (, באנגלית: Kannada) היא שפה ממשפחת השפות הדראווידיות. מדוברת במדינת קרנאטקה שבדרום הודו, והיא אחת משתי השפות רשמיות במדינה זו (השנייה היא אנגלית). מספר הדוברים מוערך בכ-38 מיליון.
דקדוק.
סדר המילים בתחביר הוא נושא-מושא-נשוא, שהוא התחביר הנפוץ בשפות דראווידיות. בקאנדה שלושה מינים (זכר, נקבה, סתמי או נפוץ) ושני מספרים (יחיד ורבים).
שמות עצם מסווגים לפי "אנושי" ו"לא-אנושי", כמו בשפות דראווידיות אחרות. שמות העצם האנושיים מסווגים לזכר ונקבה, ואילו שמות העצם הלא-אנושיים מסווגים כחסרי מין.
הכתב מכיל 49 אותיות פונטיות.
קאנאדה
הרי הפירינאים
פרניק (מחוז)
מחוז (אובלסט) פרניק (בבולגרית: Област Перник) הוא אחד מ-28 מחוזות בולגריה השוכן במערב בולגריה, גובל בסרביה ועיר בירתו היא פרניק. במחוז 6 רשויות מקומיות ושטחו מהווה 2.16% משטח בולגריה.
היסטוריה.
תחילת ההתיישבות האנושית בשטחי המחוז מתוארכת לתקופת האבן החדשה והתיישבות מאורגנת של שבטים תראקים לתקופת הברונזה המאוחרת. במחוז פזורים שרידים ארכאולוגיים מהמאה ה-4 לפנה"ס, עידן הממלכה התראקית. האזור נתון היה לשליטת האימפריה הרומית מהמאה ה-1 לפנה"ס ועד המאה ה-4 ובהמשך עבר לחזקת האימפריה הביזנטית. במהלך המאה ה-7 נכבשו שטחי המחוז על ידי צבא האימפריה הבולגרית הראשונה. בכתבים מן המאה ה-9 מוזכר היישוב פֶּרִינִיק שאת הנגזרת של שמו נושא המחוז.
האזור נתון היה לשליטת האימפריה הבולגרית השנייה ובראשית המאה ה-14 נפל בידי ממלכת סרביה. במחצית השנייה של המאה ה-14 נכבש האזור על ידי צבא האימפריה העות'מאנית. במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) נכבשו שטחי המחוז בידי צבא האימפריה הרוסית ולאחריה הפכו חלק משטחי נסיכות בולגריה, מתוקף סיכומי קונגרס ברלין.
בשנת 2021 בשטח המחוז התרחשה שרפת אוטובוס בה נספו 46 נוסעים.
דמוגרפיה.
אוכלוסיית המחוז מצויה במגמת קיטון בשל שיעור תמותה העולה על שיעור הילודה. שיעור הילודה עומד על 6% בממוצע לשנה ושיעור התמותה השנתי הממוצע עומד על 17%. בין 2001 ל-2009 קטנה אוכלוסיית המחוז ב-4.18%. מבחינת התמהיל האתני עולה ש-97.2% מהאוכלוסייה ממוצא בולגרי, 2.03% הם צוענים ו-0.1% הם טורקים.
כלכלה.
שטחי המחוז עשירים במרבצי פחם, עפרה, חרסית ואבן גיר המשמשים לתעשיות הבנייה והאנרגיה. במחוז כ-3,600 חברות ועסקים פרטיים. מחוז פרניק הוא מרכז תעשייתי ארצי ובו מפעלים לייצור פלדה, ציוד כרייה כבד ומכונות, חומרי בניין וטקסטיל. בשטחי המחוז עובר נתיבם של עורקי התחבורה מספר 4 ו-8 של נתיבי התעבורה הפאן-אירופיים.
אקלים.
בשטחי המחוז שורר אקלים ממוזג והטמפרטורה השנתית הממוצעת היא 10.3oc. כמות המשקעים השנתית הממוצעת עומדת על 600 מילימטרים.
דב בער הכהן קוק
הרב דב בער הכהן קוק (9 בדצמבר 1871 – 6 במרץ 1950) היה רבה הראשון של עפולה וראש מכון הרי פישל, אחיו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק, הרב הראשי לארץ ישראל.
ביוגרפיה.
נולד בעיירה גריבה שבמחוז דווינסק בלטביה בכ"ו בכסלו תרל"ב לפרל זלטא (לבית פלמן) ולרבי שלמה זלמן קוק. היה תלמידם של הרב ראובן הלוי מדננבורג, הרב מאיר שמחה הכהן מדווינסק והרב יוסף רוזין (הרוגוצ'ובר). כיהן ברבנות ברוסיה בערים קרוק ויליסבטגרד. בשנת תרפ"ה עלה לארץ ישראל והתמנה לרב המועצה המקומית עפולה.
נפטר בירושלים בי"ח באדר, תש"י ונקבר בבית העלמין סנהדריה.
מכון הרי פישל.
על פי בקשת אחיו, עיבד תוכנית להקמת בית מדרש לתלמוד, יצא בשליחות אחיו בעניין זה לארצות הברית שם נפגש עם הנדיב הארי פישל שהסכים לממן את ההוצאות הכרוכות במפעל זה. בסוף שנת 1932 נוסד בשכונת הבוכרים "מכון הרי פישל לדרישת התלמוד ומשפט התורה". הרב דב קוק ניהל את המכון והיה אחראי על הוצאת פרסומי המכון לאור (היום המכון בשכונת בית וגן תחת השם מכון אריאל).