רב החובל שנקרא גם קברניט האחראי על האנייה ובעל הסמכות תחת הוראות הבעלים אחראי על ניהולה בהתאם לחוקים, בטיחות הצוות, השייט והמטען. הוראותיו באניה הן מוחלטות. האנייה היא יחידת רווח נפרדת, ורב החובל נמדד להביא רווח לחברה בהפלגות תוך חסכון בזמן בדלק ועל ידי יעילות בטעינה, הובלה ופרקת המטענים בבטיחות.
הקברניט מקבל הוראות הפלגה מהבעלים או החוכרים, הכול לפי העניין או חוזה החכירה. תפקידו לנהל את האניה במירב היעילות לפי הוראות אילה. הן מפרטות את תוכנית ההפלגה עם מועדי הגעה ויציאה מהנמלים, שייט בנתיבים הקצרים ביותר ובצורה חסכונית. הובלת המטענים, טעינתם ופריקתם, בצורה היעילה והבטוחה ביותר, ללא שום נזק לאניה או למטען.
הקברניט בהיותו מועסק על ידי הבעלים עליו לציית להוראותיהם במירב היעילות. בפניו עומדים אתגרים רבים שכוללים: ניהול הצוות, תקינות האניה, חוקי מדינת הדגל, תקנות בינלאומיות ותנאי הסביבה. שייט בטוח בנתיב בתנאי מזג אוויר והים הקיימים והמשתנים. כל זאת לפי כללי הימאות הטובה - האתיקה המקצועית שמכתיבה את התנהלותו בדירוג הבא: שלום הצוות והנוסעים, בטיחות האניה והמטען. לעיתים סדר עדיפויות זה מחייב סטייה מתוכניות הבעלים המסחריות. במקרה זה עליו להוכיח שפעל בצורה מקצועית, חוקית ובאופציה הטובה ביותר שחייב המצב הנתון.
הכשרת קציני סיפון.
בפברואר 1972 הוסמך מריאנסקי לדרגת רב חובל. תפקידו הראשון כמורה המנהל לקציני הסיפון מטעם המכון להכשרה ימית. האניה הייתה של חברת צים הפליגה בדגל ליבריה ונקראה Opal בנובמבר 1973 הוחלף שמה ל'א.מ. רימון'. במהלך המלחמה ואחריה הובילה האנייה חימוש מאירופה ומארצות הברית. כל הקדטים הוכשרו לקציני ים בצים וכמה מחניכי הגיעו לדרגת קברניט.
חברת גדות.
בשנת 1974 פיקד מריאנסקי על מכלית להובלת כימיקלים Chemical Sprinter של חברת 'גדות כימיקלים'. הייתה זאת אנייה חדשה שהובילה חמרים כימיים בנוזלים בנמלי הים התיכון. הצוות כלל רק שני קצינים חובלראשון וחובל שני אזי גם רב החובל החזיק את משמרת 8–12 במקום החובל השלישי שאיננו. ובנוסף לפיקוד ולהחזקת המשמרת היו למריאנסקי מספר תפקידים: היות שהיה בעל תעודת אלחוטאי ממשרד התקשורת ניהל את מברקי האניה, היה אחראי לרכישת חלפים ותיקונים יחד עם המכונאי הראשי, גם היה הכלכל של האניה ורכש את מוצרי המזון עם הטבח.
בכול הזדמנות היה מריאנסקי עורך אמונים לצוות להתנהגות במצבי חירום. באחת ההפלגות בהיות Chemical Sprinter בקרבת מצר מסינה קרתה שרפה בחדר המכונות. מריאנסקי הפנה את האנייה הצדה מהנתיב הראשי ועצר אותה במקום בטוח. הוציא הודעה באלחוט לאניות שבסביבה עם בקשת כוננות לעזרה. הקצינים והצוות הצליחו להשתלט על האש ואחרי בקרת נזקים, חזרו להפליג. בכך הופגנה התועלת באימון המוקדם ונמנע אסון.
חברת צים.
בשנת 1975 התקבל מריאנסקי כרב חובל בחברת צים. הפליג כקברניט בכל סוגי האניות התמחה בתפעול מיכליות כולל מהגדולות ביותר של רבע מיליון טון. המכלית שמטענה שמן אדמה ודלקים מסוגים שונים מהווה סיכון ממשי לשרפה ומחייבת התנהלות זהירה והקפדה יתירה.
עבר את האוקיינוס האטלנטי פעמים רבות עם מיכליות ואוניות צובר כולל בסערות הוריקן ובמשולש ברמודה. כקברניט ידע מריאנסקי לגבש צוות שהיה מוכן לבצע כול עבודה ומטלה ברצון ובמסירות. ידע להרגיע את הצוות ולשכנע את המשפחות המפלגות שהקברניט שלהם יודע את מלאכתו ומוביל את האנייה בבטחה.
מפקח ימי ראשי.
לאחר תקופה ארוכה של הפלגות כקברניט וההמלצות הרבות שקבל במשך שירותו התמנה מריאנסקי ב - 1987 למפקח ימי ראשי של חברת צים.
אחריותו של מריאנסקי בתפקיד זה הייתה על: בטיחות השייט, בטיחות הצוות וההבטים המקצועיים והמשפטיים של הפעלת אניות צים. כלקח מטביעת האנייה מצדה בשנת 1981 הוכר הצורך בגוף מייעץ לרב חובל בים. הוקם במשרדי החברה בחיפה 'חדר חירום', אותו ניהל מריאנסקי, שעמד בכוננות בכול שעות היממה ובכול ימי השנה, לתת מענה וסיוע לקברניטי אניות החברה במצב חריג המתפתח בים או בנמל זר.
מריאנסקי טיפל במקרים רבים כדוגמת התנגשויות, עליה על שרטון, שריפות, חדירת מים, בעיות רפואיות של אנשי הצוות ומניעת זיהום ים או אוויר. סייע לפתרון בעיות בקשר ישיר מול רבי החובלים ומול שלטונות מדינות הימיות, ברמה משפטית בינלאומית. מהאירועים הרבים שטופלו, אחדים קלים יחסית ואחרים כבדי משקל שנוגעים לחיי הצוות או לשלמות האנייה.
התנגשות אניות.
בעת שמריאנסקי היה בתפקיד המפקח הימי הראשי ואחראי על חדר החירום בנתה צים בגרמניה מספר אניות מהמתמחות ביותר בעולם לנשיאת מכולות. מבחינת טכנולוגיה, מיחשוב ואוטומציה. האנייה 'צים פאסיפיק' בהפלגת הבכורה לארץ התנגשה עם אניה יוונית במעבר בדרום יוון (פלופונס). זה קרה בשעות החושך במשמרת החובל הראשון.
בכך שחרר את הקברניט מהדיווחים הפורמליים הנדרשים לגומי פנים וחוץ על מנת שיוכל להתרכז בטיפול בנזקים. עתה דיווח למנכל והסמנכלים בחברה, למש' התחבורה, לביטוח, לחברת סיווג, לשלטונות יוון ולגורמים האחרים הקשורים למקרה. לאחר מכן הזעיק צוות מומחים לסייע לקברניט בכול תחום שידרש.
התברר שהאנייה היוונית פגעה עם חרטומה בדופן השמאלית של אנית צים. משמעות שלפי החוקים למניעת התנגשות היוונית הייתה מחויבת לפנות דרך. בדופן נוצר קרע ונפגעו חלקים פנימיים. העוגן של האנייה היוונית נשאר תקוע בדופן אניית צים. נעשתה הטיה להרמת האזור הפגוע למניעת חדירת מים. והאנייה הופנתה למספנה ביוון לתיקונים. נערכו חקירות מטעם משרד התחבורה, שלטונות יוון ומשרדו של מריאנסקי – בשיתוף פעולה עם חברת הסיווג והביטוח. הוסקו המסקנות הנדרשות והנוהלים עודכנו בהתאם, ביניהם גם עריכת קורס מעשי לקברניטי וקציני אניות מסוג זה בהפעלה מעשית, תוך כדי הפלגה, של המכשור המתוחכם שבגשר הפיקוד.
אדם נפל לים.
קברניט אוניית צובר 'צים קוריאה', באוקיינוס השקט מול חופי מקסיקו ששטה צפונה לנמל בארצות הברית. הודיע למריאנסקי שאחד הקצינים נפל לים מהאנייה. מאותו רגע החלו החיפושים אחרי הנופל, בניהול חדר החירום. גויס שיתוף פעולה של מרב הגורמים שיכלו לסייע לחיפוש. הדיווחים הנחוצים הוצאו ובקשות סיוע לכול הגורמים הרלוונטיים, כולל אניות שבסביבה.
עובדת הנפילה לים התגלתה באניה רק לאחר יותר משעה. ראשית נערכו חישובים לגבי אתר הנפילה בהתחשב ברוחות וזרמים. אלה התבררו כמדויקים לאחר בדיקה במחשב העל של משמר החופים האמריקאי. נערכה תוכנית מסלולי החיפוש של האניה. החיפוש נמשך מספר ימים ונחשב אחד הארוכים בענף הספנות. חברת צים לא חסכה כסף ומאמץ להצלחתו. במשך כול ימי החיפוש לא עזבו מריאנסקי וסגנו את חדר החירום.
כיומיים לפני המקרה פקדה סערת הוריקן עוצמתית את חופי מקסיקו עם קורבנות ונזקים רבים. שאריות מבנים ועצים צפו מהנהרות לים. התקווה הייתה שהקצין בהיותו איש חזק וספורטיבי הצליח לתפוש איזה חפץ צף ולשרוד על פני המים. הפעלו את כול הקשרים הדיפלומטיים והאישיים לסיוע. נשיא מקסיקו למרות היותו עסוק בגיוס העזרה במדינתו שוכנע להקצות ספינת חיל הים המקסיקני לסיוע בחיפושים. מנהל האגף הימי של צים הפעיל את קשריו האישיים להוציא מטוס מיוחד לחיפושים. למשפחה המודאגת של הקצין אושר להיכנס לחדר החירום ולהיווכח שלא חוסכים שום מאמץ. למרות כול המאמצים הרבים שנעשו הקצין לא נמצא.
פעילות נוספת.
ספר חוקי הספנות - ששימש שנים באופן רשמי באניות ומשרדים כבסיס חוקי לדיני ספנות. נערך בהדרכתו של מריאנסקי כמפקח ראשי ממשרדו יצאו תקנות ונוהלים לחברה ואניותיה. הוא ניהל את תהליך אישורה של צים כמוסמכת לאמנת ניהול בטיחותי בינלאומי I.S.M..
מדריך אימון לציוד הצלה באניה, שנערך על ידי אלי רהב מאי 1989.
אלחוט ים - החל משנת 1994 היה מריאנסקי חבר בדירקטוריון חברת בת של צים 'אלחוט ים בע"מ' וחבר בוועד עובדי צים.
בוחן ימאים - בנוסף לתפקידו בחברת צים שימש מריאנסקי כבוחן במשרד התחבורה לכול דרגות סיפון. תפקיד הכולל גם את חיבור המבחנים.
בית הדין המשמעתי - שימש כחבר/דיין בבית הדין המשמעתי לימאים. כן שימש מריאנסקי יו"ר וחבר בוועדות שונות שהוקמו בענף הספנות ובחברת צים.
הדרכה - שימש כמרצה במכון להכשרה ימית וערך חוברות לימוד בעבודת ימאות ומטען.
פרישה - מריאנסקי פרש לגמלאות מחברת צים ב 2003.
שירות מילואים.
כאשר עבר מריאנסקי לעבוד במערך החופי של צים היה מבוגר מגיל המילואים, שהיה אז 45 שנה, אך התנדב לשירות מילואים בחיל הים. תפקידיו הראשונים היו כמפקד תחנות מכ"ם ותצפית במערך הגילוי החופי לאתור ומניעת חדירות מחבלים מהים.
במסגרת המילואים עבר מריאנסקי בהצלחה קורס קצינים מיוחד לרבי חובלים ומכונאים ראשיים. ולאחריו שירת באוניות עזר של חיל הים. שירות מקצועי ומעניין בהפלגות שדרשו נוכחות של רב חובל אזרחי בנוסף למפקד הצבאי של האנייה. עם אח"י בת גלים 2 השתתף בחיפושים לאיתור שברי טביעת הצוללת דקר במזרח הים התיכון. בחיפושים אלה נעשתה סריקה יסודית של קרקעית הים סביב האי רודוס והאיים הסמוכים לו, תחת השגחה צמודה של שרות הביטחון היווני. ליוונים נמסרו מפות מדויקות שכללו שברי אניות שלא היו ידועות להם קודם לכן.
מריאנסקי סיים את שירותו במילואים בדרגת רב-סרן. בתקופת שירותו זכה להוקרה ממפקד חיל הים אלכס טל כקצין מילואים מצטיין, חרוץ ומסור.
מתנדב במשטרת ישראל.