המידע הקדום ביותר על התיישבות של יהודים במקום היא מסוף המאה ה-14, אם כי ייתכן שקהילה מאורגנת הייתה קיימת כבר אף לפני כן. "רחוב היהודים" מופיע ברישום מקרקעין עירוני משנת 1567. הכנסייה אפשרה רק לקתולים להתיישב בתחומי העיר גיור, והיהודים נאלצו להתיישב ביישוב גיורסיגט על אי סמוך על נהר הדנובה. ב-1791 התארגנה הקהילה וב-1795 הוקם בית כנסת. רק ב-1840, לאחר שיצא החוק המתיר התיישבות יהודים בערים המלכותיות החופשיות, החלה התיישבות של יהודים בתוך העיר עצמה. ב-1851 הוקמה קהילה מאוחדת שכללה גם את היהודים על האי. ב-1870 נבנה בית כנסת חדש ומפואר.
ב-1871 הוקמה קהילה אורתודוקסית נפרדת. ב-1910 היוו היהודים – ברובם סוחרים תעשיינים ובעלי מלאכה – כ-12.6% מסך האוכלוסייה, ב-1920 הגיע מספרם ל-5,904 ובשנת 1941 ירד מספרם ל-4,688.
שנות השואה.
ביו 1942 ל-1944 גויסו רוב הגברים היהודים לשירות העבודה במסגרת הצבא ההונגרי. הגרמנים השתלטו על הונגריה במרץ 1944. ב-13 במאי 1944 רוכזו כל היהודים הנותרים בעיר בגטו. ב-11 וב-14 ביוני נשלחו 5,635 יהודים מהעיר ומהסביבה בשתי רכבות למחנה ההשמדה אושוויץ.
לאחר השואה.
לאחר המלחמה חזרו כ-700 ניצולים ממחנות העבודה וההשמדה לעיר. ב-1946 היו בה כ-950 יהודים אך ב-1970 נותרו רק כ-200. בית הכנסת הגדול, שלא היה בשימוש מאז השואה, נמכר לרשות המקומית. הוא שופץ ושוחזר ומשמש כיום כמרכז תרבות עירוני.
ערים תאומות.
הערים התאומות של גיור הן:
2001 בישראל
2001 בישראל (ה'תשס"א-ה'תשס"ב) הייתה השנה בה חגגה מדינת ישראל 53 שנה מיום היווסדה.
אירועים בולטים.
פיגועי טרור פלסטינים בולטים.
פיגועי טרור פלסטינים בולטים שבוצעו נגד מטרות ישראליות במהלך 2001:
מבצעים צבאיים ישראלים בולטים.
מבצעים צבאיים ישראלים בולטים אשר בוצעו נגד פעילי טרור פלסטינים במהלך 2001:
הרצליה מדיקל סנטר
הרצליה מדיקל סנטר הוא בית חולים פרטי בהרצליה פיתוח שנחנך בשנת 1982.
היסטוריה.
הקמת בית החולים החלה בשנת 1979 ביוזמת אנשי עסקים יהודים מדרום אפריקה, במטרה לאפשר לתושבי מדינת ישראל ולתיירי מרפא מארצות אחרות, שידם משגת, לקבל שרותי רפואה פרטית ברמה גבוהה. הקמת בית החולים הושלמה בדצמבר 1982. המנכ"ל הראשון של בית החולים היה ד"ר אוברי יופה.
בספטמבר 2006, רכש את בית החולים איש העסקים יגאל אהובי תמורת כ-40 מיליון דולר.
בפברואר 2009 מכר אוהבי את בית החולים לשירותי בריאות כללית, שרכשה נתח של 40%, וביולי מכר למשפחתו של אלי לנדאו, ראש עיריית הרצליה לשעבר, שהחזיקה עד אז חלק קטן מהמניות, את שאר המניות שהחזיק. בהמשך רכשה חברת כלל ביטוח 10% מהמניות. לאחר הרכישה עבר בית החולים שיפוץ מקיף בהשקעה של 40 מיליון שקל.
באוגוסט 2016, מונה דני אנגל, שהיה קודם סמנכ"ל אסותא, לתפקיד מנכ"ל הרצליה מדיקל סנטר.
בסוף 2019 ניהלה חברת הביטוח מגדל משא ומתן לרכישת נתח ממניות בית החולים, לפי שווי של כ-800 מיליון שקל. ביולי 2021, פורסם כי שירותי בריאות כללית תרכוש 11% מהמניות, לפי שווי של כ־780 מיליון שקל, כך שתגיע להחזקה של 51% ממניות בית החולים.
באוגוסט 2021, אירע דליפת מידע של כ-50 אלף מטופלים, ממערכת חדשה לזימון תורים, שהקימה עבור בית החולים חברת וואן טכנולוגיות.
פעילות.
בבית החולים תשעה חדרי ניתוח, חמש מחלקות אשפוז, טיפול נמרץ, התאוששות, מכון לב, מכון גסטרואנטרולוגי, מכון דימות (רנטגן), מכון דימות שד, יחידה להפריה חוץ גופית וגנטיקה. מאות רופאים מבצעים בבית החולים למעלה מ–18,000 ניתוחים בשנה. רבים מרופאי בית החולים מועסקים בבתי חולים ציבורים, ופעילותם ב"הרצליה מדיקל סנטר" היא עבודה נוספת. באגף המרפאות פועלות כ-120 מרפאות העומדות לרשות המטופלים לייעוצים, אבחונים וטיפולים בשטחי הרפואה השונים.
בית החולים מעניק זה שנים רבות שירותי רפואה לתושבי חוץ השוהים בישראל, ומטופלים המגיעים במיוחד ממדינות זרות במסגרת תיירות מרפא. בנוסף, משרת
בית החולים גם את אזרחי ישראל באופן פרטי או במסגרת הסכמים עם הביטוחים המשלימים של קופות החולים ובמסגרת ביטוחי הבריאות של חברות הביטוח.
מחלקות מדיקל סנטר.
בבית החולים פועלים מספר מחלקות בתחומי רפואה שונים:
המרכז מפעיל שלוחה לרפואה פרטית בבית חולים נצרת.
המפלגה הדמוקרטית של רוסיה
המפלגה הדמוקרטית של רוסיה (ברוסית: Демократическая партия России) היא תנועה פוליטית בפדרציה הרוסית שהוקמה ב-26 במאי 1990 כאלטרנטיבה למפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות. בשיא כוחה, בינואר 2007 מנתה המפלגה כ-82,183 חברים. ב-15 בנובמבר 2008 בכנס של המפלגה הוכרז על פירוק התנועה וב-31 בדצמבר אותה שנה חדלה רשמית מלהתקיים, כאשר אוחדה עם תנועה דמוקרטית חדשה בשם "המעשה הנכון" (Правое дело).
המפלגה הוקמה על ידי ניקולאי טראווקין כתנועה דמוקרטית, שביקשה לשבור את המונופול של המפלגה הקומוניסטית על הפרלמנט. בבחירות לדומה שהתקיימו בשנת 1993 למפלגה תמכו כ-5.5% מהבוחרים. ביוני 1991 המועמד לנשיאות רוסיה שנתמך על ידה, בוריס ילצין, נבחר ברוב קולות והיה לנשיא המדינה הראשון של רוסיה. אחד מנציגי המפלגה הבכירים היה מיכאיל קיסליוק, מושל מחוז קמרובו בשנים 1993—1997.
באביב 2012 המפלגה הוקמה מחדש ובראשה הועמד אנדריי בוגדנוב, שהוחלף בהמשך על ידי בנו לאחר עזיבתו. המפלגה השתתפה במערכות הבחירות לרשויות המקומיות אך לא הצליחה להשיג יותר מ-2% בבחירות למועצות המקומיות ולפרלמנטים המחוזיים.
1985 בישראל
1985 בישראל (ה'תשמ"ה-ה'תשמ"ו) הייתה השנה בה חגגה 37 שנה מיום היווסדה.
אירועים בולטים.
צבא וביטחון.
במהלך שנת 1985 נקבעה רצועת הביטחון. ב-14 בינואר התקבלה החלטה מספר 291 של ממשלת ישראל לפיה תתבצע היערכות מחדש בגבול הצפון. התהליך הושלם ב-10 ביוני 1985 - צה"ל השלים את הנסיגה אל רצועת הביטחון.
בשנת 1985 בוצעו מספר פיגועי טרור על ידי הפלסטינים בולטים שגררו תגובה צבאית ישראלית:
1984 בישראל
1984 בישראל (ה'תשמ"ד-ה'תשמ"ה) הייתה השנה בה חגגה 36 שנה מיום היווסדה.
אירועים בולטים.
פיגועי טרור פלסטינים בולטים.
פיגועי טרור פלסטינים בולטים שבוצעו נגד מטרות ישראליות במהלך 1984:
מתי שמואלביץ
1982 בישראל
1982 בישראל (ה'תשמ"ב-ה'תשמ"ג) הייתה השנה ה-34 לעצמאותה של מדינת ישראל. פרוץ מלחמת לבנון היה האירוע העיקרי בשנה זו, לצד פינוי חצי האי סיני בהתאם להסכמי השלום, ובכלל זאת העיר ימית.
פוליטיקה.
צבא וביטחון.
מלחמת לבנון/מבצע שלום הגליל.
ב-3 ביוני מנסים מחבלים פלסטינים מארגון אבו נידאל להתנקש בחייו של שגריר ישראל בלונדון, שלמה ארגוב. ארגוב נפצע קשה. יומיים אחר כך מורה ראש ממשלת ישראל מנחם בגין על פתיחת "מבצע שלום הגליל", שמטרתו המוצהרת נטרול פעילות ארגוני המחבלים מתוך לבנון. ב-6 ביוני מתקיים הקרב העיקרי הראשון במבצע, הקרב על הבופור. אף על פי שבקרב נופלים שישה מאנשי צה"ל, שר הביטחון אריאל שרון מדווח לציבור כי הקרב הסתיים ללא נפגעים. התנהלותו של שרון, כמו גם השאלה שהציב בגין על המחבלים לאחר הקרב, "האם הם השתמשו במכונות ירייה?", הפכו לסמל של הניתוק בין הדרג הצבאי לדרג המדיני במלחמה.
ב-10 ביוני מתרחש קרב דמים נוסף, קרב סולטאן יעקוב. באותו יום, מותקף כוח צה"ל בטעות על ידי מטוסי חיל האוויר, באחת התקריות הקשות ביותר של ירי-כוחותינו-על-כוחותינו בתולדות צה"ל. ב-13 ביוני מגיעים כוחות צה"ל לביירות. ב-20 באוגוסט נחת כוח רב-לאומי בלבנון, כדי להשגיח על נסיגת אש"ף מלבנון.
ב-16 בספטמבר מתחיל טבח סברה ושתילה במחנות הפליטים במערב ביירות. את הטבח מבצעים אנשי הפלנגות הנוצריות. אף שהטבח לא בוצע על ידי ישראל, מתעוררת ביקורת ציבורית ועולמית חריפה, שהרי צה"ל שלט באזור והפלנגות נכנסו למחנות באישורו. בגין מקבל תמונת מצב חלקית רק ב-18 בספטמבר, בהאזינו לדיווח ה-BBC בנושא. כוחות אמריקאים וצרפתים נכנסים לביירות בניסיון להרגיע את המצב. הזעזוע הציבורי מן הטבח בישראל מוביל גם להפגנת ה-400 אלף (ר' בסעיף "תנועות חברתיות") ולהקמת ועדת חקירה ממלכתית בנושא, ועדת כהן (ר' "חוק ומשפט").
ב-11 בנובמבר מתרחש אסון צור הראשון ומביא למותם של שבעים וחמישה חיילי צה"ל ואנשי כוחות הביטחון.
יחסי חוץ.
אירועים נוספים.
ב-11 באפריל עלה לרחבת הר הבית עולה מארצות הברית, אלן גודמן, ופותח באש מנשק צבאי. שומר של הווקף נהרג ושוטרים נפצעים. גודמן שוחרר ב-1997, לאחר שריצה מאסר של 15.5 שנים, וגורש לארצות הברית.
ביוני הופך הנח"ל לחטיבת הנח"ל.
המערכה בפיליפינים (1944–1945)
המערכה בפיליפינים (גם: שחרור הפיליפינים) הייתה מערכה של כוחות ארצות הברית והפיליפינים במהלך מלחמת העולם השנייה שמטרתה הייתה להביס ולסלק את כוחות האימפריה היפנית, שכבשו את האיים הפיליפינים בשנת 1942. שחרור הפיליפינים החל עם נחיתות אמפיביות על האי המזרחי לייטה ב-20 באוקטובר 1944, ונמשך עד תום המלחמה באוגוסט 1945.
תכנון.
עד אמצע שנת 1944 היו האמריקאים מרחק 560 ק"מ דרומית-מזרחית למינדנאו, הגדול שבאיי הפיליפינים, ובטווח הפצצה באמצעות מפציצים ארוכי טווח. הצי האמריקאי, בפיקודו של אדמירל צ'סטר נימיץ, התקדמו לרוחב האוקיינוס השקט, כשהם כובשים בדרכם את איי גילברט, את איי מרשל ואת איי מריאנה. האמריקאים אף עקפו איים שעליהם שהו חילות מצב יפניים, והותירו אותם ללא מקורות אספקה.