כל אחד מהפרמטרים הללו מחושב באמצעות נוסחה אחרת לתיאור המשטח המדובר. ישנם פרמטרים רבים לחישוב חספוסו של משטח, אולם הנפוץ ביותר הוא formula_3. מכיוון שכל פרמטר שכזה מתמצת את כל המידע על המשטח למספר בודד, ישנה חשיבות רבה לשימוש בהם ופירושם – שינויים קטנים בדרך שבה המידע הגולמי המתאר את פרופיל החומר מחושב או כיצד הפרופיל הממוצע מתואר יכולים להשפיע בצורה משמעותית על הפרמטר המחושב.
חישוב הפרמטרים.
כל הפרמטרים הנ"ל מתבססים על ההנחה שהחספוס הממוצע (הגודל המודד את גובהו של המשטח ללא השינויים בגובה הנובעים מגליות) חושב מהפרופיל הגולמי. על אף שאנו מתייחסים לגדלים אלו כאל גדלים ידועים, פירוט סטנדרטי לכל אחד ניתן למצוא ב-Surfaces and their Measurement.
הפרופיל הנמדד מחולק ל-formula_4 חלקים שווים, כך שישנן formula_5 נקודות למדידה המפוזרות במרחקים שווים. formula_6 הוא המרחק האנכי מהחספוס הממוצע של הנקודה ה-formula_7 מתוך formula_5 (מניחים כי ערך חיובי של y הוא הרחק מהחומר ולא לתוכו).
יש לציין כי מכיוון שמדובר בדגימות, רבים מהפרמטרים הם למעשה מושגים הלקוחים מעולם הסטטיסטיקה לאפיון דגימה של אוכלוסייה.
פרמטרי שיפוע.
פרמטרי שיפוע מתארים מאפיינים של שיפוע פרופיל החספוס. פרמטרים מונים ומרווחיים מתארים את מידת התכיפות בהן הפרופיל חוצה ערכי סף מסוימים. פרמטרים אלו משמשים לעיתים תכופות לתאר פרופילי חספוס מחזוריים.
שימושים והשפעות במכניקת שטח.
חספוסו של משטח הוא מדד חשוב לקביעת יחסי הגומלין בין המשטח לבין הסביבה. משטח מחוספס יתבלה מהר יותר ויהיה לו מקדם חיכוך יותר מזה של משטח חלק. חספוס הוא לרוב מדד טוב לקביעת ביצועיהם של רכיבים מכניים מכיוון שאי-סדירויות במשטח עלולות ליצור אתרים בהם ייווצרו סדקים או שחיקה, אולם מצד שני חספוס עשוי לעודד אדהזיה (הדבקה), מה שייחזק את הקשר בין רכיבים.
השפעות החספוס על זרימה.
מידת החספוס של משטח משפיעה על צורת הזרימה בשכבת גבול הסמוכה למשטח. חספוס גבוה יגרום לזרימה בצנרת להפוך לזרימה טורבולנטית (כתלות בערך מספר ריינולדס), כפי שמתואר בדיאגרמת מודי. בזרימה על משטח יתרחש אפקט דומה, כאשר ככל שמקדם החיכוך גדל שכבת הגבול הטורבולנטית הנוצרת תגדל.
חספוס בתעשייה ובייצור.
על אף שלעיתים רבות חספוס גבוה איננו רצוי, הוא פרמטר שקשה וגם יקר לשלוט בו בתהליך הייצור – הורדת החספוס של משטח לרוב תגדיל בצורה מעריכית את עלות הייצור שלו, לכן לרוב תמצא פשרה בין שתי דרישות אלו. במקרים רבים, חספוס נחשב לפרמטר הקובע את ביצועי החלק. כפועל יוצא מכך, רוב היצרנים קובעים רף עליון לחספוס, אך לא רף תחתון (יוצא דופן לכך הם קדחים צילינדריים בהם נוזלי סיכה נאגרים בפרופיל המשטח, מקרה אשר כן דורש חספוס מינימלי).
כפי שצוין קודם, לחספוס יש השפעה מהותית על החיכוך והבלאי של משטח (כמובן שיש להתחשב גם בגליות ובצורה). משטח בעל ערכי formula_3 גבוהים או formula_10 חיובי יהיו בעלי מקדמי חיכוך ובלאי גבוהים יותר. חספוס נמדד לרוב בננומטרים וניתן לרוב למדידה רק באמצעות השוואה לדוגמת חומר אחר בעלת טיב פני שטח ידוע.
בתעשיית הייצור ישנן דרגות מוסכמות לformula_3 על מנת להתאים את פני החספוס לצורך:
וילפריד בזה
וילפריד בזה (בגרמנית: Wilfried Böse; בעברית נקרא גם וילפריד ביזה; 7 בפברואר, 1949 – 4 ביולי 1976) היה טרוריסט גרמני, ממייסדיו של ארגון הטרור הגרמני "תאי המהפכה".
נולד בשטוטגרט וגדל בבמברג. שם סיים את לימודיו התיכוניים בגימנסיה. החל בלימודי סוציולוגיה באוניברסיטה, אולם עזב והחל לעבוד בבית הוצאה לאור בתחום ההפצה. בסביבות שנת 1970 שימש כגזבר בתנועת השמאל "פדרציית השמאל החדש" Föderation Neue Linke. לטענת החוקר וולפגג קראוסהר (Wolfgang Kraushaar), היה בזה עוד לפני שנת 1972 מעורב בפעילות טרוריסטית וקרוב לוודאי סייע גם לארגון ספטמבר השחור בארגון טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן.
בקיץ 1972 גייס בפרנקפורט חברים מקרב השמאל הרדיקלי ונמנה עם מייסדי "תאי המהפכה". בזה סבר שעל הארגון לפעול במסגרת תאים קטנים וממודרים, כי להקשות על רשויות החוק על תפיסתם, זאת בניגוד לארגונים "סיעת הצבא האדום" ו"תנועת ה-2 ביוני" (Bewegung 2. Juni). לאחר הקמתו הפך הארגון לסוציאל-מהפכני ודגל בפעילות טרור בקנה מידה בינלאומי.
בזה עבר אימונים בלוחמת טרור עם חבריו לארגון במחנה בדרום תימן. בספטמבר 1975 ירד יחד עם הטרוריסטית בריגיטה קוהלמן למחתרת.
ביולי 1976 הוביל את חטיפת טיסה 139 של מטוס אייר פראנס, שהיה בדרכו מישראל - לפריז בצרפת, עם נחיתת ביניים באתונה, ביחד עם הגרמנייה בריגיטה קוהלמן ושני פלסטינים. המטוס החטוף נחת בתחילה בבנגאזי שבלוב ולאחר מכן באנטבה שבאוגנדה. בזה הפריד בין נוסעי המטוס הישראלים לבין שאר הנוסעים, ושאר הנוסעים הורשו לרדת מן המטוס. במהלך החטיפה אמר בזה לאחד מנוסעי המטוס היהודים, ניצול אושוויץ עם מספר מקועקע על ידו: "אני לא נאצי, אני אידיאליסט".
בזה נהרג במהלך מבצע יונתן, כאשר כוחות קומנדו של צה"ל פשטו על הטרמינל שבו הוחזקו בני הערובה.
סן מיגל (הר געש)
סן מיגל (בספרדית: Volcán de San Miguel Bosotlan) וגם צ'אפארסטיקֶה (Chaparrastique - "אדמה חמה גוצה" בשפת הלנקה ) הוא הר געש שכבתי פעיל במחוז סן מיגל (San Miguel) כ-11 קילומטרים דרומית מערבית לעיר סן מיגל במזרח אל סלוודור. הר הגעש הוא בין הרי הגעש הפעילים ביותר באל סלוודור.
תיאור.
סן מיגל הוא הר געש בזלתי-אנדזיטי בצורת חרוט סימטרי קטום המתנשא מקרוב לגובה פני הים לגובה של 2,310 והוא לכן אחד מתוואי הנוף הבולטים באל סלוודור. על מדרונות ההר נטועים מטעי קפה ואגבה וחי עליהם תת-מין אנדמי של טוקן "Aulacorhynchus prasinus volcanius". חלקו העליון של ההר נטול צמחייה. הפסגה היא מכלול של לועות, שעברו שינויים תכופים במהלך ההתפרצויות השונות, כשקוטר הלוע המרכזי הוא 800 מטרים. מאז הקמת היישוב סן מיגל ב-1530, תועדו שמונה פעמים קילוחי לבה מסדקים רדיאליים שעל הפסגה, בהם כאלו שהגיעו מעבר לבסיס ההר בצפון, בצפון מזרח ובדרום מזרח. קילוחי הלבה במדרון הדרום-מערבי הם הגדולים ביותר ויצרו שדות לבה שעליהם צמחייה דלילה. מיקומם של לועות המשנה הפעילים השתנה במהלך השנים והם נוצרו בכל התפרצות במקום גבוה יותר על המדרונות, כשמקורן של ההתפרצויות האחרונות הוא מהלוע המרכזי.
הר הגעש הוא אחד מששת הרי הגעש הפעילים ביותר באל-סלוודור. ב-300 השנים האחרונות תועדו לפחות 26 התפרצויות געשיות. ההתפרצות העזה ביותר הייתה ב-1787.
ההתפרצות של 2014-2013.
מאז ה-13 בדצמבר 2013 התגברה הפעילות הסייסמית בהר. על פי הדיווח של משרד לאיכות הסביבה התפרץ ההר לאחר שהיה רדום במשך 37 שנים ביום ראשון ה-29 בדצמבר 2013 בשעה 10:30 (זמן מקומי). עמוד ההתפרצות של גז ואפר הגיע לגובה 5 קילומטרים, ובשל האפר בוטלו 33 טיסות משדה התעופה של הבירה סן סלוודור.
זמנית הוגדר אזור אסור סביב הר הגעש. 2,000 תושבים פונו מרדיוס של 3 קילומטרים סביב הר הגעש. ב-1 בינואר 2014 התרחשו כמה אירועי התפרצות שבהם תועדו פליטה מוגברת של גופרית דו-חמצנית.
מכתשי עריף
מכתשי עריף הם זוג מכתשי סחיפה השוכנים בישראל על הר עריף. הם הקטנים ביותר מבין מכתשי הנגב וחצי האי סיני. אחד המכתשים נמצא על דופנו הדרום מזרחי של ההר והשני על דופנו המערבי של הר עריף, אשר שוכן לא רחוק ממצפה רמון וגובהו 965 מטרים. בשנת 1995 מכתשי עריף הוגדרו כחלק מארץ המכתשים, ובכך הוגדרו כאתר גאולוגי לאומי.
גאולוגיה.
מכתשי עריף הם מכתשי סחיפה, כלומר מכתשים שנוצרו כתוצאה מגידוע וסחיפה של שכבת סלע קשה שכיסתה שכבת סלע רכה. במכתשי עריף נחשפות שכבות מעידן הקרטיקון, היורה והטריאס. קירות המכתש בנויים שכבות של דולומיט וגיר מגיל קנומן, ובתוכו בנויות דפנות המכתש שכבות של אבן חול מתצורת חתירה מגיל קרטיקון תחתון.
המכתשים התפתחו על גבי קמר מעוות שנוצר לאורך העתק הרוחב עריף-בתור, והם מהווים חלון גאולוגי ייחודי, מכיוון שנתגלו בקרקעיתם שכבות סלעים מתקופות שאינן חשופות במקום אחר בארץ ישראל (תצורת רעף מגיל טריאס). בלב המכתש המזרחי מצוי סדן של סלע מגמתי בדומה לשן רמון המופיעה במכתש רמון. באזור מצויים מאובנים רבים של פרוקי-רגליים קטנים יבשתיים וימיים.
המכתש המערבי רדוד יחסית כיוון שאבני החול של תצורת חתירה דקות כאן במיוחד (80 מ' במכתש עריף ומכתש עריף א-נאקה לעומת 200–250 מ' באילת ו-600 מ' בנגב הצפוני).
אתרים באזור המכתשים.
באזור המכתשים יש אתרים רבים, בהם בתי קברות בדואיים עתיקים ומספר בארות מים. המכתשים נמצאים בקרבת הר כרכום המאופיין בציורי סלעים רבים ובממצאים ארכאולוגיים קטנים. בנחל כרכום קיימים גבים מועטים ומפל גדול הנקרא מפל נחל כרכום. באזור גם נמצאים הרים כמו הר שגיא, הר דמוי טרפז בגובה של 996 מטר במערב הר הנגב והוא ההר השלישי בגובהו באזור זה לאחר הר רמון והר חריף, הר כרכום, והר חסון. המכתשים נמצאים בקרבת נחל ערוד שבו נמצאים כמו מצפה ערוד, בארות ערוד, הר עודד וכדומה. כל האזור גם מצוי בתחומי שמורת הר הנגב, אשר נמצאת דרומית למכתש רמון. אזור המכתשים הפך את הנגב לאתר תיירות אטרקטיבי לחובבי טבע וגאולוגיה.
צ'אפארסטיקה
יהויסטים
ברוך סורוצקין
הרב ברוך סורוצקין (י"ג בשבט תרע"ז, פברואר 1917 – י"ג בשבט תשל"ט, 10 בפברואר 1979) היה ראש ישיבת טלז בקליבלנד וחבר מועצת גדולי התורה בארצות הברית.
ביוגרפיה.