הופעתה הראשונה של סאליבן הייתה ב-11 באוקטובר 1984 בפעילות חוץ רכבית במעבורת החלל צ'לנג'ר STS-41-G. סאליבן ושותפה למשימה דייוויד ליסטמה ביצעו 3.5 שעות של הליכה בחלל שבה הפעילו מערכת שנועדה להראות שלוויין יכול להתדלק באמצעות המסלול הכבידתי שלו. במהלך שמונת ימי המשימה, הצוות פרס לוויין קרינה וערך השערות מדעיות על כדור הארץ באמצעות OSTA-3 pallet ופורמט גדול של מצלמות, שבה הראה הלוויין יכולות תדלוק באמצעות דלק ההידרזין במערכת התדלוק המסלולית. בנוסף הם ערכו ניסויים רבים תוך-רכביים כמו גם הפעלת שמונת מכלים ל"מבצעים מיוחדים". STS-41-G השלימה 132 הקפות מסלול סביב כדור הארץ ב-197.5 שעות לפני שנחתה במרכז החלל קנדי, פלורידה ב-13 באוקטובר 1984.
באפריל 1990 סאליבן שירתה בצוות STS-31 ששוגר ממרכז החלל קנדי שבפלורידה ב-24 באפריל 1990. במהלך חמשת ימי המבצע חברי הצוות שיגרו את מעבורת החלל דיסקברי שפרסה את טלסקופ החלל האבל וערכו מגוון ניסויים על חקר גדילת גביש החלבון, התפתחות ממברנת הפולימר, והשפעת חוסר משקל ושדות מגנטיים על קשת יונית. בנוסף הם הפעילו מגוון מצלמות לתצפיות מכדור הארץ.
ב-29 באפריל 1990, לאחר 76 הקפות מסלול סביב כדור הארץ ב-121 שעות, STS-31 נחתה בבסיס חיל האוויר אדוארדס, קליפורניה.
ב-1985 היא הפכה לפרופסור חוץ במקצוע הגאולוגיה באוניברסיטת רייס.
סאליבן שירתה בתור מומחית מטענים בSTS-45, במשימת ספייסלאב הראשונה בהוקרה לMission to Planet Earth של נאס"א. במהלך תשעת ימי המשימה הצוות תפעל 12 ניסויים שהוו את המטען של ATLAS-I. ATLAS-I השיג מערך נרחב של מידות מפורטות בנוגע לכימיקלים באטמוספירה ונכסים פיזיקליים, שבעתיד יתרמו משמעותית להבנתנו על אקלים ואטמוספירה.
בנוסף, זו הייתה הפעם הראשונה שקרן מלאכותית של אלקטרונים שימשה גירוי של פריקה אאוראלית על ידי אדם.
ב-1993 עזבה סליבאן את נאס"א. היא טסה סה"כ בשלושה מבצעים במעבורות חלל ובילתה 532 שעות בחלל.
קריירה אזרחית.
לאחר שעזבה את נאס"א, סאליבן שירתה בתור נשיאה ומנכ"לית ב"COSI Columbus" -מרכז מדע בקולומבוס (אוהיו). בנוסף היא ניהלה את מרכז "Battelle" באוניברסיטת המדינה של אוהיו במתמטיקה וחינוך מדעי.
סאליבן התנדבה בתור יועצת מדע לCOSI. תחת עזרתה, COSI התחזקה והגדילה את השפעתה בלימודי המדע ואת המוניטין הלאומי שלה כממציאת משאבי מידע מדעיים מבוססי מחקר.בשנת 2004, סאליבן התמנתה למועצת המדע הלאומית על ידי הנשיא ג'ורג' ווקר בוש.
ב-2009, נבחרה לכהונה בת שלוש שנים כיושבת- ראש המחלקה על עניינים כלליים במדע והנדסה של האגודה האמריקנית לקידום המדע.
בראשון לינואר 2001, הבית הלבן שלח לסנאט את מועמדותה של סאליבן על ידי הנשיא ברק אובמה, להיות עוזרת מזכיר המסחר. סאליבן לראשונה התמודדה בדצמבר 2010, אך מפני שהסנאט לא אישר את מועמדותה ואת מועמדתם של שלל אחרים, הבית הלבן חידש את הבקשה הרשמית למעומדות.
ב-4 במאי 2011, סאליבן אושרה בהסכמת הרוב של הסנאט ומונתה על ידי הנשיא אובמה לעוזרת מזכיר המסחר עבור הבחנה סביבתית וסגנית מנהלת עבור המנהל הלאומי באוקיינוס ובאטמוספירה.
ב-28 בפברואר 2013, בעקבות התפטרותה של ג'יין לובצ'נקו, סאליבן הפכה למזכירת המסחר לאוקיינוס והאטמוספירה.
ב-1 באוגוסט 2013, מינה הנשיא אובמה את סאליבן לתפקיד נשיאת המסחר האוקיינוס והאוטמוספרה, והמינוי אושר על ידי הסנאט ב-6 במרץ 2014.
רהמה ננפוקה
רהמה ננפוקה (באנגלית: Rehema Nanfuka; נולדה ב-25 במאי 1986) היא שחקנית קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה, במאית, יוצרת סרטים ואמנית ספוקן וורד אוגנדית.
קריירה.
ננפוקה התחילה את קריירת המשחק שלה בהפקת מעבדת הקולנוע של מירה נאיר משנת 2008, "Downcast", בו היא שיחקה עקרת בית.
תפקיד הפריצה שלה היה בתור מרי המנקה בסרט "Imani," עבורו זכתה בשני פרסים ב-2010: פרס האקדמיה האפריקאית לקולנוע לשחקנית המבטיחה ביותר, והפרס לשחקנית הטובה ביותר בטקס פרסי פסטיבל הקולנוע האפריקאי בקורדובה, ספרד. הסרט גם זכה בפרס האקדמיה האפריקאית לקולנוע לסרט הטוב ביותר בשפה אפריקאית.. רהמה זכתה להכרה בביקורת על הסרט ב"ווראייטי" של המבקר בויד ואן הג', שכתב, "רהמה ננפוקה, בתור העוזרת במצוקה בפרק השני-הטוב-ביותר, מרשימה בתחושת הכבוד העצמי השקט שלה." ומבקר "הוליווד ריפורטר" ניל יאנג כתב, "ננפוקה ובויי הן אמניות מעוררות עניין, המתמודדות היטב עם דמויות שתת-נכתבו."
ב-2013 היא כיכבה בסרט "Imbabazi" (חנינה), סרט על רצח העם ברואנדה, עבורו היא הייתה מועמדת לפרס השחקנית הטובה ביותר בפסטיבל הקולנוע האפריקאי בקוריגבה, מרוקו ב-2015.
ב-2016 כיכבה ננפוקה בסרט "Yat Madit", בתפקיד סוזאנה. עבור תפקיד זה היא זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר בטלוויזיה בפסטיבל הסרטים של אוגנדה ב-2017.
על בימת התיאטרון, ננפוקה החלה דרכה במחזות בתיאטרון הלאומי. כששיחקה את תפקיד ליידי מקבת, היא גם זכתה לשבחי הביקורת.
בשנת 2015, היא שיחקה את התפקידים של דורה וקייט, במחזה "The Body of a Woman as a Battlefield in the Bosnian War" מאת המחזאי הרומני-צרפתי מתיי וישנייק, וב-"Ga-Ad!" של ג'ודית אדונג. תפקידים תיאטרליים בולטים אחרים היו במחזות "The Laramie Project", "Tropical Fish" ו"בדלתיים סגורות", ועוד מחזות של ז'אן-פול סארטר.
ננפוקה הייתה אחת משחקני הקול בסרט האנימציה "The Cow Needs a Wife", ב-2010.
בתור אמנית ספוקן וורד, ננפוקה נכללה בפרויקטים של קולקטיב The Moth הגרמני, וכן בפרויקט אפריקה של מכון גתה. היא זכתה במקום ראשון בקמפלה סלאם 2013.
השכלה.
ננפוקה למדה בבית הספר תיכון קיבולי, והמשיכה לאוניברסיטת מקרה, שם השלימה תואר בעסקים בינלאומיים. היא גם בוגרת של מעבדת הקולנוע של מאישה (Maisha Film Lab).
יחס קיבולי החום
בפיזיקה תרמית ותרמודינמיקה, יחס קיבולי החום הוא היחס בין קיבול החום בלחץ קבוע (formula_1) לקיבול החום בנפח קבוע (formula_2) ומסומן באות היוונית formula_3 (גמא).
יחס קיבולי החום חשוב עבור יישומים בתהליכים תרמודינמיים הפיכים, במיוחד כאלו המערבים גזים אידיאליים ובין היתר הוא משפיע גם על מהירות הקול.
לגודל פיזיקלי זה כינויים נוספים ובהם: אינדקס אדיאבטי, יחס החומים הסגוליים, קבוע פואסון או מקדם ההתפשטות האיזנטרופית (עבור גז אידיאלי או formula_4 (קאפה), המעריך האיזנטרופי לגז אידיאלי).
הגדרה פיזיקלית.
כאשר formula_6 הוא קיבול החום, ו- formula_7 הוא קיבול החום הסגולי (קיבול חום ליחידת מסה) של גז. הסיומות P ו - V מתייחסות לתנאי לחץ מתמיד ונפח קבוע בהתאמה.
על מנת להבין קשר זה, נבצע ניסוי מחשבתי. בוכנה פניאומטית סגורה מכילה אוויר. הבוכנה נעולה והלחץ הפנימי הוא לחץ אטמוספירי. הבוכנה מחוממת עד להגעה לטמפרטורת יעד. הבוכנה מקובעת ולכן הנפח קבוע. הטמפרטורה והלחץ עולים. כאשר מתבצעת הגעה לטמפרטורת היעד, החימום נעצר. כמות האנרגיה המושקעת בתהליך היא formula_8, כאשר formula_9 מייצג את השינוי בטמפרטורה. כעת הבוכנה משוחררת ונעה כלפי חוץ, עוצרת רק כאשר הלחץ בתוך התא מגיע ללחץ אטמוספירי. אנו מניחים כי ההתפשטות מתרחשת ללא חילוף חום עם הסביבה מחוצה לבוכנה, כלומר התפשטות אדיאבטית. בעת ביצוע העבודה, אוויר בתוך הבוכנה יתקרר מתחת לטמפרטורת היעד. חזרה לטמפרטורת היעד (כאשר הבוכנה עדיין משוחררת לנוע בחופשיות) דורשת חימום של האוויר, אשר אינו נמצא עוד בנפח קבוע, משום שהבוכנה נעה בחופשיות כאשר הגז מחומם. בדוגמה לעיל, התהליך מתרחש בלחץ חיצוני קבוע ולכן כמות החום המתווספת למערכת בלחץ קבוע היא פרופורציונלית ל -formula_1. התהליך הנ"ל מתרחש באוויר (גז דו אטומי) ולכן יחסי קיבולי החום הוא formula_11.
דרך נוספת להבין את ההבדל בין formula_1 ו - formula_2 היא כאשר  formula_1 חל אם העבודה נעשית על המערכת, אשר גורם לשינוי בנפח (כגון על ידי הזזת הבוכנה כדי לדחוס את התוכן שבתוך התא הסגור), או אם העבודה נעשית על ידי המערכת, אשר משנה את הטמפרטורה שלה (כגון חימום גז הנמצא בבוכנה על מנת לגרום לבוכנה לנוע). formula_2 חל רק אם formula_16 – כלומר, העבודה המתבצעת, היא אפס. נבחין בהבדל בין הוספת חום לגז כאשר הבוכנה מקובעת להוספת חום כאשר הבוכנה חופשית לנוע, כך שהלחץ החיצוני נשאר קבוע. במקרה השני, הגז יתחמם, יתפשט ויגרום לבוכנה לבצע עבודה מכנית על הסביבה. החום המתווסף לגז עובר רק בחלקו לחימומו ואילו השאר מומר לביצוע עבודה מכנית על ידי הבוכנה. בתהליך הראשון, בנפח קבוע ובוכנה מקובעת אין תזוזה חיצונית ולכן אין עבודה מכנית המבוצעת על הסביבה, יתבצע שימוש ב- formula_2. במקרה השני, עבודה נוספת מתבצעת על ידי שינוי הנפח ולכן כמות החום הנדרשת כדי להעלות את טמפרטורת הגז (קיבול החום הסגולי) גבוהה יותר עבור מקרה של לחץ קבוע.
קשרי גז אידיאלי.
עבור גז אידיאלי, קיבול החום קבוע עם הטמפרטורה. בהתאם לכך, אנו יכולים לבטא את האנתלפיה כ- formula_18 ואת האנרגיה הפנימית כ- formula_19. לכן, ניתן להתייחס ליחס קיבולי החום כיחס בין האנתלפיה לאנרגיה הפנימית:
יתר על כן, את קיבולי החום ניתן לבטא במונחים של יחס קיבולי החום formula_21  וקבוע הגזים formula_22:
כאשר formula_24 הוא כמות החומר במולים.
נוסחת מאייר מאפשרת להסיק את הערך של formula_2 מטבלאות מוכרות המאגדות את ערכי  formula_1:
קשרים עם דרגות חופש.
יחס קיבולי החום formula_21 עבור גז אידיאלי יכול להיות קשור לדרגות חופש formula_29 של מולקולה על ידי