במקור הדין בגמרא נאמר: "לעולם ישלים אדם פרשיותיו... ואפילו עטרות ודיבון". עטרות ודיבון הן המילים הפותחות של פסוק בפרשת מטות, שכולו שמות מקומות. ישנם פרשנויות שונות לגבי הבנת ההדגשה המצוינת במילים 'עטרות ודיבון'. רש"י מפרש כי במקומות שאין בהם תרגום, כגון בשמות מקומות ואנשים, יש לחזור פעם שלישית, ועל כן במקרים אלו יש לקרוא את המקרא פעם שלישית. פירוש אחר מבאר שכוונת ההדגשה היא שיש לקרוא את התרגום גם במקומות שאין הבדל משמעותי בין המקרא לתרגום, כגון בשמות אנשים ומקומות. והתוספות פירשו שהכוונה היא שבפסוקים שבהם תרגום אונקלוס לא מוסיף דבר על לשון הפסוק, ואילו תרגום ירושלמי מוסיף – יקרא תרגום ירושלמי.
בגרסת אונקולוס הנפוצה לפנינו ישנו תרגום לעטרות ודיבון אבל בתרגום לפי המסורת התימנית אין. לפי הרב עזריאל זילבר, התרגום הנפוץ הוא מתרגום ירושלמי ולא מתרגום אונקולוס המקורי.
קריאת יום טוב והפטרות.
בגמרא ובפוסקים לא הוזכרה חובה דומה לגבי קריאת פרשיות יום טוב או ההפטרות, אך יש שנהגו לקרוא גם את ההפטרות. יש המוסיפים גם את תרגום ההפטרה על פי תרגום יונתן בן עוזיאל.
על פי הקבלה, אלו הנוהגים לקרוא תרגום על נביאים וכתובים קוראים רק מקרא אחד תרגום אחד.
נבל (קבוצת כוכבים)
נבל (ליירה בלעז), היא קבוצת כוכבים בשמי הצפון, אחת מ-48 קבוצות הכוכבים המקוריות של תלמי, וכיום היא אחת מ-88 קבוצות הכוכבים המוכרות על ידי האיגוד האסטרונומי הבינלאומי. קבוצת נבל כוללת את הכוכב הבולט וגה, החמישי בבהירותו בשמי הלילה, שמקל על איתורה וזיהויה.
כוכבים מעניינים.
α בנבל (וגה) הוא הכוכב השני בבהירותו בחצי הכדור הצפוני (אחרי ארקטורוס) והחמישי בכל כיפת השמיים. סיווגו הוא A0 V, ומרחקו מכדור הארץ הוא 25.3 שנות אור. וגה היה הכוכב הראשון שצולם. וגה יחד עם הכוכבים דנב ואלטאיר יוצרים משולש גדול ובולט המכונה משולש הקיץ.
β בנבל (שליאק) הוא כוכב משתנה. בהירותו 3.45 וסיווגו B8 II. על שמו נקראת קבוצה של כוכבים כפולים לוקים.
γ בנבל (סולפאט) היא מערכת מרובת כוכבים. הכוכב הראשי בה הוא בעל בהירות 3.24 וסיווג B9 II.
δ בנבל הוא כוכב כפול המורכב מכוכב כחול-לבן בעל בהירות 6 וענק אדום משתנה באופן מחזורי למחצה שבהירותו נעה בין 4 ל-5.
ε בנבל הוא כוכב מרובע (ידוע גם ככוכב הכפול הכפול, משום ששני המרכיבים הבהירים יותר הם בעצמם כוכבים כפולים), בעל זמן מחזור של 1165 שנות ארץ.
ζ בנבל הוא כוכב כפול שניתן לראות את מרכיביו בנפרד באמצעות משקפת.
RR בנבל הוא כוכב אבטיפוס לסוג של כוכבים משתנים שנקראים משתני RR בנבל.
גרמי שמיים עמוקים.
M56 הוא צביר כדורי מפוזר, במרחק של בערך 32,900 שנות-אור, בקוטר 20 שנות אור בערך. בהירותו הנראית: 8.3.
M57 היא ערפילית הטבעת, אחת הערפיליות הפלנטריות הידועות ביותר. בהירותה המשולבת 8.8. מעריכים שכיום אנו רואים אותה כבת 6,000-8,000 שנים.
מיתולוגיה.
מפות ישנות מראות ציפור (בדרך כלל נשר) במיקום הקבוצה, שמאז ימי קדם הקבוצה נחשבה דומה לכזו. ככזו, יחד עם קבוצות אחרות במזל קשת, (ברבור ו-נשר),ייתכן שקבוצת נבל היא חלק מהאגדה על הציפורים הסטימפאליות, משתים עשרה המטלות של הרקלס.
אם לוקחים בחשבון קווים כמעט מקבילים של כוכבים במרכז קבוצת הכוכבים, הקבוצה מזכירה נבל, וכך בהדרגה קבוצת נבל עברה מדימוי לנשר לדימוי לנבל. בפרק זמן מסוים היא אפילו נחשבה לנשר מחזיק נבל. כנבל, הקבוצה קושרה לנבל שבו ניגן אורפאוס, ואיתו הצליח להקסים את האדס, ושמוקם בשמיים עם מותו.
פרנסואה דה לה רושפוקו
פרנסואה דה לה רוֹשְׁפוּקוֹ (בצרפתית: François de La Rochefoucauld; 15 בספטמבר 1613 - 17 במרץ 1680) היה סופר וסאטיריקן צרפתי.
ביוגרפיה.
פרנסואה השישי, הדוכס מרושפוקו, נולד בשנת 1613 בפריז למשפחת אצולה. אביו שירת בחצרה של מריה דה מדיצ'י שהייתה עוצרת בשם בנה לואי השלושה עשר. כבן אצולה קיבל לה רושפוקו את חינוכו בלטינית, במתמטיקה, במוזיקה, בריקוד, במשחקי אבירים ובגינוני טקס. כשהיה בן 14 השיאו אביו לבתו של אחד מאנשי חצר המלכות.
בהיותו בן 15 נתמנה למפקד של יחידת פרשים. שנה מאוחר יותר קנה לעצמו דרגת קולונל (בזמנו היה מקובל לקנות דרגות צבאיות), הצטרף לצבא הצרפתי ושירת באיטליה ובארצות השפלה. במשך שירותו הצבאי גילה אומץ לב. בשנת 1636 השתתף בקשר נגד הקרדינל רישלייה, נאסר בבסטיליה וגורש לאחוזתו של אביו סמוך לעיר אנגולם שבדרום מערב צרפת, שם התגוררו אשתו וילדיו.
הוא לחם במלחמת שלושים השנים תחת פיקודו של לואי השני דה בורבון, נסיך דה קונדה שהביס את ספרד בקרב רוקרואה שבצפון צרפת בשנת 1643. משנפטר אביו בשנת 1650 לה רושפוקו ירש את האחוזה המשפחתית ואת התואר דוכס. בשנת 1652 נפצע קשה בראשו וכמעט התעוור במרד הפרונד השני נגד הקרדינל מזראן. כשהיה בן 40 חלה בדלקת מפרקים, פרש מן הפוליטיקה לאחוזתו הכפרית והתמסר לכתיבה. החל משנת 1656 חילק את מגוריו בין אחוזתו לבין פריז, שם השתתף בחוגים ספרותיים.
התנסותו של לה רושפוקו בתככי חצר המלכות הייתה קשורה לכתיבה של שני ספריו: "זיכרונות" (1664) ו"אמרות" שיצא לאור לראשונה באותה שנה בהאג ובשנה שלאחריה בפריז. לה רושפוקו קיים חוג ספרותי בביתו בפריז שבו השתתפו בין היתר שלוש נשים שעסקו בספרות: מאדאם דה סבלה, מאדאם דה סבינייה ומאדאם דה לה פאייט. הוא השתתף גם בחוג הספרותי שהתקיים בביתה של מאדאם דה סבלה. מספרים שהרעיון לכתוב את אמרותיו עלה בדעתו במרוצת שיחות אלה בחוגים הספרותיים. המשתתפים עשו זאת להרגל לבחון חלקים של האמרות בשיחותיהם. מישהו היה מציע נושא בדבר טבע האדם והתנהגותו והמשתתפים דנו בנושא זה מכל צדדיו.
ספר ה"אמרות" זכה להצלחה גדולה מיד עם פרסומו. הספר הופיע בחמש הוצאות במשך חייו של המחבר שהמשיך ללטש את אמרותיו ולהוסיף אמרות חדשות.
ציטוט מפורסם שלו: "קל יותר להיות חכם עבור אחרים, מאשר בעבור עצמך" .
קוטב שמיימי
הקוטב השמיימי הוא הנקודה הדמיונית על כיפת השמים שמהווה את נקודת המפגש של ציר כדור הארץ איתה. קיימות שתי נקודות כאלו: הקוטב השמיימי הצפוני והקוטב השמיימי הדרומי. סיבוב כדור הארץ מסביב לצירו גורם לכך שכל גרמי השמים נראים כאילו הם נעים במעגל סביב הקטבים.
זיהוי הקטבים השמיימיים.
זיהוי הקטבים מאפשר לצופה לדעת את במדויק את הכיוון של הצפון הגאוגרפי או של הדרום הגאוגרפי ומכך להסיק את שאר הכיוונים. כמו כן, מדידת גובהו של הקוטב מעל האופק מאפשר לדעת במדויק את קו הרוחב של נקודת התצפית. מסיבה זו זיהוי הקטבים מסייע לניווט. אם יש כוכב בהיר סמוך לקוטב שמיימי הוא מקל על זיהויו.
זיהוי הקוטב השמיימי הצפוני.
את הקוטב השמיימי הצפוני קל לזהות באמצעות כוכב הצפון שבקבוצת הדובה הקטנה, שנמצא במרחק של פחות ממעלה מהקוטב השמיימי הצפוני ובהירותו היא מדרגה 2, כך שניתן להבחין בו ולזהותו גם כשתנאי הצפייה אינם מיטביים ולמעשה ניתן לראותו גם מסביבה עירונית. כמו כן, מיקומו של כוכב הצפון בקצה היצול של האסטריזם "העגלה הקטנה" ובהמשך הקו המחבר את הגלגלים האחוריים של האסטריזם העגלה הגדולה, מקלים על זיהויו. דרכים נוספות לזהות את מיקומו של הקוטב השמיימי הצפוני הם בעזרת הכוכבים הבהירים ביטלג'וז ומנקלינן, שהקו המחבר אותם (ועובר גם דרך הכוכבים δ בעגלון ו-θ בעגלון) מצביע אל הקוטב השמיימי הצפוני (ואל כוכב הצפון) או בעזרת הכוכבים מרקב (α בפגסוס) ושאט (β בפגסוס) שהקו המחבר ביניהם, ומהווה את הצלע המערבית של האסטריזם הריבוע הגדול, מצביע גם כן אל הקוטב השמיימי הצפוני ומתחבר לכוכב הצפון.
זיהוי הקוטב השמיימי הדרומי.
אין כוכב בהיר הנמצא בסמוך לקוטב השמיימי הדרומי והכוכב הקרוב ביותר אליו שניתן לצפייה בעין הוא σ באוקטנט שנמצא במרחק של מעט יותר ממעלה מהקוטב ובהירותו היא מדרגה 5.4, כך שקשה מאוד לזהותו. הכוכב הבהיר הקרוב ביותר לקוטב השמיימי הדרומי הוא β בנחש מים קטן שנמצא כ-13 מעלות מהקוטב ובהירותו היא מדרגה 2.7, כך שלמעשה ברדיוס של 10 מעלות מסביב לקוטב השמיימי הדרומי אין אף כוכב קל לזיהוי. הדרך הקלה ביותר לאיתור הקוטב השמיימי הדרומי היא באמצעות קבוצת הצלב הדרומי ובעזרת זוג הכוכבים הבהירים אלפא קנטאורי והדר. המשך הקו המחבר את הכוכבים גקרוקס ואקרוקס (הציר הארוך של הצלב) עובר במרחק זוויתי של כ-5 מעלות מהקוטב השמיימי הדרומי. המרחק מאקרוקס אל הנקודה הקרובה ביותר לקוטב שעל הקו הוא פי 4.5 מהמרחק שבין אקרוקס וגקרוקס. דרך אחרת לאתר את הנקודה היא לחבר את הכוכבים אלפא קנטאורי והדר (β בקנטאור) ולהעביר אנך ממרכז הקו לכיוון דרום. המפגש של הקו הזה עם המשך הקו המחבר את גקרוקס ואקרוקס הוא בקרוב הנקודה הקרובה ביותר לקוטב השמיימי הדרומי. אם תנאי התצפית טובים מספיק, ניתן באופן זה לאתר את הכוכב העמום σ באוקטנט שנמצא כמעלה מהקוטב. דרכים נוספות לאתר את הקוטב הן באמצעות הכוכבים סיריוס וקאנופוס שהמשך הקו המחבר אותם עובר מעט ממזרח לקוטב השמיימי הדרומי או באמצעות ענני מגלן, שביחד עם הקוטב השמיימי הדרומי יוצרים בקרוב משולש שווה-צלעות.
נקיפת הקטבים השמיימיים.
מיקומם של הקטבים השמיימיים משתנה לאיטו בעקבות נקיפת ציר כדור הארץ. כל אחד מהקטבים מבצע תנועה מעגלית ומשלים סיבוב שלם סביב קוטבי המלקה אחת ל-25,788 שנים בקירוב. כתוצאה מכך כל כמה אלפי שנים יש כוכב אחר שנמצא במרחק קטן יחסית מאחד הקטבים ומאפשר לזהותם בקלות. להלן רשימת הכוכבים הבהירים שהיו או שיהיו סמוכים לקטבים השמיימיים:
מושגי יסוד בתלמוד הבבלי