לדברי פייגלין הוא מייצג את ערכי הליברליזם. כחלק מכך, הוא טען כי חלה חובה ערכית על המדינה לגלות סובלנות כלפי כל מרי אזרחי בלתי אלים ובפרט כלפי כל סרבנות מצפון, מימין ומשמאל. הוא מתנגד לקיומן של מפלגות דתיות ולכפייה דתית. עם זאת, לפי תוכניתו משרדי הממשלה ימשיכו להיות מחויבים בשמירת כשרות ושבת והאחריות על גיור תישאר בידי הרבנות הראשית. הוא תומך בלגליזציה של סמים קלים וקורא לתמוך בקנאביס כתרופת מרשם שתימכר בבתי המרקחת.
מבחינה כלכלית, פייגלין תומך בליברליזם כלכלי. הוא תומך בהורדת מיסים, בביטול מדיניות הרווחה וסבסוד שירותים ובסגירת משרדים ממשלתיים. את מערכת החינוך הממלכתית הוא שואף להחליף בתקצוב שכר הלימוד במוסד חינוכי שיבחרו ההורים ('שיטת השוברים').
בנושא המשפחה עמדותיו של פייגלין שמרניות. לדבריו, חלק מחוליי החברה נובעים מהתפרקות התא המשפחתי המסורתי. בדף הפייסבוק שלו התבטא נגד הצועדים ההומוסקסואלים במצעד הגאווה בירושלים ודרש מהם ש"ישאירו את רשות הרבים לאנשים נורמליים". עם זאת, לאחר הרצח במועדון הברנוער בתל אביב ביקר במקום והעיד שבעקבות שיחה ארוכה עם הומוסקסואל, הוא מבין ומזדהה עם מצוקתם.
מדיניות חוץ.
פייגלין כתב פעמים רבות, כי יש לוותר על הסיוע הביטחוני שמעניקה ארצות הברית לישראל משום שהוא גובה ממנה מחיר כבד של פגיעה בעצמאותה. כמו כן קרא למדינת ישראל לשקול שינוי ברמת הקשרים הדיפלומטיים שלה עם סין העממית עקב טענות הפאלון גונג בנוגע לקצירת איברים המתרחשת בסין במתרגלי השיטה, כמו הוא גינה את התעלמותה רבת השנים של ישראל מרצח העם הארמני.
מגפת הקורונה.
פייגלין מתנגד למדיניות הריחוק החברתי, סגרים והגבלות. הוא מתנגד תקיף לעידוד האוכלוסייה להתחסן ולמדיניות הדרכון הירוק.
חיים אישיים.
פייגלין הוא תושב קרני שומרון. נשוי לציפורה, שאותה הוא מכיר מאז חטיבת הביניים. הם הורים לחמישה ילדים. בת דודתו היא המוזיקאית איה זהבי פייגלין.
בשנת 2020 תרם כליה באמצעות עמותת מתנת חיים.
ספריו וכתביו.
לאחר התפרקות זו ארצנו החל פייגלין לפרסם מאמרים רבים כחלק מפעילותו הציבורית. משנת 1996 ועד 2007 הוציא שני ספרים, שתורגמו לשלוש שפות, וכן פרסם מספר חוברות ומאות מאמרים.
קאמיל סן סאנס
קמיל סן סנס
עבירה פלילית
קלון (משפט)
קלון הוא מושג משפטי לתיוג הנלווה לחלק מההרשעות בעבירות הפליליות ומעיד על פגם מוסרי שבוצע על ידי העבריין. התיאוריה המשפטית מבוססת על ערך חברתי לפיו ישנם מצבים בהם עובד ציבור מבצע עבירות, שלא מספיק לתייג אותן כהרשעה פלילית, אלא נדרש עבורן תיוג נוסף של קלון, המבטא את חומרת המעשה ואת הצורך בהרחקת עובד הציבור מתפקידים ציבוריים. קיימות מגבלות שונות המוטלות על עובר עבירה שיש עימה קלון.
בחוקים רלוונטיים בספר החוקים הישראלי נקבע שקלון פוסל את המורשע מלכהן במשרות ציבוריות שונות. שופט בית המשפט העליון חיים כהן הגדיר זאת באמרו: .
קביעת הקלון יכולה להיעשות באחת משתי דרכים: מכוח הסדר חקיקתי, המאפשר פנייה לבית משפט לשם הכרעה בשאלת הקלון; או במסגרת הכרעת הדין של בית משפט או קביעה של מי שהוסמך לכך (לדוגמה: היועץ המשפטי לממשלה) כי מדובר ב"עבירה שיש עימה קלון".
מאז ראשית המאה ה-21 הולך ופוחת השימוש בחקיקה במונח "עבירה שיש עמה קלון", ותחת זאת מופיעה בדרך כלל התיבה "עבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה...". זאת, משום שהמונח "קלון" מבטא פסול מוסרי, שאינו תואם תמיד את נסיבות המקרה.
הגדרת הקלון.
בחוק לא נקבע "קלון" מהו, ואת הסיבה לכך מתארת פרופ' רות גביזון:
לפיכך ההחלטה האם בעבירה מסוימת יש קלון מצריכה שיקול דעת, כדברי השופט אהרן ברק:
המשפטן אביעד הכהן הבהיר בעניין זה:
עם זאת, שופטי בית המשפט העליון קבעו שישנן עבירות אשר לעולם אין בהן קלון. השופט חיים כהן אמר בעניין זה:
בעניין עובד של משרד החוץ שהוציא לחוץ לארץ 3,000 דולר ללא היתר פסק השופט חיים כהן:
השופט אהרן ברק נתן קווים מנחים לקלון בעבירות שנעברו על ידי עורך דין:
הגבלות על מי שעבר עבירה שיש עמה קלון.
רבים מחוקי מדינת ישראל שוללים מאדם שהורשע בעבירה שיש עמה קלון את הזכות לכהן במשרה ציבורית או בתפקיד המצריך אמון מיוחד. דוגמאות לכך:
מיד לאחר הטלת קלון נרשם לנאשם רישום פלילי, הגורר בעקבותיו מגבלות נוספות. אדם בעל רישום פלילי לא יכול להיות מועסק כסוכן מכס, מתווך מקרקעין, קבלן, אדריכל רישוי, סוכן ביטוח, נהג אוטובוס, כבאי, פסיכולוג ומקצועות רבים נוספים. כמו כן, ארצות הברית ורוב מדינות אירופה אינן מאשרות בדרך כלל קבלת אשרת כניסה למדינה לבעלי רישום פלילי.
הוליזם
הוליזם (מיוונית: όλος; שלם, כולל) הוא הרעיון שתכונות מערכת לא יכולות להיקבע או להיות מוסברות אלא רק על ידי סך כל המרכיבים שלה. המילה, יחד עם התואר הוליסטי, נטבעו על ידי יאן סמאטס בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-20. במילון אוקספורד, סמאטס מגדיר את ההוליזם כ"נטייה בטבע ליצור שלם שהוא גדול מסכום חלקיו על ידי אבולוציה יצירתית".
הוליזם מוגדר לעיתים כהיפוכו של הרדוקציוניזם, למרות שתומכי הרדוקציוניזם המדעי טוענים כי מוטב להתייחס אליו כאל היפוכו של הרדוקציוניזם התאוותני. אפשר להנגיד אותו גם עם אטומיזם. כמה מבקרים טוענים שהוליזם הוא ניסיון למיזוג בין רעיון הבריאתנות לבין רעיון האבולוציה.
השטח של חשיבת מערכתית התפתח בשנים האחרונות כדי להתמודד עם מספר גדול של נושאים תוך שימוש במושגים הוליסטיים.
ישנם מושגים נוספים בתחום כגון: עיצוב הוליסטי, ואדריכלות הוליסטית.
רפואה הוליסטית
רפואה הוליסטית [מהמילה היוונית "όλoς" ("הולוס" ביוונית עתיקה, "אולוס" ביוונית מודרנית], "שלם" או "כולל") או רפואה כוללנית הוא שם כולל לגישות ברפואה האלטרנטיבית, המדגישות את הצורך בבחינת גופו, רגשותיו, אופן חשיבתו וסביבתו של החולה ככלל, ולא רק את האיבר הבודד או את התפקוד המובחן. ברפואה ההוליסטית מושם דגש מיוחד על טיפול עצמי ורפואה עצמית, אורח חיים בריא, אכילה נכונה, הרגלי שינה נכונים, נשימה נכונה, שהות באוויר הפתוח, הימנעות מסיכונים או ממצבי מתח מיותרים, וכן הלאה.
המונח "רפואה הוליסטית" נולד ב-1981. את היסודות הפילוסופיים עליהם מושתתת הרפואה ההוליסטית ניתן למצוא בפילוסופיה היוונית, כגון אצל אפלטון, המציג בכתביו גישה הוליסטית אשר בדומה לאלו הנפוצות כיום - מותחת גם היא ביקורת על הרפואה דאז (הרפואה ההיפוקראטית) ומבקשת לגדור את תחומהּ. בדיאלוג 'כרמידס' מסביר סוקרטס לכרמידס הצעיר ש"זאלמוכסיס מלכנו, שהוא אלוהים, אומר, שכפי שאין ניגשים לריפוי עיניים בנפרד מהראש, ולא לריפוי ראש בנפרד מהגוף, כך אין מרפאים גוף בנפרד מהנשמה, וזאת גם הסיבה שמעיני רופאים יוונים נעלמות מחלות רבות, משום שמזניחים הם את הדבר השלם שלו יש לדאוג, ואם איננו כשורה, אי אפשר שהחלק יהיה כשורה". עם זאת, הפופולריות הרבה של הרפואה ההוליסטית באה לה רק בשלהי המאה העשרים, כשרבים מרחיבים את משמעותה המקורית - אורח חיים בריא - למיני רפואה מדעיים ולא מדעיים רבים, כשבתחומי ריפוי הוליסטי רבים נתפשת הרפואה ה"מערבית" השגורה רק כדרך נוספת של ריפוי, שאינה בהכרח היעילה ביותר. הגישות הקיצוניות יותר רוככו בשנים האחרונות ורבים מהעוסקים ברפואה הוליסטית מכירים היום בתפקיד המרכזי של מדעי הרפואה ה"מערבית" הרגילה ויישומיהם, כשהרפואה ההוליסטית נתפשת פחות כרפואה אלטרנטיבית ויותר כ"רפואה משלימה".
רפואה "מערבית" ורפואה הוליסטית.
בין רבים מהעוסקים ברפואה הוליסטית לרופאים קונבנציונליים נוצרו מתחים רבים. העוסקים ברפואה הוליסטית ביקרו את הרפואה הקונבנציונלית על התמקצעות היתר והתעלמותה כביכול מתפקודו של האדם כמכלול והתמקדות היתר שלה, לטענתם, בתסמינים ובמחלות כחזות הכל, ובגישה הפולשנית שלא לצורך המקובלת בה. רופאים בגישה המקובלת, לעומתם, הצביעו על־כך שבחלק ניכר משיטות הרפואה ההוליסטית לא זכו שיטות הריפוי לביסוס מחקרי, ועל כן השפעתם, אם בכלל הייתה כזו, נובעת מאפקט הפלצבו; וכן כי חלק ניכר משיטות האבחון ההוליסטיות (כמו גרפולוגיה או אסטרולוגיה) אינן בעלות ערך אבחוני של ממש. כמו כן הביקורת על ההתעלמות מתפקודו של האדם כמכלול אינה במקום כיוון שהרפואה הקונבנציונלית מאז ומתמיד משלבת גישה הוליסטית ואינטגרטיבית, במקביל למגמה להתמקצעות והפרדה לענפים רבים.
הוליסטי
Cradle of Filth
Cradle of Filth (תעתיק: קריידל אוף פילת', פירוש: "עריסת הזוהמה") היא להקת מטאל קיצוני בריטית שהוקמה בסאפוק בשנת 1991. הלהקה החלה את דרכה כלהקת בלאק מטאל אך עם הזמן התפתחה לכיוון של מטאל סימפוני ומטאל גותי.
מוזיקה.
המוזיקה של קריידל אוף פילת' (Cradle of Filth) היא בלאק מטאל סימפוני גותי, כאשר השירה מאופיינת בצווחות בקול גבוה של הזמר דני פילת'. את הריפים המהירים מתבלת הלהקה במלודיות קלאסיות וקלידים, ולעיתים מנגנת קטעים שלמים של מוזיקה קלאסית/גותית. אף על פי שקריידל היא להקת בלאק מטאל, לעיתים מסווגים אותה כלהקת מטאל גותי עקב השימוש באלמנטים קלאסיים והתמקדות בנושאי אימה גותית וערפדים.
היסטוריה.