ב"קתדרה" מופיע אך ורק חומר חדש ומקורי, שלא ראה אור בשום מסגרת אחרת, ואפילו בשפה זרה. נראה כי ההישג החשוב ביותר של "קתדרה" הוא ביצירת הגדרה רחבה ועשירה למגוון התחומים והנושאים של מחקר ארץ ישראל לתקופותיה. כתב העת היווה גורם חשוב בהגדרת ההיסטוריה של ארץ ישראל כתחום מחקר נפרד מההיסטוריה הכללית, ואף הרחיב את מספר הדיסציפלינות השותפות במחקר זה. ביד בן צבי מתגאים בכך שבתחומים לא מעטים היה "קתדרה" ה"חלוץ ההולך לפני המחנה", כפי שביטא זאת נתן וסרמן, במוסף לספרות של עיתון "הארץ" לאחר הופעת חוברת המאה של "קתדרה" בינואר 2002: "כתב העת מצדיק את המעמד שקיבל כספינת דגל של המחקר ההיסטורי, הארכאולוגי והגאוגרפי בישראל." באותו שבוע כתב חננאל מאק במוסף "ספרים" של "הארץ":
חברי המערכת.
בין חברי המערכת לשעבר ניתן למנות את אהרן אופנהיימר, אורי ביאלר, אמנון כהן, ישראל ברטל, מוטי גולני, אביבה חלמיש, אורה לימור, חגית לבסקי, משה ליסק, עודד ליפשיץ, אריה נאור, איוון פרידמן, יורם צפריר, רוני רייך, אפרים שטרן, יהושע שוורץ, עלי יסיף, אהוד לוז, דוד רוזנטל, יוסף שלמון ויהושע קניאל.
חברי המערכת נכון לשנת 2016 הם אלון קדיש מהאוניברסיטה העברית, גור אלרואי מאוניברסיטת חיפה, מאיר בר-אשר מהאוניברסיטה העברית, זאב וייס מהאוניברסיטה העברית, עודד עיר-שי מהאוניברסיטה העברית, יהונתן יעקבס ומרגלית שילה מאוניברסיטת בר-אילן,
מרכזי המערכת.
מרכזי המערכת בעבר היו שלומית משולם, שלום אילתי, דורון נידרלנד, יוחאי גואל, בנימין זאב וכסלר ואמנון רמון.
מרכזת המערכת מיולי 2016 (גיליון 161) היא יעל דינוביץ.
הרצל (פירושונים)
השם הרצל (בגרמנית: Herzl) הוא שם משפחה שפירושו בעברית "לב קטן". שם זה ידוע כשם משפחתו של בנימין זאב הרצל, חוזה מדינת ישראל. ברבות השנים הפך שם זה לשם פרטי נפוץ בישראל, וכן נקראו על שמו מוסדות ואתרים רבים.
כתר צפוני
כתר צפוני היא קבוצת כוכבים קטנה בשמי הצפון, שכוכביה הבהירים מסודרים בצורת חצי עיגול הבולטת לעין. הקבוצה היא אחת מ-88 קבוצות הכוכבים המודרניות, והיא נכללה ב-48 קבוצות הכוכבים שהגדיר תלמי. הקבוצה מייצגת כתר שבו משובצת אבן חן - הכוכב אלפקה או גמה. בימי תלמי הקבוצה נקראה רק "כתר" ותאור "צפוני" נוסף מאוחר יותר על מנת להדגיש את ההפרדה מהקבוצה כתר דרומי.
כוכבי הקבוצה.
α בכתר צפוני (גמה או אלפקה) הוא כוכב זוגי לוקה (בדומה לאלגול) במרחק של כ-75 שנות אור. הכוכב הבהיר מבין השניים הוא כוכב לבן - כחלחל עם בהירות נראית מדרגה 2.2 ובן הזוג העמום יותר הוא כוכב צהוב עם בהירות מדרגה 7. אחת ל-17 יום ו-8.6 שעות הכוכב העמום עובר על פני הבהיר ומוריד את הבהירות הכוללת לדרגה 2.3.
β בכתר צפוני, הוא כוכב לבן - צהבהב במרחק של כ-115 שנות אור ועם בהירות מדרגה 3.7.
R בכתר צפוני הוא כוכב משתנה מסוג על-ענק צהוב במרחק של כ-6000 שנות אור ועם בהירות מדרגה 6. באופן בלתי סדיר ובמהירות בהירותו צונחת לדרגה 14 ואחר כך במשך מספר חודשים היא חוזרת בהדרגה לדרגה 6. הסבר אפשרי לתופעה היא הצטברות הדרגתית של פחמן גזי בשכבות החיצוניות של הכוכב וכשריכוזו מגיע לסף מסוים הגז מתעבה לטיפות גדולות החוסמות את הקרינה וגורמות לירידה הדרמטית בבהירות. לחץ הקרינה של הכוכב מאדה את הפחמן בחזרה ומפזר את האטומים וכך הבהירות שוב עולה.
מיתולוגיה.
הקבוצה זוהתה ככתר של אריאדנה בתו של מינוס מלך כרתים, אותו קיבלה מדיוניסוס. לפעמים הכתר שויך לשומר הדובים הנמצא בסמוך אליו.
אסכולת הציור של ברביזון
מודל (לוגיקה מתמטית)
בלוגיקה מתמטית, מודל של תורה הוא מבנה המתאים לשפה, שבו מתקיימות כל האקסיומות. לעניין זה, המבנה כולל קבוצה, עם השׂמות מתאימות לקבועים, לפונקציות וליחסים השייכים לשפה.
לדוגמה, אפשר לתאר תורה שיש בה קבוע אחד, formula_1, ויחס בינארי formula_2, עם האקסיומות formula_3 ו- formula_4. מודל אפשרי כולל את הקבוצה formula_5, והיחס formula_6, שבה מתקיימות שתי האקסיומות.
קיומו של מודל מוכיח שהתורה עקבית. מאידך, משפט השלמות של גדל קובע שלכל תורה עקבית יש מודל אחד לפחות.
לפי משפט הקומפקטיות, לתורה שיש לה מודלים בגדלים סופיים לא חסומים, יש גם מודל אינסופי.
לפי משפט לוונהיים-סקולם, לתורה שיש לה מודל אינסופי, יש מודל מכל עוצמה אינסופית הגדולה מעוצמת קבוצת הקבועים.
פרס הרצל (הרצליה)
פרס הרצל הוא פרס המוענק על ידי עיריית הרצליה לאישים בעלי תרומה בולטת בתחום הציונות.
ההיסטוריה של הפרס.
מוסד הפרס נוסד בשנת 1974, במלאת 50 שנה להקמת העיר הרצליה, ובשיתוף ההסתדרות הציונית העולמית. באוקטובר 1976 פורסמו בעיתונות מודעות הקוראות להגשת המלצות על מועמדים: יחיד, קבוצה או מפעל שתרמו למעשה הציוני בחמש השנים האחרונות. במהלך שנות ה-70 הוענק הפרס פעמיים:
חידוש מסורת הענקת הפרס.
מאז שנת 1979 לא חולק הפרס, אך בשנת 2005, לציון 80 שנה להקמת העיר הרצליה, יזמה ראש העיר יעל גרמן את חידוש מסורת הענקת הפרס. מאז הוענק הפרס לאישים הבאים:
שווי הפרס עומד על 50,000 ש"ח. בראש ועדת הפרס לשנת 2011 עמד תיאודור אור, ובראש הוועדה לשנת 2014 עמדה השופטת בדימוס עדנה בקנשטיין.
פרס הרצל
פרס הרצל הוא שמם של מספר מוסדות הענקת פרסים בארץ ישראל ובעולם.
טבח אמריטסר
טבח אמריטסר 1919 או טבח ג'אליאנוואלה באג הוא טבח שהתרחש בגן ג'אליאנוואלה (Jallianwala Bagh) שבאמריטסר במדינת פנג'אב שבהודו, ב-13 באפריל 1919, ובו הרגו 50 חיילי גורקה, בלוצ'ים ופתאנים בשרות צבא הודו הבריטית, מאות אזרחים הודים, מרביתם מבני הדת הסיקהית.
רקע.
חוקי החירום שאסרו על התאספות קהל נותרו על כנם עוד מזמן מלחמת העולם. ברחבי פאנג'ב הלכו וגברו ביטויי המרי מתחילת אפריל 1919, והגבירו את החשש מהתפרצות מרי אזרחי גדול לקראת חודש מאי בו רבים מקציני אנגליה עולים לעיירות הקיץ בצפון המדינה. ב-10 באפריל 1919 הייתה מחאה בביתו של סגן נציב אמריטסר. המחאה הייתה בדרישה לשחרור שני מנהיגים עממיים של תנועת העצמאות ההודית שנעצרו. מאוחר יותר באותו יום הותקפו מספר בנקים ומבני ממשלה, כולל בית העירייה ותחנת הרכבת, והוצתו. האלימות המשיכה להסלים, והגיעה לשיאה במותם של לפחות חמישה אירופאים, כולל עובדי ממשלה ואזרחים. למחרת הותקפה מיסיונרית בריטית, מיס מרסלה שרווד, הופשטה ברחוב והוכתה למוות. ביומיים הבאים, העיר אמריטסר הייתה שקטה, אבל האלימות נמשכה בחלקים אחרים של פאנג'ב. קווי רכבת נחתכו, עמדות הטלגרף נהרסו, בנייני הממשלה נשרפו, ושלושה אירופים נרצחו. הממשל הבריטי החליט להעמיד את רוב המחוז תחת שלטון צבאי. החקיקה הגבילה חירויות אזרחיות, כולל חופש ההתאספות; מפגשים של יותר מארבעה אנשים נאסרו. במקביל קראו מנהיגי הקהילה לאספת מחאה בגן ג'אליאנוואלה שבלב אמריטסר, ליום ה-13 באפריל, בשעה 16:30.
היה זה יום חג מקומי. בבוקרו של יום זה, הפיץ הצבא הבריטי את הצו האוסר על התאספות המונים. מעטים שמעו על הפקודה, ודבר ההתאספות הובא לאוזני המפקד המקומי בריגדיר גנרל דאייר שהחליט למנוע את ההתכנסות המתוכננת.
גן ג'אליאנוואלה הוא מתחם בשטח של כ-200 מטר על 200 מטר, ובו אתר שרפת גופות ובאר גדולה. הגן מוקף חומה גבוהה הסוגרת אותו מכל עבר, פרט למספר פתחים שחלקם נעולים. אל הגן מוביל משעול צר ראשי אחד. אל המתחם הזה התכנסו על פי הערכות כעשרים אלף איש. דאייר, בנחישותו למלא את הצו כפי שהבין אותו, הגיע לפתח הגן עם חיילים רבים והעמידים אל מול הקהל האזרחי העצום בשורה רחבית של פתיחה באש, וללא מתן אפשרות לקהל להתפזר או לברוח, פתח באש מכוונת על הקהל.
הטבח.
בטבח נהרגו 379 אזרחים ונפצעו למעלה מאלף נוספים, בידי הצבא הבריטי לאחר שנלכדו בכיכר ללא אפשרות יציאה בעת התכנסות לחגיגה. החיילים ההודים (סיפוי'ס) בפיקוד בריגדיר גנרל דאייר הבריטי, ירו על קהל סיקהי לא-אלים. ההתכנסות הייתה מנוגדת למותר על פי סמכויות החירום 1915 שנטל לעצמו המנהל הבריטי, ואושררו ב"חוק רוואלט" (Rowlatt Act) חודש לפני הטבח. ועדת חקירה בראשותו של הלורד האנטר, הוקמה כדי לחקור את הטבח. הדו"ח של הוועדה אמר שבריגדיר גנרל דאייר עשה טעות חמורה בפרשו באופן שגוי את רוח חוק רוואלט.
רבים בבריטניה תמכו בדאייר. רודיארד קיפלינג, שטען שדאייר היה "האיש שהציל את הודו", החל קופת גמל שגייסה מעל 26,000 ליש"ט, כולל כסף שנתרם על ידי קיפלינג עצמו.
הטבח גרם לטראומה לאומית עמוקה, והוביל לכעס ציבורי, להפגנות ולמעשי אלימות כנגד הנוכחות הבריטית בהודו. מאהטמה גנדי מתח ביקורת הן על הפעולות של הצבא הבריטי והן על מעשי האלימות מצדם של ההודים שנעשו בעקבות הטבח. הוא כתב הצעת החלטה שהביעה גם תנחומים לקורבנות האזרחיים הבריטיים וגינתה את המהומות. ההצעה זכתה בתחילה להתנגדות בתוך המפלגה, אולם לאחר מכן נתקבלה בעקבות נאום של גנדי, בו הסביר כי כל אלימות היא מרושעת ואין אפשרות להצדיק אותה. הטבח והאלימות שבעקבותיו הובילו את גנדי להתמקדות בניסיון להשיג ממשל עצמאי מלא ושליטה בכל מוסדות הממשל ההודי, דבר שהתגבש למדיניות "סווארג'" שמשמעותה עצמאות מלאה- אישית, רוחנית ופוליטית.
אודהם סינג רצח בלונדון בשנת 1940 את סגן מושל חבל פונג'אב שהיה בין האחראים לטבח.
על פי ההיסטוריון מירון בנבנשתי, טבח אמריטסר ליכד את ההודים מאחורי גנדי ומחק סופית את היומרה הבריטית לשלטון נאור.