השלב הבא בהתפתחות החברה היה הקמת התשתית והמערכת לסליקת עסקאות המבוצעות בכרטיסי אשראי בישראל. בניגוד למצב ברוב מדינות העולם בהם מספר חברות מספקת שירותים אלו, דוגמת מאסטרקארד, תאגיד ויזה, אמריקן אקספרס, ודיינרס קלאב אינטרנשיונל. ויש הפרדה בין השירות של הבנק הסולק את התשלום לבעל העסק (באנגלית: "Acquiring bank" או "acquirer" ) לבנק המנפיק או חברת האשראי המנפיקה את הכרטיסים ללקוחות (באנגלית: "Card-issuing bank" או "card issuer" ). שב"א הקימה בישראל תשתית אחת לכל הבנקים ושלוש חברות כרטיסי האשראי (שהיו כולם בבעלות מלאה של הבנקים). הממונה על הגבלים עסקיים העניק לחברה פטור מהסדר כובל בשנת 2002, והפטור חודש מדי כמה שנים. גם בתחום מכשירי הכספומט פעלה החברה כמונופול עד שנות ה-2000. היא אף החלה לגבות תשלום חודשי מבעלי קניונים על הצבת המכשירים. מצב זה הביא לכך שלא הייתה תחרות משמעותית בישראל בתחום כרטיסי האשראי, חסם הכניסה לשוק היה גבוה ולא נכנסו לתחום ספקים חדשים. ולבנקים לא היה תמריץ לשפר את השירות או להציע שירותים חדשים. כך לדוגמה הבנקים לא הפעילו את כרטיסי הכספומט שהנפיקו גם ככרטיס חיוב מיידי לתשלום ישירות בבתי עסק, בגלל שהעדיפו שהלקוחות ישתמשו בכרטיסי אשראי מהם נגבת עמלה גם מהלקוח וגם מבית העסק.
רפורמה, שינוי בעלות והנפקה בבורסה.
לאחר שנים רבות של חוסר תחרות בתחום, יישמה מדינת ישראל רפורמה. השינוי הראשון יושם בעקבות מסקנות "הוועדה לבחינת צמצום השימוש במזומן במשק הישראלי", בראשות הראל לוקר, שהמליצה במרץ 2014, לחייב את הבנקים להנפיק כרטיס חיוב מידי ללא עמלות. ביוני 2016 הודיעה הפיקוח על הבנקים שהבנקים יחויבו להציע ללקוחות כרטיסי חיוב מיידי מסוף 2016.
ביוני 2015 הוקמה "הוועדה להגברת התחרותיות בשירותים בנקאיים ופיננסיים נפוצים" - שכונתה ועדת שטרום, ביוזמת שר האוצר משה כחלון. מטרת הוועדה הייתה לבוחן דרכים לקידום התחרות באשראי למשקי בית ולעסקים קטנים, ובכלל זה את הפרדת חברות כרטיסי האשראי מהבנקים. בעקבות ועדת שטרום, חויבו שלושה הבנקים הגדולים בישראל לרדת להחזקה של עד 10% מחברת שירותי בנק אוטומטיים.
באפריל 2017, העניק בנק ישראל רישיון סליקה לחברה נוספת בישראל - חברת טרנזילה, ובמרץ 2018, העניק רישיון גם לחברת קארדקום.
בנובמבר 2018, מכר בנק לאומי 10% ממניות שב"א לתאגיד ויזה העולמי לפי שווי של 370 מיליון שקל. באפריל 2019, מכר בנק הפועלים 10% ממניות שב"א לתאגיד מאסטרקארד העולמי תמורת 11 מיליון דולר.
במאי 2019 מכרו הבנקים 44% ממניות החברה בהליך של הצעת מכר למשקיעים מוסדיים, לפי שווי של 296 מיליון שקל. מניות החברה החלו להיסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב ב-12 ביוני 2019.
לאחר הנפקת החברה בבורסה בעלי המניות הם:
יישום תקן EMV.
במשך שנים רבות לא יושם בישראל התקן הבינלאומי החדש לאבטחת כרטיסי אשראי וחיוב - תקן EMV. למרות שהתקן הוכיח את עצמו בהורדת שיעור ההונאות, הבנקים וחברות האשראי לא רצו לבצע את ההשקעה הדרושה ביישומו. התקן דורש מהלקוח להקיש את הקוד הסודי שלו במסוף התשלום (במקום לחתום על הקבלה, חתימה שקל לזייף). התקן החל לפעול באירופה כבר ב-2006. בעקבות הוראת בנק ישראל, השימוש בתקן בישראל התחיל בנובמבר 2020. חברת שירותי בנק אוטומטיים אחראית על הטמעת הטכנולוגיה בישראל.
עיסוק ושירותים.
החברה מפעילה רשת תקשורת בין-בנקאית, המאפשרת ללקוח של בנק למשוך מזומנים גם בכספומטים של בנקים אחרים. בסליקת כרטיסי אשראי, היא מקשרת בין המסופים בנקודות המכירה לחברות האשראי.
במשך שנים רבות הפעילה החברה יותר מ-200 כספומטים שלא בצמוד לסניפי בנקים, במקומות ציבוריים כגון מרכזי קניות, בתי חולים ואוניברסיטאות. ביולי 2013 מכרה שב"א פעילות זו תמורת כ-63 מיליון ש"ח, בהוראת הממונה על ההגבלים העסקיים. החברה שהוקמה לצורך הקנייה היא חברת "קרן התמר", אשר אמורה הייתה להעביר אליה את כל תפעול המכשירים שנרכשו. נכון ליולי 2015 המכשירים ממשיכים להיות בחסותה של שב"א, ומופעלים על ידה.
באוגוסט 2013 העביר ראש הרשות להגבלים עסקיים הנחיות לחברה שאמורות להקל על מתחרים חדשים להיכנס לשוק כרטיסי האשראי.
כתוצאה מתקלת תוכנה בחברה, ב-13 בפברואר 2014 לא ניתן היה, במשך שעות אחדות, לשלם באמצעות כרטיסי אשראי בכ-10% מבתי העסק בישראל.
בישראל קיימת חברה נוספת בבעלות הבנקים בשם מרכז סליקה בנקאי (מס"ב) אשר מספקת שירותי סליקה ישירות בין חשבונות הבנקים.
פאסיל
אונטס&quot;ו
שב&quot;א
גאליקה
גאליקה (בצרפתית: Gallica) היא ספרייה דיגיטלית של הספרייה הלאומית של צרפת. יש בה גרסאות דיגיטליות של ספרים, מפות, כתבי עת, תצלומים ואוסף של כתבי יד מאוירים. בשנת 1997 נפתח פרויקט גאליקה במטרה להיות "הספרייה הווירטואלית של האנשים הכנים", זאת בעוד שכבר ב-1992 החל תהליך הדיגיטציה של מסמכיה. בשנת 2000 הועלתה גרסה שנייה של המיזם לאינטרנט. בשתי הגרסאות מרבית הטקסטים מוצגים בפורמט של תמונה. ב-20 ביוני 2012 הציע אתר גאליקה 1,772,204 מסמכים שהם:
פאול קריגר
פאול קריגר (בגרמנית: Paul Krüger; 12 באוקטובר 1871 - 7 באוגוסט 1939) היה שחמטאי גרמני.
קריגר חי בהמבורג. הישגיו השחמטאיים העיקריים: 1892, מקום שני בתחרות דרזדן; 1898, מקום ראשון בתחרות דנציג; 1899/1900, מקום 2-3 בתחרות ברלין; 1900, מקום 4-5 בתחרות מינכן (מקום ראשון: רודולף סוידרסקי); 1901, מקום 11 בתחרות הארלם (מקום ראשון: אדולף אולנד); 1912, מקום ראשון בתחרות וורוצלאב; 1913, מקום ראשון בתחרות המבורג; ו-1914, מקום 15-16 בתחרות מנהיים (מקום ראשון: אלכסנדר אלכין). אחרי מלחמת העולם הראשונה: 1921, מקום 5-7 בתחרות המבורג (מקום ראשון: ארהרדט פוסט), 1923, מקום שביעי בתחרות פרנקפורט (מקום ראשון: ארנסט גרינפלד); 1927, מקום 6-7 בתחרות ברמן (מקום ראשון: יפים בוגוליובוב ); 1925 ו-1930, מקום ראשון בתחרות זלצופלן; 1931, מקום רביעי בתחרות באד פירמונט (מקום ראשון: יפים בוגוליובוב). קריגר גם היה עורכו במשותף של כתב־העת לענייני שחמט ("Deutsche Schachblätter") בשנים 1915-1916 ועורכו בשנים 1925-1929.
צבי הנינג'ה (סדרה מ-1987)
גרג גרונברג
גרגורי "גרג" פיליפ גרונברג (באנגלית: Gregory "Greg" Phillip Grunberg; נולד ב-11 ביולי 1966) הוא שחקן טלוויזיה וקולנוע אמריקאי-יהודי, אשר ידוע מתפקידו בתור שון בלומברג בסדרה "פליסיטי" (2002-1998) ברשת The WB, מתפקידו בתור אריק וייס בסדרה "זהות בדויה" (2006-2001) ברשת ABC, ובזכות הופעתו בתור מאט פארקמן בסדרה "גיבורים" (2010-2006) ברשת NBC.
ביוגרפיה.
גרונברג נולד בלוס אנג'לס שבקליפורניה, בנם של סנדי (לבית קליין) וגרי גרונברג; שני הוריו ממוצא יהודי. הוא למד בתיכון האוניברסיטה במערב לוס אנג'לס.
קריירה.
ב-1997 שיחק בסרט "ארוחת ערב ונהיגה" לצד מולי שאנון ואדם סקוט. ב-1998 שיחק בסרט "ללא הגיון" בכיכוב של מרלון ויינס.
השתתף בסדרת הטלוויזיה "פליסיטי" בתור שון בלומברג (2002-1998).
השתתף בסדרה "זהות בדויה" בתור אריק וויאס (2006-2001).
בשנת 2004 גרונברג השתתף בפרק פיילוט של הסדרה "אבודים" ובו גילם את הטייס סת' נוריס, אך הופעותיו בסדרה נחתכו בעריכה ונכללים רק ב-DVD של הסדרה.
בשנת 2006 החל לשחק בתפקיד ראשי בסדרת המדע הבדיוני "גיבורים". בסדרה הוא מגלם את מאט פארקמן (שוטר המסוגל לשמוע מחשבות של אנשים אחרים). בנוסף, הוא שיחק בתפקיד אורח בסדרה "האוס". לגרונברג היה תפקיד שולי בסרט "משימה בלתי אפשרית 3".
בשנים 2013–2014 גילם את ג'יני מורטי בסדרת הדרמה "הסקס של מאסטרס".
בשנת 2015 שיחק בסרט האימה האנתולוגי "סיפורי ליל כל הקדושים", ושיחק בסרט "" והתארח ל-2 פרקים בסדרה "מחשבות פליליות".
בשנת 2018 גילם את סקוט פטרנו בסרט דרמה של HBO "פטרנו", בכיכובו של אל פצ'ינו ובבימויו של בארי לוינסון.
חיים אישיים.
בשנת 1992 נישא לאילזבת' דון וורשאו ונולדו להם שלושה בנים; ג'ייק, בן וסאם. בנם הבכור, ג'ייק, חולה באפילפסיה, וגרונברג יוזם ומשתתף באירועים להעלאת המודעות למחלה ולמציאת תרופה לחולים בה.
כביש 424
כביש 424 הוא כביש אורך אזורי בשפלה ובעמק איילון, המוביל לאורך 12 ק"מ, מצומת חטיבה שבע בלטרון עד לצומת עם כביש 44 במחלף נשרים. יחד עם כביש 44, כביש 3, כביש 38, ומספר כבישים נוספים בשפלה, משמש כביש 424 אזור מועדף לרוכבי אופני כביש, ותמרורים המוצבים בו מתריעים על כך.
היסטוריה.
כביש 424 בעבר נקרא גם כביש 4424, היה חלק מהכביש הראשי בין ירושלים ויפו, שהיה אחד הכבישים הראשונים להסלל בארץ ישראל. עם פרוץ מלחמת העצמאות חדלה התנועה היהודית לעבור בקטע זה של הכביש בגלל הקושי לעבור ברמלה הערבית, והתנועה לירושלים עברה דרך רחובות וחולדה ללטרון ומשם לשער הגיא וירושלים. ב-18 במאי 1948 תפס הלגיון הערבי את משטרת לטרון וחסם את הכביש. ניסיון לכבוש את לטרון במבצע בן נון א' כשל והדרך נותרה חסומה. בתחילת יוני 1948 נפתחה דרך בורמה כדרך גישה לירושלים, אך זו הייתה דרך משובשת ומסוכנת ולא הותר בה מעבר חופשי של אזרחים. לאחר שניסיונות חטיבת הראל לכבוש מחדש את לטרון במבצע דני במהלך קרבות עשרת הימים (9 עד ה-18 ביולי 1948) נכשלו, נעשו ניסיונות לאפשר מעבר אזרחים בשיירות דרך לטרון, אולם אלו נחסמו שוב ושוב. בעקבות זאת פורסמה הכוונה לסלול כביש קבוע במקביל לדרך בורמה בתוואי דרומי ממנו. כביש זה נסלל בחודשים ספטמבר - אוקטובר 1948 וכונה כביש הגבורה.