בשנת 2015 שיחקה בסדרה הקומית של ערוץ 2 "פרודים" של הזכיינית "רשת". ובאותה שנה שיחקה בעונה השלישית של סדרת הנוער המצליחה "החממה" ב-ניקלודיאון למנויי Yes, בתפקיד נינה, מנהלת בית המרגוע אשר מארחת את אלה-לי למשך תקופה.
באפריל 2016 החלה לשחק בסדרת המתח החדשה "נעלמים" בניקלודיאון, בתפקיד רותי קליין, אימם של אמה ואלון, גיבורי הסדרה.
ב-2018 השתתפה בסדרה "ויקי ואני" בתפקיד בת-אל מטלון.
בינואר 2019 השתתפה בתפקיד אורח בסדרה האחיות המוצלחות שלי
במרץ 2019 החלה לשחק בסדרה "בת אל הבתולה", בתפקיד איריס אלימלך. באוקטובר 2019 שיחקה בסרט "מחילה", בתפקיד אתי.
בנוסף באותה שנה השתתפה בתפקיד אורח בתור שירי בסדרה לה פמיליה (סדרת טלוויזיה).
במרץ 2020 החלה לשחק בסדרה ספיידרז בתפקיד נעמי גודמן. באפריל 2021 שיחקה את אתי אמא של אלי בסדרה בני אור.
חיים אישיים.
מיכל לוי אם לבת ושני בנים. היא מתגוררת עם בן זוגה בבית יהושע. הייתה נשואה בעבר נישואים פיקטיביים לאביעד קיסוס.
רגטון
Kiwix היא תוכנת דפדפן חופשית המשמשת לצורך הצגת תוכן ללא חיבור לאינטרנט, לרוב לשם הצגת ויקיפדיה (אף על פי שבהמשך נוספה תמיכה באתרים אחרים). התוכנה משתמשת בעותק מקומי ודחוס של מאגר ויקי.
התוכנה משמשת כיום אנשים ומוסדות רבים ללא גישה לאינטרנט, ובמיוחד בתי ספר במדינות מתפתחות, שם אין גישה לאינטרנט או שהחיבור לאינטרנט יקר מדי. יוצר התוכנה, עמנואל אנגלהארט, פיתח גם גרסה מיוחדת של התוכנה עבור ארגון SOS Children's Villages, במיוחד לצורך מטרה זו.
התוכנה מסוגלת לייצא ערכים לפורמט PDF, פונקציה המאפשרת בין היתר להעביר ערכים מוויקיפדיה לקוראי ספרים ניידים.
היסטוריה.
בשנת 2004, לאחר שעמנואל אנגלהרט (ממציא Kiwix) החל לערוך בוויקיפדיה, הוא התעניין בפיתוח גרסאות לא מקוונות של ויקיפדיה, ופרויקט של ג'ימי ווילס ליצירת תקליטור CD שמכיל את כל ויקיפדיה משך את תשומת לבו.
ב-2007 שוחררה הגרסה הראשונה של התוכנה.
בשנת 2012 זכתה Kiwix במענק מטעם קרן ויקימדיה הצרפתית לפתח את תוכנת kiwix-plug, שנפרסה באוניברסיטאות באחת עשרה מדינות. בפברואר 2013, תוכנת Kiwix זכתה גם בפרס 'פרויקט החודש' מטעם SourceForge. בשנת 2015 זכתה Kiwix בפרס קוד פתוח.
תיאור.
התוכנה מיועדת להיות קורא לא מקוון עבור תוכן אינטרנטי. היא מיועדת לשימוש במחשבים ללא חיבור לאינטרנט, מחשבים עם חיבור איטי או יקר, וכן על מנת למנוע צנזורה. כמו כן היא מתאימה גם לשימוש בטלפון נייד בעת נסיעה (למשל במטוס או ברכבת).
כל קובצי התוכן נדחסים בפורמט zim, מה שמקטין את נפחם, אך משאיר אותם קלים לסידור, חיפוש ומיון. למשל, נכון למרץ 2021, גודלה של כל ויקפדיה האנגלית בפורמט זה הוא 82 ג'יגה-בייט, או 43 ג'יגה-בייט ללא תמונות.
קובצי ה-zim נפתחים עם Kiwix, שנראה ומתנהג כמו דפדפן אינטרנט. Kiwix מציעה חיפוש טקסט מלא, ניווט באמצעות כרטיסיות ואת האפשרות לייצא ערכים ל-PDF ול-HTML 3.
קיימת גרסת שרת HTTP בשם kiwix-serve המאפשרת למחשב רק לאחסן את תוכן ה-Kiwix (מבלי לאחסן את תוכנת הדפדפן), ולהציע אותו לרשות מחשבים אחרים ברשת. המחשבים האחרים רואים למעשה רק אתר אינטרנט. נוסף לכך קיימת גרסת שרת בשם Kiwix-hotspot המיודעת לשמש כ-hotspot של Wi-Fi.
Kiwix משתמשת במנוע הרינדור של Mozila, אך מתכננת להחליף אותו.
התוכן.
מאז 2014, רוב גרסאות ויקיפדיה זמינות להורדה בשפות שונות. השרתים מתעדכנים מדי חודשיים עד עשרה חודשים, תלוי בגודל הקובץ. בוויקיפדיה האנגלית, גרסה מלאה המכילה גם תמונות וכן גרסה אלטרנטיבית המכילה טקסט בלבד ניתן להוריד מהארכיון.
מלבד ויקיפדיה, תכנים מן קרן ויקימדיה כגון ויקיטקסט, ויקיחדשות, ויקימסע, ויקיספר וויקיציטוט זמינים לצפייה במצב לא מקוון בשפות שונות.
בנובמבר 2014, גרסת של כל הטקסטים הפתוחים מפרויקט גוטנברג נהייתה זמינה להורדה.
מלבד תוכן ציבורי, תוכן תחת רישיון Creative Commons זמין להורדה. לדוגמה, גרסאות לא מקוונות של הויקי של Ubuntu, המכיל תיעוד משתמש עבור מערכת ההפעלה אובונטו וגרסאות Zim של ועידות TED זמינות להורדה מארכיון Kiwix.
PediaPress
PediaPress היא חברה גרמנית העוסקת בפיתוח תוכנה והדפסת תוכן מקוון על פי דרישה, הממוקמת בעיר מיינץ שבגרמניה. החברה היא חברת בת של Brainbot Technologies AG.
החברה מספקת שירות מקוון המאפשר למשתמשים באינטרנט ליצור ספרים אישיים המבוססים על תוכן מאתר ויקי בכלל, ומוויקיפדיה בפרט.
PediaPress וקרן ויקימדיה פועלים בשותפות מדצמבר 2007. התוכנה שפיתחה PediaPress שולבה בוויקיפדיה וניתן לגשת אליה כיום דרך תפריט הניווט הצדדי בכל עמודי ויקיפדיה באמצעות לחיצה על הקישור "צור ספר". על פי ההסכמה עם קרן ויקימדיה, הקרן מקבלת 10 אחוזים ברוטו מההכנסות של מכירת הספרים.
OpenDocument
OpenDocument הוא פורמט קובץ פתוח המשמש לשמירת קבציי מסמכים משרדיים כגון קובצי טקסט, גיליונות אלקטרוניים, מצגות, איורים, תמונות ותרשימים.
הקובץ פותח במקור על ידי חברת סאן מיקרוסיסטמס, והוא מפותח בחסות איגוד התקנים OASIS. הוא מוגדר כתקן 26300 ISO של ארגון התקינה הבינלאומי.
שימוש בפורמט OpenDocument מונע תלות בתוכנת יישומים משרדיים יחידה (כגון מיקרוסופט וורד) ומאפשר להמשיך ולטעון את הקבצים אשר שמורים בפורמט זה בתוכנות יישומים חלופיות רבות במידת הצורך (לדוגמה, במצבים בהם פג הרישיון לשימוש בתוכנת מעבד התמלילים הקניינית).
סיומות הקבצים הנפוצות ביותר עבור מסמכי OpenDocument הן:
היסטוריה.
בשנת 1999 קנתה חברת סאן מיקרוסיסטמס את חברת סטאר דיויז'ן, יצרנית חבילת התוכנות המשרדיות StarOffice. בהמשך שחררה חברת סאן את התוכנה ככתוכנה חופשית בשם OpenOffice.org. גרסה 1.0 של OpenOffice כללה שכתוב משמעותי של ממשק המשתמש וכללה גם תסדיר מסמכים חדש: המסמך היה ארכיון ZIP (פורמט) של מספר קובצי XML. בניגוד לתסדירים קודמים שהוגדרו בפועל לפי מימושם על ידי התוכנה שקוראת וכותבת אותם, ההגדרה של מסמכי OpenOffice.org הייתה אמורה להיות פתוחה וציבורית. במקביל לעבודה על גרסה 2.0 של OpenOffice.org החלה סאן לעבוד מול גוף התקינה OASIS על תקן למסמכים שמבוסס על תסדיר המסמכים הזה. בשנת 2005 יצאה גרסה 1.0 של התקן והחלה עבודה מול ISO (מכון התקנים הבינלאומי) להפוך אותו לתקן של ISO. בשנת 2005 הפך התקן החדש גם לתסדיר המסמכים של OpenOffice.org 2.0.
בעקבות כך החליטו מפתחי KOffice שזה יהיה גם תסדיר המסמכים הרגיל שלהם (החל מגרסה 1.5, שיצאה באפריל 2006.
תוכנות.
ניתן לטעון את הקבצים השמורים בפורמט OpenDocument הן בתוכנה חופשיות והן בתוכנות קנייניות. תוכנות בולטות התומכות בפורמט זה כוללות בין היתר את:
כמו כן יש תמיכה חלקית בתוכנות הבאות:
אלון פרידמן (קצין)
אלון פרידמן (נולד ב-1964) הוא איש צבא ישראלי במילואים, בדרגת תת-אלוף, שירת כראש מטה פיקוד הצפון. מכהן כמנכ"ל אתר ההנצחה ומוזיאון גולני.
שירותו הצבאי.
פרידמן נולד וגדל בהרצליה. התגייס לצה"ל בשנת 1982 ובחר לשרת בחטיבת גולני. בגולני עבר פרידמן מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לחטיבה כמפקד מחלקה. בהמשך מונה למפקד פלוגה בגולני, ובתפקידו הבא שימש כקצין המבצעים של החטיבה. לאחר מכן השתחרר מצה"ל. פרידמן שב לשירות קבע ושימש כסגנו של מפקד גדוד 51, ארז גרשטיין. פרידמן השתלם בקורס מג"דים ומונה למפקד גדוד 51, בהמשך שימש קצין המבצעים של פיקוד הצפון, בשנים 2000-1998 שימש כמפקד עוצבת ברעם. לאחר מכן שימש כקצין אג"ם של פיקוד הצפון. בהמשך שימש מפקד חטיבת ביסלמ"ח, בין היתר במשימת ההתנתקות. לאחר ההתנתקות היו חייליו הראשונים שתפסו את קו הגבול החדש בין ישראל לרצועת עזה. במלחמת לבנון השנייה שימש רמ"ט פיקוד הצפון. לאחר המלחמה נותר בתפקידו. שירת כיועץ לתורת הלחימה בזרוע היבשה.
לאחר שחרורו מונה לראש מינהלת לוחמת חי"ר בתעשייה הצבאית ולאחר מכן מונה למנכ"ל אתר החרמון.
פרישה
יניב עשור
יניב עשור (נולד ב-15 ביולי 1972) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף, המשמש ראש אכ"א. קודם לכן שימש ראש חטיבת המבצעים באמ"ץ, מפקד אוגדת הבשן, מפקד חטיבת גולני, סגן מפקד עוצבת געש ומפקד עוצבת חירם.
ביוגרפיה.
עשור, בנם של חנניה ומזל, נולד וגדל במושב מבטחים. התגייס לצה"ל בשנת 1990, ושובץ בגדוד 12 בחטיבת גולני. עבר הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לגדוד 12 ושימש כמפקד מחלקה בפלוגה ג'. בשנת 1996 מונה למפקד פלוגה רובאית בגדוד 12, ושימש בתפקיד בין היתר במהלך מבצע ענבי זעם. בהמשך שירת כקצין הבטיחות של חטיבת גולני. לאחר מכן מונה למפקד פלחה"ן גולני בין השנים 1997–1999. בהמשך שימש כסגן מפקד גדוד 51 בין השנים 2001–2002, בין היתר במהלך מבצע חומת מגן. בשנת 2002 יצא ללימודים במכללה לפיקוד ולמטה של המארינס, בארצות הברית. לאחר שובו מונה לקצין אג"ם של חטיבת גולני בין השנים 2003–2004.