האסטרואיד פלורנס חלף קרוב לכדור הארץ ב-1 בספטמבר 2017. בזמן החליפה היה מרחקו מכדור הארץ 0.04357 יחידות אסטרונומיות, שהם 6,517,979 ק"מ. במעברו ליד כדור הארץ הוא נראה בבהירות נראית מקסימלית של 8.7 ב-30 באוגוסט, ונשאר בבהירות של עד 10 עד 15 בספטמבר 2017. ניתן לצפות באסטרואיד בעזרת טלסקופים במעברו מדרום לצפון דרך קבוצות הכוכבים דג דרומי, גדי, דלי ודולפין. מעבר זה הוא הקרוב ביותר מאז 1890. תחזיות המסלול אומרות כי עד שנת 2500 הוא לא יחלוף שוב בקרבה כזו לכדור הארץ.
לנצ'יה אלפא
לנצ'יה אלפא (באיטלקית: Lancia Alfa) היא מכונית בסגנון מכונית עידן פליז בתצורת קבריולה, (תצורת הדגם הייתה קרויה באיטלקית "Phaeton" כפול: דגם קבריולה, 4 מושבים), שיוצרה על ידי יצרנית הרכב האיטלקית לנצ'יה בשנת 1908. הדגם "לנצ'יה אלפא" היה "הדגם הראשון של מכונית שיוצר על ידי חברת לנצ'יה.
הדגם "לנצ'יה אלפא" יוצר במספר תצורות נוספות: לנדולט, לימוזינה וקופה.
הדגם הוצג לראשונה בתערוכת הרכב בטורינו ב-18 בינואר 1907.
מערכת ההיגוי הורכבה בצד ימין של הרכב.
סך הכול יוצרו 137 יחידות.
יחסי ליכטנשטיין–צרפת
יחסי ליכטנשטיין–צרפת הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין נסיכות ליכטנשטיין לבין הרפובליקה הצרפתית. היחסים בין שתי המדינות הם "לבביים" לפי משרד החוץ הצרפתי, אך מוגבלים עקב היותה של המדינה אחת הקטנות ביותר באירופה ובעולם כולו.
בשנת 2013 ליכטנשטיין ייצאה לצרפת סחורה בשווי 300 מיליון פרנק שווייצרי סך הכל. לעומתה, צרפת ייצאה לליכטנשטיין סחורה בשווי 40 מיליון פרנק. חברות רבות שבסיסן בליכטנשטיין מעסיקות עובדים צרפתיים. מספר העובדים הצרפתיים בחברות ליכטנשטייניות הוא 2,500.
הסכם לחילופי מידע בנושא מס נחתם על ידי צרפת וליכטנשטיין ב-22 בספטמבר 2009 בוואדוץ, בירת ליכטנשטיין. ההסכם נכנס לתוקף ב-19 באוגוסט 2010.
היפה והחיה (1991)
היפה והחיה (2017)
החטיבה הטקטית של משמר הגבול
החטיבה הטקטית של משמר הגבול היא יחידת המבצעים המיוחדים של משמר הגבול במשטרת ישראל. ייעודה טיפול באירועי טרור, הפרות סדר וסיוע מבצעי למחוזות משטרת ישראל בלחימה בתופעות פשיעה חמורות.
היסטוריה.
הכרזה על הקמת החטיבה התבצעה בינואר 2017, לאחר אימון הקמה וכניסה לפעילות מבצעית, נערך טקס חניכתה באוגוסט אותה שנה. למפקד החטיבה הראשון מונה ניצב משנה מאיר אליהו. ביוני 2020 החליף אותו ניצב משנה צביקה טאוב.
הרכב החטיבה.
החטיבה כוללת בין השאר:
יחסי איטליה–מולדובה
יחסי איטליה–מולדובה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה האיטלקית לבין רפובליקת מולדובה. איטליה הייתה אחת מהמדינות הראשונות שהכירו במולדובה ב-21 בפברואר 1992 לאחר עצמאותה מברית המועצות והפיכתה מהרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית המולדובנית לרפובליקה.
בשנת 2014 שיבח שר החוץ האיטלקי את מולדובה על ניסיונותיה להתקרב למערב אך להשאיר את קשריה עם המזרח חזקים וחמים. איטליה מחזיקה שגרירות בקישינב, בירת מולדובה, אך שגרירה הוא שגריר תושב בוקרשט, בירת רומניה, הסמוכה למולדובה תרבותית וגאוגרפית.
תאוריית ויסות המיקוד
תאוריית ויסות המיקוד (Regulatory Focus Theory) היא תאוריה בתחום הפסיכולוגיה החברתית והכלכלה, אשר נהגתה על ידי פרופסור טורי היגינס (E. Tory Higgins), והיא עוסקת בתפיסות המשפיעות על תהליך קבלת ההחלטות של האדם. התאוריה בוחנת את מערכת היחסים בין מוטיבציית האדם לבין הדרך בה הוא יבחר להשיג את מטרותיו. התאוריה מציעה שתי אוריינטציות עצמאיות ונפרדות אשר מתארות את המוטיבציה של האדם - מניעה וקידום. תאוריה פסיכולוגית זו מיושמת בכלי התקשורת ובתחום השכנוע הלא מילולי.
רקע.
תאוריית ויסות התאימות.
כדי להבין את תאוריית ויסות המיקוד חשוב להבין תאוריה נוספת של פרופסור היגינס והיא תיאורית ויסות התאימות. לפי התאוריה, כאשר אדם מאמין כי ישנה התאמה בין אמונותיו לבין מטרותיו, הוא יחוש שהמטרה "נכונה" עבורו ויהיה פעיל ומעורב יותר בדרך להשגת המטרה. ויסות התאימות אינו משפיע ישירות על הפעולה של האדם, אך יש לה השפעה על ביטחונו בבואו לבחון את תגובתו לאירוע או התרחשויות סביבו.
תאוריית ויסות התאימות מציעה כי קיימת התאמה בין מוכוונות האדם כלפי מטרה לבין האמצעים בהם ישתמש האדם כדי להתקרב אל המטרה. התאמה זאת יוצרת תחושת צדק בנוגע למרדף אחר אותה מטרה ובכך מוגברת רמת המעורבות שינקוט האדם כדי להשיג את המטרה. מכאן שתחושת התאימות המווסתת מגבירה תגובות בנוגע לערכה של המטרה עבור האדם כגון שכנוע בצדקת הדרך ותחושת שביעות רצון מההישג.
ויסות התאימות אינו מגביר את ההערכה שעשה האדם בבחירת המטרה, אלא מגביר את הערכת האמצעים בהם יבחר האדם לנקוט כדי להשיג את אותה מטרה. באופן זה, חוויה של צדק וחשיבות המטרה מתורגמת להערכה מוגברת של המטרה וזו תוביל לבחירת אמצעים מתאימים להשגתה. מחקרים מראים כי חוויה של "תחושת צדק" יכולה להשפיע על הערכות רטרוספקטיביות (מחוץ להקשר של המטרה) או אינטגרליות (בהקשר של המטרה).
לצורך המחשה; אדם אשר מרגיש שמטרתו תואמת את ערכיו יחוש צורך גדול יותר להשיג את המטרה בניגוד לאדם שלא חש את ההתאמה, ומכאן ימצא האדם הצדקות לאופני פעולה שונים אשר יעזרו לו להשיג את מטרתו. בניגוד לאדם זה, אדם שלא יחוש התאמה בין מטרתו לבין ערכיו, ימצא צידוקים בנוגע לשאלה מדוע האמצעים העומדים בפניו כדי להשיג את המטרה אינם כשרים או מדוע המטרה לא מספיק חשובה.
הגדרה.
תאוריית ויסות המיקוד מתייחסת למצב בו אדם חושק במטרה מסוימת באופן ששומר על ערכיו ואמונותיו ולכן ניתן לכנות מצב זה כוויסות של מיקוד או ויסות אוריינטציה. התאוריה פועלת על פי עיקרון בסיסי לפיו אנשים מאמצים אליהם הנאות אבל נמנעים מכאב, ולכן הם משמרים את וויסות התאימות שלהם על פי עיקרון זה.
תאוריית ויסות המיקוד היא ביסודה הדרך בה האדם מתקרב למה שהוא תופס כהנאה ובו בזמן נמנע ממה שהוא תופס ככאב. וויסות המיקוד של הפרט מתמקד במצבי סיום רצויים של מרדף אחר יעד ובגישה המוטיבציונית בה משתמש האדם כדי להגיע ממצב נתון לעבר מצב רצוי.
לשם כך התאוריה מפרידה בין שתי מוטיבציות עיקריות; מיקוד בקידום תקוות והישגים לבין מיקוד בהימנעות מכאב והפסד. מיקוד בקידום ידוע גם בשמו קידום רווחים והמיקוד בו הוא על מקסום רווחים ברמה גבוהה כגון קידום והישג. מיקוד בהימנעות מבוסס על ביטחון ואחריות ועל הימנעות מכאב או הפסד על ידי הצמדות לקווים מנחים, חוקים וגבולות.
ניתן להבין זאת באופן הבא; חישבו על הורים שמביטים בילדיהם משחקים בגן משחקים. ישנם הורים שנדמה כאילו לא שמים לב לילדים וכל עוד לא יקרה לילדם משהו חמור הם לא יתערבו במעשיו. הורים מסוג זה מאמינים שגם אם ילדם יפגע מעט, הוא ילמד מכך. מכאן שהורים אילה הם ממוקדי קידום שכן הם רואים בהתנסות אפשרות ללמידה והתפתחות כמטרה.
מנגד ישנם הורים אשר נדמה כי הם לא מרפים מילדם. הם נלחצים מכל מעשה ומדמיינים את הגרוע מכל קורה. הורים אילה הם ממוקדי הימנעות שכן מטרתם העיקרית היא למנוע כאב.
שני מוקדי ויסות אלה מסדירים את ההשפעות אליהם היה נחשף האדם בתהליך קבלת ההחלטות שלו, והם שיקבעו את הדרכים השונות להשגת אותן מטרות.
תאוריית ויסות המיקוד ואישיות.
ויסות המיקוד ואישיות.
נטיית ויסות המיקוד של פרט אינה בהכרח קבועה. בעוד לאנשים מסוימים יש נטיות כרוניות לקראת קידום או מניעה, העדפות אלה אינן בהכרח עקביות בכל מצב, והן עלולות להיות מושפעות מגורמים מצביים. כך למשל, אדם בעל אוריינטציית הישג אשר נקרא לשיחה עם מעסיקו, יוכל מחד לתפוס את הסיטואציה כהזדמנות לקידום ומנגד, כאפשרות לנזיפה, בהתאם למאפייני הסיטואציה השונים. יתר על כן, מוקד רגולציה ספציפי יכול להוביל לתגובות שונות; בהתאם לכך, נטייה לקידום למשל, יכולה להוביל גם להתנהגויות מניעתיות בתנאים מסוימים ולהפך.
בנוסף, הערך שיחווה אדם מאינטראקציות שונות ומרמת ההישגיות שלו, יכול להיות חיובי או שלילי. להחלטה לפעול באופן מסוים כלפי מטרה יש ערך חיובי כאשר אנשים מנסים להשיג את מטרתם באופן שמתאים לאוריינטציית וויסות המיקוד שלהם ויהיה לה ערך שלילי כאשר אנשים ינסו להשיג את מטרתם בצורה שאינה תואמת את נטיית ויסות המיקוד שלהם. באופן זה ויסות המיקוד מאפשר יצירת ערך על ידי הגברת המחויבות, על בסיס אחת מאוריינטציות המיקוד. קבלת החלטות והשגת מטרות נחשבים כפעולות, ועם כל פעולה, אנשים יכולים להיות פחות או יותר מעורבים בקידומה. כאשר מעורבות זו חזקה, היא תגביר בתורה את הרגשות והערכים הקשורים באותה פעילות ותקבע האם האדם יהיה מסופק או שלא מהתוצאות ומהשיטות שננקטו להשגת המטרה.
לתאוריית ויסות המיקוד ישנה השלכות בדבר הגדלת ערך החיים. על מנת שאנשים יעריכו את חייהם, הם צריכים להיות מרוצים ולהרגיש כי בחירותיהם, פעולותיהם ומטרותיהם "תואמים" את ערכיהם ואמונותיהם. תאימות זו בין העולם הערכים והאמונות הפנימי לפעולות ולמטרות שננקטות בעולם החיצוני גורמת לאנשים להרגיש "נכונים" בדרכם ותחושה זו תוביל לתחושת סיפוק, הצדקה ועקביות.
לדוגמה, בקונפליקט בין אישי, במצב בו כל אדם חווה "תאימות" בין הסיטואציה לערכיו ואמונותיו, כל אחד מהם יהיה מרוצה ומחויב לתוצאה ולאופן שבו הם עושים זאת. מצב בו לא קיימת תאימות מכונה "חוסר תאימות", והוא יוביל את האדם לחוויית תסכול ועלול להביא למצב בו המטרה הרצויה לא תושג.
השגת יעדים, מוטיבציה ומטרה.