הסכם יום שישי הטוב נחתם ב-10 באפריל 1998 בין הצדדים הפועלים בסכסוך - המורדים הקתולים, המיליציות הפרוטסטנטיות, ממשלת הממלכה המאוחדת וממשלת אירלנד - כולם מלבד פלג בצבא האירי הרפובליקני, שהתנגד להסכם. ההסכם הביא לחלוקת הכוח השלטוני בצפון אירלנד, ונתן הן לפרוטסטנטים והן לקתולים שליטה בתחומים מוגדרים של הממשל. אולם, מוסדות השלטון המחודשים של צפון אירלנד הושעו בין ינואר למאי 2000, ובין אוקטובר 2002 לאפריל 2007, וזאת בשל קריסת האמון בין המפלגות היריבות וחוסר הסכמה לגבי נושאים נרחבים, ועיקרם - הפסקת פעילותן של הכנופיות המזוינות, הרפורמה בשיטור ופירוקם של בסיסי הצבא הבריטי. בבחירות המחודשות שנערכו ב-2003, המפלגות המתונות - מפלגת העבודה הסוציאל-דמוקרטית (קתולית) והמפלגה היוניוניסטית של אלסטר (פרוטסטנטית) הפסידו את הדומיננטיות שלהן בפרלמנט למפלגות הקיצוניות יותר - שין פיין (קתולית) והמפלגה היוניוניסטית הדמוקרטית (פרוטסטנטית). ב-23 ביולי 2005, הודיע שאריתו של ארגון הצבא האירי הרפובליקני שנותר פעיל על סיום המערכה האלימה שניהל וב-25 בספטמבר הגיעו פקחים בינלאומיים לפקח על פירוקו מנשקו. באפריל 2007, השיבו הבריטים את ייפוי הכוח השלטוני למוסדות הפוליטיים המקומיים של צפון אירלנד.
להקת בנזין
ג'ואי
ג'ואי (באנגלית: Joey) היא קומדיית מצבים אמריקאית, וספין אוף של הסדרה "חברים", בכיכובו של מאט לה-בלאנק שמגלם את דמותו של ג'ואי טריביאני. הסדרה עלתה לשידור ב-9 בספטמבר 2004 ברשת NBC.
במאי 2006, ביטלה רשת NBC את הסדרה לאחר שתי עונות בשל רייטינג נמוך ולא שידרה את שמונת הפרקים הנותרים. בישראל, הסדרה שודרה ב-HOT.
על השתתפותו בסדרה, מאט לה-בלאנק קיבל מועמדות לפרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר בסדרה קומית או מוזיקלית.
עלילה.
הסדרה מתמקדת בג'ואי טריביאני שעובר מניו יורק להוליווד במטרה להגשים את חלומו ולהפוך לשחקן מן המניין. לאחר שהתאחד עם אחותו ג'ינה, ספרית חזקה, גבוהה ומושכת, ג'ואי עובר לגור עם מייקל, אחיינו הגאון בן ה-20 (בנה של ג'ינה), סטודנט לתואר שני להנדסת אווירונאוטיקה. מה שחסר לג'ואי הוא ידע, אך על זאת הוא מפצה עם כישוריו וקסמו האישי, מה שהופך אותו לחבר הטוב ביותר שאחיינו יכול היה לבקש.
מוזיקה קלה
לויד אלכסנדר
לויד צ'דלי אלכסנדר (באנגלית: Lloyd Chudley Alexander; 30 בינואר 1924 - 17 במאי 2007) היה סופר ילדים אמריקאי. הוא כתב מעל 40 ספרים, רובם רומני פנטזיה לילדים ולנוער. יצירתו הידועה ביותר היא סדרת הפנטסיה על פרידיין. שני הספרים הראשונים בסדרה יצרו את הבסיס לסרט אנימציה של חברת וולט דיסני "הקדרה השחורה". הספר האחרון בסדרה, "המלך העליון" זכה במדליית ניוברי, פרס יוקרתי לספרות ילדים, לשנת 1969. ספרים אחרים של אלכסנדר זכו גם הם בפרסי ספרות בהם פרס הספר הלאומי בארצות הברית ופרס הספר האמריקאי.
חיים אישיים.
אלכסנדר נולד במחוז פילדלפיה במדינת פנסילבניה בשנת 1924 וגדל בפרבר של דקרסל היל. אביו היה סוחר מניות בבורסה והמשפחה הושפעה באופן משמעותי מהשפל הגדול. לפי אלכסנדר, הוריו לא קראו ספרים ורק קנו אותם מצבא הישע כדי "למלא את המדפים".
כבר בגיל 15 החליט אלכסנדר להיות סופר והדבר עורר התנגדות גדולה מצד הוריו. הוא סיים את בית הספר התיכון של דרבי בשנת 1940, ועבד כשליח בבנק. הוריו שלחו אותו לקולג' הברפורד במורד הרחוב מביתם, אם כי אלכסנדר עזב את המקום לאחר סמסטר אחד. אלכסנדר חיפש הרפתקאות והתגייס לצבא ארצות הברית כדי להילחם במלחמת העולם השנייה. במלחמה הוא הפך להיות מש"ק, במודיעין ובמודיעין מסכל. במהלך שירותו הוא התאמן בוויילס שבבריטניה, והמקום הפך לימים לרקע מרבים מסיפוריו.
לאחר מכן הוא שהה באוניברסיטת פריז שם הכיר את ג'נין דני. הם התחתנו בשנת 1946.
בתו, מדלין קהליל מתה בשנת 1990.
לויד אלכסנדר נפטר בגיל 83, בשנת 2007, שבועיים לאחר מותה של אשתו, לה היה נשוי 61 שנים. הוא נקבר בבית הקברות ארלינגטון דרקסל היל, פנסילבניה.
שוודית
שוודית () היא שפה סקנדינבית מזרחית מקבוצת השפות הגרמאניות של משפחת השפות ההודו-אירופיות. היא מדוברת בפי תשעה מיליון איש בעולם, שמונָה וחצי מתוכם בשוודיה. משנת 2009 היא הוכרה כשפה רשמית בשוודיה.
מלבד בשוודיה, מדוברת השוודית גם במחוז אולנד (Åland), השייך לפינלנד. בפינלנד היבשתית ישנו מיעוט של שישה אחוזים דוברי שוודית, וזו שפה רשמית ובעלת מעמד שווה לפינית. בנוסף, כמה אלפי אנשים באסטוניה דוברים שוודית.
השפה התפתחה מהנורדית העתיקה, בדומה לדנית ולנורווגית, מהן אינה שונה באופן מהותי. למעשה, דובריה יכולים להבין דנית ונורווגית, ובייחוד נורווגית, הדומה לשוודית במבטאה. בימי הביניים עברה השפה שינויים רבים עד שעברה סטנדרטיזציה במאה ה-16. ב-1786 נוסדה האקדמיה השוודית, שתפקידה לפקח על התפתחותה התקנית של השפה.
כשפה גרמאנית חולקת השוודית אוצר מילים נרחב גם עם הגרמנית ועם האנגלית. היא שאלה מילים רבות מהגרמנית התחתית בימי הביניים, מהגרמנית העילית (הגרמנית התקנית) במאות ה-16 וה-17, מהצרפתית במאה ה-18, ומהאנגלית במאה העשרים.
בדומה לרוב השפות הסקנדיביות, האותיות C,Q,W,X,Z מופיעות במילים שאולות בלבד, והאות G כמעט ואף פעם לא נהגית.
הגייתה וכתיבתה של השפה השוודית.
עד המאה ה-13 נכתבה השוודית באמצעות האלפבית הרוני, אך עם התפשטות הנצרות בשוודיה החלו לכתוב את השפה באמצעות האלפבית הלטיני, בתוספת שלוש אותיות תנועה נוספות - å ,ä ו-ö. לפעמים נעשה שימוש גם באות התנועה ü לכתיבת שמות ממקור גרמני.
הטעם.
בשוודית הטעם נופל בדרך כלל על ההברה הראשונה, אך להברה המוטעמת יכולים להיות שני טונים: עולה ויורד.
הדקדוק השוודי.
מערכת הפועל השוודי.
תכונה של השפה השוודית (וכן של הדנית והנורווגית) המקלה מאוד על לומדיה היא היעדר מוחלט של נטיית פעלים לפי הגופים השונים. "אני הולך" ייאמר בשוודית jag går; "הם הולכים": de går; "הוא הולך": han går. כלל זה תקף אפילו עבור פעלים יוצאים מן הכלל, כגון "להיות".
בסיסי הפעלים הרגילים בשוודית עשויים להסתיים בעיצור או בתנועת a מה שאומר שלא ניתן להבחין בבסיס הפועל בצורת המקור, אך הבסיס מתגלה בצורת הציווי ביחיד. הבסיס נראה בבירור בנטיות ההווה (כפי שיפורט בהמשך) ומאחר שיש צורך בידיעת בסיס הפועל ליצירת כל צורות הפעלים הרגילים, צורת ההווה עדיפה לשינון מאשר צורת המקור.
פועלי העזר בשוודית.
בשוודית משתמשים במספר פועלי עזר המסייעים לבנות משפטי תיאור ומשפטי פעולה בזמנים שונים.
הזמנים הרגילים.
בפעלים רגילים זמן ההווה נוצר באמצעות תוספת ‎-r לבסיסי פעלים המסתיים בתנועת a, ובאמצעות תוספת ‎-er לבסיסי פעלים המסתיימים בעיצור. פעלים בני הברה אחת בצורת המקור הם לרוב בלתי רגילים וצורת ההווה שלהם נוצרת לרוב באמצעות תוספת ‎-r.
בפעלים רגילים זמן העבר נוצר באמצעות תוספת ‎-de לבסיסי פעלים המסתיימים בתנועת a או בעיצור קולי, ובאמצעות תוספת ‎-te לבסיסי פעלים המסתיימים בעיצור אטום.
זמן העתיד נוצר באמצעות שימוש בפועל העזר skola בזמן ההווה ובצורת המקור של הפועל העיקרי.
דרך התנאי נוצרת באמצעות שימוש בפועל העזר skola בזמן עבר ובצורת המקור של הפועל העיקרי, מציין תנאי הווה שהוא תנאי היפותטי.
זמני הפרפקט.
זמני הפרפקט מופקים באמצעות שימוש בנטיות פועל העזר ha – שייכות בזמנים שונים וצורת הפרפקט. בפעלים רגילים צורת הפרפקט נוצרת באמצעות תוספת ‎-t לבסיס הפועל.
הבינוני.
בינוני ההווה.
בפעלים רגילים נוצר באמצעות תוספת ‎-nde לצורת המקור של הפועל בפעלים בני מעל הברה אחת, בפעלים בני הברה אחת נוצר באמצעות תוספת ‎-ende לצורת המקור של הפועל.
בינוני ההווה משמש כשם תואר וכאשר הוא משמש שם תואר הוא נוטה לפי נטיות התארים. בינוני ההווה משמש גם כשם הפעולה.
ראוי לציין, כי בניגוד לאנגלית בינוני ההווה אינו יוצר זמנים מתמשכים עם הפועל "להיות".
בינוני העבר.
בפעלים רגילים שבסיסם מסתיים בתנועת a, נוצר באמצעות תוספת ‎-d לבסיס הפועל. בפעלים רגילים שבסיסם מסתיים בעיצור, נוצר באמצעות תוספת ‎-d לבסיסים המסתיימים בעיצור קולי, ותוספת ‎-t לבסיסים המסתיימים בעיצור אטום.
בינוני העבר משמש כשם תואר וכאשר הוא משמש שם תואר הוא נוטה לפי נטיות התארים. בינוני העבר משמש גם את דרך הסביל כאשר מופיע לאחר נטיות פועל העזר bli, שמשמעותו "להיהפך" בזמנים שונים.
נטיות שמות עצם.
נטיות שמות העצם ביחיד.
יחיד לא מיודע.
בעבר, התקיימו בשוודית שלושה מינים דקדוקיים (זכר, נקבה ונייטרלי), בדומה לשפות גרמאניות אחרות. עם הזמן, מיני הזכר והנקבה התאחדו למין אחד. כתוצאה מכך, כיום לשמות העצם ביחיד שני מינים בלבד בשוודית, אוטרום (מבחינה היסטורית איחוד של הזכר והנקבה) והמין הנייטרלי (ניטרום). התווית המסתמת en מופיעה לפני שם עצם ממין האוטרום, בעוד התווית המסתמת ett מופיעה לפני שם העצם מהמין הנייטרלי. תפקידה של תווית זו זהה לתפקידה בשפות אחרות (a/an באנגלית, למשל).
יחיד מיודע.
ליידוע שם העצם ממין האוטרום מתווסף en, כאשר ה־e נשמט אם שם העצם מסתיים בתנועה. ליידוע שם העצם מהמין הנייטרלי מתווסף et, כאשר ה־e נשמט אם שם העצם מסתיים בתנועה. כאשר לשם העצם המיודע מתווסף תואר, נוספת התווית den לפני שם התואר שלפני שם העצם ממין האוטרום, והתווית det נוספת לפני שם התואר שלפני שם העצם מהמין הנייטרלי.
ליידוע שם העצם מהמגדר הנפוץ ביידוע הצגתי (זה, זו), כאשר העצם קרוב לדובר נעשה שימוש בתווית היידוע den här ("זה שפה") או בקיצור denna.