ג'ובאני כתב מכתבים מ־8 בינואר 1305 ו- 13 בפברואר 1306, המתארים את התקדמות המשימה הרומית במזרח הרחוק, למרות ההתנגדות הנסטוריאנית. הוא כתב גם על הקהילה הקתולית שהקים בהודו, ולפנייה שקיבל להטיף ב"אתיופיה" והתמודדות עם נתיבי יבשה בדרך ל"קתאי", מהים השחור והמפרץ הפרסי בהתאמה.
לאחר שעבד לבדו במשך אחת-עשרה שנים, נשלח אליו פרנציסקני גרמני מקלן (1304 או 1303) כעמיתו הראשון. בשנת 1307 האפיפיור קלמנט החמישי, שהיה מרוצה מאוד מהצלחתו של המיסיונר, שלח שבעה בישופים פרנציסקנים שהוזמנו לקדש את ארכיבישוף ג'ובאני ממונטקורובינו של פקין. הם עצמם היו הבישופים שלו. רק שלושה משליחים אלה הגיעו בשלום: גררדוס, פרגרינוס ואנדרו מפרוגיה (1308). הם קידשו את ג'ובאני בשנת 1308 ואחד את השני. בשנת 1312 נשלחו עוד שלושה פרנציסקנים מרומא, מהם לפחות אחד הגיע למזרח אסיה.
במשך 20 השנים הבאות המיסיון הסיני-מונגולי המשיך לפרוח תחת הנהגתו. ישנה מחלוקת על מסורת פרנציסקנית שבשנת 1310 ג'ובאני ממונטקורובינו המיר את החאן הגדול החדש של האימפריה המונגולית, שהיה גם הקיסר השלישי בשושלת יואן (1307–1311). משימתו של ג'ובאני זכתה ללא ספק בהצלחות מדהימות בצפון סין ובמזרח סין. מלבד שלוש תחנות מיסיון שהקים בפקין, אחת ליד נמל אמוי, מול האי פורמוזה (טייוואן).
ג'ובאני ממונטקורבינו תרגם את הברית החדשה לאויג'ורית וסיפק עותקים של תהילים, מזמורים וליטורגיה. הוא שימש כמורה ללימוד בנים את השירה הלטינית, ככל הנראה למקהלה בליטורגיה ובתקווה שחלקם יהפכו לכהנים.
הוא המיר ארמנים בסין לקתוליות הרומית.
ג'ובאני ממונטקורבינו נפטר בערך בשנת 1328 בפקין. הוא ככל הנראה היה הבישוף האירופי היעיל היחיד בפקין של ימי הביניים. גם לאחר מותו המסיון בסין נמשך בארבעים השנים הבאות.
מורשת.
טוג'ובאני טאמור, הקיסר האחרון של מונגול (שושלת יואן) של סין, שלח שגרירים לאפיפיור בנדיקטוס השנים עשר באביניון בשנת 1336. הוא שלח אתם מכתבים מהשליט המונגולי, שטענו שהם נמצאים שמונה שנים (מאז מותו של מונטקורובינו) ללא מדריך רוחני, ורצו סיוע רוחני. האפיפיור השיב למכתבים, ומינה ארבעה אנשי כנסייה לשרת בחצר החאן. בשנת 1338 נשלחו בסך הכל 50 אנשים על ידי האפיפיור לפקין, ביניהם ג'ובאני ממריניולי. בשנת 1353 חזר ג'ובאני לאביניון, ומסר מכתב מהחאן הגדול לאפיפיור אינוקנטיוס השישי. עד מהרה קמו הסינים וגרשו את המונגולים מסין ובכך הקימו את שושלת מינג (1368). עד שנת 1369 גורשו כל הנוצרים, בין אם הם קתולים או מזרחיים על ידי שליטי מינג.
בינג (סדרת ילדים)
בינג (באנגלית: Bing) היא סדרת אנימציה בריטית לילדים המשודרת בישראל בדיבוב לעברית בערוץ לולי החל משנת 2019.
הסדרה מבוססת על סדרת ספרים שנקראת "Bing Bunny" מאת טד דיוואן. את הזכויות ליצירת הסדרה רכשה חברת Acmar Films והיא פותחה עבור CBeebies.
הסדרה הייתה מועמדת למגוון פרסים בינלאומיים וזכתה בפרס הפרה-סקול הטוב ביותר בטקס האמי הבינלאומי לילדים בשנת 2016.
בארצות הברית, הסדרה החלה את שידוריה ב-13 בספטמבר 2021 בערוץ Cartoon Network תחת רצועת השידור "Cartoonito" , עם דיבוב אמריקאי שהופק עבור הערוץ.
עלילת הסדרה.
בינג הוא ארנב נמרץ, נלהב וסקרן. דרך חוויות שונות ויחד עם חבריו, הוא מגלה אודות העולם בו הוא חי. בינג לומד להתמודד ולקבל את החיים כפי שהם, לעיתים הם משמחים ומרגשים ולעיתים גם יכולים להיות מאכזבים.
בסוף כל פרק בינג מסכם במשך דקה מה ראינו, כיצד התמודד עם האתגר והאם הבעיה נפתרה. סיכום זה מהווה נקודת חוזק חשובה בסדרה שכן היא מבהירה לילד את שראה ומאפשרת לו לעבד את העלילה והסיטואציה הרגשית לפני שממשיך הלאה.
מטרת הסדרה.
הסדרה מלמדת על דרכו של עולם ונותנת כלים להתמודדות עם מצבים לא נעימים כגון פרידה מחפץ אהוב שנשבר, למידת סבלנות, התמודדות עם פחד מרעשים חזקים ועוד.
פלופ ואמה הם לכאורה הדמויות ה"הוריות" בסדרה. בסדרה זו אין היררכיה, אין אמא ואבא ומבנה הבית והמשפחה מעט שונה ופתוח לאינטרפרטציות. פלופ ואמה הם היחידים בעלי קול של מבוגר, אך מבנה גופם כשל בובה קטנת ממדים. הם השקולים והרגועים מבין הדמויות ותמיד מציעים פתרונות, אם כי מעולם לא צוין שהם ההורים או המבוגרים. נתון זה מאפשר לילד להסיק לבד מהו תפקידם ומקומם במבנה החברתי.
אוצר חיים (ישיבה)
תקיפת שרשרת האספקה
תקיפת שרשרת אספקה היא תקיפה, שמטרתה פגיעה בארגון על ידי תקיפת רכיבים חשופים בשרשרת האספקה. תקיפה כזו יכולה להתרחש בכמעט כל התחומים, בהם המגזר העסקי, תעשיית הנפט והמגזר הציבורי. אחת הגישות המועדפות לביצוע תקיפה כזו היא באמצעות התקפת סייבר. שיטת התקיפה יכולה להיות באמצעות שינוי קוד תוכנה (על ידי שילוב נוזקה ברכיבים, כרטיסים, מכלולים או מערכות), באמצעות שינויים זדוניים בקושחה או באמצעות הטמנה של מרכיבי חומרה ש"טופלו" על ידי התוקף. דוגמה להתקפה כזו יכולה להיות על ידי התקנת Rootkit או רוגלה בתהליכי הייצור.
אירועים של תקיפת שרשרת האספקה נפוצים מאוד. דו"ח של סימנטק משנת 2019 הצביע על גידול של 78 אחוזים במקרים של תקיפת שרשרת האספקה בשנה זו לעומת השנה הקודמת.
לפי מאמר של האתר Threatpost מאפריל 2019 - 50% מסך תקיפות הסייבר הן תקיפות נגד שרשרת האספקה.
יתרונה הגדול של השיטה הוא בכך שהיא מאפשרת לחדור למערכות, גם אם הן, על פי התכנון המקורי, לא מחוברות לרשת האינטרנט הפתוחה.
רקע.
שרשרת אספקה היא מערכת של פעילויות ותהליכים שבהם מתנהלים ייצור, עיבוד והפצה של סחורה. בתהליכים אלו משאבים עוברים מספק לספק עד שהם מגיעים לצרכן הסופי. בשרשרת אספקה כל המשתתפים קשורים זה בזה, ומדי פעם חלים בה שינויים בהתאם להיצע וביקוש.
תקיפת שרשרת האספקה לא חייבת להיות תקיפת סייבר. למשל, בשנת 2010 פרצו גנבים למחסן של חברת התרופות "אלי לילי" בארצות הברית וגנבו סחורה בשווי 80 מיליון דולר, דבר שפגע קשות בשרשרת האספקה של החברה.
בתחום הסייבר, תקיפת שרשרת האספקה מתארת שינוי שנעשה בחלק מהרכיבים האלקטרוניים בשרשרת האספקה, כמו רכיבים, כרטיסים אלקטרוניים, מכלולים, מערכות או שרתים, מערכות חשמל, רשתות ארגוניות וכדומה. ברכיבים אלה מותקנת ברכיב תוכנה זדונית, מתבצעת מניפולציה בקושחה או מוטמן רכיב חומרה שלא ניתן להבחין בהם, במטרה לגרום נזק באחד או יותר משלבי ההמשך של שרשרת האספקה.
תקיפת סייבר של שרשרת האספקה.
תקיפת סייבר של שרשרת האספקה מורכבת משני שלבים עיקריים. השלב הראשון הוא איתור רכיב פגיע בשרשרת. דבר זה יכול להיעשות בעזרת "רוגלה" שאוספת נתונים לאורך זמן, מהמערכות האדמיניסטרטיביות של הארגונים המשתתפים בשרשרת האספקה. לעיתים, נעשה שימוש בתקיפה ייעודית קשה לזיהוי שנבנתה במיוחד לצורך זה בשם Advanced persistent threat (APT) המוחדרת למערכות המחשוב של הארגון ונשארת פעילה במשך זמן רב. תוכנה זו ממפה את התהליכים בשרשרת האספקה ומזהה את הרכיבים בעלי אבטחת הסייבר החלשה ביותר. תחקיר של חברת ורייזון תקשורת גילה כי קל יותר להחדיר APT למערכות ארגוניות של חברות קטנות מאשר לחברות גדולות.
בשלב השני תוכנת ה-APT תוקפת אחד או יותר מהרכיבים, ובכך פוגעת בשרשרת האספקה. למשל, באוקטובר 2008 זיהו גופי אבטחת מידע אירופאים קוד זדוני בקוראי כרטיס אשראי מתוצרת סין, שאגר פרטים של כרטיסי אשראי והעביר אותם לתוקפים. בשיטה זו בוצעו רכישות בכרטיסי האשראי שפרטיהם נגנבו בסך של כ-100 מיליון דולר.
דוגמאות.
תוכנת סטקסנט נחשבת לאחד המקרים הראשונים של תקיפת שרשרת האספקה. תוכנה זו פגעה בשנת 2011 בתוכנית הגרעין האיראנית באמצעות פגיעה במערכות בקרה תעשייתיות מסוג SCADA של חברת "סימנס" ששלטו בצנטריפוגות במתקן ההעשרה בנתנז. בתקיפה זו זוהתה התקנת Rootkit ב-PLC שפגעה במערכות הבקרה של מתקני הגרעין.
בשנת 2013 חוותה חברת "טרגט" בארצות הברית תקיפת בשרשרת האספקה. קוד זדוני שהוחדר לתוכנה בקופות החברה העביר לתוקפים פרטי תשלום של 40 מיליון לקוחות ב-1,800 סניפים. החברה שילמה פיצויים ללקוחות בגובה 61 מיליון דולר.
מקרים של גנבה מקוונת של אמצעי תשלום נחשבים אף הם לתקיפה בשרשרת האספקה.
אחת הדוגמאות הבולטות לתקיפת שרשרת אספקה מהעת האחרונה (2019), היא סדרה של התקפות על שרשרת האספקה של חברת המטוסים "איירבוס" שבמסגרתה נתקפו קבלני משנה ראשיים כמו חברת "רולס רויס", יצרנית המנועים וחברות גדולות נוספות שהן ספקיות של "איירבוס".
מאמר של "הפורום הכלכלי העולמי" המנתח את השפעות המגמות העולמיות, "המהפכה התעשייתית, הדור הרביעי", על שרשראות האספקה. המאמר מתייחס לנושאים רבים ובכללם, פגיעות להתקפות סייבר. במאמר אפשר למצוא פרוט של תקיפות הסייבר, היותר גדולות, על שרשרת האספקה, בשנים 2004–2017 (עמוד 15).
ב-18 בספטמבר 2019, חברת "סימנטק" פרסמה מאמר בנוגע למערכה המתנהלת נגד סעודיה ועניינה תקיפה של ספקיות ציוד IT - מתוך כוונה שתקיפה זו, תאפשר יכולת לתקוף את הלקוחות העתידיים של הציוד.
דרכי התמודדות לצמצום הסיכון מתקיפת שרשרת אספקה.
כדי לצמצם את הסיכון מתקיפת שרשרת האספקה של הארגון אפשר לנקוט בכמה וכמה גישות:
בישראל, מערך הסייבר הלאומי גיבש "סוג של שאלון" שמאפשר לקניינים להיערך לצמצום הסיכון להתקפות שרשרת אספקה.
תמר קנרי
תמר קנרי (שם מדעי: Phoenix canariensis) הוא מין ממשפחת הדקליים, קרוב משפחה של התמר המצוי. מוצאו של התמר הקנרי באיים הקנריים, והוא משמש כעץ נוי.
תיאור.