עוד מיצירותיו:
פרסים ואותות הוקרה.
ג'ורג' קראם נפטר ב-6 בפברואר 2022. בנו, דייוויד, הוא מלחין מצליח המכהן מאז 1997 כפרופסור באוניברסיטת אורגון. בתו, אן קראם, היא שחקנית וזמרת מצליחה, שהקליטה את "שלושה שירים מוקדמים" שלו לתקליטור שיצא לכבוד יום הולדתו השבעים ב-1999 וכן ביצעה את יצירתו "אל הגבעות" (2001).
איגרת אתנסיוס
איגרת אתנסיוס ה-39 (Epistola Athanasius) הייתה המסמך שקיבע (kanonizomena) את רשימת 27 הספרים שנכללו בברית החדשה.
עד תקופתו של אתנסיוס, בישוף אלכסנדריה, היו רשימות שונות של הספרים שנחשבו כספרי הקודש הנוצריים. בשנת 367 כתב אתנסיוס איגרת ובה מנה את הספרים הקדושים (כלומר אלו שנכללים בברית החדשה) והספרים החיצוניים (בשורות אפוקריפיות).
הירונימוס ואוגוסטינוס קיבלו את רשימתו של אתנסיוס, הרשימה התקבלה בקונציל היפו כמחייבת ואושרה בקונציל קרתגו והיא תקפה עד היום.
בין הספרים החיצוניים שאישר: ספר יהודית, ספר טוביה, "ההוראה של תריסר השליחים" (Διδαχή), "הרועה של הרמס" חכמת שלמה, בן סירא.
הומוסקסואליות ויהדות
טרייר סקוטי
פרישמן
פרישמן (גרמנית: Frischmann) הוא שם משפחה יהודי-אשכנזי נפוץ שמקורו בגרמנית ופירושו אדם רענן.
אבני בוחן
אבני בוחן הן סט של יהלומים שבו משתמשים לקביעת צבע של יהלום בתהליך השוואתי.
אבני הבוחן (master stones) נועדו לצורכי בדיקה והשוואה בצורה המדויקת ביותר. הבדיקה נעשית תוך שימוש ברקע לבן בלתי מבריק ואור לבן (day light) ללא זריחה.
אבני המאסטר נבחרות בקפידה בהתאם לקריטריונים הבאים:
החלטה 446 של מועצת הביטחון של האו&quot;ם
החלטה 446 היא ההחלטה שנתקבלה במועצת הביטחון של האומות המאוחדות ב-22 במרץ 1979, והיא עוסקת בבנייה הישראלית בשטחים שנכבשו על ידה במהלך מלחמת ששת הימים; יהודה ושומרון, רצועת עזה, מזרח ירושלים ורמת הגולן. ההחלטה התקבלה פה אחד מלבד המדינות שנעדרו מההצבעה: נורווגיה, ארצות הברית ובריטניה.
ההחלטה קובעת כי למדיניות והבנייה הישראלית בשטחים אין כל בסיס חוקי ומהווים מכשול חמור לשלום מקיף, הוגן וארוך טווח במזרח התיכון.
תוכן ההחלטה.
מועצת הביטחון הדגישה שוב את הצורך בשלום הוגן ארוך טווח במזרח התיכון.
החלטה 452 של מועצת הביטחון של האו&quot;ם
החלטה 452 היא החלטה שנתקבלה במועצת הביטחון של האומות המאוחדות ב-20 ביולי 1979, והיא עוסקת בבנייה הישראלית בשטחים שנכבשו על ידה במהלך מלחמת ששת הימים ; יהודה ושומרון, רצועת עזה, מזרח ירושלים ורמת הגולן. ההחלטה התקבלה פה אחד מלבד ארצות הברית שנעדרה מההצבעה.
ההחלטה התקבלה כתוצאה מוועדה שהוקמה לחקור את עניין ההתנחלויות אחרי שהחלטה 446 של מועצת הביטחון של האו"ם התקבלה.
בהחלטה 452, מועצת הביטחון מגנה את חוסר שיתוף הפעולה של ממשלת ישראל עם הוועדה והביעה את דאגתה ממדיניותה של ישראל בנוגע להמשך הבנייה הישראלית בשטחים כיוון שלמדיניות זו "אין כל בסיס חוקי ומפרה את אמנת ז'נבה הרביעית הדואגת לרווחתם של אוכלוסייה אזרחית בזמן מלחמה."
"מועצת הביטחון קוראת לממשלת ישראל ולתושביה להפסיק באופן דחוף את ההקמה, התכנון והבנייה של התנחלויות בשטחים שנכבשו במהלך מלחמת ששת הימים כולל בירושלים המזרחית".
Clocks
Clocks הוא שיר של להקת הרוק האלטרנטיבי הבריטית, קולדפליי. הוא נכתב על ידי כל חברי הלהקה, ושוחרר בתור הסינגל השלישי מתוך אלבום האולפן השני שלה, A Rush Of Blood To The Head. השיר בנוי סביב ריף פסנתר חוזר, והוא כולל מילים נסתרות לגבי ניגודיות ונושאים שונים. "Clocks" זכה בפרס גראמי בקטגוריית "הקלטת השנה", והוא נחשב לאחד משיריה המצליחים ביותר של הלהקה.
"Clocks" זכה להצלחה ביקורתית ומסחרית, כשרוב חוות הדעת היו חיוביות והתמקדו במנגינת הפסנתר שבשיר. השיר, ששוחרר בבריטניה בתור הסינגל השלישי ובארצות הברית בתור הסינגל השני מהאלבום, הגיע בשיאו למקום ה-9 במצעד הסינגלים הבריטי ולמקום ה-29 במצעד הבילבורד הוט 100.
רקע וכתיבת השיר.
"Clocks" הגיח לאלבום בשלב מאוחר של הפקתו. סולן הלהקה, כריס מרטין, נכנס לאולפן ההקלטות בשעת לילה מאוחרת, ולדבריו צץ במוחו ריף שכתב וניסה על פסנתר. לדבריו, השיר הושפע בהשראת להקת הרוק מיוז. בסוף השיר ישנה מנגינת גיטרה שהוסיף ג'ון באקלנד לרצועה הבסיסית. לפני כתיבת השיר, הלהקה הכינה כבר 10 שירים לאלבום וחשבו שזה מאוחר מדי להכלילו באלבום, לאחר שהיה כמעט גמור. לכן הלהקה הקליטה גרסת דמו ל-"Clocks" ולבסוף החליטה להוסיפו לאלבום "A Rush Of Blood To The Head".
הצלחה מסחרית.
השיר זכה להצלחה מסחרית רבה, והופיע במספר רב של פרסומות, סרטים, ותוכניות טלוויזיה, ביניהן בפרומו לחזרתו של כוכב ה-WWE האמריקאי, קורט אנגל. השיר הופיע גם בסרט הדרמה האירי, "In America". השיר הופיע גם בסדרת הטלוויזיה הדרמה-רפואית, "ER", והופיע גם בסדרת הדרמה האמריקאית, הסופרנוס. השיר הופיע גם בתוכנית הטלוויזיה משמרת שלישית, ובסרט ג'ונגל סיטי.
לשיר נעשו מספר רמיקסים. בין האמנים שיצרו רמיקסים הם רויקסופ, דיפ דיש וברנדי נורווד, שסמפלה את מנגינת הסינגל בשירה, "Should I Go". ל-Clocks נוצר גרסת כיסוי רמיקס שנכללה במשחק "Dance Dance Revolution Hottest Party" של קונסולת ה-Wii. השיר נכלל באלבום ההופעה של הלהקה, Live 2003 בשנת 2003, ובשנת 2009 ביצוע של השיר בהופעה חיה נכלל באלבום ההופעה של הלהקה, LeftRightLeftRightLeft.
השבחת יהלומים
השבחת יהלומים היא פעולה שבה מראה היהלום משופר, על מנת לשפר את סיכוייו להימכר. למרות זאת, יהלום שלא עבר טיפול השבחה שווה יותר, כספית, מיהלום שעבר השבחה. את ההשבחה עושה במעבדה גמולוגית מומחה בתחום הגמולוגיה, בעזרת ציוד מיוחד. קיימת חובת גילוי נאות לצרכן, בעת המכירה, לגבי כל טיפול השבחה שנעשה ליהלום.
טיפולי ההשבחה התפתחו במהלך השנים, וכיום כוללים טיפולים לשיפור ניקיון היהלום וטיפולים לשיפור צבע היהלום.
סוגי טיפולים.
טיפולים לשיפור הניקיון כוללים:
טיפולים לשיפור הצבע כוללים:
קישורים חיצוניים.
Diamond color treatments and identification
המרכז הלאומי לספרים ביידיש
משחק האלמוות
משחק האלמוות הוא משחק שחמט שנערך בלונדון ב-21 ביוני 1851 בין אדולף אנדרסן לליונל קיזריצקי וארך 23 מהלכים, שהסתיימו בניצחון אנדרסן. המשחק מפורסם מאוד בזכות ההקרבות הרבות שהיו בו - אנדרסן ששיחק בלבן הקריב את המלכה, שני הצריחים ורץ והנחית מט עם שלושת הכלים היחידים (מלבד הרגלים) שנותרו לו.
ניתוח המשחק.
1. ה4 ה5 2. ו4
פתיחה זו מכונה "גמביט המלך" ובה הלבן מקריב רגלי בתמורה להתפתחות מהירה. פתיחה זו הייתה פופולרית במאה ה-19, אך כיום כמעט ולא משתמשים בה, כיוון שטכניקת ההתגוננות מולה השתפרה מאוד.
2...ה:ו4
שחור קיבל את הקורבן. הסתעפות זו מכונה "גמביט המלך הנרצה".
3.רג4 מהח4+
המלכה מאיימת על המלך ומונעת הצרחה, אך הוצאת המלכה מעכבת התפתחות, מאחר שאפשר להרוויח טמפו על ידי התקפתה אגב פיתוח, לדוגמה פו3.
4.מו1 ב5?!
זהו גמביט בירן קאונטר, שכיום נראה לא מוצלח לרוב השחקנים.
5.ר:ב5 פו6 6.פו3
זהו מסע פיתוח רגיל, אולם כאן יתרונו הוא שהוא מתקיף את המלכה וכך מעכב את התפתחותו של השחור תוך כדי התפתחות.
6...מהח6 7.ד3
מסע זה מעניק ללבן שליטה על המרכז. רוברט הובנר המליץ על 7.פג3 במקום.
7...פח5
מסע זה מאיים פז3+ ומגן על הרגלי בו4, אולם הוא מביא את הפרש לצד הלוח, מקום בו טווח השפעתו של הפרש מצומצם.
8.פח4 מהז5
לפי קיזריצקי, עדיף היה 8...ז6.
9.פו5 ג6
המהלך הזה מגן על רגלי המלכה ובו-זמנית תוקף את הצריח. למרות זאת, יש שחושבים ש-9...ז6 טוב יותר, כי הוא מתמודד עם פרש חזק. תשומת לב שבאותם ימים השחקנים היו מפתחים כלי או שניים, ואז מזיזים אותם שוב ושוב.
10.ז4 פו6 11.צז1!!
זוהי הקרבת רץ פסיבית. אם שחור מקבל את ההקרבה, מלכתו תישאר מחוץ למשחק, תוך יתרון התפתחותי גדול ללבן.
11...ג:ב5?
לדעת הובנר, זוהי הטעות הגורלית של השחור. הוא מרוויח חומר, אך מפסיד התפתחות, כשהלבן יכול לצאת להתקפה מהירה. הובנר המליץ על 11...ח5 במקום.
12.ח4!
הפרש על ו5 מגן על הרגלי, שתוקף את המלכה.
12...מהז6 13.ח5 מהז5 14.מהו3
ללבן יש כעת שני איומים:
14...פז8
המסע הזה מונע את שני האיומים, אך גורם לשחור להיות לא מפותח יותר ויותר - כעת הכלי היחיד שאינו במשבצת ההתחלה הוא המלכה, שצריכה לברוח, בזמן שללבן יש שליטה על חלק גדול מהלוח.
15.ר:ו4 מהו6 16.פג3 רג5
מסע פיתוח שגרתי של השחור, שגם תוקף את הצריח על ז1.
17.פד5
לבן מגיב להתקפת השחור בהתקפת-נגד. המסע מאיים פג7+, שמבצע איום מזלג על המלך והצריח. ריכרד רטי המליץ על 17.ד4 ו-18.פד5, שמביא יתרון ללבן.
17...מה:ב2
שחור מרוויח רגלי, ומאיים להשיג את הצריח על א1 בעזרת איום שח.
18.רד6!
במסע זה לבן מציע בהקרבה את שני צריחיו. הובנר העיר שמהעמדה הזאת, ישנן דרכים רבות לנצח, והאמין שישנם לפחות שלושה מסעים טובים יותר: 18.ד4, 18.רה3, או 18.צה1, מה שמוביל לעמדת ניצחון בלי להקריב כל כך הרבה חומר. גרסת הפרסום של תוכנת השחמט ג'וניור המליצה 18.פג7+, מלווה בצה1. הניתוח של התוכנה chessmaster הסביר ש"המטרה העיקרית (של המסע) היא להסיט את המלכה מהאלכסון א1-ח8. עכשיו שחור לא יכול לשחק 18...ר:ד6? 19.פ:ד6+ מד8 20.פ:ו7+ מה8 21.פד6+ מד8 22.מהו#8." גארי קספרוב אמר שהמשחק היה מאבד את אחד מהפנינים שלו אם המשחק היה ממשיך בצורה שגרתית כזאת. המסע 18.רד6 אינו רגיל, בגלל הקרבת החומר הרבה של הלבן.
18...ר:ז1?