מנהיים הייתה פעילה במועצה האקדמית במכללת יזרעאל בשנים 1997–2006 ובמכללת רופין בשנים 1999–2001. החל מ-2003 הייתה פעילה בוועדות הפיתוח ובמועצות האקדמיות של מכללת אורט בראודה בכרמיאל, ובמכללת כנרת בעמק הירדן.
חברת אגודת הסוציולוגים האמריקנית, פי קאפה פי (אחוות סטודנטים מצטיינים), האגודה הישראלית לחקר יחסי עבודה, האגודה הסוציולוגית הישראלית, האגודה הסוציולוגית הבינלאומית. מאז שפרשה מהטכניון היא פעילה באגודה למען העיוור בחיפה. זכתה בתואר "אשת מופת" בחיפה.
בלהה מנהיים הייתה נשואה לחיים מנהיים (1927–2013), שהיה פרופסור להנדסת ביוטכנולוגיה ומזון בטכניון. להם שלושה ילדים.
מחקריה.
תחומי מחקריה.
מחקריה של מנהיים מתפרשים על מספר תחומים: פסיכולוגיה חברתית של הדימוי העצמי, סוציולוגיה עירונית, השפעת הטכנולוגיה על העובד, פרישה מן העבודה, המערכת הארגונית של עבודה, עמדות לעבודה, ובעיקר – מרכזיות תפקיד העבודה.
ספריה.
השפעת קבוצות התייחסות וקבוצות השתייכות על הדימוי העצמי.
ספר זה, on the Self Image The Influence of Reference Groups, שראה אור ב-1957 בהוצאת אוניברסיטת אילינוי, הוא עיבוד של עבודת הדוקטורט של מנהיים. הספר מנסה לבדוק כיצד תופס האדם את עצמו ואת ההשפעה של הקבוצות אליהן הוא שייך ואליהן הוא מתייחס.
הגורם האנושי בעבודה.
ספר זה כתבה מנהיים ביחד עם פרופסור ינאי טאב מהטכניון והוא יצא לאור בשפה העברית בשנת 1965 בהוצאות דביר ועם עובד. הספר היווה את הבסיס לתחום המקצועי הזה בישראל. מנהיים השתמשה בתאוריות של סוציולוגיה ופסיכולוגיה חברתית כדי לטפל בזיקה בין האדם לארגון בו הוא עובד. הספר עוסק בגורמים החברתיים של הארגון, מהו הארגון הפורמלי, כיצד מתבצעת חלוקת העבודה בתוך הארגון ואיך היא מושפעת מסוג המשימות. פה השתמשה מנהיים בתאוריה הסוציולוגית של מערכות חברתיות והסתמכה על הוגים כמו מקס ובר. היא ניתחה את הקשר בין אדם לארגון מנקודת ראות פסיכו-חברתית, ובחנה באילו אמצעים משתמשים על מנת ליצור מחויבות ארגונית. היא בחנה את המערכת של חלוקת עבודה ושל המבנה הארגוני הפורמלי ואת תפקודה ההנעתי של מערכת התגמולים החומרית והבלתי-חומרית. כן נבדקו קבוצות וקטגוריות בארגון, כגון המדרג הניהולי, קטגוריות מקצועיות, קבוצות לחץ. היא שמה דגש על תקשורת בארגון, כולל כשלים, חסמים ועיוותים בתקשורת. תשומת לב מיוחדת ניתנה לממד הבלתי-פורמלי של הארגון, ולהיבטים הבלתי-מתוכננים המתהווים בו.
מאמרים בספרות מקצועית.
הדימוי העצמי.
בהמשך לתאוריה שהוצגה בעבודת הדוקטורט, חקרו מנהיים ונעמי כרמון את הדינמיקה של שינוי הדימוי העצמי בקרב סטודנטים לאדריכלות. המאמר הראה שהאדריכלים שבאים לטכניון מגיעים עם דימוי עצמי של אמנים ובתום ארבע השנים של לימודיהם בטכניון, הדימוי העצמי משתנה לכיוון דימוי הנדסי.
כוח אדם ימי.
מנהיים ערכה בשנים 1961–1965 עם הפרופסורים אליעזר רוזנשטיין, אריה פלברג, יונה רוזנפלד וגיל שעל מחקרים על כוח אדם ימי, במימון משרד התחבורה, שבהם בדקו את סוגיית נשירת הימאים מן הצי הישראלי, יחסי עבודה, חינוך ורווחה בענף הימאות. המחקרים פורסמו ב-12 דו"חות ובמאמרים.
מחקרים בסוציולוגיה של מגורים.
מנהיים ערכה מחקר על ואדי סאליב שהיה מועמד להריסה ובדקה את מבנהו הדמוגרפי ואת תפקודיו החברתיים.
במחקר זה נחשף המערך החברתי של שכונת עוני, והועלה הצורך באספקת מגורים זולים לאוכלוסייה במעמד סוציו-דמוגרפי נמוך.
היא ערכה מחקר ראשון בארץ על בניינים רבי-קומות. מנהיים חקרה ביחד עם תלמידים לאדריכלות את פרויקט רמת הדר, שהיה הבניין רב-הקומות הראשון בישראל.
כן בדקו כרמון ומנהיים את המשמעויות החברתיות של מדיניות האכלוס הישראלית בעיירות פיתוח.
יחסי עבודה.
היחסים והקשרים בין בעלי פונקציות ניהוליות ומערכת יחסי העבודה בארגונים היוו מוקד לסדרת מחקרים בתעשייה הישראלית.
במחקרים אלה נבדקו הבדלים בעמדות של מנהלים, מנהלי עבודה ופעילי האיגוד המקצועי בהתאם לממדים מבניים וסקטוריאליים בארגונים.
השפעות חברתיות וארגוניות של טכנולוגיות.
במוקד מחקרים אלו נבדקו השינויים המבניים שמתרחשים בתעשייה בעקבות השתכללות הטכנולוגיה, ובעיקר בעקבות אוטומציה. נחשפו הקשיים בהם נתקלו עובדים וההנהלה, תמורות ביחסי עבודה בהקשרים אלו, והשפעת הטכנולוגיה האוטומטית על איכות חיי העבודה של עובדים
מרכזיות העבודה.
בעקבות התעניינותה המתמשכת בזיקת האדם לעבודה ניסחה מנהיים את המושג של מרכזיות תפקיד העבודה – כלומר המידה שבה העבודה היא מרכזית בתודעת האדם בהשוואה לתפקידים אחרים, ועל כך כתבה רבות. מנהיים מתייחסת למרכזיות העבודה כמושג מפתח בהבנת זיקת עובדים לחיי העבודה. במחקריה בתחום זה היא בדקה את הגורמים למרכזיות גבוהה, כגון: אפיוני התפקיד, הטכנולוגיה, שביעות רצון, הרקע הדמוגרפי, וערכים. מחקרים אלה הם תרומתה העיקרית לפסיכולוגיה החברתית של עובדים.
בהמשך בחנה מנהיים עמדות של עובדים ביחס לפרישה, ואת הקשר בין רצון לעזיבת העבודה לבין גיל, רמה מקצועית, וכן מגדר.
מאמרים אחרים דנים בערכים בעבודה, כלומר מה אנשים מחשיבים בעבודתם. בנושא זה התמקדה בהעברה בין-דורית של ערכים, דהיינו בקשר שבין ערכי ההורים לערכי ילדיהם.
במחקרים אלה נמצא כי יש הבדל ברמת ערכי העבודה של ילדים לבין אלה של הוריהם, אך סדר רמת הערכים השונים דומה בין הדורות. נמצא קשר בין ערכי עבודה מסוימים של האב לבין אלו של ילדיו בהשפעת שביעות רצון האב מעבודתו.
בנושא זה ביצעה עם אברהם סלע מחקר על ערכי עבודה המשתקפים בתורה שבעל פה, ובו נעשה סיווג של אמרות חז"ל בהתאם לערכים המובעים בהן, ונמצא כי אתיקה בעבודה היא הערך הבולט בתורה שבעל פה.
נשים בעבודה.
בחלק גדול מעבודותיה התייחסה מנהיים לעמדות של נשים לעבודתן ולהתמודדותן עם המתח הנוצר בין העבודה לבין מחויבותיהן המשפחתיות.
נכון ל-2008 היא חוקרת את כניסתן של נשים למקצועות שנחשבו לגבריים במובהק, כגון כירורגיה.
מבנים ארגוניים ושקיעה ארגונית.
הנושא של סוגי מבנים ארגוניים, אפיוניהם ותפוקותיהם העסיק את מנהיים מתחילת פעילותה המחקרית. היא בחנה נושאים אלו מנקודת הראות של תאוריית הבירוקרטיה של מקס ובר ותורת המערכות. ביחד עם תלמידה יצחק סמואל פיתחו גישה רב-ממדית למבנים ארגוניים ולאחר מכן היא בחנה גישה זו, יחד עם נתן מושקוביץ, במחקר על בנקים, ועם רחל ישראלי במחקר על מוסד להשכלה גבוהה. במחקר זה הן התייחסו גם לתאוריית המערכת ובחנו תפוקות ארגוניות.
בהמשך להתעניינותה בארגונים כמערכות חברתיות הקדישה מנהיים, ביחד עם תלמידותיה ד"ר זהבה רוזנבלט מאוניברסיטת חיפה וד"ר הילה חופי, מחקרים לנושא של דעיכה ארגונית, ובמיוחד לנושא של קיצוצים במשאבי האנוש, קבלת החלטות ניהוליות בנדון, ותגובות עובדים לדרגותיהם לתהליך קשה זה.
הצעת חוק ממשלתית
רומח הדרקון (ספרי הרחבה)
סדרת ספרי רומח הדרקון אינה מסתכמת בסדרות הליבה בלבד ("טרילוגיית הרשומות", "טרילוגיית האגדות", "", "טרילוגיית הדרקונים של העידן החדש" ו"טרילוגיית מלחמת הנשמות"), כי אם מסתעפת לסדרות וטרילוגיות נוספות המרחיבות את המאורעות השונים שבעולם קרין הבדיוני. נכון להיום קיימים מעל ל-190 נובלות הרחבה לספרי רומח הדרקון.
הערה: ספרים אלה לא תורגמו לעברית, אלא אם צוין אחרת.
טרילוגיית אומות האלפים.
הטרילוגיה המספרת על מלחמת טבח השארים ועל הפיצול של ממלכת האלפים לשתי ממלכות. הסדרה פותחת בלידת תאומים למלך האלפים ובנבואה המנבאת ששניהם יחבשו כתר, דבר בלתי אפשרי באותה תקופה שבה יש רק ממלכה אחת. לאחר מכן הסדרה מתארת את המאורעות שהובילו למלחמת טבח השארים ואת המלחמה שהובילה לפיצול אומת האלפים. לבסוף, הטרילוגיה מתארת את הקמת קאלינסטי ואת השנים הראשונות לאחר הקמתה.
טרילוגיית אומות הגמדים.
נכתבה על ידי דן פרקינסון.
טרילוגיית ארגות'.
נכתבה על ידי פול תומפסון וטוניה קוק.
סדרת הברברים.
נכתבה על ידי פול תומפסון וטוניה קוק.
טרילוגיות הגיבורים.
טרילוגיה ראשונה:
טרילוגיה שנייה:
טרילוגיית גלות האלפים.
נכתבה על ידי פול תומפסון וטוניה קוק, ומתארת את קורות אומת האלפים לאחר מלחמת הנשמות.
סדרת גשרי הזמן.
הסדרה מתארת את קורות דמויות מפתח בזמן שלאחר החורבן השני (מלחמת הכאוס) ועד לפתחה של מלחמת הנשמות. תקופה זו גם מתוארת בטרילוגית דרקוני העידן החדש שנכתבה על ידי ג'יין רייב.
טרילוגיות ההקדמה.
שתי טרילוגיות המתארות את קורותיהם של חבורת גיבורי הרומח בזמן שבין הרפתקתם הראשונה, המתוארת בספר החבורה (בשישיית המפגשים), ועד לפגישה בפונדק הבית האחרון בתחילת טרילוגיית רשומות רומח הדרקון.
סדרת המובחרים.
אתנולוגיות אלו מכילות את הסיפורים הטובים, לדעת העורכים (היקמן וווייס), מתוך ספרי טרילוגיות מעשיות וסדרת הדרקונים השונות, וכן סיפור אחד חדש בכל אחד מהספרים.
טרילוגיית המלך הכוהן.
נכתבה על ידי כריס פירסון ותורגמה לעברית. טרילוגיה זו עוסקת בתקופת זמן קריטית להיסטוריה של קרין - ארבעים השנים שקדמו לחורבן הגדול.