קיימת תמימות דעים כי פסיקת בית המשפט בעניין גבע סותרת את תכלית החוק, וגרמה לדודו גבע עוול, והעוסקים בתחום טוענים שהפסיקה שגויה. בעקבות הפסיקה, שלקחה מהדוקטרינה האמריקאית את הקריטריונים לבחינת הוגנות השימוש, התגבשה ההכרה שדוקטרינת הטיפול ההוגן צריכה לפנות את מקומה לדוקטרינת השימוש ההוגן. השינוי נעשה כעבור כעשור, במסגרת חקיקת חוק זכות יוצרים החדש:
עם כניסת החוק החדש לתוקף במאי 2008, עקרון הטיפול ההוגן (Fair Dealing) שמקורו במשפט המקובל הוחלף בעקרון השימוש ההוגן (Fair Use), ובכך הפכה ישראל למדינה היחידה, אחרי ארצות הברית, המכירה בעיקרון באופן מפורש במסגרת החוק ולא רק במסגרת הפסיקה. אמנם ועדות מומחים באוסטרליה ובאנגליה המליצו לעדכן את החוק בהתאם לעקרונות דומים, אך בארצות אלו החוק לא שונה.
בעניין הפרמייר ליג נ' פלוני הכריע בית המשפט בשאלה האם מדובר ב"מגן" או שמא ב"חרב", וקבע כי "שימוש הוגן" הוא "זכות" הניתנת להגנה במלוא מובן המילה. בנוסף, בחן בית המשפט בצורה מפורטת את האיזון בין זכות היוצר לזכות הציבור, על רקע ארבעת המבחנים שנקבעו בחוק, וקבע כי אף אם מדובר בשימוש מסחרי, הרי כל עוד מטרתו החברתית היא בעלת חשיבות, יגבר עקרון השימוש ההוגן.
חבורה פשוטה
במתמטיקה, חבורה פשוטה היא חבורה formula_1 שאין לה תת חבורה נורמלית לא טריוויאלית, כלומר תת-החבורות הנורמליות היחידות שלה הן formula_2 ו-formula_3.
לפי משפט ז'ורדן-הולדר ההצגה של חבורה סופית formula_2 על ידי סדרת הרכב היא יחידה, כאשר הגורמים של סדרת ההרכב הן חבורות פשוטות. מכאן החשיבות הרבה שיש לחבורות פשוטות בתור אבני הבניין של כל החבורות הסופיות, בדומה למספרים הראשוניים שמרכיבים את המספרים השלמים.
המיון של החבורות הפשוטות הסופיות הושלם ב-1982 לאחר מאמצים משותפים של מתמטיקאים רבים.
דוגמאות.
לדוגמה עבור formula_8 קיימת הסדרה הנורמלית formula_9 כאשר formula_10 חבורת התמורות הזוגיות מסדר 4 ו-formula_11 חבורת הארבעה של קליין.
מאידך, עבור formula_12, formula_13 פשוטה.
לפי משפט פייט-תומפסון, כל חבורה מסדר אי זוגי היא פתירה. משפט זה נחשב לצעד המשמעותי הראשון בהוכחת משפט המיון של החבורות הפשוטות הסופיות. מן המיון השלם עולה כי הסדר של כל חבורה פשוטה, פרט לחבורות סוזוקי, מתחלק ב-3.
מושגים קרובים.
אם formula_2 חבורה מושלמת (כלומר, formula_18) וחבורת המנה formula_19 פשוטה, אז החבורה formula_2 היא קוואזי-פשוטה (quasisimple). לחבורה פשוטה formula_21, כל תת-חבורה של חבורת האוטומורפיזמים formula_22 המכילה את כל האוטומורפיזמים של הצמדה נקראות חבורות כמעט פשוטות (almost simple).
לדוגמה, כאשר formula_14 פשוטה, החבורה formula_24 היא קוואזי-פשוטה, והחבורה formula_25 כמעט פשוטה.
חבורת הסימטריה
אפליה גזעית
אמי - הילדה עם הילקוט הכחול
אמי - הילדה עם הילקוט הכחול (בספרדית: Amy, la niña de la mochila azul) היא סדרת טלוויזיה מקסיקנית שהופקה על ידי חברת "טלוויסה" - מפיקת הטלנובלות המקסיקנית הגדולה, והופצה במספר מדינות בעולם. בישראל, שודרה הסדרה בערוץ הילדים בשם "אמי". העלילה מבוססת על סיפור-עם מקסיקני עתיק בשם "אמי - הילדה עם הילקוט הכחול".
הסדרה והשפעתה.
בזמן הפקת הסדרה זכו טלנובלות הילדים, כגון "קטנטנות" להצלחה. הסדרה זכתה אף היא להצלחה במקומות בהן שודרה, וביניהם ישראל. בסדרה שולבו 27 שירים מקוריים שזכו להצלחה במדינות דוברות ספרדית.
סיפור העלילה.
הסדרה מגוללת את סיפורה של אמי בת ה-9. סופת הוריקן שארעה בעודה תינוקת, גרמה לה להגיע אל הים, בתוך סלקל, שם הגיעה לידי זוג בשם מתיאס ופרלה החיים באוניה, שהייתה קלועה בעיצומה של הסערה. הזוג, שלא היו לו ילדים, חילץ את התינוקת שהגיעה אל האוניה, ואימץ אותה. לאחר זמן מה טבעה פרלה בסופה, ומתיאס, שהיה מלח במקצועו, לא יכול היה לשאת עוד את השהיה בים והפסיק להפליג. אמי המשיכה להתגורר עם מתיאס באוניה העוגנת בנמל, מבלי לדעת שהוא איננו אביה הביולוגי.
בסדרה מוצגים גם חבריה של אמי - ראול, גאטו, פקאס, צ'איוטה וטולין. העלילה עוסקת בגעגועיה לאם שלא זכתה להכיר.
אחד מתושבי העיירה "פוארטו אספרנסה" (נמל התקוה) - אוקטביו המליונר, החולה וטוב הלב- הוא אביה הביולוגי של אמי, אך אינו יודע זאת. הוא סבור שנולד לו בן, ומאז הסופה הוא לא הפסיק לחפש אותו. כדי להתקרב אל ילדי העיירה הוא ממציא דמות ליצן, אשר מופיע ברחובות בפני הילדים והוריהם. באחד ממופעי הקסמים המאולתרים שלו הוא פוגש את אמי, והשניים מתיידדים, מבלי לדעת מהו הקשר האמיתי ביניהם.
בנוסף, אמי מתיידדת עם בתולת ים שהכירה באחת הפעמים בהם צללה בים (בשעה שאמורה הייתה להיות בבית הספר), ומעניקה לה את השם "קורל". בהמשך מתברר שקורל היא בעצם אמה של אמי.
הילדים העשירים הלומדים בכיתתה של אמי לועגים לה על היותה עניה ויתומה מאם.
במהלך הסדרה אמי נאבקת במכשפה המרושעת קרלוטה, המנהלת בית יתומים בשם "סן פליפה" בעיירה, אליו מגיעה אמי בהמשך, בעל כורחה.
בסדרה אלמנטים על- טבעיים, ובסיומה מביסה אמי את המכשפה הרעה בכך שהיא הופכת אותה לבובה, ונותנת לעוזרת של המכשפה מינרווה את לבה הטוב, שנגזל ממנה בילדותה על ידי קרלוטה. אמי מתאחדת עם אמה האמיתית, מצליחה לכבוש את לב אהובה ראול, ואילו מתיאס מצליח להתגבר על פחדו מן הים. בסיום אותו הפרק מתגלה לקהל הצופים שכל אירועי הסדרה הם בעצם סיפור שאמה של אמי מספרת לה, ומבלות ביחד יום כיף - חלומה של אמי.
סטיבן וולפרם
סטיבן וולפרם (באנגלית: Stephen Wolfram; נולד ב-29 באוגוסט 1959 בלונדון) הוא מדען בריטי יהודי שנודע בעיקר בזכות עבודתו במדעי המחשב, במתמטיקה ובפיזיקה תאורטית.
וולפרם הוא המייסד והבעלים של מעבדות וולפרם שם עבד כמעצב הראשי של Mathematica ומנוע החישוב וולפרם אלפא.
בשנת 2002 התפרסם ספרו "A New Kind of Science", שעסק בביסוס מדעי הטבע באמצעות תוכנות פשוטות של אוטומטים תאיים (Cellular Automata). עם צאתו לאור הפך הספר לאחד מרבי המכר באתר אמזון.
כיום הוא עוסק בעיקר בבניית שפת תכנות מבוססת ידע בשם Wolfram Language. ב-2015 יצא ספרו בנושא, "An Elementary Introduction to the Wolfram Language". ב-2016 יצא ספרו "Idea Makers" העוסק בדמויות מההיסטוריה של המדע והטכנולוגיה.
קורות חיים.
משפחתו של וולפרם הגיעה מגרמניה לאנגליה כפליטים יהודים בשנת 1933. אביו של וולפרם, הוגו וולפרם, היה יצרן טקסטיל וסופר, ואמו, סיביל, הייתה פרופסור לפילוסופיה באוניברסיטת אוקספורד. לוולפרם אח צעיר בשם קונרד. כיום נשוי למתמטיקאית ולהם ארבעה ילדים.
כבר בגיל 12 כתב מילון בנושאי פיזיקה, ובגיל 13–14 כתב שלושה כרכים על פיזיקת חלקיקים. הספרים הוקלדו ברמה מקצועית של עיצוב עם שרטוטים מדויקים, אך לא פורסמו.
וולפרם למד בבית הספר הפרטי האקסקלוסיבי איטון, אך נשר עקב תחושת שעמום. התגלה כעילוי כבר כנער, פרסם מאמר על פיזיקת חלקיקים בגיל 15, והחל ללמוד בקולג' סנט ג'ון באוניברסיטת אוקספורד בגיל 17. אך גם הקולג' לא התאים לו; הוא טוען שהיו שם הרצאות "נוראיות", ועזב בשנת 1978 בלי לסיים את לימודיו. בגיל 20 קיבל תואר דוקטור בפיזיקת חלקיקים מקאל-טק והפך לחבר סגל שם. בגיל 21 הוא זכה במענק מחקר של קרן מקארתור.
בגיל 24 התקבל כחבר סגל מלא במכון למחקר מתקדם בפרינסטון (ניו ג'רזי) וקיבל את המשרד של אלברט איינשטיין
עבודתו.
לפי גוגל סקולר וולפרם מצוטט בלמעלה מ-35,000 פרסומים (עדכני לאוגוסט 2015).
פיזיקת חלקיקים.
בגיל 15 החל לחקור את פיזיקת החלקיקים ואת תורת השדות הקוונטית ופרסם את המאמר הראשון שלו. עד גיל 23 פרסם כ-25 מאמרים בנושאי פיזיקת חלקיקים. למעשה הפסיק לפרסם מאמרים אקדמיים בשנות העשרים לחייו. בגיל 18 פרסם מאמר על ייצור קווארקים שזכה לציטוטים רבים. מאמר שכתב עם ג'פרי פוקס על כרומודינמיקה קוונטית משמש בניסויים בפיזיקת חלקיקים גם בימינו.
תוכנת אלגברה.
בקאל-טק הוא פיתח מערכת אלגברה ממוחשבת, אולם חוקי הפטנטים של המוסד מנעו ממנו להיות הבעלים של המצאתו. על כן הוא עזב לטובת בית הספר למדעי הטבע של המכון למחקר מתקדם בפרינסטון, שם חקר אוטומטים תאיים, בעיקר בעזרת סימולציות ממוחשבות.
Mathematica.
בשנת 1986 עבר לאוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין כדי לפתח את מערכת האלגברה הממוחשבת Mathematica, אותה סיים והחל לשווק בשנת 1988. הוא ייסד את חברת "Wolfram Research" שממשיכה לפתח את התוכנה ולשווקה. החברה גם מעסיקה את אריק וו. וייסשטיין שעוסק בכתיבת האנציקלופדיה של המתמטיקה שלו, "MathWorld", שמאוחסנת בשרתי החברה.
A New Kind of Science.
בין השנים 1992 ל-2002 עסק וולפרם בכתיבת ספרו "A New Kind of Science", שעסק בביסוס מדעי הטבע על ידי אוטומטים תאיים. הספר זכה לתשבחות וביקורות נוקבות גם יחד. חלק מהמבקרים טענו שוולפרם עשה שימוש לא נאות בהערות שוליים, כתב באופן מעורפל ושכל הנחות היסוד שלו שגויות. הספר, שגם הופץ בחנויות הספרים, זמין לקריאה בצורה מקוונת באתר המחבר. מאז צאת הספר וולפרם מחלק את זמנו בין עבודה על Mathematica ובין קידום והפצת הרעיונות שבספרו זה, בהרצאות, כנסים ואפילו ״סאמר סקול״ המוקדש לנושא.
וולפראם אלפא.
ב-2009 השיק את מנוע החישוב וולפרם אלפא. זהו שירות מקוון שעונה על שאלות עובדתיות על ידי חישוב ישיר מתוך מידע מובנה, ולא על ידי סיפוק רשימת דפי אינטרנט שעשויים להכיל את התשובה כמו שעושה מנוע חיפוש.