בדצמבר 2015 העלתה הנציבה גרסטל טענות קשות כלפי פרקליט המדינה שי ניצן בהקשר להתנהלותו בקשר למינויה לתפקיד במכון הלאומי לרפואה משפטית של ד"ר מאיה פורמן, שנמתחה ביקורת על תפקודה על ידי שופטי בית המשפט המחוזי בפרשת רצח תאיר ראדה, ביקורת שלימים בית המשפט העליון לא הסכים עמה. לאחר מכן פנו בכירים בפרקליטות ליועץ המשפטי לממשלה, יהודה וינשטיין, וטענו כי הם רואים קושי ממשי להמשיך ולשתף פעולה עם גרסטל. שי ניצן ביקש מהיועץ המשפטי לממשלה, שיתערב בהתנהלותה של גרסטל, שלטענתו בחנה את שיקול הדעת המקצועי ואת פעולות הפרקליטות שנעשו בהנחיית היועץ - ובכך חרגה מסמכותה.
במרץ 2016 עתרו 11 פרקליטים בשירות המדינה לבג"ץ בדרישה למנוע פרסום דו"ח שבוחן את פעולותיהם מול המכון לרפואה משפטית. במקביל החליטו בפרקליטות לנקוט בעיצומים במחאה על הצעת חוק, לפיה בתוך שנה לא תחול ביקורת על התביעה המשטרתית, שעורכי הדין מטעמה מגישים כ-90% מכתבי האישום, בנימוק שמדובר באפלייתם לרעה של הפרקליטים.
מבנה הנציבות ותפקידיה.
הנציבות הורכבה מ-24 תקנים, מספר גבוה בהרבה מגופי ביקורת ייעודיים אחרים כדוגמת מבת"ן המבקר את שירות הביטחון הכללי, או המחלקה לחקירות שוטרים. להשוואה, מספר דומה של תקנים קיים בגוף ביקורת במשרד המשפטים האמריקאי - שם אין מוסד של מבקר המדינה או נציב תלונות הציבור וגם לא מבקר פנים. לגוף המקביל בארצות הברית ישנם כ-13,000 מבוקרים, בהשוואה לכ-2,300 מבוקרים לנציבות בישראל.
תפקידה של הנציבות היה לעסוק בהיבטים של ניהול תקין, אחידות ביישום נהלים ומדיניות, שקיפות תהליכי עבודה, אתיקה מקצועית ויעילות, תוך כדי שמירה על עצמאות שיקול הדעת של הגופים המבוקרים בקבלת החלטותיהם, ולדון בתלונות נגד הגופים המבוקרים.
הגופים המבוקרים הם כל הפרקליטויות, כל בעלי הסמכה מהיועץ המשפטי לממשלה, וכל מיופי הכוח של היועץ המשפטי לממשלה. נקבע שבתום 6 חודשים מיום ההקמה ולא יאוחר מ-12 חודשים מיום ההקמה, יוחל בהחלת הביקורת גם על התביעה המשטרתית. לא התקבלה הצעתם של שרי המשפטים לשעבר, חיים רמון ודניאל פרידמן, שגם היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה יהיו כפופים לביקורת.
הנציבות כללה שני אגפים עיקריים:
הטיפול בתלונות.
ניתן להגיש תלונה בכתב לנציבות נגד הגופים והאנשים המבוקרים. לא ניתן להגיש תלונה בעילום שם, או תלונה בעניין שמצוי בחקירת משטרה או בעניין תלוי ועומד בדיון בבית משפט או בית דין. בעקבות הגשת תלונה תפתח היחידה לפניות פרטניות בנציבות בבירורה, תפנה לגורמים הרלוונטיים ותאסוף חומר. הנציבות מוסמכת לברר תלונות בדרך שתבחר והיא אינה כפופה להוראות שבסדר דין או בדיני הראיות. היא רשאית לקיים בירור עם כל אדם, אם סבורה שיש בכך תועלת ואף לדרוש מכל אדם למסור לה כל מסמך ולהשיב על שאלותיה, אם יש בכך כדי לסייע בבירור התלונה. בתום הבירור תודיע הנציבות על החלטתה, והיא רשאית לצרף להחלטתה המלצה אופרטיבית.
פעילות הנציבות.
בפברואר 2015 פרסמה הנציבות את דוח הביקורת הראשון שלה על פרקליטות המדינה. מהדוח עולה כי ב-9 החודשים הראשונים לפעילות הנציבות, התקבלו 210 תלונות. הטיפול הושלם ב-151 תלונות, ורק 3 תלונות נמצאו מוצדקות, מה שמוכיח, לטענת מתנגדי הקמתו של גוף ייחודי, את חוסר נחיצותו. באפריל 2015 פרסמה הנציבות דוח פעילות ראשון, והנציבה גרסטל אמרה כי יש צורך בחקיקת חוק שיסדיר את פעילות הנציבות, ובכלל זה את סוגיית מתן חיסיון לשמות הנילונים. באוגוסט 2020, פורסם הדו"ח הנציבות עבור שנת 2019, בה נמצאו 96 תלונות מוצדקות מתוך 633 תלונות שהוגשו (כ-23%).
חוק נציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות.
באוגוסט 2016 אישרה הכנסת את חוק נציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות, התשע"ו–2016, שמפצל את פעילותה של נציבות הביקורת על מערך התביעה ומייצגי המדינה בערכאות בין שני גופים:
חגית רכבי-ניקוליבסקי
עמוס הכהן
עמוס הכהן (נולד בשנת 1974) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה במילואים. שימש מפקד חטיבת הנח"ל, מפקד מגמת יבשה במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, מפקד החטיבה הדרומית ברצועת עזה, נציג צה"ל במארינס, ראש לשכת הרמטכ"ל ומפקד גדס"ר נח"ל.
שירות צבאי.
הכהן נולד וגדל בירושלים, בוגר בהצטיינות של הפנימייה הצבאית לפיקוד "אור עציון". התגייס לצה"ל בשנת 1992, והתנדב לסיירת מטכ"ל. לאחר טירונות צנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם ביחידה. לאחר סיום המסלול שירת כשנה בפלגה מבצעית ביחידה. בהמשך השלים קורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב ליחידה ומילא בה מספר תפקידי פיקוד. לאחר שש שנות שירות עבר ליחידת מגלן ומונה למפקד פלגת ההכשרות. בהמשך מונה למפקד פלגת לוחמים ביחידה, והוביל אותה בלחימה ברצועת הביטחון בלבנון.
לאחר השלמת תואר ראשון באוניברסיטה העברית בירושלים, שימש כסגן מפקד גדס"ר צנחנים. לאחר מכן מונה לסגן מפקד יחידת מגלן, ושימש בתפקיד בין היתר במלחמת לבנון השנייה. במהלך המלחמה פיקד על מספר מבצעים מיוחדים בעומק לבנון, ובהם מבצע נערי החוף, שהביא לצמצום משמעותי של ירי הרקטות בגזרה המערבית תוך ימים ספורים. ביממה האחרונה של המלחמה נפצע באורח בינוני-קשה ופונה לטיפול ולשיקום רפואי מתמשך.
לאחר סיום לימודיו בפו"ם, הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדס"ר נח"ל בין השנים 2007–2009. בהמשך שימש כראש לשכת הרמטכ"ל, גבי אשכנזי, ובני גנץ בין השנים 2009 - 2011. עם סיום תפקידו מונה לנספח צה"ל במארינס, ושימש בתפקיד בין השנים 2011–2012.
ב-14 באוקטובר 2012 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד החטיבה הדרומית ברצועת עזה, ופיקד על החטיבה בין היתר במבצע עמוד ענן ובמבצע צוק איתן, במהלכו פיקד בין היתר על סיכול מספר פיגועי מנהרות התקפיות לשטח ישראל וביניהן השמדת מנהרת לחימה ממנה חדרו 13 מחבלים בסמוך לקיבוץ סופה. את תפקידו סיים ב-17 באוגוסט 2014, מעט לאחר מבצע צוק איתן. לאחר מכן שימש כמפקד מגמת יבשה במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה בין השנים 2014 - 2015. ב-28 במאי 2015 מונה למפקד חטיבת הנח"ל.
ב-29 בינואר 2017 ביקש לפרוש מצה"ל מסיבות אישיות, מפקד פיקוד הדרום, אייל זמיר, אישר את בקשתו, והכהן סיים את תפקידו, ופרש מצה"ל ב-2 במרץ באותה שנה.
משפחה.
הכהן נשוי לאסנת, עורכת דין ומגשרת, ואב לחמישה ילדים.
מגדל סירס
13 סיבות
13 סיבות (באנגלית: Thirteen Reasons Why) הוא רומן לנוער מאת הסופר האמריקאי ג'יי אשר, שראה אור בשנת 2007. עלילת הספר מציגה את האנה בייקר, שמקליטה שלוש עשרה קלטות שמסבירות את הסיבות שבגללן החליטה לשים קץ לחייה. היא גם מצרפת מפה עם כל המקומות שהובילו להתאבדות שלה בעיר.
ב-8 בפברואר 2011 רכשו סרטי יוניברסל את הזכויות להפקת סרט לרומן. במרץ 2017 עלתה לאתר נטפליקס סדרה המבוססת על הספר, "13 סיבות".
עלילת הספר.
קליי ג'נסן, תלמיד תיכון שקט וביישן, חוזר הביתה מבית הספר ומוצא חבילה משולח אלמוני ליד דלת הכניסה. בפנים הוא מגלה שלוש עשרה קלטות שהוקלטו על ידי האנה בייקר, אהבתו הראשונה ששמה קץ לחייה זמן קצר לפני כן. בקלטות, האנה מסבירה מהן שלוש עשרה הסיבות שבגללן החליטה לשים קץ לחייה, והן מועברות בין שנים עשר המעורבים בשיטת "מכתב שרשרת". לכל אחד מוקדשת קלטת שמסבירה את הקשר שלו להחלטה (עבור אחד מהם מוקדשות שתי קלטות). על מנת שהקלטות יועברו בין כל שנים עשר המעורבים, האנה, לפני מותה, שלחה סט קלטות נוסף לאדם אלמוני, והבהירה בתחילת הקלטת הראשונה שבמידה והקלטות לא יועברו בין כולם, הן יתפרסמו באמצעי התקשורת.
במהלך לילה אחד, קליי מאזין לכל שלוש עשרה הקלטות של האנה, בעודו מסתובב בעיר ומבקר במקומות בהם התרחשו האירועים במטרה להבין אותם טוב יותר. בקלטות האנה חושפת את סיפורה הכואב שמוביל אותה לדיכאון, ולבסוף להחלטה לשים קץ לחייה. כמו כן, הקלטות חושפות לקליי את הסודות האפלים של חבריו ללימודים (ואת הסוד שלו), שחלקם אחראים באופן ישיר להחלטתה של האנה.
דמויות.
הדמויות המופיעות בקלטות של האנה:
אדריכלות מידע
ג'ק מקברייר
ג'ק מקברייר (באנגלית: Jack McBrayer; נולד ב-27 במאי 1973) הוא שחקן, קומיקאי ומדבב אמריקאי אשר זכה לחשיפה כשהשתתף בתוכנית האירוח של קונאן או'בריין.
ביוגרפיה.
מקברייר נולד במייקון שבמדינת ג'ורג'יה בארצות הברית ובגיל 15 עבר לקוניירס. למד ניהול תיאטרון באוניברסיטת אוונסוויל. בשנים 2002–2004 גילם כ-80 דמויות בתוכנית הלילה של קונאן בריין.
ב-2006 החל לשחק בקומדיית המצבים האמריקאית רוק 30 בתור קנת' אלן פרסל.
בשנת 2012 שיחק בדרמה הקומית "רק אלף מילים" לצד אדי מרפי, ודיבב בסרט המצויר "ראלף ההורס" את פיקס פליקס.
בשנת 2018 העניק את קולו להקלטת ספר הילדים "יום בחייו של מרלון באנדו".
אליעזר טגנסקי
אליעזר טגנסקי, (נולד ב-1932 או 1933) הוא רוכב אופניים בעבר, 3 פעמים ברציפות אלוף ישראל במרוץ אופני כביש (1953–1955).
ביוגרפיה.
בכינוס הפועל החמישי שנערך בשנת 1952 זכה טגנסקי במדליית כסף בתחרות ל-50 ק"מ בתוצאה של 1:18,7 שעות, אחרי משה וישגרודסקי (1:16,22 שעות) ולפני יצחק כרמל (1:19,31 שעות).
בשנים 1953–1955 זכה טגנסקי באליפות ישראל במרוץ אופני כביש.
סירת דרקון
סירת דרגון היא סוג של כלי שיט שנוצר לראשונה בסין לפני יותר מאלפיים שנה.
תחרות "סירת דרקון" מבוססת על סירת דרקון. הספורט מבוסס על סירה דמוית קאנו מאורך, עליה 22 אנשי צוות - 20 חותרים, הגאי ומתופף.
המפתח העיקרי לחתירה טובה בסירת דרקון, הוא חתירה אחידה, הקשבה ושיתוף פעולה. רק צוות שחותר ביחד, בקצב זהה וסינרגיה טובה, יצליח לפתח מהירות ולנצח.
סירת דרקון בעולם.