אגם נקורו (באנגלית: Lake Nakuru) הוא "אגם בסיסי" רדוד בקניה, השוכן בשבר הסורי-אפריקאי, כ-120 ק"מ צפונית-מערבית לבירה ניירובי, וכשני ק"מ דרומית-מזרחית לעיר נקורו שבה מתגוררים כ-300,000 תושבים. האגם וסביבתו מוכרזים כפארק לאומי מאז שנת 1961, ובשנת 2011 הם הוכרזו - יחד עם שני אגמים נוספים בקניה, אגם אלמנטייטה ואגם בוגוריה - כאתר מורשת עולמית המשתרע על-פני שטח של 188 קמ"ר.
גאוגרפיה.
אורכו של האגם מצפון-לדרום הוא כ-9.5 ק"מ ורוחבו המרבי מגיע ל-6.5 ק"מ. שטחו של האגם משתנה בקיצוניות בהתאם לעונות השנה, והוא משתרע בממוצע על-פני 40 קמ"ר. האגם מנקז שטח של כ-1,800 קמ"ר, והוא שוכן בגובה של 1,757 מטרים מעל פני הים. סביב האגם, סמוך לשפכי הנהרות הזורמים אליו ולמעיינות הסמוכים לו, משתרעות קרקעות בוציות בסיסיות וביצתיות המכוסות בצמחייה עשבונית. בכל צדדיו של האגם למעט בדרומו מתרוממים מדרונות תלולים למדי, שגובהם נע בין 100 ל-200 מטרים, ומעבר לאלה משתרעת רמה המנוצלת לחקלאות ולמגורים.
החי והצומח.
האגם מוקף בצמחייה עשבונית וביערות הנשלטים על ידי עצי שיטה, ובסביבתו נצפו כ-550 מיני צמחים שונים.
באגם נצפו כ-480 מיני עופות, והבולט שבהם הוא הפלמינגו הזוטר, שאוכלוסייתו עשויה להגיע לכ-1.5 מיליון פריטים, הניזונים מהאצות המשגשגות באגם. באגם נקורו לא חיים דגים, למעט דגי אמנון שהובאו אליו בשנת 1962, וכיום הם משמשים כמזונם של רוב עופות המים החיים בו, בעיקר השקנאי. השקנאים מקננים על איונים סלעיים באגם אלמנטייטה השוכן במרחק של 12 ק"מ בלבד דרומית-מזרחית לאגם נקורו, והם באים אליו מדי יום כדי להיזון. עוד משמש האגם כתחנה בדרכם של עופות פלארקטים החולפים דרכו בנדודיהם או חורפים בו. עם היונקים החיים סביב האגם נמנים כ-125 פרטים של קרנפים צרי-שפה, כ-200 פרטים של ג'ירף רוטשילד וכן אוכלוסיות גדולות של קובוס המים, צבאים ותאו אפריקני.
פיקרדיה
אן (פיקרדיה)
דאלארס
Smooth Criminal
Smooth Criminal (בעברית: פושע חלקלק) הוא הסינגל השביעי מתוך אלבום האולפן השביעי Bad, של הזמר-יוצר מייקל ג'קסון, אשר יצא ב-5 באוקטובר 1988. מילות השיר מדברות על אישה בשם אנני, שהותקפה בדירתה על ידי פושע חלקלק.
רקע וכתיבה.
"Smooth Criminal" הוא שיר שכמעט ולא נכלל באלבום Bad, וג'קסון נדרש לשכנע את המפיק קווינסי ג'ונס שהוא ראוי להיכלל באלבום. השיר שימש גם בפסקול הסרט "סהרורי" שג'קסון הוציא ב-1988, בכיכובם של ג'ו פשי וג'קסון עצמו.
וידאו קליפ.
הוידאו קליפ מצולם בתוך מועדון לילה בסגנון שנות השלושים.
בווידאו קליפ נעשה שימוש בפטנט שנרשם בארצות הברית לשם כך, המעניק יכולת הישענות ללא כבלים, הנוגדת את כוח הכבידה. פטנט זה יושם עבור מכשיר משיכה מובנה בתוך רצפת הבמה הכולל יתדות שעולים מהבמה ברגע המתאים ונעליים מיוחדות עם תומך קרסול וגזרות בעקבים, אשר יכולות להחליק על היתדות ולהצטרף לבמה באופן זמני. כל אלו מאפשרים למבצעים להישען קדימה על רגליהם, ללא צורך לשמור על מרכזי המסה שלהם.
השם "אנני" (ANNIE) מהביטוי "Annie are you o.k?" מגיע מבובת החייאה "אנני", הבובה של קורסי ההחייאה שכאשר ניגשים אליה לבדיקת הכרה קוראים לה בשמה, אנני.
דו&quot;ח פאלמר
בעקבות אירועי המשט לעזה הכריז מזכ"ל האו"ם באן קי-מון, ביולי 2010, על הקמת ועדה מטעם האו"ם לבדיקת אירועי המשט. בראשה עמד ראש ממשלת ניו זילנד לשעבר, ג'פרי פאלמר, וסגנו היה נשיא קולומביה לשעבר, אלווארו אוריבה. נציג ישראל בוועדה היה יוסף צ'חנובר, ונציג טורקיה הדיפלומט אוזדם סאנברק, בכיר במשרד החוץ במדינה.
בספטמבר 2011 פורסם דו"ח הוועדה, ובו נקבע שהסגר הימי על רצועת עזה חוקי, אך בבלימת ספינות המשט ישראל הפעילה כוח מופרז, ולכן מומלץ שתביע חרטה בפני טורקיה ותשלם פיצויים למשפחות ההרוגים. הדו"ח ביקר את התנהלות טורקיה ופעילי ארגון IHH בפרשה.
דו"ח פאלמר.
הדו"ח שפורסם לציבור בתחילת ספטמבר 2011, קובע שהסגר הימי שהטילה מדינת ישראל על רצועת עזה חוקי, כצעד לגיטימי של הגנה עצמית וזאת מכיוון שברצועת עזה ישנם ארגוני טרור רבים וקיים חשש סביר שהם ינסו להבריח נשק ותחמושת דרך הים. הדוח אף קבע כי ישראל עמדה בכללי המשפט הבינלאומי באופן הטלת הסגר וכי מקום הטלתו, בים הפתוח חוקי. כמו כן לעניין המשט עצמו, הדו"ח מותח ביקורת חריפה על מארגני המשט שנהגו בחוסר אחריות, ושלחלקם כוונות אלימוֹת ופרובוקטוריוֹת "לרוב המשתתפים לא היו כוונות אלימות, אך עולות שאלות קשות לגבי התנהגותם, אופיים האמיתי ומטרותיהם של מארגני המשט, במיוחד מארגון ה-IHH (המוגדר ארגון טרור בארצות הברית, באירופה ובישראל). המשט הביא להסלמה לא נחוצה" לשון הדו"ח. גם מממשלת טורקיה לא חוסך הדו"ח את לשונו "טורקיה הייתה יכולה לעשות יותר כדי למנוע את יציאת המשט לעזה".
עם זאת הדו"ח גם מביע ביקורת על התנהלות ישראל בפרשה, ואף על פי שמוזכר בדו"ח שעל החיילים שהותקפו בספינה היה להגן על עצמם, נאמר שהם השתמשו "בכוח מוגזם ולא הגיוני" וכן נכתב שאובדן חיי אדם על הספינה הוא "בלתי מתקבל על הדעת".
הדו"ח מציע שישראל תצהיר "הצהרה בה היא מביעה חרטה על מות הפעילים הטורקים, ותעביר פיצויים לקרן שתוקם למען משפחות הנפגעים". הפיצויים על פי הדו"ח, יקַבעו על ידי משא ומתן.
תגובות ויחסים מדיניים סביב הדו"ח.
קבלתו.
לשכת ראש הממשלה בישראל הודיעה כי היא מקבלת את הדו"ח בכפוף להסתייגויות.
טורקיה לעומת זאת דחתה אותו בשתי ידיים והודיעה כי הדו"ח לא מקובל עליה.
מתיחות בין ישראל לטורקיה.
למעשה הידרדרות הקשרים בין שתי המדינות החלה מיד לאחר המשט לעזה עצמו שבו נהרגו 9 אזרחים טורקים, ראש ממשלת טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן דרש בתוקף שישראל תתנצל (ולא רק "הבעת צער" או "חרטה") על מות פעילי המשט, וכן שישראל תשלם פיצויים למשפחות ההרוגים.
מאוחר יותר הוסיף ארדואן עוד דרישה- שישראל תבטל את הסגר מעל רצועת עזה. ישראל סירבה לכל הדרישות כפי שהם.
אף על פי שגורמים מדיניים בישראל אמרו שישראל מוכנה להביע צער ולהעביר כסף לקרן נייטרלית שתעבירו למשפחות ההרוגים הדבר לא התבצע עקב אי מוכנותה של טורקיה.
בתקופה שקדמה לפרסום הדו"ח האשימו גורמים בטורקיה את ישראל, כי היא מנסה לדחות את פרסום הדו"ח, דבר שיצר חילופי האשמות הדדיים (ואכן מעריכים שאמת הדבר אך לא על מנת להימנע ממבוכה, אלא כדי למצוא פשרה בנושא).
פרשת הדלפת הדו"ח.
יום קודם פרסום הדו"ח, הודלף הדו"ח לעיתון הניו יורק טיימס, והתפרסם שם בצורה חלקית.
ישנם הטוענים שידה של ישראל בהדלפה (שידעה את תוכנו כבר קודם- מפי הנציג בוועדה), על מנת למנוע מטורקיה להשפיל את ישראל בפומבי על ידי סנקציות טורקיות על ישראל כתגובה לדו"ח ולקרע בין המדינות.
הסנקציות והאיומים מצד טורקיה.
מיד לאחר פרסום הדו"ח הודיע ראש ממשלת טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן, שהשגריר הישראלי וכל הנציגים הדיפלומטים של ישראל מעל דרגת מזכיר שני יגורשו מטורקיה, מאוחר יותר נודע שיגורש גם הנספח הצבאי, אך נספח המשטרה הורשה להישאר במדינה.
כמו כן הודיע ארדואן שינותקו כל הקשרים הצבאיים והכלכליים עם ישראל, ומאוחר יותר הוברר שינותקו רק קשרי מסחר של התעשיות הצבאיות אך לא המסחר האזרחי.
מספר ימים לאחר מכן, הצהיר ארדואן כי ספינות מלחמה של הצי הטורקי ילוו ויאבטחו, כל כלי שיט שיחפוץ להגיע לחוף רצועת עזה, מפני חיל הים של ישראל.
עוד אמר, שספינות מלחמה של הצי הטורקי יסיירו במזרח הים התיכון על מנת "לשמור שישראל לא תשתלט על אוצרות הטבע שם" כדבריו.
תגובת ישראל.
בישראל שתקו ולא הגיבו לאיומים, אך בתקשורת פורסם ששר החוץ אביגדור ליברמן מתכנן שורה של צעדים כנגד טורקיה, ביניהם אזהרת מסע לטורקיה, פגישות עם נציגים ארמנים (בא לרמז על שואת הארמנים), ואפילו פגישות באירופה עם ראשי המחתרת הכורדית ה-PKK.
בחודש מרץ 2013, בעקבות ביקורו של נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, בישראל, הביע ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו התנצלות בפני טורקיה והתחייב לפצות את משפחות תשעת ההרוגים.
ההתנצלות גררה ביקורת קשה מהימין הפוליטי ובין היתר מאביגדור ליברמן שהיה שר החוץ בעת תקרית המשט, שהגדיר את ההתנצלות "שגיאה חמורה".
פלנטרי אובסרבר
תוכנית פלנטרי אובסרבר (באנגלית: Planetary Observer program) היא תוכנית לחקר החלל של נאס"א שבוטלה לאחר שיגור משימה אחת - משימת מרס אובסרבר. התוכנית הייתה לבנות חלליות זולות לחקר מערכת השמש על ידי שימוש בחלקי לוויינים קיימים וטכנולוגיות ופלטפורמות שיגור קיימות.
היסטוריה.
אחרי תוכנית פלאגשיפ היקרה של שנות ה-70, חיפשה נאס"א במהלך שנות ה-80 דרך חדשה וסבירה יותר מבחינת המחיר, לחקר החלל במהלך שנות ה-90 ולאחר מכן. וועדת חקר מערכת השמש של נאס"א העלתה שתי תוכניות חדשות ב-1983: תוכנית פלנטרי אובסרבר ומארינר סימן 2. תוכנית פלנטרי אובסרבר החלה עם תוכנית מרס אובסרבר ויועדה לחקור את מערכת השמש הפנימית על ידי בניית חלליות זולות שיתבססו על לוויינים קיימים. לתוכנית מארינר סימן 2 לעומת זאת, תוכננו חלליות גדולות יותר שיחקרו את מערכת השמש החיצונית.
משימת הפלנטרי אובסרבר הראשונה, "מרס אובסרבר", אושרה ב-1985. משימת לונר אובסרבר שהוצעה לשיגור ב-1997 יועדה לחקור את הירח לזמן רב ביותר במסלול קוטבי והמרקורי אובסרבר שגם כן תוכננה לשיגור ב-1997 יעדה לחקור את כוכב חמה. בעקבות קיצוצי תקציב של שנת 1992-3 נאלצה נאס"א לבטל את מימון הלונר ומרקורי אובסרבר ורק מימון המרס אובסרבר נמשך.
מארס אובזרבר.