שנות ה-70 היו שנות פריחה ושגשוג בקיבוץ. האוכלוסייה גדלה מאוד וילדים רבים נולדו (כ-100 חניכים מרמת השופט היו אז במוסד החינוכי "הרי אפרים", כיום רעות). בשנים אלו נוסד מפעל הפלסטיק "פוליגל", אשר הפך למקור ההכנסה העיקרי של הקיבוץ. בתחום הספורט בלטה קבוצת הכדורסל של הקיבוץ, שזכתה להישגים רבים והעפילה לליגה הראשונה בישראל.
בשנת 2003 עבר הקיבוץ תהליך הפרטה, ומאז הוא מתפקד כקיבוץ מופרט, המעניק רשת ביטחון לחבריו. כעבור חמש שנים החלה בניית שכונת ההרחבה הראשונה בקיבוץ, שנערכה במתכונת קליטה ישירה - המצטרפים לשכונת ההרחבה הפכו לחברי קיבוץ מן המניין, עם הסתייגות מסוימת בענייני האגודה השיתופית שנגעו לחברי הקיבוץ שהיו בו בטרם העברת השינוי.
מאז ספטמבר 2018 פועלת בקיבוץ שלוחה של מכינה קדם-צבאית תבור. חניכי המכינה מתנדבים בקיבוץ וביקנעם עילית הסמוכה.
פרטים נוספים.
חדר האוכל בקיבוץ רמת השופט הוא מחדרי האוכל הגדולים בארץ. המבנה המרשים, פרי תכנונו של האדריכל שלמה גלעד, מהווה מוקד עלייה לרגל של שוחרי אדריכלות ובנייה.
הקיבוץ נמצא בתחום המרחב הביוספרי רמת מנשה, ומהווה נקודת מוצא חשובה לטיולים בשטחו.
אישים ידועים שנולדו בקיבוץ או חברים בו: מיקה קרני (זמרת), חנן קרן (שחקן ומאמן כדורסל), כרמל לוצאטי (חדשות ערוץ 2), יוחאי הלוי (שיאן ישראל בקפיצה לרוחק), אייל ושגיא שטיגמן (שחיינים), אמיר קולבן (כוריאוגרף), אסתר כרמל-חכים (היסטוריונית), נטע לביא (כדורגלן) ועוד. הסופר והמשורר מאיר ויזלטיר התחנך במשך שנה אחת בקיבוץ, בזכותה רכש לטענתו את ידיעתו העמוקה בעברית. הקיבוץ אף הופיע בשירים שעסקו בזכרונות ילדות שלו. הזמר והמלחין מיכה שטרית חי תקופה מסוימת בקיבוץ בצעירותו, ולמד גיטרה אצל המורה עמוס שטיין. שמעון ספיר, בן הקיבוץ, כתב את המילים לשיר הידוע "ברחוב הנשמות הטהורות".
הערות שוליים.
שכונות בקיבוץ :שכונת עמק השלום
רוסטם קסימג'אנוב
רוסטם קסימג'נוב (באוזבקית: Rustam Qosimjonov; נולד ב-5 בדצמבר 1979) הוא רב-אמן בשחמט מאוזבקיסטן, ואלוף העולם בשחמט של פיד"ה בין 2004 ל-2005.
נכון ליולי 2019, קסימג'אנוב מדורג במקום ה-92 בעולם והראשון באוזבקיסטן לפי מד כושר.
הישגים בולטים.
התוצאה הראשונה הטובה שהייתה לקסימג'אנוב הושגה ב-1998 בתחרות אסייתית, מקום שני באליפות העולם בשחמט לנוער, ב-1999 בהתחלה באסן, 2001, בהתחלה בפמפלונה, 2002 (שם ניצח במשחק בליץ את ויקטור בולוגן אחרי ששניהם סיימו את התחרות עם 5/6), הוא זכה במקום הראשון עם 8/9 בתחרות הפתוחה ויסינגן, 2003, הוא זכה במדליית ארד עם 5/12 בתחרות בה היה בלוח הראשון וייצג את מדינתו ב-2000 באולימפיאדת השחמט והעפיל לאליפות העולם של פיד"ה ב-2002 (בה הפסיד בגמר נגד וישוואנתן אנאנד).
באליפות העולם בשחמט 2004 קסימג'נוב עשה את דרכו באופן בלתי צפוי אל הגמר, דרך משחקים מול שחמטאים כגון: אלקסנזרו רמירז, וסילי איוונצ'וק ווסלין טופלוב. בגמר ניצח את מייקל אדמס והפך לאלוף עולם.
השתתפות באולימפיאדות.
ייצג את אוזבקיסטן ב-10 אולימפיאדות שחמט.
מבצע אביב נעורים
מבצע "אביב נעורים" היה מבצע פשיטה של צה"ל, שנערך בלילה שבין 9 ל-10 באפריל 1973. כוחות מסיירת מטכ"ל, חטיבת הצנחנים, שייטת 13 ו"המוסד" תקפו מספר יעדי פת"ח והחזית העממית לשחרור פלסטין בביירות ובאזור צידון, בתגובה לגל התקפות טרור שביצעו ארגונים פלסטיניים. במבצע נהרגו שלושה מבכירי פת"ח, שהופתעו בדירותיהם, שנתפסו בעיניהם כמקלט בטוח ולכן הביא הדבר לזעזוע בארגון. כמו כן נהרגו, על פי הדיווח, כ-100 אנשי פת"ח, שני אנשי ביטחון לבנוניים שהפריעו לפושטים, ואזרחית איטלקייה אחת שנהרגה בטעות. בנוסף לכך פוצצו משרדים, בתי-מלאכה לייצור ותיקון מוקשים, רקטות, תחמושת ונשק. הכוח הישראלי איבד שני לוחמים. מפקד המבצע היה קצין חי"ר וצנחנים ראשי, תא"ל עמנואל שקד (מנו), שפיקד על המבצע מאח"י סער ששמשה כספינת פיקוד וחפ"ק מושט מול חופי ביירות.
יעדי הפעולה.
למבצע היו חמישה יעדים:
הלוחמים התאמנו בהגעה ליעד באמצעות סירות גומי נהוגות בידי לוחמי שייטת 13. הכוחות התאמנו במשך זמן רב, במתארים שונים, בפיקוח מקרוב של הרמטכ"ל, ושל שר הביטחון משה דיין. בין השאר כללו האימונים תרגילים בתל אביב, כדי לדמות נחיתה מן הים בעיר גדולה, ואת הלחימה בשטח עירוני.
כיסוי מודיעיני מקדים ובמהלך המבצע.
כשלב ראשון למבצע יעל מן, סוכנת "המוסד" שפעלה בלבנון, צילמה באזור מגוריהם של היעדים לחיסול ואספה מידע אודותם.
יחידת האזנה 848 השתתפה אף היא בכיסוי המבצע, מבסיסי הקבע ועל ידי צוות ההאזנה שהתמקם בסטי"ל חיל הים ששהה בקרבת החוף. הצוות האזין ברציפות לרשתות התקשרות בלבנון וכשאחת מהן דיווחה על פעילות כוחות הביטחון באזור הרלוונטי, הצוות עמד בקשר רציף עם החפ"ק של הכוחות הלוחמים. עם תחילת המבצע, תרמה תעבורת הרשתות להבנת פריסת כוחות הביטחון ברחבי העיר ועל סמך פעילותן היה ברור שהלוחמים לא התגלו. במהלך המבצע, לאחר שחלק מהכוח נקלע לחילופי אש ונאלץ לחלץ את הפצועים, פעלו שאר הכוחות להשלים את יעדי המבצע. הכיסוי של צוות היחידה סייע לאבטחת הכוחות ולאפשר להוציא אותם בבטחה אל ספינות חיל הים שהמתינו להם.
מהלך הפעולה.
הכוחות הישראליים הגיעו בסטי"לים אל מול מספר חופים לבנוניים במקביל, והונחתו על החוף בעשרות סירות גומי, שם המתינו להם לוחמי המוסד עם מכוניות ששכרו ביום הקודם. הלוחמים היו עטופים ביריעות פלסטיק כדי שלא תתגלה רטיבות על בגדיהם.
יעד אביבה.
יעד זה היה היעד המרכזי במבצע. הירידה מהסטי"ל לסירות הגומי, בפיקודו של דני אבינון, וההפלגה לנקודת הנחיתה בחוף בוצעו ללא דופי והלוחמים הגיעו יבשים ולבושים כיאות לחוף.
לכוח הפושט המתינו מכוניות נהוגות בידי אנשי המוסד. אחד הנהגים סיפר שבסיור מוקדם ראו נוכחות של ז'נדרמריה. במהלך הנסיעה ליעד עברו במספר מחסומים, אך לא נבדקו.
שמונה עשר לוחמים מסיירת מטכ"ל, בתוכם דב בר מפקד יחידה 707, הגיעו בנסיעה עד לקרבת הבניין, ומשם צעדו לעברו, חלקם מחופשים לנשים, וחבוקים בזרועות לוחמים בלבוש גברי. אהוד ברק הלך מחובק עם מוקי בצר, דב בר עם עמירם לוין. חוליות החיסול עלו במהירות במדרגות, בשעה ששאר הלוחמים נשארו למטה לאבטח את הכניסה. בין הנשארים היו עמירם לוין ומפקד הפעולה, ברק, וכן בר שהיה קצין הקישור לחיל הים.
בבניין הרגו הלוחמים שלושה מבכירי הארגון:
בעוד החוליות מבצעות את המוטל עליהן, הבחינו שומרי הראש של בכירי הפת"ח במתרחש, והתפתח קרב יריות בינם לבין כוח האבטחה ובהמשך עם שתי תגבורות ז'נדרמריה -
הלחימה הפכה לרועשת והביאה לכניסת ג'יפ נוסף לשטח האש וגם שלושת השוטרים הללו נוטרלו וחוסלו. חוליות החיסול הרגו בטעות אישה איטלקייה שהתגוררה בבניין. בתום הביצוע ירדו הכוחות מהבניין. הרכבים המתינו עם מנועים דולקים. בספירת האנשים היה חסר אחד. יוני נתניהו הגיע בריצה והצטרף לשאר הלוחמים. הכח פיזר מסמרים על הכביש. הרכבים נסעו במהירות גבוהה ברחובות ביירות עד להגעה לכביש החוף ולאזור הפינוי. בדרך זיהו כלי רכב משוריין מסייר לאורך החוף ומפעיל זרקור. עצרו לזמן קצר ונתנו לו לעבור. החבירה לסירות הגומי בוצעה 30 דקות לאחר הנחיתה הראשונית בחוף. עם סיום תפקידו של אהוד ברק כמפקד סיירת מטכ"ל, העניק לו הרמטכ"ל אלעזר צל"ש על תקופת פיקודו על היחידה, ובכלל זה גם במבצע "אביב נעורים". לימים התייחס ברק למבצע ואמר:
יעד גילה.
יעד זה נחשב למוגן במיוחד, בשל ריבוי הלוחמים שבו. מפקדת הפת"ח מוקמה בתוך מבנה רב-קומות, בו התגוררו פעילים רבים של החזית העממית לשחרור פלסטין. הכוח שפשט על היעד היה בן אחד עשר לוחמים מהצנחנים, אשר הובלו גם הם על ידי לוחמי המוסד. הכוח בפיקודו של אמנון ליפקין שחק נתקל בהתנגדות עוד בראשית הפעולה. שני חיילי הסיירת, אבידע שור וחגי מעיין, פתחו באש והרגו את הזקיפים בחזית הבניין, אולם מיד בעקבות הירי הם הופתעו מאחור על ידי אנשי פת"ח על גבי כלי רכב נושא מקלע, שלא היה ידוע עליו טרם הפעולה. מאש המקלע נהרג , ו
נפצע פצעי מוות. הגילוי של הכוח הפך את הביצוע למורכב ומסובך. אך למרות הנחיתות המספרית מול אנשי הפת"ח בבניין, הצליח הכוח להטמין את מטעני חומר הנפץ אותם הניח והפעיל מפקד פלחה"ן צנחנים מנחם זטורסקי ותוך כדי הנסיגה להשמיד את היעד, תוך שהם מנהלים קרבות פנים אל פנים מטווחים קצרים בחזית הבניין. הבניין קרס וגרם למותם של עשרות אנשי פת"ח. ליפקין-שחק קיבל על פעולתו במבצע את עיטור העוז, בזכות קור הרוח יוצא הדופן שהפגין, והעובדה שהשלים את המשימה המורכבת על אף הקשיים והנפגעים. עיטור העוז הוענק גם לסרן מנחם זטורסקי. עיטור המופת הוענק לסגן אהרון סבג ולסגן רפי איל.
היעדים האחרים.
בכל היעדים הנוספים בוצעו המשימות בהתאם לתוכנית וללא תקלות. היעדים פוצצו, ומחלקם נלקחו מסמכים שנמצאו במקום.
לאחר מעשה.
הפיגוע במלון סבוי בחודש מרץ 1975 היה נקמה על חיסול כמאל נאצר. פיגוע כביש החוף (מרץ 1978) מכונה על ידי הפלסטינים "פעולת כמאל עדואן".
המבצע בתרבות.
בסרטו של סטיבן ספילברג "מינכן" משנת 2005 מתואר מבצע "אביב נעורים" בסצנת פעולה שצולמה במלטה. בתחילת הסצנה מגיעים הלוחמים בסירות אל החוף, ופושטים בעוז על מטרה המבוססת על היעד אביבה. גיבור הסרט, סוכן "המוסד" אבנר (דמות בדיונית), מתואר כמי שגילה את מיקומם של יעדי המבצע, ולכן הוא מצטרף לכוח בפיקודו של אהוד ברק, ולוקח חלק בפעולה.