את ימיו האחרונים, העביר קוב כמעט ללא קרובים וחברים. ביוני 1961, התאשפז קוב בבית חולים באטלנטה, כשלצידו אשתו הראשונה ובנו ג'ימי. חודש לאחר מכן, ב-17 ביולי, הוא נפטר. בהלווייתו נכחו 150 אנשים, כשמתוכם רק ארבעה אנשי בייסבול. במותו, הוערך הונו של קוב ב-11.78 מיליון דולר (כ-93 מיליון כיום). בצוואתו הוא הותיר רבע מהסכום לקרן החינוך שהקים, ואת השאר הוריש לצאצאיו. נכון ל-2012, קרן החינוך שלו חילקה 14.2 מיליון דולר למלגות ליוצאי מדינת ג'ורג'יה.
מורשתו.
קוב נחשב בעיני רבים לשחקן הבייסבול הטוב ביותר בתקופת הכדור המת ("Dead Ball Era"), ורבים רואים בו את אחד השחקנים הגדולים בתולדות המשחק. בשנת 1998, הוא דורג שלישי ברשימת מאה שחקני הבייסבול הגדולים ביותר, שנערכה על ידי המגזין "Sporting News".
בפברואר 1936, כשפורסמו התוצאות של הבחירות הראשונות להיכל התהילה של הבייסבול, התגלה כי קוב קיבל 222 קולות מתוך 226 הצבעות. ארבעת הנבחרים האחרים באותה שנה היו בייב רות', הונוס ואגנר, כריסטי מת'יוסון ו-וולטר ג'ונסון, אך איש מהם לא קיבל יותר קולות מקוב. שיעור הבחירה בו (98.2%) היווה שיא ליגה עד שנת 1992, אז נבחר טום סיבר ב-98.8%. התוצאות המדהימות הראו שלמרות שרבים מאנשי הבייסבול לא אהבו את אישיותו של קוב, הם העריכו את הישגיו הספורטיביים ואת הדרך בה שיחק.
יודילביץ
יודלביץ'
ומאוד לא פשוט לחכות
ומאד לא פשוט לחכות הוא אלבום הסולו השביעי של הזמרת יהודית רביץ, שצא בספטמבר 1993 בחברת הליקון. שירי האלבום, ברובם שירי משוררים (דליה רביקוביץ, לאה גולדברג, יהודה עמיחי, שמרית אור, אסתר שמיר, צרויה להב וחוה אלברשטיין), הולחנו, עובדו ובוצעו כולם על ידי רביץ.
בשש אחרי המלחמה
רוני תורג'מן
רוני תורג'מן (נולד ב-1949 בירושלים) הוא יוצר, מלחין וזמר פופ ורוק ישראלי.
קריירה מוזיקלית.
את הקריירה המוזיקלית החל תורג'מן כזמר בלהקת גייסות השריון, שם שירת לצידם של שלמה יידוב ויצחק קלפטר. בניגוד לשאר חברי הלהקה, תורג'מן עם תום שירותו הצבאי עבד כנהג אוטובוס של "אגד" בירושלים.
בשנת 1978 חידש את פעילותו כזמר והקליט בחברת CBS שני שירים בהפקה ועיבוד של מתי כספי, שגם ניגן בהקלטות על כל הכלים. שני השירים, שנכתבו על ידי אהוד מנור, יצאו על גבי תקליט שדרים. את השיר הראשון בסינגל, "זאת לא פעם ראשונה", הלחין תורג'מן ואת השני, "עוד כמה מילים", הלחין כספי.
בדצמבר 1982 השתתף תורג'מן בפסטיבל שירי ילדים מס' 13 עם השיר "ילד בוא הביתה", אותו הלחין למילותיו של יעקב גלעד, ולעיבוד של מתי כספי. השיר לא זכה השיר להצלחה רבה, ותורג'מן שב לעיסוקיו הקודמים כנהג אוטובוס.
בשנת 1987 הוחתם תורג'מן בחברת הליקון. אלבום הבכורה שלו, שנשא את שמו, יצא באותה שנה על גבי תקליט ויניל וכלל עשרה שירים שעיבדו אילן וירצברג, יהודה פוליקר, עדי דגני וגיורא קנת. תורג'מן הלחין את כל השירים למילותיהם של יעקב גלעד ("ציפור פצועה" שהיה השיר הבולט ביותר באלבום, "פרפר חופשי", "ילד בוא הביתה" מפסטיבל שירי הילדים ו"ארץ רחוקה"), אהוד מנור ("אין אהבה" ו"זאת לא פעם ראשונה" שהוקלט מחדש), אורלי מורג ("בקו החלומות") ויוסף אל דרור ("זה לא חשוב (שאת הולכת)"). האלבום נכשל מבחינה מסחרית, ולווה בהופעות מעטות עבור קהל וקליפים אחדים ששודרו ב"זהו זה!" ו"להיט בראש".
בשנת 1992, לאחר דממה תקשורתית ארוכה, חזר תורג'מן עם אלבומו השני והאחרון שיצא בפורמט של CD, "אחיזת עיניים". רוב שירי האלבום, שיצא בחברת NMC והופק באופן עצמאי, עובדו על ידי ארקדי דוכין, וכל שירי האלבום הולחנו על ידי תורג'מן פרט ל"תביני מותק", שהלחין וכתב דוכין. השיר "ליקוי אהבה (השיירה הולכת)", שכתבה דליה שפיגל, בוצע בדואט עם יצחק קלפטר, שעיבד את השיר יחד עם עדי דגני. מתוך אלבום זה יצא הלהיט "כשלא הולך אז לא הולך", שכתב תורג'מן עם מיכה שטרית. האלבום נכשל מסחרית ולא כלל להיטים נוספים פרט ל"כשלא הולך אז לא הולך" והדואט עם קלפטר.
בינואר 2017, תורג'מן הוציא סינגל ראשון, "מגש ספלי התה" מתוך אלבום חדש.
גלילאו (תוכנית טלוויזיה)
גלילאו (במקור בגרמנית: Galileo), היא תוכנית טלוויזיה ישראלית המבוססת על תוכנית כתבות בגרמנית בנושא מדע פופולרי, שעלתה לשידור בגרמניה ב-30 בנובמבר 1998, ובישראל ב-2010, שודרה בטלוויזיה החינוכית, פעמיים ביום בימים א'-ה' בשעה 18:30 ובשעה 21:00 ושידורים חוזרים בסוף השבוע. התוכנית שודרה בעבר גם בערוץ 2, ומשנת 2018 משודרת בכאן חינוכית. בשנים 2016 ו-2017 זכתה "גלילאו" בתואר התוכנית הטובה ביותר בקטגוריית מגזין ילדים ונוער על ידי האקדמיה לטלוויזיה.
הנחיה.
הילה קורח שימשה כמנחה בין הכתבות מאז עליית התוכנית לשידור בארץ בשנת 2010. החל מהעונה העשירית בשנת 2020 מנחה את התוכנית גאולה אבן סער. העורך הראשי של התוכנית מאז עלייתה הוא גידי יהושע. מאז שנת 2012 את התוכנית עורך גם אליה גרינפלד.
כתבים.
ל"גלילאו" כתבי שטח רבים, המטיילים בכל העולם ובוחנים עניינים מגוונים. לא כולם מוזכרים בשמם במהלך התוכנית.
בגרסה הישראלית של "גליליאו" מתארחים באולפן "החברים של גליליאו": אנשי מדע, חוקרים, טיילים, נסיינים, רופאים, אנתרופולוגים ועוד. בין האורחים: דנדן בולוטין (חוקר תרבויות), יובל מלחי ורן לוי (היסטוריה), אורי וייל (ד"ר מולקולה), ד"ר רפי קישון, ד"ר רועי צזנה, ירין קימור, ד"ר טל כהן ("טלכו") ועוד.
יעקב קופל אלטנקונשטט
רבי יעקב קופל אלטנקונשטט (או: אלטנקונשטאדט; נודע בכינוי ר' קופל חריף; ב' באייר תקכ"ו, 11 באפריל 1766, אלטנקונשטאדט, בוואריה - כ"א בכסלו תקצ"ו, 11 בדצמבר 1836, ורבו) היה רב וראש ישיבה, ממנהיגי יהדות הונגריה, רבה של העיר ורבוי, תלמידו של הנודע ביהודה, ומחבר הספר "חידושי יעב"ץ".
ביוגרפיה.
נולד בשנת תקכ"ו בעיר אלטנקונשטאדט, בוואריה. משפחתו מתייחסת גנאלוגית למדינאי היהודי ופרשן המקרא דון יצחק אברבנאל, ואביו רבי צבי הירש בן שמואל אלטנקונשטט היה לפי עדות נכדו למדן גדול. בילדותו נסע לפיורדא ללמוד תורה אצל רבי יוסף שטיינהארט, רבה של העיר, שהיה אז בסוף ימיו; ואצל מחליפו בראשות הישיבה המקומית, רבי צבי הירש יאנוב ("ר' הירש חריף"). בשנת תקמ"ד החל ללמוד אצל רבי יחזקאל לנדא בפראג. הוא ותלמיד נוסף יחיד זכו מפי רבם לתואר "משוחרר", שמורה על הישגים לימודיים המאפשרים לתלמיד להסתדר בכוחות עצמו מבלי להזדקק לרבו.
בסוף שנת תקמ"ז התארס עם ליבלה בתו של ר' אברהם פעססעלס מהעיר שטאמפן, הוא התחתן רק לאחר שנה, ובשנה זו עבר לפרשבורג ולמד אצל רבה של העיר, רבי מאיר ברבי.
בערך בשנת תק"נ התמנה כרבה של קרלבורג, משרה בה החזיק עד שנת תקנ"ב, אז מונה כרבה של העיר ורבו. בשל חריפותו הרבה שהחלה להתפרסם, כינו אותו רבים "קופל חריף", כינוי זה דבק בו ונעשה לשימושי יותר משם משפחתו המקורי.
בוורבו הקים ישיבה, שהייתה הישיבה החשובה השנייה בהונגריה לצד ישיבתו של החתם סופר בפרשבורג. בישיבה זו למדו בדרך כלל כ-150 תלמידים, ובשנות כהונתו למדו בה כמה אלפים. שיעוריו התפרסמו בחריפותם, והיו מוקד משיכה לאורחים שבאו לימים ספורים כדי להאזין להם. לפי עדות תלמיד הישיבה הרב מאיר טויבר, אמר לו החתם סופר: .
נפטר בפתאומיות בליל שבת פרשת וישב, כ"א בכסלו תקצ"ו (1835). החתם סופר הגיע במיוחד מפרשבורג להספידו.
חיבוריו.
ספרו "חידושי יעב"ץ" על מסכת חולין, הודפס בפרשבורג לאחר פטירתו, בידי בנו רבי אברהם יחזקאל רייך מבנוביץ' , בהסכמתו של החתם סופר. מלבד ספר זה הותיר אחריו בכתובים ובכתבי תלמידיו חידושים על כל הש"ס, ורשימות רבות בדברי אגדה.
תוכניתם של בני המחבר להדפיס את חידושיו למסכתות נוספות בתלמוד, עליה הכריזו בהקדמת הספר על מסכת חולין, לא יצאה לפועל. בתחילת המאה ה-21 החלו להדפיס מכתביו במסגרת מכון ירושלים, ובמסגרת פרטית בארצות הברית.
משפחתו.
נכדו, הקרוי על שמו הוא הרב יעקב קופל רייך, רבה הראשי של הקהילה האורתודוקסית בבודפשט, ומראשי היהדות האורתודוקסית ההונגרית במאה ה-19 ותחילת המאה ה-20.
מתלמידיו.
רבים מרבני הונגריה היו תלמידיו של רבי קופל חריף. כך כתב הרב יקותיאל יהודה גרינוולד בספרו "פארי חכמי מדינתנו" (סיגט תר"ע): . להלן חלק מתלמידיו:
יעקב קופל רייך (הראשון)
יעקב קאפל אלטנקונשטט
יעקב קופל אלטנקונשטאדט
קופל חריף
קאפל חריף
נורשלן
מועדון הכדורגל נוֹרְשֵלָן (בדנית: FC Nordsjælland), הידוע גם כ-FCN הוא מועדון כדורגל דני מהעיר פארום שבאזור צפון זילנד. המועדון הוקם בשם "Farum Boldklub" ("מועדון הכדורגל פארום") ב-1991, וב-2003 שינה את שמו לנורשלן. לזכות המועדון אליפות דנמרק אחת בעונת 2011/2012, 2 גביעים בעונות 2009/2010 ו-2010/2011, והשתתפות בשלב הבתים של ליגת האלופות בעונת 2012/2013.
המועדון מארח את משחקיו הביתיים באצטדיון פארום פארק המכיל 10,100 מקומות.
היסטוריה.
מועדון הכדורגל פארום (1991–2003).