מאז הקמת מדינות הלאום באירופה, יש חפיפה גבוהה בין שטחי המדינות לפיזור הקבוצות האתניות באירופה. עם פירוק המדינה הרב-לאומית הרשמית האחרונה באירופה, יוגוסלביה, שלווה בטיהורים אתניים ובמלחמות אזרחים, יש רק בבוסניה-הרצגובינה כמה קבוצות אוכלוסין שוות משקל. במדינות אחרות באיחוד האירופי, כדוגמת ספרד, צרפת, איטליה, סלובניה ויוון יש רק מיעוטים אתניים קטנים יחסית. הקטלנים בספרד והקורסיקאים בצרפת מחשיבים את עצמם כקבוצות אתניות נפרדות. במקומות רבים חיות קבוצות מיעוט של המדינות השכנות באזורי הגבול עם מדינות אלה, כך למשל באיסטריה שבה חיים איטלקים, סלובנים וקרואטים. ביוון ישנם מיעוטים אלבנים ומקדונים שאינם זוכים להכרה רשמית מן הממסד. במדינות אחרות ישנן קבוצות מהגרים, בעיקר של עובדים זרים מצפון אפריקה, שחיים על פי רוב באזורי ריכוז מצומצמים ובתנאים קשים.
הצוענים הם קבוצה אתנית שחיה בכל ארצות אירופה, ושיעורם באוכלוסייה נע בין 0.5% ליותר מ-5%.
עמוס לויתן
עמוס לֵוִיתן (נולד ב-1936 בכפר מסריק) הוא משורר עברי, עורך ספרותי ובעל טורים לביקורת בעיתונות העברית.
ביוגרפיה.
לויתן החל לפרסם שירים בגיל צעיר, וכבר בגיל 17 זכה בפרס על כתיבת שיר, בתחרות בינלאומית של פדרציית הנוער למען השלום.
שיריו של לויתן קצרים, חדים ומושחזים, ומבכים את ארץ ישראל הישנה ואת התרבות הכפרית הישראלית שנעלמה. שירתו מושפעת משיריו המאוחרים של ע. הלל. עד כה פרסם 4 ספרי שירה.
בנוסף שימש לויתן שנים רבות עורך ספרותי. בין השאר ערך את הדף לספרות של "על המשמר", "משא", מוסף "דבר" וכיום משמש עורך השירה בהוצאת הספרים "גוונים" (בשנת 2007 ערך ספר של דליה גל אלגל). למד ספרות ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב, והוא כותב בשנים האחרונות טור ביקורת קבוע ומורחב בירחון "עיתון 77".
אחיו היה במאי הקולנוע נדב לויתן.
ג'יימס ד. ווטסון
ג'יימס דיואי ווטסון
רמת רזיאל
רָמַת רָזִיאֵל הוא מושב בהרי ירושלים. המושב קרוי על-שם דוד רזיאל, מפקד האצ"ל, שנפל ב-1941 בעיראק בעת שליחות מטעם הצבא הבריטי. בתחילה בקשו המוסדות לקרוא למקום כסלון, ואנשי האצ"ל ראו בכך ניסיון השכחה מכוון, אולם לבסוף ניתן השם כסלון ליישוב אחר.
היסטוריה.
המושב נוסד באוקטובר 1948 בידי יוצאי האצ"ל וגרעין בית"ר, והיה המושב הראשון של יוצאי האצ"ל. טקס רשמי של עלייה לקרקע התקיים בינואר 1949. אנשי האצ"ל ציינו את הקמת היישוב כהוכחה לכך שלוחמי המחתרת יכולים בעת שלום למלא משימות התיישבות, אל מול טענות של אנשי תנועת העבודה שאין לרמת רזיאל מספיק מתיישבים מאחורי הפלקטים שנתלו לטקס. למרות המתיחות, הגיעו אנשי פלמ"ח מצובה הסמוכה לברך את המתיישבים בתקווה ליחסי שכנות טובה.
המושב הוקם כמשלט צבאי שיתופי. על היישוב עבר משבר במהלך 1949, חברים רבים עזבו והוא עמד להתפורר, אבל חברים חדשים הצטרפו וחזקו את המקום. שטח אדמות המושב הורחב לכ-5,500 דונם, לאחר שסופח אליו שטחו של הכפר הערבי הנטוש הסמוך. בשנת 1952 הוחלט להסב את המושב ממושב שיתופי למושב רגיל. בשנת 1961 נסלל כביש גישה למושב מכביש 395.
ענפי המשק כוללים לול ומטע. במקום יקב וחווה לגידול דגי נוי.
ב-15 באוגוסט 2021 במהלך השרפה בהרי ירושלים פונה היישוב, בבוקר 16 באוגוסט הורשו התושבים לחזור לבתיהם.
דייב גילמור
אפקט הצופה
אפקט הצופה הוא מונח המשמש במדעי החברה, וכן בתחום הפיזיקה.
בפן המדעי המושג משמש לתיאור של מצב בו פעולת הצפייה על אירוע או על הניסוי המסוים - כלומר שלאקט הצפייה כשלעצמו או אפילו אקט של מדידה טכנית מדוקדקת הנוגעת בפרטים הרלונטיים להאירוע המסוים שנמצא תחת בחינה – עלולה להניב מהלך שונה מאד ולעיתים ממש להוביל לתוצאות מפתיעות, ובלתי שגרתיות; לעיתים ממש הפוכות מהמצופה. מצבים כאלה עשוים להוביל לידי מבוכה ובלבול רב בקהל החוקרים, והאקדמיה שמבקשת לברר מאיתם מושגים אמיתים וברורים.
לכן המדע המודרני פיתח–וממשיך לפתח ולעלות רעיונות או השערות, בכדי לבוא לכדי השגות ושיטות מעשיות להתמודד ה"מוזרויות" הללו (מלה שהשתמש בה אלברט איינשטיין בעצמו לגבי עניינים אלו) והחריגות הקשות (לפעמים) הצצות במאגרי הנתונים המשמשים את אנשי המחקר. בעקבות זאת נוסדה ספרות ענפה מאד המתייחסת לסוגיות הללו ולקושי זה, ושואבת מסקנות מהמצב הנתון ובעזרת מחשבה זהירה, באה להציע שיטות אופני מחקר ראותים יותר, חכמים יותר ואפקטיבים יותר, תוך כדי שהיא מציעה סייגים שונים למחקר, ומעלה נקודות מלכוד פוטנציאליות שבתהליכים המחקריים.
הגורמים לתופעה זו הם מגוונים ומהוים בסיס לדיונים רבים בין חוקרים ומדענים נכבדים, זה מכבר מאות בשנים, והמצב, עם כל הניסיונות להביא לפישוט ותוצאות ראותות, עדיין ישנה תופעה עיקשת של מנגנונים פיזיקליים לשבור תבניות כאשר הם נתונים תחת משטר של מידוד ופיקוח. (ראו דה-קוהרנטיות, שזירה קוונטית, עקרון האי-ודאות של הייזנברג; קריסת פונקציית הגל),
לאפקט הצופה חשיבות רבה בבנייה ובתכנון של ניסויים ותצפיות, במסגרת המחקר המדעי ופיתוח הטכנולוגי, זאת לאור הנטאי שהוא עלול לחולל וכן השפעותיו על תוצאות ניתוח של ממצאים, ובהתאם, והסקת מסקנות שעלולות להיות מטעות.
אפקט הצופה במדעי החברה.
באופן כללי, ובעיקר במדעי החברה, האפקט מתייחס לשינוי שמתחולל בהתנהגותו של האדם, כאשר הוא נמצא תחת פיקוח חיצוני באופן מודע.
הטיית הצופה.
במדעי החברה, המונח הטיית הצופה או הטיית הנסיין מתייחס לשגיאה בניסוי, המתקיימת כאשר הצופים מדגישים יתר על המידה את ההתנהגות שהם מצפים לקבל ואינם מבחינים בהתנהגות שאותה אינם מצפים לקבל. דוגמה קלאסית לכך ניתן למצוא במחקרים אנתרופולוגיים, כגון אלו של מרגרט מיד או מלינובסקי, בהם שידרו הצופים לנצפים את הציפיות והתפישות המוסריות והרעיוניות שלהם, אשר הובילו להטייה חריפה של התוצאות. בניסויים מדעיים רפואיים, מנסים להתגבר על בעיית הטיית הצופה באמצעות עריכת ניסוי סמיות כפולה, בו הן המנסה והן מושא הניסוי אינם מודעים לתוצאות הרצויות או לסוג קבוצת הניסוי אליה הוקצו.
אפקט הצופה בפיזיקה.
במכניקת הקוונטים, בטרם התבצעה מדידה של גודל פיזיקלי כלשהו, יכולה מערכת להימצא במצב של סופרפוזיציה קוונטית, צירוף של מספר מצבים בו זמנית. מערכת הנמצאת בסופרפוזיציה של שני מצבים, למשל, ניתן לתאר על ידי פונקציית גל הבאה:
formula_1
במידה ותתבצע מדידה שמטרתה לבדוק את מצב המערכת, תתקבל תוצאה אחת בלבד. בדוגמה שלעיל, התוצאות האפשריות היחידות הן שהמערכת מצויה במצב formula_2 או במצב formula_3. משמעות הדבר היא שביצוע המדידה גרם ל"קריסת פונקציית הגל"; הצופה השפיע על מצב המערכת מעצם מדידתו אותה.
להסבר אינטואיטיבי של התופעה, ניתן להיעזר בניסוי המחשבתי "החתול של שרדינגר", המתאר חתול, שלא ניתן לקבוע האם הוא חי או מת מבלי לפתוח את הקופסה בתוכה הוא מצוי. אי לכך, בטרם תתבצע תצפית על החתול, הוא נמצא בסופרפוזיציה של המצבים "חי" ו"מת". המצב הפיזיקלי מושפע מעצם המדידה, ואינו תלוי בהימצאותו של צופה חי, אשר יבחן את ערכיה.
קוינטוס קיקיליוס מטלוס נומידיקוס
גרנולוציט
גרנולוציט הוא שם כולל לשלושה סוגים של תאי דם לבנים: נויטרופילים, באזופילים ואאוזינופילים.
הגרנולוציטים נקראים כך בשל מבנים גרגריים ("גרנולות") אופייניים, בהם ניתן להבחין בתוך תאים אלו, לאחר שהם נצבעים בשיטות כימיות.
הגרנולוציטים הם רובם של תאי הדם הלבנים. הם פועלים במסגרת מערכת החיסון המולדת; פירוש הדבר הוא שבניגוד ללימפוציטים, אין לגרנולוציטים יכולת לזהות זיהומים ספציפיים; הם תוקפים ללא אבחנה כל גוף זר.
לעיתים נהוג לכנות את שאר תאי הדם הלבנים, שאינם גרנולוציטים, בשם אגרנולוציטים; הכינוי מתייחס בעיקר ללימפוציטים ולמונוציטים.
תהליך יצירת הגרנולוציטים.
הגרנולוציטים מתחילים במח העצם כמילובלסט. תהליך יצירת הגרנולוציטים אורך כ-5–7 ימים, ומתרחש במח העצם. לאחר תום תהליך היצור יוצאים הגרנולוציטים לזרם הדם, ושם הם נמצאים תקופה קצרה כשלאחריה הם נכנסים לרקמות ונשארים בהן עד להופעת חיידק או זיהום. אם תוך 2–3 ימים נוצרת פעילות שמצריכה את התערבותם - הגרנולוציטים יפעלו. אם לא נדרשת מעורבות שלהם במהלך הימים הללו, הגרנולוציטים ימותו.
עמוס טברסקי
עמוס טבֶרסקי (16 במרץ 1937 – 2 ביוני 1996) היה פסיכולוג וקוגניטיבי ישראלי, ואחד מחלוצי המחקר בתחום ההטיות הקוגניטיביות, לצד עמיתו לאורך שנים דניאל כהנמן.
ביוגרפיה.
טברסקי נולד בחיפה, בנם של ז'ניה טברסקי, עובדת סוציאלית ועסקנית ציבור (לימים חברת הכנסת) ושל ד"ר יוסף טברסקי, וטרינר.
עם גיוסו לצה"ל, התנדב לצנחנים לגדוד הנח"ל המוצנח. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם, ולאחר מכן עבר קורס מ"כים חי"ר וקורס קצינים. בסיום הקורס מונה למפקד מחלקה בצנחנים בגדוד 88. באחד האימונים בקיץ 1956 תרגלה המחלקה בפיקוד טברסקי תקיפת יעד מבוצר. אחד מחייליו הפעיל בונגלור וקפא על מקומו לאחר ההפעלה. סגן טברסקי מיהר ומשך את החייל למקום מבטחים בהפגינו בכך אומץ לב רב. אלוף פיקוד המרכז העניק לו צל"ש על מעשהו.