קרונדה (באנגלית: Carronade) היה סוג של תותח קצר טווח, בעל קנה חלק קדח, קצר ובקוטר גדול. הקרונדה פותח במפעלי קארון, בסקוטלנד (ומכאן שמו) עבור הצי המלכותי הבריטי, ושימש באוניות מלחמה מ-1770 עד אמצע המאה ה-19. הקרונדה היה יעיל מאוד בטווח קצר, ועם הופעתו נחשב מוצלח מאוד, עד להופעתם של תותחים ארוכי טווח.
היסטוריה.
התותחנות הימית בסוף המאה ה-18 ובתחילת המאה ה-19 לא הייתה מדויקת. התותחים היו חלקי קדח, הכוונות לא היו מדויקות, הקליעים לא היו לגמרי זהים, ושחיקת הקנה של כל תותח הייתה שונה. בשל כך, לא היה כמעט מושג של בקרת ירי, וירי מדויק לטווח רחוק היה כמעט בלתי אפשרי. קרבות ימיים התחוללו בדרך כלל בטווח קצר של כמה עשרות מטרים, והדגש באימוני הצוותים היה על קצב אש גבוה. במצב כזה, תותח בעל כוח אש רב לטווח קצר היה כלי נשק אפקטיבי מאוד בקרבות ימיים.
פיתוח הקרונדה מיוחס ללוטננט גנרל רוברט מלוויל ב-1759 או לצ'ארלס גאסקויין (Gascoigne), מנהל חברת קארון בין השנים 1769 ל-1779. בהתאם, נקרא התותח בשנותיו הראשונות לעיתים "מלווינדה" (Mellvinade) או "גסקונדה" (Gasconade).
הצי המלכותי הבריטי סירב תחילה לאמץ את הקרונדות, בשל המוניטין הגרוע שהיה לחברת קארון. לעומת זאת, אוניות סוחר בריטיות אימצו בשמחה את התותח במהלך מלחמת העצמאות של ארצות הברית: התותח היה קל משקל יחסית ודרש צוות מצומצם להפעילו, והיה יעיל נגד פריבטירים צרפתים ואמריקנים, תכונות שהפכו אותו ליעיל מאוד עבור אוניות הסוחר. התותח החל להיכנס לצי הבריטי כתחליף לתותחים הקלים שהוצבו בדרך כלל על ו, ועד מהרה הוכיח את יעילותו בקרב. תעשיות המתכת הצרפתיות לא הצליחו לחקות את התותח במשך עשרים שנה, וכך היה לאוניות הבריטיות יתרון טקטי משמעותי בעשורים האחרונים של המאה ה-18, בשלבים הראשונים של המלחמות הנפוליאוניות.
הצלחתו של הקרונדה הביאה לכך שנעשו ניסיונות לחמש ספינות בקרונדות בלבד: לאה"מ "גלאטון" (Glatton), שהייתה אונייה מן הדרג הרביעי ונשאה 56 תותחים - קרונדות בלבד - היה יותר כוח אש מאשר אוניית הקו אה"מ ויקטורי, אוניית קו מן הדרג הראשון ובה למעלה מ-100 תותחים. ואולם תצורה זו של חימוש בקורונדות בלבד לא הייתה נפוצה, ונעשה בה שימוש באוניות בודדות בלבד, וזאת משום שהיריב יכול היה להישאר מעבר לטווח הקצר של הקרונדות ולהשתמש בתותחים ארוכי טווח ללא כל סיכון.
בעשורים הראשונים של המאה ה-19 החלה לעלות קרנה של התותחנות ארוכת הטווח, על חשבון מטחי דופן כבדים בטווח קצר. בשל כך, ירד ערכו של הקרונדה, ובאמצע המאה הוצא משירות בצי הבריטי. עם זאת, עדיין נעשה בו שימוש במלחמת האזרחים האמריקנית בשנות ה-60 של מאה זו.
אפיונים.
הקרונדה היה קצר בהרבה מתותח רגיל, ושקל כרבע ממשקלו. טווח הירי של הקרונדות היה כמחצית, ואף שליש של טווח התותחים הרגילים (שנקראו Long Guns), זאת מכיוון שהמטען ההודף בקורנדות היה קטן בהרבה מזה של תותח רגיל. מכיוון שרוב הקרבות היו בטווח קצר מאוד, לא הייתה שאלת הטווח משמעותית. יתרון נוסף שהיה לקרונדות הוא משקלם הנמוך: ניתן להציב מספר גדול יותר של קרונדות בסיפון העליון בלי לחשוש ליציבות האונייה. העובדה שהצוות הנדרש להפעלת הקרונדה קטן מזה שנדרש להפעלת תותח רגיל הייתה יתרון נוסף, שאיפשר הפעלת מספר רב יותר של קרונדות בעזרת צוות בגודל נתון.
קרונדות יוצרו בקליברים המקובלים בצי: 6, 12, 18, 24 ו-32 ליטראות. משקלם וגודלם אפשרו ליצור גם קרונדות גדולים בהרבה מהתותחים הרגילים; אה"מ "ויקטורי" נשאה קרונדות בקליבר 68 ליטראות. הקרונדות הקטנים יותר שימשו בכמה תפקידים. ראשית, כעיקר חימושן של כמה אוניות מלחמה קטנות יחסית: הסקונרים מסדרות באלאהו (Ballahoo) וקוקו (Cuckoo) היו חמושות בארבעה קרונדות. שימוש נוסף בקרונדות קטנים היה בספינות תותחים - ספינות קטנות שנועדו להפגזת חופים; ספינות אלה צוידו בקרונדות בקליבר קטן, אך לעיתים גם בקליברים גדולים יותר, עד 32 ליטראות. שימוש שלישי היה בסירות של אוניות קו; סירות אלה נועדו לעיתים מזומנות לפעולות פשיטה על יעדי אויב, ולפיכך צוידו גם הן בקרונדות.
אוניית קו דורגה על פי מספר התותחים שנשאה, ואולם הקרונדות לא נספרו במניין זה. בשל כך, מספר התותחים הרשמי עלול להטעות: ייתכן שהאונייה נשאה פחות תותחים מן המניין הרשמי ובמקומם נשאה קרונדות.
לקרונדות, כמו לשאר התותחים בתקופה, הייתה מערכת חבלים שנועדה לרסן את הרתע של התותח. ואולם, הכָּנָה עליה הותקן הקרונדה הייתה שונה מזו של התותחים הימיים: בעוד אלה מחוברים לציר אַצִילַיִם שנשען על כנה בעלת גלגלים (כדי לאפשר תנועה אחורה בעת הרתע), הונח הקרונדה על כנה שהייתה מחליקה לאחור על בעת הרתע. שינוי טווח הירי נעשה בעזרת סיבוב בורג, לעומת הטריזים שהיו נתחבים אל כנת התותח לאותה מטרה.
סמסונג גלקסי S II
סמסונג גלקסי S II (באנגלית: Samsung Galaxy S II) הוא טלפון חכם מבית היוצר של חברת סמסונג, אשר הושק בשנת 2011.
חומרה.
הסמסונג גלקסי S II כולל מעבד אקסינוס 4210 כפול ליבה, בעל מהירות שעון 1.2GHz ומאיץ גרפי מסוג MALI 400MP. ג'יגה בייט זיכרון פנימי נדיף, ואחסון בזיכרון הבזק פנימי בנפח 16GB או 32GB. ניתן להרחיב את זיכרון האחסון באמצעות כרטיסי micro SD/T-Flash (עד לנפח של 32 ג'יגהבייט).
למכשיר מסך מגע מולטי טאץ' Capacitive, מסוג Super Amoled שעשוי מזכוכית מוקשחת ("גורילה"), בגודל 4.3 אינץ'. הרזולוציה של המסך היא WVGA 800X480, כאשר דחיסות המסך עומדת על 217 dpi (פיקסלים לאינץ').
ל-Galaxy S II מצלמה עיקרית ברזולוציה 8 מגה-פיקסל + מבזק LED, מצלמה זו מסוגלת להקליט וידאו באיכות של עד HD 1080p ללא תמיכה בזום, או HD 720p עם זום. קיימת גם מצלמת 2MP קדמית לשיחות וידאו. למצלמה תכונות כמו פוקוס אוטומטי, תיוג מיקום, זיהוי חיוך ומייצב תמונה.
סוללת הליתיום-יון נשלפת וניתן להחליפה בקלות. המכשיר תומך בקובצי קול בפורמטים MP3, WAV, eAAC, ובקובצי וידאו בפורמטים הבאים MP4 ,WMV ,H.264 ,H.263 ,DivX ,XviD.למכשיר קיימים מספר חיישנים: חיישן תנועה מבוסס טכנולוגית גירוסקופ, המאפשר לבצע פעולות שונות באמצעות מחוות, כמו למשל ניתוק שיחה באמצעות הפיכת המכשיר או זום באמצעות הטיית המכשיר. ובנוסף חיישן קרבה לכיבוי אוטומטי של המסך, וכן תמיכה בתקשורת טווח אפס (NFC).
למכשיר שלוש כניסות: מיקרו USB לטעינה ולחיבור למחשב, כניסת אודיו 3.5 מילימטר לאוזניות, יציאת HDMI באמצעות מתאם מיוחד. כמו כן, למכשיר יש דיבורית מובנית.
למכשיר קישוריות Wi-Fi בתקנים b/g/n וכן WiFi Direct לחיבור ישיר בין שני מכשירים, Bluetooth 3.0 עם A2DP, מקלט GPS, ורדיו FM.
עוביו של המכשיר עומד על קצת פחות מ-8.5 מ"מ.
רמת הקרינה של המכשיר עומדת על 0.34 W/kg.
ממשק משתמש.
ממשק המשתמש של המכשיר מבוסס על מסך מגע בטכנולוגית מגע מרובה (Multi-Touch), ומרבית הפעילויות והשליטה של מבוצעות בעזרת המסך. למכשיר 3 כפתורים פיזיים, ושני כפתורים וירטואליים שנדלקים בהתאם למצב. בצדו הימני של המסך קיים כפתור הדלקה/כיבוי. בצד שמאל של המסך קיים כפתור לשליטה על עוצמת הקול של המכשיר. בתחתית המסך שלשה כפתורים: האמצעי, מעביר את הגלקסי אל המסך הראשי. הימני מחזיר למצב שקדם, והשמאלי פותח תפריט של התוכנה הנוכחית.
למכשיר מערכת של זיהוי דיבור בשפות שונות (כולל עברית), שמאפשרת להזין למכשיר משפטים שלמים. וכן חיישן הטיה אשר מזהה הטיה של המכשיר בשני צירים, ומשנה את כיוון המסך בהתאם לזווית בה המכשיר נמצא.
תוכנה.
המכשיר מגיע עם מערכת ההפעלה אנדרואיד של גוגל בגרסה 2.3.3 Gingerbread עם ממשק ה-TouchWIZ 4.0 של סמסונג. אפליקציות Polaris וחבילת יישומים משרדיים מובנות לעריכת קובצי אופיס: וורד, אקסל ופאוורפוינט. מקלדת וירטואלית Swype לכתיבה מהירה באמצעות גרירת אצבע על המקלדת. למכשיר יישום Kies air שבאמצעותו ניתן לשלוט על המכשיר בגלישה אלחוטית. וכן יישום Samsung Apps להורדת אפליקציות מהחנות של סמסונג. במערכת מותקנות מספר יישומי רכזות (Hub) לחומר קריאה, למוזיקה, למשחקים, ולקישור חברתי. למשל קיים יישום Readers Hub להתחברות ליישומים שמספקים עיתונים, ספרים וחוברות.
ביקורת.
למכשיר מכסה סוללה שברירי ושיטת הפתיחה והסגירה שלו מסורבלת ולא נוחה. צידו האחורי מתחמם מעט במהלך השימוש. למצלמת המכשיר יש השהייה של כשנייה מזמן הלחיצה עד לצילום עצמו. לעיתים בצילום משטחים לבנים מרכז התמונה מוכתם בצבע ורוד. במקרה שיישום מסוים זולל משאבי סוללה, אין ממשק פשוט המאפשר למשתמש לאתר את התופעה.
מכירות.
המכשיר הושק כמכשיר הדגל של חברת סמסונג, ואף זכה לכינוי "מלך האנדרואידים". המכשיר שהוצג בתערוכת הסלולר בברצלונה בפברואר 2011, יצא לשוק במאי 2011, והפך להיות הצלחה מסחרית מסחררת. על פי נתוני החברה 55 יום לאחר צאתו לשוק נמכרו 3 מיליון מכשירים, ועד לאוקטובר 2011 נמכרו כ-10 מיליון מכשירים. בפברואר 2012 הודיעה החברה כי המכירות של המכשיר הגיעו ל-20 מיליון יחידות.
נכון ליוני 2012 נמכרו כ-28 מיליון יחידות.
ליגת העל המקדונית בכדורסל
ליגת הכדורסל המקדונית (בסרבית: Македонска Прва Лига), היא ליגת הכדורסל הבכירה במקדוניה. הליגה נוסדה בשנת 1992 לאחר שהליגה היוגוסלבית פוצלה לכל מדינה בנפרד.
הליגה משחקת תחת חוקי הכדורסל של פיב"א. בשלב הראשון, הליגה מורכבת מ-12 קבוצות שמשחקות בשני סיבובים של בית/חוץ, שהם 22 מחזורים.