מאז שנות השבעים החלה במדינות מערביות שונות חקיקה בתחום זכויות האדם של אנשים עם מוגבלות. בישראל, לדוגמה, חוק התכנון והבנייה משנת 1974 קובע שיש להנגיש מבני ציבור לאנשים עם מוגבלות. עם התקדמות החקיקה במערב ומתוקפה, קמו במדינות שונות נציבויות שתפקידן להגן על זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות. לחוקים וללקחים מאכיפתם הייתה השפעה חוצת גבולות, ובשנות התשעים החברה הישראלית יכלה לבסס את החקיקה בתחום זה על ניסיון שנצבר בחוץ לארץ (למשל, מארצות הברית: Americans with Disabilities Act of 1990 , המגן על מקבל שירות עם מוגבלות, ומבריטניה: Disability Discrimination Act, 1995 ).
בשנת 1995 ניסחה עמותת "בזכות" הצעת חוק על מנת להבטיח את שילובם של אנשים עם מוגבלות בכל תחומי החיים. חבר הכנסת דדי צוקר הגיש הצעה זו בכנסת, והיא עברה קריאה ראשונה במרץ 1996. בעקבותיה, כונסה ועדה ציבורית בראשות ד"ר ישראל כץ, שהמליצה בשנת 1997 על חקיקה "מקיפה ומפורטת" לצמצום הפער הקיים בין עקרונות השוויון וכבוד האדם לבין מציאות חייהם של אנשים עם מוגבלות בישראל. בעקבות המלצה זו הוחזרה ההצעה לדיון בכנסת, ובחודש פברואר 1998 התקבל חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות. נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות הוקמה כיחידה במשרד המשפטים בשנת 2000. בשנת 2005 נחקק פרק הנגישות לחוק זה, ובשנת 2016 בוצע בחוק תיקון חשוב בנוגע ליצוג הולם בגופים ציבוריים גדולים.
נציב שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
נציב שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות מתמנה על פי החלטת ממשלה, אחרי התייעצות עם שר המשפטים ועם שר העבודה והרווחה, ותפקידו/ה (המוגדר גם הוא בחוק) להיות ממונה על ביצוע תפקידי הנציבות. תפקיד הנציב הוא המשרה הבכירה ביותר האמונה על זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות. הנציב/ה מתמנה לקדנציה בת 6 שנים.
תפקידים.
תפקידי נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות מוגדרים בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, פרק ו' סעיף 21 וכוללים:
הנציבות מוסמכת לפעול כדי להביא להשתתפות פעילה ושוויונית של אנשים עם מוגבלות בחברה.
הנציבות מופקדת על אכיפת החקיקה העוסקת בנגישות על כל היבטיה וחקיקת הייצוג ההולם בתעסוקה, והיא מוסמכת לחקור חשד לעבירה על החוק, להוציא צווי נגישות וכן להגיש תביעות אזרחיות ופליליות. הנציבות פועלת לקידום חקיקה ומדיניות בעיקר בתחומי התעסוקה, החינוך, הדיור בקהילה, הפנאי, הרווחה והנגישות בכל היבטיה.
הנציבות מטפלת מדי שנה בכ-5000 פניות ציבור, כמחציתם תלונות של אנשים עם מוגבלות על הפרת זכויותיהם. בעקבות תלונות אלו וחקירות שביצעה הנציבות הוגשו בשנים האחרונות כ-20 תביעות מדי שנה.
זרוע נוספת של הנציבות עוסקת בהסברה והדרכה. הנציבות עורכת קמפיינים שנתיים, פועלת בתקשורת ובניו מדיה ומארגנת כנסים, קורסים וימי עיון. מדי שנה, ביום הבינלאומי לזכויות אנשים עם מוגבלות אשר חל ב-3 בדצמבר, עורכת הנציבות פעילות הסברה רחבת היקף ו/או כנס שנתי.
כן ממונה הנציבות על דיווח לאו"ם בדבר מצבם של אנשים עם מוגבלות בישראל, מכוח אמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות, משנת 2006.
בג"ץ נגד הנציבות.
ב-15 ביוני 2016 הגישו מרכז השלטון המקומי בישראל ושש רשויות מקומיות עתירה לבג"ץ (מס' 4840/16) נגד ממשלת ישראל ונגד הנציבות, וביקשו מבית המשפט העליון להורות לנציבות לחדול מאכיפת נגישות על הרשויות המקומיות. בעתירתן דרשו הרשויות המקומיות ממשרדי הממשלה (משרד האוצר ומשרד הפנים) לספק תקציב הולם ליישום תקנות הנגישות, ובהיעדר תקציב זה על הנציבות להפסיק בפעולות אכיפה. תגובת המדינה הייתה, כי בקשת הרשויות להקפאת האכיפה הקבועה בחוק, שנועדה לשמור על זכויות יסוד של אנשים עם מוגבלות, הייתה בקשה חריגה. לפי המדינה, לרשויות המקומיות ניתן פרק זמן של עשר שנים עד שנת 2021 ליישום החוק, שהיה פרק הזמן הארוך ביותר שניתן ביחס לגופים אחרים, פרטיים וציבוריים. עיקר האכיפה שבוצעה על ידי הנציבות, עסקה באי-הגשה של תוכניות עבודה ושל רשימות מבנים, שאותם צריך להנגיש כחוק, ואין "טענה תקציבית" שתצדיק אי-ביצוע של הוראות החוק, שלא עסקו בביצוע פיזי של ההנגשה עצמה, ולכן לא היו כרוכות בעלויות כלכליות מיוחדות. נטען כי לא הייתה הצדקה למנוע מהנציבות את סמכותה כחוק, שאותה הפעילה באופן סביר וזהיר, משום שהיעדר אכיפה הוביל לפגיעה באנשים עם מוגבלות, שעל זכותם לנגישות במרחב הציבורי, בא החוק להגן.
ב-4 באוגוסט 2016 דחה בית המשפט את בקשת הרשויות לצו על תנאי נגד הנציבות, וב-2 בינואר 2017 דחה את העתירה כולה בהסכמת הרשויות המקומיות .
אינגולשטאדט
אינגולשטאדט (בגרמנית: Ingolstadt, בבווארית: Inglstod, נכתב לעיתים אינגולשטאט) היא עיר בשטח המטרופוליטני של מינכן רבתי, כ-80 ק"מ צפונית למינכן בבוואריה, גרמניה.
אוכלוסיית העיר עומדת על כ-122,579 בני אדם. העיר ממוקמת על הגדה הצפונית של נהר הדנובה.
העיר מפורסמת ברחבי העולם כמקום מושבו של המטה הבינלאומי של חברת המכוניות אאודי.
בעיר נמצא מוזיאון המשטרה הבווארית.
נבחרת רוסיה
ברדק
שושלת דוד
סלע התאדות
סלעי התאדות או סלעים אוופוריטים (Evaporites) הם סלעי משקע כימיים הנוצרים בסביבות שונות (אגמים או ים רדוד) כתוצאה מעליית ריכוז המומסים בתמיסה והשקעה של גבישים המגיעים לסף רוויה או בשל התאדות-יתר.
מינרלים שונים שוקעים ככל שעולה הרוויה של התמיסה, נעים מקשי התמס לקלי התמס:
סלעים אוופוריטיים בישראל.
בישראל ישנן שתי קבוצות עיקריות של סלעים אוופוריטיים: הפרט התיכון של תצורת מוחילה (גבס ואנהידריט) החשופה במכתש רמון ותצורת סדום (מלח) החשופה בהר סדום.
שימושים.
למינרלים אוופוריטיים שונים חשיבות כלכלית כחומרי גלם לבניה (לדוגמה גבס) או לתעשיית הדשנים (בעיקר מלחי אשלגן).
כמו כן, התכונות הפיזיקליות של סלעים אוופוריטיים (בעיקר מלח וגבס) הופכת אותם לסלעי חיפוי טובים למאגרי הידרוקרבונים דוגמת גז טבעי ונפט.
לקריאה נוספת.
Warren, J. K., Evaporites: their evolution and economics, Blackwell science, 1999,
אינגולשדאט
ריצ'רד לוי-הארשר
ריצ'רד שמעון לוי-הארשר (ד' בסיוון ה'תרע"ז 25 במאי 1917 - ח' בחשוון ה'תש"ו 15 באוקטובר 1945) היה הארץ ישראלי הראשון שהתנדב, סיים קורס טיס ושירת כטייס בדרגת לוטננט טיסה (flight lieutenant) בחיל האוויר המלכותי במלחמת העולם השנייה.
מאפיינים.
נולד בקושטא שבטורקיה, לשם גורשו הוריו, ד"ר יצחק לוי ומטילדה (מוד) לוי-הארשר בשל פעילותם הציונית, שלא מצאה חן בפני המושל הטורקי ג'מאל פאשה.
עם שובם של הוריו לארץ ישראל ב-1919 וחזרתם לפעילות ציונית, חזרו גם הוא ואחיו הבכור אברהם.
ב-1942, לאחר נפילתו בקרב בטוברוק של אחיו אברהם שהיה בין מתנדבי היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה, התנדב ריצ'רד, שלמד אז חקלאות באוניברסיטת רדינג באנגליה, לחיל האוויר המלכותי, נשלח לקורס טיס ברודזיה והיה הארץ ישראלי הראשון שסיים קורס זה (מחזור לפני עזר ויצמן).
הוא הוצב כטייס בטייסת 230 של חיל האוויר המלכותי והטיס מטוס סיור ותובלה סירה מעופפת מסוג סנדרלנד , כשאת מרבית שירותו עשה בדרום-מזרח אסיה.
באוקטובר 1945, לאחר סיום המלחמה ובדרכו חזרה, התרסק מטוסו על צלע הר באזור ג'והור שבדרום מאלאיה והוא, יחד עם שבעת אנשי צוותו ו-15 שבויי מלחמה משוחררים, נהרגו.
מקום קבורתו בשורה 438 בבית הקברות בקררנג'י שבסינגפור שם קבורים חללי בנות הברית ממלחמת העולם.
שמו הונצח על גבי אנדרטת סינגפור.
על-פי בקשת אביו, נוסף לוח אבן על קברו בבית העלמין קריית שאול שעליו נוספו שמות בניו ריצ'רד ואברהם, שנקבר במצרים.
SK בלזמה
מועדון הכדורגל SK בלזמה הוא מועדון כדורגל מהעיר רזקנה, שממוקמת בלטביה. המועדון הוקם בשנת 2004 על בסיס מועדון אחר שהיה קיים בעיר. הוא המועדון החדש ביותר בלטביה יחד עם וינדבה ונטספילס. אצטדיון הבית של מועדון הכדורגל הוא אצטדיון ספורטה אגנטוראס המכיל 978 מושבים. בעקבות הקמת המועדון וונסטפילס, הועלה מספר הקבוצות בליגה הלטבית ל-10.
WWO (ר"ת ל: W Witrynach Odbicia - פירוש בעברית השתקפות בויטרינה) היא להקת ראפ פולנית מהעיר ורשה.
הלהקה התחילה בהקלטות בהפצה עצמית על ידי סוקול וידקר, שני חברי הלהקה בתחילת דרכה בהמשך הצטרף דיג'יי סטרוגי. לאחר ההצלחה של החבורה אחד מהראפרים של וואו פתח חברת הקלטות בשם PROSTO, פשוט בפולנית. כל אומן שחותם בחברה נהפך לאחד מחבורת ראפ כללית בשם ZIP Sklad.
עד היום הלהקה הוציאה 5 אלבומים, 9 סינגלים ו-9 קליפים.
הליריקה של וואו עוסקת בעיקר ביחסים בין אישיים, חיבה לפולין ועוד. רוב מעריצי הלהקה הם מפולין אך גם באירלנד, באנגליה וארצות הברית איפה שקיים מיעוט פולני.
בישראל וואו אינה ידועה, אך קיים קהל מעריצים מצומצם שכולל בעיקר עולים מברית המועצות ומספר מועט של עולים חדשים מפולין .
ואדי אל-חיתאן
ואדי אל-חיתאן (ערבית وادي الحيتان - "עמק הלווייתנים") הוא אתר פלאונטולוגי השוכן במדבר לוב במחוז פיום שבמצרים, כ-150 קילומטרים דרומית-מערבית לקהיר. באתר התגלו מאות מאובנים של לווייתנים קדומים, והוא חושף את אחת התעלומות הגלומות באבולוציה של הלווייתנים - התפתחותו של הלווייתן מיונק יבשתי ליונק ימי. זהו האתר היחיד בעולם שבו מצויים מאובנים מסוג זה בהיקף, בריכוז, במצב שימור טוב, ובנגישות נוחה. מסיבות אלה הכריז ארגון אונסק"ו על המקום כאתר מורשת עולמית בשנת 2005.