את התאוריה מקדמים מספר פעילים מהימין האלטרנטיבי: לורן סאותרן עם סרטה Farmland בו ראיינה משפחות לבנות ומספר נשים שנאנסו, כמו כן, פוליטיקאית ממפלגון השלטון הנוכחית בדרום אפריקה. גאווין מקאינס (והארגון שייסד, הנערים הגאים), פיית' גולדי, סטיב הופמייר, קייטי הופקינס.
מארי-קלמנס פייס
מארי-קלמנס פייס (בצרפתית: Marie-Clémence Paes; נולדה בשנת 1959) היא מפיקה ובמאית קולנוע צרפתית-מדגסקרית. בקרדיטים של סרטים מסוימים, היא רשומה עם השם קלמנס פייס.
ביוגרפיה.
בשנת 1988, מארי-קלמנס פייס הקימה עם קיסר פייס (במאי קולנוע ברזילאי-צרפתי) חברת הפקה עצמאית ליצירת סרטים. היא הפיקה וביימה סרטים תיעודיים רבים, שעוסקים בנושאים חברתיים ונלחמים בקלישאות. בסרטים המעורבים האלה, למוזיקה היה תפקיד חשוב, והשתמשו בה לעיתים קרובות כאלמנט רלוונטי. הסרטים אלה זכו במספר פרסים בפסטיבל "קולנוע אמיתי" .
בשנת 2012, מארי-קלמנס פייס לקחה חלק בבימוי הסרט התיעודי "L'Opéra du bout du monde" (בתרגום חופשי לעברית: אופרה בסוף העולם), סרט תיעודי זה מספר על יצירת אופרה עכשווית, המספרת על בואם של הקצינים של לואי הארבעה עשר באיי האוקיינוס ההודי.
כיום, מארי-קלמנס פייס מתגוררת בפריז.
רחל לוברט
רָחֶל לוּבּרֶט (Rachel Lubart) היא חוקרת בתחום הביו-פיזיקה, פרופסור בדימוס במחלקה לכימיה באוניברסיטת בר-אילן. מחקריה של לוברט עוסקים באינטראקציה בין אור לתאים חיים ולאחרונה בתחום בריאות העור.
פעילות מחקרית.
פרופסור רחל לוברט היא פרופסור לביופיזיקה באוניברסיטת בר-אילן. לוברט התחילה את לימודיה באוניברסיטה בשנת 1964 לתואר ראשון בכימיה. משם המשיכה לתואר שני, שאותו סיימה ב-1970. בשנת 1973 היא התחילה את הדוקטורט שלה בחוג לכימיה בבר-אילן והתזה שלה עסקה ב"רמות האנרגיה של מולקולת בנזן בתוך ואקום U.V" בהנחיית ד"ר מ. בריט ופרופ' ה. פרידמן. בשנת 1995 החלה להרצות וב-2012 קיבלה את תואר הפרופסור.
פרופ' לוברט מתעסקת בכמה וכמה תחומי מחקר במעבדתה. הבולטים שבהם: אינטראקציה בין אור גלוי לבין רקמות; שימושים שונים ברמות אור להריגה של חיידקים ובקטריות; וכן טיפול במחלות עור בעזרת ננו-חלקיקים. במשך הקריירה שלה פרופסור לוברט הייתה שותפה במעל ל-120 מחקרים.
פיתוח פורץ דרך של פרופ' לוברט הוא בתחום הקוסמטיקה וה"אנטי-אייג'ינג". לוברט פיתחה במעבדתה קרם עור חדשני אשר מונע קמטים על העור או מטפל בהם. הוא עובד על העיקרון של יחסי החומצה היאלורונית שמתחת לעור. הפיתוח מעלה את כמות החומצה ההיאלורונית שמתחת לעור, ואז המולקולה סופחת מים ומתנפחת ו"מעלימה" את הקמטים. עד לפיתוח זה לא היה בשוק אף קרם שיכול לחדור את העור, כך שהטיפול היה זמני ופחות יעיל. פרופסור לוברט וצוותה שיתפו פעולה עם הקוסמטיקאית חוה זינגבוים על מנת להנגיש את הפיתוח ללקוחות המעוניינים.
מעבדתה והישגיה.
פרופ' לוברט עומדת בראש מעבדה במחלקה לכימיה ופיזיקה באוניברסיטת בר-אילן שם התמחתה. מעבדתה עוסקת ב-4 תחומים עיקריים:
חקר מחלות זיהומיות באמצעות אינטראקציה בין אור לרקמות.
פרופ' רחל לוברט, מהמחלקה לכימיה ופיזיקה, מתמקדת בעיקר באינטראקציה של אור גלוי לרקמות. כדי לקיים אינטראקציה עם התא החי, האור צריך להיות נספג על ידי כרומופורים תאיים.
לוברט הציעה כי פורפירינים אנדוגניים, ציטוכרומים שבמיטוכונדריה, חלבון פלאבו (flavoproteins), ומערכת אוקסידאז-NADP, יכולים להיות מטרות של אור. תאי כרומופורים תאיים הם פוטוסינתזים המייצרים מיני חמצן תגובתי (ROS) בעקבות הקרנה. באמצעות טכניקת ה"הסיבוב והלכידה" (spin trapping) הוכיחה כי מיני חמצן תגובתי שונים נוצרים בתרביות תאים רבים, כולל עור, שריר, זרע, חיידקים ופטריות, בעקבות הקרנה עם מקורות אור בטווח הנראה והאינפרה אדום.
בעוד אור כולל מיני חמצן תגובתי בכמויות קטנות מעורר פעילות בתא, ריכוזים גבוהים קטלניים לתא, ולכן משמשים להריגת חיידקים. בעוד לייזרים הם כלים בעלי שימושים רבים במעבדה, המאפיינים הספציפיים של אור לייזר (כגון קוהרנטיות וקיטוב) הוכחו על ידי לוברט כלא רלוונטיים עבור אינטראקציה של רקמות עור.
ביו-סימולציה באמצעות מכשיר אור חדשני.
לוברט פיתחה מכשיר אור חדש אשר פולט פסים רחבים של אורכי גלים בעוצמות ממוקדות, ובכך הוא מסוגל להפעיל תאים באמצעות היווצרות כמויות קטנות של סוגי חמצן תגובתי ושינויים בהעברת הסידן.
המכשיר שלה נמצא כמחקה את תפקודי אור הלייזר באזור צילום-ביו-גירוי, כגון האצה של התפשטות תאים לריפוי פצעים ולהגברת קצב ההפריה של תאי זרע פגומים. מכשיר האור של לוברט הוא מאושר (ומסומן ב-CE) עכשיו נמצא בשימוש עבור ריפוי פצע קשה, במיוחד עבור חולי סוכרת.
שימוש בעוצמה גבוהה של אור גלוי כדי להרוג חיידקים.
לוברט משתמשת גם באור חזק בעוצמה גבוהה (ללא תוספת של פוטוסנטיזים אקסוגניים) כדי להרוג חיידקים ופטריות. לאחרונה היא גם הוכיחה את האפקט הקטלני של עוצמת האור הנראית בעוצמה גבוהה על פתוגנים הנפוצים בדלקת פצעים.
טיפול במחלות עור ובבריאות העור עם ננו-חלקיקים.
לוברט והצוות שלה מתעסקים גם בננו-חלקיקים כמקור של רדיקלים של חמצן, לפתוגנים שונים כדי לשפר את השפעת אור קטלני על העור. השילוב של תחמוצות מתכת עם ננו חלקיקים אור נבדק כעת לטיפול באקנה. לחלקיקי תחמוצת מתכת יש גם השפעות רעילות על רקמות. כדי להפחית את הרעילות הזו, לוברט וצוותה מציעים להפקיד אותם על טקסטיל שקוף, למשל; תחבושות, אשר יהיה ניתן לשים על פצעי אקנה לפני קרינת אור גלוי.
פטנטים.
על פרופסור לוברט רשומים כ-7 פטנטים, מתוכם 5 אישיים ו-2 שיתופיים:
חיים אישיים.
רחל לוברט נשואה ואם ל-4 ילדים ומתגוררת בתל אביב.
Never Forget You (שיר של מריה קארי)
Never Forget You (בעברית: לעולם לא אשכח אותך) הוא שיר של הזמרת מריה קארי מתוך אלבומה השלישי Music Box. השיר לא יצא כסינגל עצמאי מהאלבום אלא בתור בי-סייד של השיר "Without You" אשר יצא כסינגל השלישי מהאלבום ב-22 בפברואר 1994.
השיר הגיע למקום השלישי במצעד הבילבורד הוט 100.
כתיבה.
השיר נכתב על ידי קארי עצמה וזמר ה-R&amp;B בייבי פייס והופק גם על ידי השניים ביחד עם דארלי סימונס. מבחינה לירית בשיר קארי מדברת על כך שלמרות שנפרדה מבן זוגה היא לעולם לא תשכח אותו. לשיר לא יצא קליפ רשמי מה שהפך אותו לסינגל הראשון בקריירה שלה שלא קיבל קליפ באותה תקופה.
ביקורות.
דייוויד בראון מ-Entertainment Weekly כתב על השיר: "בלדה חסרת טעם אשר מבזבת את הכישרון של מפיק ה-R&amp;B בייבי פייס".
הצלחה מסחרית ובמצעדים.
באותה תקופה בה השיר יצא בילבורד אסרו על הכנסת שירים שיוצאים כבי-סייד למצעד ולכן השיר לא נכנס למצעד הבילבורד הרשמי של ארצות הברית. בארצות הברית השיר הוגדר ביחד עם השיר "Without You" תחת השם "Without You" / "Never Forget You" ולכן בארצות הברית השיר קיבל מעמד זהב בעקבות המכירות של "Without You". שני השירים יחדיו שוחררו רק בארצות הברית ולכן השיר לא הצליח להתברג לא להימכר במדינות אחרות בעולם.
בוא
בוא הוא הסינגל השישי מתוך האלבום "ימי התום" שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, שיצא לאור בספטמבר 1988. השיר נכתב על ידי מירי פיגנבוים, הולחן ועובד על ידי רמי קליינשטיין.
לדברי ריטה, "השיר הגיע ממש ברגע האחרון לאלבום. עשינו חזרות על כל שירי האלבום, וערב לפני שנכנסנו לאולפן ההקלטות כדי להקליט הכל, רמי פתאום אמר 'חסר לנו שיר קצבי'. בצד היה מונח הטקסט של מירי פיגנבוים, רמי נכנס בלילה לחדר העבודה שלו בבית ויצא עם הלחן של בוא. זה היה השיר הנוסף.
הביצוע המחודש של עברי לידר.
השיר אמור היה להיכלל בפרויקט עבודה עברית שכולל ביצוע מחודש לשירים עבריים, עם ביצוע מחודש לשיר על ידי עברי לידר. לבסוף לא נכלל השיר בפרויקט.
גל אוחובסקי ששמע על הרעיון לחידוש השיר על ידי לידר, הציע לו להקליט את השיר עבור הסרט יוסי וג'אגר שאותו הוא הפיק, ולכתוב את המוזיקה לסרט, שיצא לאור בשנת 2002.
השיר בגרסתו של לידר באורך 4:15 התפרסם ב-2002, ונכלל באלבומו האנשים החדשים.
הגרסה האנגלית.
בשנת 2009 הוציאה ריטה גרסה אנגלית לשיר, בשם "Love Has Begun", שיצא כסינגל בארצות הברית. מאוחר יותר נכלל השיר באלבומה הבין-לאומי Heaven Sent.
קריש פירות
בצק פירות (נקרא גם: קריש פירות) הוא ממתק עשוי פירות (או קליפות של פירות) מבושלים עם סוכר. להסמכה משתמשים בפקטין בתור חומר מסמיך, אגר או ג'לטין. בעבר היה נהוג להכין קריש פירות של עבודת-יד בעזרת ריבה מיובשת, אך כיום עשוי הממתק בדרך כלל מחומרים תעשייתיים ומוכר בשם מרמלדה.
פירוש השם.
בארצות דוברות אנגלית, המונח "מרמלדה" (Marmalade) משמש לתאר ריבות הדרים (בעיקר תפוזים) (לעומת קונפיטורה שהיא שם כולל למעדני פרי משומרים כגון ריבות וצ'אטני). מקור המילה הוא כלל הנראה ביוון שבה גילו הבתקופות מוקדמות שבישול חבושים בדבש, מביא לאחר הקירור לקרישה ושימור. המעדן כונה "melimelon", כאשר מלון הוא כינוי כללי לפרי עגול ו"מלי" הוא דבש". בהמשך השם התפתח ל-"marmelo". בספרדית ובפורטוגזית המונח משמש לתאר קינוח מפירות שונים. בצרפתית מכונה המרמלדה "Pâtes de fruits" ("Pâtes" הוא ממרח או בלילה, הצירוף מתורגם כ"בצק פירות") המיוצרת מסוג פרי אחד בלבד למשל "Pâte de fraise" (תות שדה).
היסטוריה.