Baojun 510 הוא קרוסאובר מתוצרת יצרנית הרכב הסינית
Baojun אשר מיוצר משנת 2016 ועד היום.
היצרן "Baojun" הוא חברת בת של סאיק מוטור (בסינית: "上汽通用五菱汽车股份有限公司") בשליטה ובשיתוף (joint venture) קונצרן הרכב האמריקאי ג'נרל מוטורס, ויצרן הרכב הסיני SAIC.
כדורגל באולימפיאדת מונטריאול (1976)
אולימפיאדת מונטריאול (1976) נערכה במונטריאול שבקנדה. תחרויות הכדורגל נערכו בין ה-18 ל-31 ביולי 1976.
בעקבות חרם של מספר מדינות, רובן מאפריקה, על האולימפיאדה במונטריאול, רק 13 נבחרות מתוך ה-16 שהעפילו, השתתפו לבסוף בטורניר. פרישתן של , ו, הובילו לכך שבשלב הבתים בשלושה מתוך ארבעת הבתים השתתפו שלוש נבחרות בלבד.
נבחרת ישראל העפילה לטורניר כאחת משלוש הנציגות של הקונפדרציה האסייאתית. הייתה זו השתתפות שנייה של הנבחרת בטורניר, שמונה שנים לאחר הופעת הבכורה באולימפיאדת מקסיקו סיטי. בדומה לטורניר הקודם, צלחה ישראל את שלב הבתים, והודחה ברבע הגמר. ישראל הצליחה להעפיל משלב הבתים ללא ניצחון בטורניר, ובאמצעות שלוש תוצאות תיקו בשלושה מפגשים. ברבע הגמר הובסה ישראל 1–4 על ידי . ויקי פרץ כבש פעמיים עבור הנבחרת בטורניר, יצחק שום וירון עוז כבשו שער אחד.
במדליית הזהב זכתה , שגברה בגמר 1–3 על האלופה האולימפית המכהנת, , שהסתפקה במדליית הכסף. , שגברה 0–2 על ברזיל במשחק על המקום השלישי, זכתה במדליית הארד.
אצטדיונים.
טורניר הכדורגל התקיים בארבעה אצטדיונים שונים בארבע ערים שונות. הגדול ביניהם, האצטדיון האולימפי במונטריאול, אירח את משחק הגמר ואת המשחק על מדליית הארד.
טורניר הגברים.
הנבחרות שהעפילו.
נבחרת אורוגוואי פרשה מהטורניר, והוחלפה ב. כמו כן, בעקבות החרם האפריקאי על המשחקים האולימפיים במונטריאול, רק 13 מתוך 16 המעפילות השתתפו לבסוף בטורניר.
פרסים.
6 שערים
4 שערים
3 שערים
חוק השאלת ספרי לימוד
חוק השאלת ספרי הלימוד בישראל, תשס"א-2000 הוא חוק שמטרותיו הן להקל את הנטל הכספי המוטל על ההורים ברכישת ספרי לימוד, וכן למנוע את המצב הקיים עובר לחקיקת החוק, לפיו כ-20% מהספרים הנלמדים כיום בבתי הספר אינם מאושרים על ידי משרד החינוך.
רקע היסטורי ומטרות החוק.
לאורך השנים, נוסף על תשלומי ההורים הקבועים במערכת החינוך, הורי התלמידים נדרשים להוציא מדי שנה סכומי כסף גדולים על ספרי לימוד. ועדת טרכטנברג שבין היתר בחנה את סוגיית ההוצאה על ספרי הלימוד במערכת החינוך העריכה כי משק בית מוציא בין 600 ל-800 ₪ לתלמיד בשנה על ספרי לימוד.
על רקע הקושי הנ"ל, בשנת 2000 חוקק החוק ובמסגרתו הופעלה בבתי ספר רבים תוכנית להשאלת ספרי לימוד שבמסגרתה נרכשים ספרי הלימוד באופן מרוכז והתלמידים מחזירים את ספרי הלימוד לבית הספר לשימוש חוזר.
לחוק מספר מטרות: המטרה ראשונה היא מתן הזדמנות שווה לכל התלמידים לפתוח את שנת הלימודים עם סל ספרים מלא. המטרה השנייה היא חינוך הילדים לערך של כבוד לספר ופיתוח תחושת אחריות אישית לרכוש שאמור לשרת את הקבוצה. המטרה השלישית היא הקלת הנטל הכספי המוטל על ההורים. בנוסף, הקפדה על שימוש בספרי לימוד מאושרים ועל החלפתם אחת לחמש שנים. כמו כן, הפעלת הפרויקט תאפשר פיקוח על רכישת הספרים הן מבחינת המחיר הן מבחינה פדגוגית, ותבטיח שהחלפת מהדורות תעשה אחת לחמש שנים בלבד. יתר על כן, הקפדה על ההוראה לרכוש אך ורק ספרים שייעשה בהם שימוש.
בשנת 2011 ועדת טרכטנברג המליצה להרחיב את התוכנית ולהפוך אותה לתוכנית חובה בכלל בתי הספר. בעקבות זאת התרחשו שינויים בחוק ובהוראות הנוגעות להפעלת התוכנית ובתקצובה במטרה להגיע לפריסה מלאה בבתי הספר.
עיקרי החוק.
לפי החוק, התוכנית להשאלת ספרי הלימוד תתנהל כדלקמן:
האגרה בשנת 2003 הייתה 240 ש”ח לשנה לתלמידי בתי הספר היסודיים ו-280 ש”ח לשנה לתלמידי חטיבות הביניים ולתלמידי התיכון.
התנאים להשתתף בתוכנית.
כל בית ספר רשאי להיכלל בתוכנית השאלת ספרי לימוד, בהתאם להוראות חוק זה, שני תנאים לכך: (1) מעל 90% מהורי התלמידים הסכימו להעביר את ספרי הלימוד לידי בית הספר, (2) בית הספר עמד בתנאים שקבע השר, באישור הוועדה.
תוכנית ההשאלה תתקיים לפי חוק זה תכלול ספרי לימוד בלבד; אין בהוראות חוק זה כדי למנוע מבית ספר שאין עליו חובה על פי דין ללמד בספרי לימוד מאושרים, להיכלל לתוכנית השאלת ספרי הלימוד. השאלת ספרי לימוד תלויה בתשלום שנתי שלא יעלה על דמי שאילה מרביים שקבע השר. הורי התלמיד השואל ספרי לימוד בבית ספר שבו קיימת תוכנית השאלת ספרי לימוד ישלמו דמי שאילה כאמור. לא ייכללו ברשימת ספרי הלימוד של בית הספר ספרים שקיים ספק בדבר השימוש בהם. ספר לימוד ברשימת ספרי הלימוד של בית הספר לא יוחלף אלא אם יעמוד באחד משני התנאים שלהלן: (1) חלפו חמש שנים ממועד קביעתו   כספר לימוד במקצוע מסוים לכיתה מסוימת בבית הספר, (2) כעבור שלוש שנים אם בעקבות קביעתו חלו תמורות מהותיות המחייבות שינוי בספר.
קשיים ביישום החוק.
כמה מבתי הספר המיישמים את הפרויקט נתקלים בקשיים בעיקר בשנים הראשונות להפעלתו. יש מספר סיבות עיקריות לקשיים:
חוק שירותי תעופה
חוק שירותי תעופה (פיצוי וסיוע בשל ביטול טיסה או שינוי בתנאיה) (חוק טיבי), התשע"ב-2012 הוא חוק ישראלי המחייב את חברת התעופה להסדיר את זכויות הנוסעים בעת ביטול טיסה, עיכוב טיסה ודחיית טיסה מצד חברות התעופה. החוק מקביל לזה שהתקין האיחוד האירופי בשנת 2004 שקובע את פיצוי שמגיע לנוסעים במקרה של סירוב טיסה, ביטול טיסה או עיכוב בהמראה. החוק נחקק בשנת 2012, ומאז עודכן מספר פעמים.
אישור החוק יצר סדר ביחסים בין חברות התעופה לנוסעים ואף הוריד משמעותית את כמות ההונאות שנגרמו לנוסעים מצד חברות התעופה במקרים אלו.
רקע לחוק.
חוק שירותי התעופה מכונה גם "חוק אחמד טיבי" על שם אחד מיוזמי החוק - חבר הכנסת אחמד טיבי. טרם חקיקתו של "חוק טיבי" הפיצויים לנוסע בעקבות ביטול, עיכוב או דחיית טיסה היו מזעריים, ולעיתים נוצר מצב שלחברת התעופה השתלם להודיע על ביטול טיסה מאשר לקיימה בפועל.
החוק חל על כל טיסה הממריאה ונוחתת בישראל, לרבות המקרים שבהם קיימות חניות ביניים. בנוסף החוק חל גם על חברות תעופה זרות.
עיקרי החוק.
ביטול טיסה.
בסעיף זה החוק קובע כי נוסע שהונפק לו כרטיס טיסה או נדחתה טיסתו בשמונה שעות או יותר, זכאי להטבות:
בהתאם למרחק וליעד הטיסה, כמפורט להלן:
חברת התעופה לא תהיה חייבת בפיצוי כספי במקרים הבאים:
בנוסף, במקרים של ביטול טיסה או דחיית טיסה ניתן להגיש תביעות קבוצתיות נגד חברת התעופה. בתביעות מעין אלו כל נוסע יהיה זכאי לפיצוי ככל והתביעה תתקבל.
דחיית טיסה.
במקרים של דחיית טיסה חוק שירותי התעופה מסייג את הפיצוי לנוסע.
מקרים חריגים לחוק במקרים של ביטול טיסה.
קיימים מספר חריגים הפוטרים את חברת התעופה מלשלם פיצוי כספי מכוח "חוק אחמד טיבי" (אך אינם פוטרים את חברת התעופה מחובתה לספק את יתר ההטבות או תשלום פיצויים ללא הוכחת נזק במקרה שבו הטבות אלה לא מסופקות לנוסעים).
קיימים מקרים חריגים נוספים השוללים את הפיצוי מנוסע שטיסתו בוטלה. מקרים אלה מתייחסים לנסיבות מיוחדות שאינן בשליטת חברת התעופה, כגון: ביטול טיסה עקב שביתה, הטיסה בוטלה על מנת למנוע חילול שבת, כוח עליון וכדומה.
בכל מקרה שבו חברת התעופה מודיעה על ביטול טיסה (גם אם מדובר בחריגים המוזכרים לעיל), עליה להציג בפני הנוסע חלופות להגעה ליעדו הסופי. חברת התעופה איננה יכולה להתנער מהנוסע ולהשאיר אותו “תקוע” במקום כלשהו.
ההבדל בין החוק בישראל לבין התקנות האירופיות.
חוק שירותי תעופה נחקק בישראל בהתבסס על התקנות האירופיות החלות בנושא זה באירופה משנת 2004, הנקראות Regulation (EC) No 261/2004. כך אף נכתב במסגרת דברי ההסבר להצעת חוק שירותי תעופה "הוראות דומות להוראות החוק המוצע קבועות בתקנות שהתקין האיחוד האירופי בשנת 2004, שעניינן פיצוי וסיוע לנוסעים במקרה של סירוב להטיס בטיסה, ביטול טיסה או עיכוב בהמראה...".
עם זאת, קיימים מספר שינויים בין החוק בישראל לבין התקנות האירופיות, כאשר השינוי המרכזי שבהם הוא - שבמסגרת החוק הישראלי טיסה שבוטלה המזכה את הנוסעים בפיצוי כספי הנה במקרים של - ביטול טיסה, או במקרים של עיכוב בהמראת הטיסה בשמונה שעות ומעלה, ולעומת זאת, במסגרת התקנות האירופיות במקרים של - ביטול טיסה, או במקרים של עיכוב בנחיתת הטיסה (ולא בהמראה), ובעיכוב של שלוש שעות ומעלה (להבדיל משמונה שעות).
התקנות האירופיות רלוונטיות לטיסות בשני המקרים הבאים:
שינוי נוסף בין חוק שירותי תעופה לבין התקנות האירופיות הוא בשיעור הפיצוי הכספי ומרחק הטיסה. שכן, הפיצוי הכספי במסגרת התקנות נע בין 250 יורו (בטיסות שהמרחק שלהן הוא עד 1,500 ק"מ) ועד 600 יורו (לטיסות שהמרחק הוא מעל 3,500 ק"מ). לעומת זאת בחוק בישראל הפיצוי נע בין 1,300 ש"ח (לטיסות שהמרחק הוא עד 2,000 ק"מ), ועד ל-3,130 ש"ח (לטיסות שהמרחק הוא מעל 4,500 ק"מ).
מילטון קיינס
אדוארד ניקולייב
אדוארד ולנטינוביץ' ניקולייב (ברוסית: Эдуард Валентинович Николаев; נולד ב-21 באוגוסט 1984) הוא נהג מרוצי ראלי רייד רוסי. נודע במיוחד בשל השתתפותו בקטגוריית המשאיות במרוץ ראלי דקר, בה ניצח 4 פעמים.
קריירת מרוצים.
ניקולייב ערך את הבכורה בראלי דקר בשנת 2006 כמכונאי בקבוצת קאמאז בצוותו של סרגיי רשטינקוב. את התחרות סיים הצוות במקום ה-18. שנה לאחר מכן עבר לצוותו של אילגיזאר מרדייב וסיים את המרוץ במקום השני. בשנת 2009 סיים שוב במקום השני, הפעם כחבר בצוותו של ולדימיר קגין.