מקור השם הוא על פי רוב המילה העברית "הראש", במשמעות של בעל תפקיד או העומד בראש גוף מסוים. גם בברברית משמעות המילה היא מנהיג העומד בראש. ייתכן גם קשר לתרגום הערבי למילה הלטינית "קארוס", שמשמעותה "חביב". מסורת עממית בקרב יהודי מרוקו קושרת את השם לצאצאיו של רבי אשר בן יחיאל המכונה רא"ש.
יש הטוענים כי מקור השם, כמו שמות משפחה אחרים ביהודי המגרב הוא טופונימי, וכאן בעיירה האלג'יראית "אל הרוש" (الحروش) או מחוז אל הרוש הנושא שם עיירה זו.
ארוש
יהודים יוצאי ארצות האסלאם
היגיינה טבעית
ההגיינה הטבעית
משפט היחידות (אנליזה מרוכבת)
באנליזה מרוכבת, משפט היחידוּת (או משפט הזהות) קובע שפונקציה הולומורפית נקבעת בכל תחומה על פי ערכיה בקבוצה קטנה יחסית של נקודות.
ניסוח פורמלי.
יהיו formula_1 ו-formula_2 פונקציות הולומורפיות המוגדרות בקבוצה קשירה ופתוחה formula_3, ותהי formula_4 קבוצה בעלת נקודת הצטברות ב-formula_3 כך ש-formula_6 לכל formula_7, אזי formula_6 לכל formula_9.
הוכחה.
נקדים להוכחת המשפט שלוש למות שימושיות.
למות.
תהי formula_1 פונקציה הולומורפית המוגדרת בקבוצה פתוחה formula_3. תהי formula_21 קבוצת האפסים של formula_1. תהי formula_23 הקבוצה הנגזרת של formula_24 ב-formula_3 (קבוצת כל נקודות ההצטברות שלה ב-formula_3). שלוש הלמות הבאות מתקיימות באופן טריוויאלי אם formula_23 ריקה, ולכן נניח שאינה כזו.
יהי formula_29. formula_30 נקודת הצטברות של formula_24 ולכן קיימת סדרה formula_32 כך שלכל n, formula_33, וכן formula_34. formula_1 רציפה ולכן formula_36. ומכאן ש-formula_37.
תהי formula_30 נקודת הצטברות של formula_23. לפי למה 1 formula_28, ולכן formula_30 נקודת הצטברות של formula_24, כלומר formula_29. formula_23 מכילה את כל נקודות ההצטברות שלה ולכן היא סגורה.
יהי formula_29. עלינו להוכיח כי קיימת סביבה של formula_30 המוכלת ב-formula_23. מההולומורפיות של formula_1 ב-formula_3 נובע כי ניתן לפתח את formula_1 לטור חזקות בעיגול formula_53 סביב formula_30:
נניח על דרך השלילה כי לא כל המקדמים בטור הם 0. משמע קיים formula_56 טבעי קטן ביותר כך ש-formula_57. נסמן:
formula_59 מתכנס ב-formula_53 לפי מבחן ההשוואה עם formula_61. formula_62. מכיוון ש-formula_59 רציפה, קיימת סביבה formula_64 של formula_30 כך שלכל formula_66 מתקיים formula_67. על כן לכל formula_68 מתקיים:
ולכן formula_30 נקודה מבודדת ב-formula_24 בסתירה להגדרת formula_23. על כן הנחת השלילה שגויה ו-formula_73 לכל formula_74 טבעי. מכאן שלכל formula_75 מתקיים formula_76, ולכן formula_77. אולם בעיגול כל נקודה היא נקודת הצטברות ולכן formula_78.
הוכחת משפט היחידות.
נגדיר formula_79. לפי למה 2 ולמה 3 formula_23 היא קבוצה פתוחה וסגורה. מכיוון ש-formula_3 קבוצה קשירה, מתקיים formula_82 או formula_83. אולם formula_84 ולפי הנתון formula_85 אינה ריקה. מכאן ש-formula_83, ולכן לפי למה 1 formula_87. משמע formula_6 לכל formula_9.
דליות (פירושונים)
יחסי ישראל–קנדה
בין מדינת ישראל והמונרכיה החוקתית והדמוקרטיה הפרלמנטרית של קנדה מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים, אשר החלו עם הכרתה דה פקטו של קנדה במדינת ישראל, בחודש דצמבר 1948. לאורך השנים, שתי המדינות מקיימות שיתוף פעולה הדוק בתחומי מדיניות חוץ, פוליטיקה, כלכלה, מסחר, צבא ותרבות.
שגרירת קנדה בישראל (מ-2021) היא ליסה אן סטדלבאוור.
היסטוריה.
היסטוריה מוקדמת.
קנדה הייתה אחת מ-33 המדינות אשר הצביעו בעד קבלתה של תוכנית החלוקה, וזאת במסגרת הצבעת האו"ם שהתקיימה ב-29 בנובמבר 1947, וחרף לחץ כבד שהופעל מצידן של בריטניה ומדינות חבר העמים הבריטי להימנע מתמיכה בתוכנית. בחודש דצמבר 1948, כחצי שנה לאחר הכרזת העצמאות של מדינת ישראל, הכירה קנדה במדינת ישראל דה פקטו, ובהמשך, ב-11 במאי 1949, בעקבות קבלתה של מדינת ישראל כמדינה חברה באו"ם, הכירה בה דה-יורה, ובעקבות זאת כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים רשמיים ביניהן.
במהלך חודש ספטמבר 1953, מונה הדיפלומט הישראלי מיכאל קומיי כשגריר ישראל הראשון בקנדה. כמו כן, באותו הזמן נוסדה בתל אביב שגרירותה הרשמית של קנדה במדינת ישראל. עם זאת, מינוי השגריר הקנדי הרשמי בישראל בוצע רק בשנת 1958.
בספטמבר 1956 החליטה ממשלת קנדה על מכירת 24 מטוסי "סייבר" לישראל. בן-גוריון ברך על ההחלטה שהתקבלה ביום הולדתו, ואמר כי זה "השי הנאה ביותר" שקיבל.
משנות ה-60 ועד לשנת 2006.
במהלך חודש מאי 1961, ראש ממשלת ישראל דוד בן-גוריון, קיים ביקור רשמי בקנדה, שהיה הביקור הרשמי הראשון של ראש ממשלה ישראלי בקנדה מאז תחילתם של היחסים הדיפלומטיים. ביקור זה היה אך הראשון בשרשרת ארוכה של ביקורים הדדיים מטעם פקידים בכירים בממשלות שתי המדינות, לרבות חברי פרלמנט ושרי ממשלה, אשר התקיימו לאורך השנים, והמחישו את היחסים הידידותיים המתקיימים בין שתי המדינות, המחויבות לערכי תרבות המערב ולאידיאל הליברליזם. כמו כן, במהלך השנים הגיעו משלחות מסחריות ותרבותיות רבות לביקורים בישראל, במטרה להמשיך ולפתח את שיתוף הפעולה ההדדי בנושאים שונים.
בשנת 1957, זמן קצר לאחר סופו של מבצע סיני, לסטר פירסון, שר החוץ הקנדי, יצא למסע דילוגים בין מצרים לבין בריטניה וצרפת, על מנת לאפשר מעבר חופשי בתעלת סואץ ולהרגיע את המתיחות בין ישראל ומצרים בסיני. לשם כך, פירסון יזם את הקמתו של כוח החירום של האומות המאוחדות, אשר נוסד ב-7 בנובמבר 1956, במסגרת החלטה 1001 של העצרת הכללית של האומות המאוחדות, כדי לפקח על נסיגת צה"ל מסיני ומעזה. בזכות פועלו זה, הוענק לפירסון פרס נובל לשלום לשנת 1957. בין השנים 1983–1987 שימש אלישיב בן חורין כשגריר ישראל במדינה.
התמיכה הממשלתית והציבורית הקנדית במדינת ישראל התערערה בעקבות פרוץ האינתיפאדה הראשונה בשנת 1987, והסיקור התקשורתי אשר הציג את מדינת ישראל כצד התוקפני במסגרת הסכסוך הישראלי-פלסטיני. כמו כן, הקהילה היהודית בקנדה אף היא התחלקה לעמדות שונות באשר למידת התמיכה בצעדיה של ישראל כנגד המתקוממים ביהודה ושומרון ורצועת עזה, מה שהקשה על ארגונים יהודים בקנדה להציג חזית מאוחדת בדיונים עם ממשלת קנדה, ולהפעיל עליה לחץ להפגין את תמיכתה במדינת ישראל.
השינוי לרעה בדעת הקהל הקנדית כלפי ישראל התמתן במהלך מלחמת המפרץ בשנת 1991, בשעה שטילים עיראקיים נפלו בשטחה של ישראל, וזאת חרף הימנעותה מנקיטת פעולה צבאית כנגד עיראק. הדבר הוביל לשינוי ניכר בדעת הקהל לטובת ישראל. עם זאת, תדמיתה של ישראל בקנדה כמדינה רודפת שלום, נפגעה במידה ניכרת בשל סירובה להשתתף בשיחות שלום עם גורמי הרשות הפלסטינית, אשר התקיימו באוטווה בשנת 1992, וזאת בשל אי נכונותה להכיר באש"ף כגוף המייצג את בני העם הפלסטיני.
במהלך חודש ספטמבר 1997, סוכנים מטעם המוסד נתפסו על ידי שלטונות ירדן לאחר שניסו להתנקש בחייו של חאלד משעל, מבכירי ארגון החמא"ס. השלטונות הירדנים מצאו כי הסוכנים השתמשו בדרכונים קנדיים, על מנת להקל על כניסתם למדינה לצורך ההתנקשות. בתגובה, קנדה החזירה באופן זמני את שגרירה מישראל, והביעה את מחאתה על השימוש לרעה שנעשה בדרכונים קנדיים.
בין השנים 2006-2015.
בחירתו של סטיבן הרפר כראש ממשלת קנדה, במהלך שנת 2006, הובילה לתחילתו של מה שניתן לתאר כ"ירח הדבש של יחסי ישראל-קנדה". עוד מתחילת כהונתו כראש ממשלה, גילה הרפר אהדה כלפי ישראל במאבקה נגד האסלאם הרדיקלי, אותו ראה כגורם המסכן את השלום ואת היציבות בעולם. כמו כן, הרפר הבהיר כי הוא רואה חשיבות רבה בהידוק יחסי הידידות בין ישראל לקנדה.
עם פרוץ מלחמת לבנון השנייה ביולי 2006, הרפר גיבה את תגובתה של ישראל לחטיפת החיילים בשטחה על ידי חזבאללה וכינה את תגובתה "שקולה". הגיבוי למדיניות הישראלית נמשך גם לאחר הריגתם של שבעה אזרחים קנדים-לבנונים ששהו בלבנון בעת הפצצות צה"ל. הרפר קבע כי "לישראל הזכות להגן על עצמה" וכי "החרפת הלחימה תהיה בלתי נמנעת אם החיילים החטופים לא ישוחררו במהרה." צעד זה סמל את שינוי הרוחות בממשל הקנדי עם בחירתה של המפלגה השמרנית למפלגת השלטון במדינה. תגובתו של הרפר עוררה זעם בעיקר בקרב האוכלוסייה המוסלמית בקנדה וגררה הפגנות נגדו. כחודש לאחר מכן, עם התמשכות הלחימה קרא הרפר לפעול למען הפסקת אש.
על פי סקר שנערך במהלך המלחמה, רוב הקנדים דגלו בעמדה לפיה לישראל יש זכות להגנה עצמית, וכי איראן וסוריה לא אמורות להעניק מקלט לארגון החזבאללה, אשר מסווג כארגון טרור בקנדה. עם זאת, הסקר מצא כי 45% מהקנדים התנגדו לעמדה הפרו-הישראלית של הרפר. כמו כן, 38% מהמשתתפים בסקר טענו כי ארגון החזבאללה הוא זה שפתח במלחמה, בעוד 35% טענו כי ישראל הייתה זו שפתחה במלחמה.
בינואר 2008 הודיעה ממשלת הרפר כי לא תשתתף בועידת האו"ם נגד הגזענות בשנת 2009, זאת בשל החשש שהוועידה תנוצל לקיום השתלחות חד-צדדית נגד ישראל כפי שנעשה בועידה הקודמת שהתקיימה בשנת 2001. קנדה הייתה המדינה הראשונה בעולם שהודיעה על החרמת הוועידה.
במהלך חודש מאי באותה שנה, שגריר ישראל בקנדה, אלן בייקר, טען כי אזרחים קנדים מוסלמים עשויים להשפיע על מדיניות החוץ של קנדה, ולפגוע בתמיכתה המתמשכת בישראל. הוא גם מתח ביקורת על חבר פרלמנט מוסלמי קנדי והצהיר כי "פעילים מוסלמים" מנעו ממנו לשאת דברים בפני הפרלמנט. בתגובה, חברי פרלמנט קנדיים, יחד עם אנשי תקשורת קנדיים תיארו את הדברים כ"בלתי הולמים ולא מדויקים", ואף הבהירו כי "דיפלומטים ישראליים לא צריכים להתערב בעניינים קנדיים פנימיים".