דוכסות בורגונדי הצליחה מאוד על פני תקופה של כמאה שנה בהקמת שלטון חזק בין הקיסרות הרומית הקדושה וצרפת. שטחיה כללו חוץ מהדוכסות ומחוז פרנץ' קונטה גם שטחים בפלנדריה, ברבנט ולוקסמבורג.
הדוכסות שסבלה מרדיפות רבות בייחוד בחבלי אלזס ולורן אשר רצו לאחד את שטחיהם בצפון ובדרום כבר ניהלה סכסוך עם מלכי צרפת עקב תמיכתה בצד האנגלי במלחמת מאה השנים.
המלחמה.
בתחילת שנת 1469 סיסיגמונד הארכידוכס של אוסטריה מבית הבסבורג העביר את נחלותיו באלזס לשארל הראשון כדי שבורגונדיה תעזור לו במלחמתו מול הקונפדרציה השווייצרית הישנה אך שארל לא תקף את הקונפדרציה השווייצרית בניגוד לציפיותיו של סיסיגמונד. ב-1473 תקפה את האימפריה הרומית הקדושה בכך ששמה במצור את העיר נייס באותה שנה הטיל שארל הראשון אמברגו מסחרי על הערים בזל, שטרסבורג ומילכאוזן שתמכו בקונפדרציה השווייצרית. ב-1474 הפוליטיקה של בורגונדי סבלה מספר כישלונות מהם לאחר שהמצור על נייס נכשל הערים הלורניות פנו לקונפדרציה השווייצרית בבקשת עזרה צבאית וקיסר האימפריה הרומית הקדושה פרידריך השלישי אילץ את סיסיגונד מלך אוסטריה לבטל את הברית עם דוכסות בורגונדי. באותה שנה בית הבסבורג עשה ברית שלום עם הקונפדרציה השווייצרית וברית צבאית נגד דוכסות בורגונדי. על דרישתו של סיסיגמונד להחזיר לעצמו את נחלותיו באלזס שארל השיב בשלילה, יותר מזאת צבא בורגונדיה בפיקודו של פטר פון גגנבאך כבשו במהירות את המבצרים באלזס. בתגובה צבאות הקונפדרציה השווייצרית הישנה פרצו לפראנץ' קונטה ובנובמבר 1474 ניצחו בקרב אריקור.
ב-1475 צבאות חבל ברן שבקונפדרציה כבשו את שטחיו של דוכס סבוייזק שהיה בן ברית של שארל הראשון. באותה שנה בתמיכת חבל ברן בעיר וואל פרץ מרד מול צבא סבוייזק וניצחו אותו קרב זה נקרא הקרב בפלנטה ושחררו את וולה התחתונה. בתחילת שנת 1476 השווייצרים כבשו את ארמון הסבויי גראן סון אבל צבאותיו של שארל הראשון הטילו מצור על הארמון, מגיני גראן סון נכנעו ונרצחו באכזריות על ידי הבורגונדים. צבאות השווייצרים שלא אחרו לבוא הביאו כישלון מוחץ לשרל הראשון בקרב על הגראן סון בסוף הקרב שארל הראשון ברח משדה הקרב ועזב את כל המשאבים והארטילריה של צבאו.
הבורגונדים גייסו במהרה צבא חדש אך גם הוא נחל תבוסה מוחצת מול השווייצרים בקרב על מארטן ולאחר מכן תבוסה בקרב על ננסי ב-1477 שבסופו נהרג שארל הראשון.
השלכותיה של המלחמה.
עם מות שארל הראשון בקרב על נאנס נקטעה שושלת הדוכסים של בורגונדי מהשושלת נשארה רק בתו היחידה של שארל מריה שהייתה נשואה למקסימילאן מבית הבסבורג שהיה בנו של פרידריך השלישי קיסר הקיסרות הרומית הקדושה.
בין בית הבסבורג למלכי צרפת התעוררה מלחמה על הירושה של הדוכסות הבורגונדית. לפי ההסכם הארסי משנת 1482 שטחה של בורגונדיה חולק: בית הבסבורג קיבל את ארצות השפלה הבורגונדיות ולוקסמבורג. ומלכי צרפת קיבלה את דוכסות בורגונדיה עצמה פרנץ' קונטה ואת פיקארדי. ב-1494 על פי הסכם סן ליסה פרנץ' קונטה גם הוא הועבר לשליטתו של בית הבסבורג על תמיכתם במסעו של שארל השמיני מלך צרפת לאיטליה.
השמדתה של בורגונדיה אפשרה לשארל השמיני לאחד את כל צרפת תחת שלטונו להפכה לאח המעצמות הכי חזקות במערב אירופה.
הסיפוח של שטחי ארצות השפלה הבורגונדיות לוקסמבורג ופרנץ' קונטה היה הצעד הרשון בהפיחתה של אוסטריה למעצמה חזקה ובעלת לאומים שונים.
ניצחון השווייצרים על בורגונדיה שהייתה בין המדינות החזקות ביותר באירופה באותה עת העלה את מעמדה הצבאי של שווייצריה ויצר מוניטין של צבא לא מנוצח. לאחר תקופת מלחמת השווייצרים בבורגונדים שכירי החרב השווייצרים החלו לשרת בהרבה מן המדינות באירופה.
אוואסה
חצר תל-חי (ציור)
"חצר תל-חי" או "חצי תל -חי וברווז קטום ראש" (1978) הוא ציור מאת הציירת הישראלית תמר גטר. הציור מהווה חלק מסדרה של עבודות, שנוצרו בין השנים 1974-1978 ועושות שימוש בדימוי של תל חי.
"חצר תל-חי" עשוי כרישום גיר על גבי בד כהה, המעניק לציור מראית עין של לוח כיתה. בחלקו העליון של הבד, מתחת לכתובת "חצר תל-חי", מופיע רישום של מבנה, הדומה לאחד האגפים בחצר תל-חי. המבנה מתואר בעזרת שימוש באיזומטריה. בחלקו התחתון של הבד מופיעים שני מבנים תלת-ממדים מלבניים, היכולים להתפרש כאבוסים. בתחתית הבד מופיע רישום של ברווז המשורטט בקו מתאר וראשו נקטע בשולי הבד.
בעוד העבודות המוקדמות ב"מחזור תל-חי", כפי שהגדירה אותן גטר, "חוות את הפרספקטיבה כאידאה אלימה", הרי עבודה זו מציבה בפני הצופה את התפרקות הפרספקטיבה ההיסטורית ואת הפיכתה לייצוג חלקי. הדבר בא לידי ביטוי בחוסר העקביות בשימוש בה. בתיאור האבוסים, לדוגמה, נעשה שימוש בנקודת מגוז שונה לכל אחד מן האבוסים. בנוסף, גטר השתמשה בקנה מידה שונה לתיאור הציפור לתיאור המבנה.
בראיון מאוחר תיארה גטר את משמעות הדימוי של תל-חי בעבודותיה:
הציור הוצג בתערוכה "ציורים 1977-78", שנערכה במוזיאון ישראל ביולי-אוגוסט 1978. בשנת 2010 הוצג הציור בתערוכה הרטרוספקטיבית של גטר במוזיאון תל אביב לאמנות. החל משנה זו מוצג הציור גם כחלק מתצוגת הקבע של האמנות הישראלית במוזיאון ישראל.
חצר תל חי
קוואסמה
חמולת קוואסמה
חמולת קַוָואסמֶה (בערבית: القواسمة, בתעתיק מדויק: אלקואסמה) היא חמולה פלסטינית מחברון הידועה בכך שרבים מחבריה היו פעילי ארגון הטרור חמאס וחלקם אף היו ראשי החמאס בחברון ומחבלים מתאבדים. האב המייסד שאליו מתייחסים בני החמולה הוא הסייד אבי אלקאסם אלג'ניד מבגדאד, נכדו של מוסא אל-כאט'ם.
מחישובים שונים שנערכו על ידי ארגון הצלה יהודה ושומרון נרצחו על ידי מחבלים מחמולת קוואסמה כ-104 יהודים, ונפצעו מאות.
פעילי טרור בני החמולה.
פעילי טרור ידועים מחמולת קוואסמה הם:
פירוט וכרונולוגיה.
פאהד קוואסמה שימש כראש עיריית חברון מ-1976 עד גירושו ללבנון ב-1980, בעקבות הפיגוע בבית הדסה. הוא נרצח בירדן ב-31 בדצמבר 1984, על ידי גורם לא מזוהה. ישראל לא אישרה לקבור אותו בחברון עירו.
ב-21 ביוני 2003 נהרג עבדאללה קוואסמה, ראש החמאס בחברון, מירי של הימ"מ לאחר שהתנגד למעצר. הפלסטינים טענו שמסתערבים ירו בו כשיצא ממסגד בחברון. יורשו בתפקיד, אחמד באדר, נהרג ב-9 בספטמבר 2003. הוא הוחלף בידי באסל קוואסמה, שנהרג בפעולה צבאית של צה"ל אחרי שאותר על ידי השב"כ. הוא התבצר בבית פלסטיני, אחרי שגירש את תושביו באיומי נשק קל. אחרי שסירב להיכנע וירה על החיילים שצרו על הבית, טנק ירה פגז, וכשגם זה לא עזר הובא למקום דחפור D9N משוריין שהרס את הבית על באסל. תת-מקלע נמצא ליד גופתו.
ב-31 באוגוסט 2004 אחמד עבד קוואסמה ביצע פיגוע התאבדות בבאר שבע בו נרצחו 16 אזרחים ישראלים. הוא נשלח על ידי קרובו, ויורשו של באסל, עימאד קוואסמה. ב-13 באוקטובר 2004 נעצר עימאד קוואסמה על ידי צה"ל בעקבות מידע מודעיני שהתקבל מהשב"כ. עימאד נכנע לאחר שדחפור D9R משוריין החל להרוס את הבית בו התבצר.
ב-2011 עצר השב"כ 13 תאי טרור של חמאס שעמדו להוציא פיגוע, בין המחבלים שנעצרו נמנו שלושה מחמולת קוואסמה.
מחבלים מחמולת קוואסמה יזמו והשתתפו בחטיפת ורצח שלושת הנערים ביוני 2014. על החטיפה פיקד חוסאם קוואסמה ואת החטיפה עצמה ביצעו מרואן קוואסמה ועמר אבו עיישה. חוסאם נעצר בענאתא על ידי כוח ימ"מ בעקבות מידע שהתקבל מהשב"כ, ונידון ל-3 מאסרי עולם. מרואן ואבו עיישה נהרגו בידי צה"ל והימ"מ בנוהל סיר לחץ ב-23 בספטמבר 2014 בחברון.
במהלך אירועי אוקטובר 2015, חוסל פאדי עווד קוואסמה על ידי אזרח חמוש בחברון, לאחר שניסה לדקור יהודים.
עומר אל-קוואסמה, נורה על ידי חיילי צה"ל בשנת 2011, בעת שישן בביתו אשר בשכונת א-שיח' בחברון. הירי בוצע בעקבות זיהויו כואאיל אל-ביטאר, פעיל חמאס אשר שוחרר מהכלא של הרשות הפלסטינית יום לפני כן והיה לשכנו של קוואסמה. בהודעה שפרסם דובר צה"ל נאמר כי הירי בוצע בעקבות תנועה מחשידה שביצע קוואסמה וגרמה לחייל לחוש בסכנת חיים. דובר צה"ל הביע צער על מותו של עומר אל-קוואסמה אך הדגיש כי הירי נעשה על פי הוראות הפתיחה באש. עם זאת החליט אלוף הפיקוד שלא להאריך את שירות הקבע של אחד משני החיילים שירו באל-קוואסמה.
הפיגוע בקו 37 בחיפה
שני מלכים (סדרת טלוויזיה)
גאלדענע קייט
אברהם קארפינאוויטש
אברהם קארפינוביץ
אברהם קארפינוביץ'
סקווער
ווליטון
קובי מאור
קובי מאור (נולד ב-23 בדצמבר 1977) הוא שחקן, תסריטאי, וסטנדאפיסט ישראלי.
ביוגרפיה.
נולד בשם יעקב מרציאנו וגדל בירושלים. בוגר בית הספר התיכון "אורט אולייסקי". בוגר בית הספר לאמנויות הבמה "בית צבי" (2004), וסדנת רותי דייכס למשחק מול מצלמה.
הוא נשוי לדנה ואב לאריאל והלני.
בטלוויזיה.
משנת 2011 עד שנת 2021, גילם את מני חסון בנם של סילבן ורחל חסון, בסדרה הקומית "סברי מרנן" במסגרת שידורי קשת בערוץ 12.
משנת 2013 משחק בסדרה הקומית "חברות" של ליטל שוורץ כניסים חכם בעלה של פזית (לירית בלבן).
בסדרה "מטומטמת" של בת חן סבג מגלם "ריבי" טראנסג'נדרית ב-HOT3.
ב "טקסי דרייבר" שיחק את "חרא" בוטנים (מיכה לילך), מהתפקידים הראשיים בסדרה.
בסדרה "כפולה" המשודרת ב־KidZ, מגלם את אבא של נועה קירל, לצד שלום אסייג, עפר שכטר ואחרים.
דיבב את בנימין נתניהו בסאטירה של ערוץ כאן 11 "מדינת הגמדים".
בתוכנית הסאטירה "זה המצב" בערוץ 2 (רשת), בהשתתפותם של ירון ברובינסקי, מולי שולמן, אסף פריינטא, גיתית פישר ואחרים.
בערוץ הילדים "סופשלי" בכיכובם של שחר חסון, זאב רווח, עדי הימלבלוי ואחרים.
בדרמת הפשע "עספור" ב־HOT בתפקיד משטאווה, יד ימינו של קובי (אביב אלוש).
"פרופיל 64" בערוץ 10 גילם את רס"ר רצאבי.