בניית הבית הסתיימה ב-1885. מאז, בכל קיץ ועד מותו נהג גריג להלחין ולבצע בטרולדהגן. לאחר פטירתו ופטירת אשתו, נקברו שניהם בחלקה על יד הבית.
על יד הבית מצויה בקתה קטנה בה גריג נהג לצפות באגם. גריג דיבר רבות על ביתו ואף כתב את אחד מהקטעים הליריים היודעים ביותר שלו אודותיו – "יום החתונה בטרולדהגן" .
השימוש כיום.
כיום משמש הבית כמוזיאון גריג להנצחת מורשתו המוזיקלית והלאומית. טרולדהגן הפך למוזיאון בשנת 1928 וכולל את הווילה של גריג, צריף המלחין, ואת אתר הקברים של בני הזוג גריג, כמו גם בניין מוזיאונים מודרני ואת אולם הקונצרטים טרולדסלן, אולם מוזיקה קאמרית המונה 200 איש. טרולדסלן הוא מרכז פעילויות הקונצרט הנרחבות של המוזיאון ויש בו אקוסטיקה מצוינת. בכניסה מוצב פסל מברונזה של אינגבריגט וויק של אדוארד גריג משנת 1917, שהעתק שלו ניצב גם בפארק המרכזי של ברגן. הפסל בגודל טבעי – כמו גריג עצמו, שגובהו היה 1.52 מ'.
ב-1995 נפתח בניין חדש שמתאר את חייו ויצירתו של גריג. בבניין זה נמצא פסנתר הסטיינווי שלו. בטרולדהגן נערכים מדי שנה קונצרטים במסגרת פסטיבל ברגן הבינלאומי.
ביל הקטן
ביל הקטן (באנגלית: Little Bill) היא סדרת אנימציה אמריקאית לילדים המבוססת על סדרת ספרי ילדים שנכתבה ואוירה על ידי ביל קוסבי.
הסדרה שודרה לראשונה ב-28 בנובמבר 1999 בניקלודיאון. בישראל הסדרה שודרה לראשונה בשנת 2005 בערוץ הופ!, ולאחר מכן בניקלודיאון ובניק ג'וניור. הסדרה היא בת 4 עונות ו-52 פרקים באורך 30 דקות כל אחד.
את אמו של ביל דובבה השחקנים פלישיה רשאד, ששיחקה את אשתו של ביל קוסבי בסדרה משפחת קוסבי.
עלילה.
בכל פרק, ביל הקטן חוקר את חיי היומיום באמצעות הדמיון שלו ובסוף כל פרק הוא מספר לצופים מה הוא למד באותו היום.
דמויות ומדבבים.
במאי הדיבוב של הסדרה היה עדי רז, ומפיקת הדיבוב של הסדרה הייתה ענבר שטגר עזרא.
ריצ'רד לנדר
ריצ'רד למון לנדר (באנגלית: Richard Lemon Lander; 8 בפברואר 1804 - 6 בפברואר 1834) היה חוקר אנגלי של מערב אפריקה. הוא ואחיו היו האירופאים הראשונים שהלכו במסלול נהר הניז'ר, וגילו שהוא הוביל לאוקיינוס האטלנטי.
ביוגרפיה.
לנדר היה בנו של בעל פונדק טרורו, קורנוול. קיבל השכלה מסוימת בקומבה ליין. בגיל שלוש-עשרה (1817) הוא ליווה סוחר לאיי הודו המערבית, שם סבל מהתקפת מלריה בסן דומינגו. התקפת מלריה זו, חיסנה אותו להשפעת המחלה בהמשך מסעותיו באפריקה. כשחזר לביתו בשנת 1818, זכה למישרת משרת במספר משפחות עשירות בלונדון עימן סייר באירופה.
חקירותיו של לנדר החל כמשרת לחוקר הסקוטי יו קלפרטון עמו נסע בשנת 1823 למושבת הקייפ, ואחר כך למסע למערב אפריקה בשנת 1825. קלפרטון נפטר ב־13 באפריל 1827 ליד סוקוטו, בניגריה של ימינו, והשאיר את לנדר כחבר המשלוח האירופי היחיד ששרד. הוא המשיך לדרום-מזרח לקאנו לפני שחזר לאזור היורובה לחוף הים, ומשם הגיע לבריטניה ביולי 1828.
לנדר הוזמן למשלחות נוספות באפריקה על ידי הממשלה הבריטית ושב למערב אפריקה בשנת 1830, בליווי אחיו ג'ון. הם נחתו בבדאגרי ב־22 במרץ 1830 ועקבו אחר מהלך נהר הניז'ר התחתון מבוסה אל הים. לאחר שבחנו כ -160 קילומטרים מהנהר ניז'ר במעלה הזרם, הם חזרו לחקור באמצעות שייט את נהר בנה ודלתת נהר ניז'ר. בדלתה הם נחטפו על ידי כמה מקומיים באיגבו-אורה, וכופר גדול נדרש על ידי המלך המקומי, שקיבל את מבוקשו. למרות זאת הם הצליחו לפתור את מסלול הנהר ומוצאו הגדול. הם נסעו חזרה לבריטניה מפרננדו פו דרך ריו דה ז'ניירו בשנת 1831.
בשנת 1832 חזר לנדר לאפריקה בפעם השלישית והאחרונה, כמנהיג משלחת שאורגנה על ידי מקגרגור ליירד ואחרים, מתוך כוונה להקים יישוב מסחרי בצומת הנהרות ניז'ר ובנו, תוך שימוש בשתי ספינות קיטור "קוורה" וה"אלבורקה". עם זאת, המשלחת נקלעה לקשיים, אנשים רבים מתו מחום והיא לא הצליחה להגיע לבוסה.
בעת ששט במעלה הזרם הותקף לנדר על ידי תושבים מקומיים ונפצע מכדור רובה עמוק בירכו. הוא הצליח לחזור לחוף, אך מת שם מפציעותיו. הוא נקבר בבית הקברות קלרנס בפרננדו פו. הוא הותיר אחריו אשה ובת.
מורשת.
בעיר מולדתו טרורו, קיימת אנדרטה לזכרו שנבנתה על ידי הפסל האנגלי נווי נורת'י. הפסל עומד בתחילת רחוב לימון וליד בית ספרו שנקרא על שם ריצ'רד לנדר. בניית האנדרטה החלה בשנת 1835.
בשנת 1832 לנדר זכה במדליית החברה הגאוגרפית המלכותית, "עבור שירותים חשובים בקביעת מסלול נהר הניז'ר".
כדי לציין 200 שנה להולדתו של ריצ'רד לנדר ולחגוג את הישגיהם המדהימים של האחים לנדר, נשלחה בנובמבר 2004 'משלחת רצון טוב' כדי לחזור למסלול מסע הנהרות ההיסטורי שלהם.
משה לוי (כימאי)
משה לוי (8 בדצמבר 1927, סלוניקי – 28 בספטמבר 2015, רחובות) היה פרופסור לכימיה במכון ויצמן למדע.
פעילותו המדעית.
משה לוי נולד בסלוניקי. בשנת 1933 המשפחה עברה לארץ ישראל. הוא גר בדרום תל אביב. לאחר סיום לימודי בית הספר התחיל לעבוד במעבדה של מכון ויצמן למדע. בעזרת חיים ויצמן קיבל מלגת לימודים באוניברסיטה העברית בירושלים. זמן קצר לאחר תחילת הלימודים החלה מלחמת העצמאות ומשה לוי השתתף בה כחבר הגנה. הוא חזר ללימודים בספטמבר 1949 וקיבל תואר שני בשנת 1952. בשנת 1955 נסע לארצות הברית והשתלם אצל מיכאל שווארץ. בתקופה זו השתתף במחקרים שנעשו בצוות בראשותו עמד פרופסור שווארץ.
לאחר חזרתו לישראל עבד תקופה קצרה בטכניון ועבר לרחובות. בשנת 1977 מונה לראש מחלקה למחקר בתחום הפלסטיקה וניהל אותה עד לשנת 1983.
בשנת 1982 החל מחקרים בתחום אנרגיה סולארית. היה בין היזמים לבניית מגדל שמש בשטח המכון. ערך מספר מחקרים בתחום ניצול פצלי שמן.
בשנים 1997 – 2003 היה נשיא האגודה הישראלית לכימיה.
תרגום המיוחס ליונתן
התרגום המיוחס ליונתן
תרגום התנ&quot;ך המיוחס ליונתן
התרגום המכונה &quot;יונתן&quot; לתורה
שולחן עבודה
שולחן עבודה הוא שולחן שהותאם במיוחד לביצוע מלאכה מסוימת על גביו. ההתאמה של שולחן למלאכה נועדה לייעל את ביצועה, ולפיכך משפיעה על מאפייניו של השולחן. בין המאפיינים העיקריים: גובה, משקל, חומרים, זווית המשטח, עזרים מבניים כמדפים, מגירות ולוחות לתליית כלים, מערכות כחלק מהשולחן כמערכות פנאומטיקה, חשמל ותקשורת, ועוד. ייעול העבודה באמצעות שולחן נובע מהתאמה ארגונומית ונגישות לכלים ואביזרים הנדרשים לביצוע המלאכה. קיימים גם שולחנות עבודה על גלגלים, המאפשרים ניידות של השולחן.
סוגי שולחנות עבודה.
מגוון שולחנות העבודה הקיימים רחב מאוד. להלן מספר סוגי שולחנות עבודה נפוצים:
שולחן כתיבה.
שולחן פשוט ביותר המיועד לכתיבה. שולחנות כתיבה מיועדים לעבודה בישיבה ולכן גובה המשטח המקובל הוא 75 ס"מ (למעט הכיתות הנמוכות בבתי ספר, עבורן מייצרים שולחנות כתיבה נמוכים יותר) ומבנה השולחן מאפשר ישיבה על כיסא כך שהרגליים נמצאות מתחת למשטח השולחן. שולחנות כתיבה יכולים להיות עשויים מכל חומר שהוא, אך הנפוץ ביותר הוא עץ המצופה פורמייקה. שולחנות כתיבה כוללים לעיתים מגירות המאפשרות אחסון של חומרי העזר לכתיבה.
שולחנות כתיבה השתנו מעט במהלך מאה השנים האחרונות על מנת להתאימם לשינויים הטכניים בכתיבה - מכתיבה בקולמוס, המעבר לעפרונות ועטים, דרך מכונת הכתיבה ועד למקלדות, עכברים וצגים החל מסוף המאה ה-20. בעוד שהמבנה העקרוני לא השתנה, הרי שאמצעי העזר השתנו לחלוטין: כתיבה בקולמוס דרשה כסת דיו על השולחן ואמצעים להסרה מיידית של כתמים, עפרונות דרשו מחקים ומחדדים, מכונות כתיבה דרשו ניירות פחם, עידן הכתיבה מממוחשבת דורש חור בשולחן להעברת כבלים, וכיוצ"ב.
שולחן נגרים.
משמש לעבודות בעץ. השולחן מותאם לעבודה בעמידה, ומכיל אמצעים לקיבוע לוחות העץ לצורך עיבודם. ישנם סוגים רבים של שולחנות נגרים, שכל אחד מהם משקף את סוג העבודה שיש לבצע או את דרך עבודתו של בעל המלאכה. לרוב השולחנות יש שתי תכונות משותפות: הם כבדים ונוקשים מספיק על מנת שלא לזוז בזמן עיבוד העץ, ויש שיטה כלשהי להחזיק את החלק המעובד במקום ובגובה נוחים, כך שהעושה במלאכה חופשי להשתמש בידיים ובכלים. ההבדל העיקרי בין שולחנות הוא האופן בו העבודה מתבצעת עליו. לרוב השולחנות יש יותר מדרך אחת לעשות זאת, תלוי בטכניקת העבודה הנדרשת. מרבית השולחנות עשויים מעץ, העשוי לספוג פגיעות כתוצאה מחפצים כבדים ככלי עבודה או מעצם תהליך העיבוד - פגיעות של חיתוך, פגיעת מסמרים, סטיות בקידוח וכדומה. שולחנות נגרות מעץ קשה נחשבים לטובים יותר.
שולחן מעבדה.
מעבדות בתחומים שונים משתמשות בשולחנות מעבדה שונים. משטחים של שולחנות מעבדה מיועדים לעמוד בפני נזק ממגע עם כימיקלים, וכוללים לעיתים אפשרות חיבור למערכות מים, חשמל וגז. קיימים גם שולחנות מעבדה הכוללים תאורה להבטחת עוצמת אור מספיקה על משטח השולחן. במעבדות אלקטרוניקה יש שולחנות הכוללים גם מערכת הארקה למניעת הופעת חשמל סטטי, כולל אפשרות להאריק את ידי העובדים.
שולחן הכנת מזון.
בתעשיית המזון שולחנות העבודה נועדים בדרך כלל לעבודה בעמידה. השולחנות עשויים על פי רוב נירוסטה, והמשטחים נוטים בזוויות המתאימות לניקוז נוזלים ולניקוי וחיטוי באמצעות כימיקלים. שילוב של כיורים בשולחנות נפוץ מאוד, ציוד נוסף שניתן למצוא משולב הוא כיריים, גריל, מתקן לטיגון (צ'יפסר), ועוד.
שולחן ניתוח.
משמש לביצוע ניתוחים. שולחנות אלו מכילים יכולות טכנולוגיות רבות. שולחנות ניתוח ניתנים לכיוון - הנמכה והגבהה, הטיה וקיפול. משטח השולחן מיועד לתמוך במנותח ואף לקבע את גופו בתנוחה המתאימה לניתוח. השולחנות מאפשרים גישה נוחה לביצוע ניתוח, לחיטוי, ועשויים ממגוון רחב מאוד של חומרים.
סביבת שולחן עבודה
נטורפילוסופיה