הוא קיבל את הדוקטורט שלו בשנת 1980 באוניברסיטת פרינסטון, שם הושפע מהפרגמטיזם של ריצ'רד רורטי. מאוחר יותר פרסם את עבודת הדוקטורט שלו (שהושלמה ב-1980) כ"ממדים המוסריים של החשיבה המרקסיסטית" (The Ethical Dimensions of Marxist Thought).
באמצע שנות העשרים לחייו, הוא שב להרווארד כ'עמית דה בואס' וכמורה מן החוץ בUnion Theological Seminary בעיר ניו יורק. ב-1985 הוא הצטרף ל-Yale Divinity School באוניברסיטת ייל במה שנעשה לבסוף למינוי כמרצה בלימודים אמריקאיים. בעת היותו בייל, הוא לקח חלק במחאות בקמפוס של האיגוד מקצועי של הכמורה שדגלו ביציאה מהשקעות במשטר האפרטהייד בדרום אפריקה, דבר שהוביל לבסוף למאסרו ולכליאתו. כעונש ביטל מנהל האוניברסיטה את המינוי שלו באביב 1987, וגרם לו לנדוד בין ייל (שם הוא הורה בשני קורסים) לבין הסורבון.
בשלב זה הוא שב לאיגוד והורה בקולג' האברפורד, במשך שנה אחת לפני שהגיע לאוניברסיטת פרינסטון ונעשה פרופסור לדתות ומנהל התוכנית ללימודים אפרו-אמריקאים, שם הוא החיה את שיתוף הפעולה עם מלומדים כמו הסופרת טוני מוריסון. הוא כיהן כמנהל התוכנית מ-1888 עד 1994.
בזמן זה הוא התמנה לפרופסור ללימודים אמריקאים-אפריקאים באוניברסיטת הרווארד, עם מינוי משולב בבית הספר לכמורה. וסט לימד באחד הקורסים הפופולריים ביותר באוניברסיטה, שיעור מבוא ללימודים אמריקאים-אפריקאים. ב-1998 הוא היה הראשון שהופקד על הקתדרה על שם אלפונס פלטשר באוניברסיטה, משרה שהציבה אותו בין כשני תריסרי הפרופסורים הבכירים של האוניברסיטה ושיחררה אותו ממגבלות מחלקתיות. וסט השתמש בחירות שניתנה לו להורות לא רק לימודים אמריקאים-אפריקאים, אלא גם תאולוגיה, דתות, ופילוסופיה (שם הוא העביר קורס במשותף עם הילרי פטנאם.
ב-2001, לאחר ריב פומבי עם נשיא הרווארד לורנס סאמרס, שב וסט לפרינסטון, שם הוא מלמד מאז.
וסט זכה ללמעלה מעשרים תוארי כבוד ול-American Book Award. הוא חבר בתנועה הדמוקרטית-סוציאליסטית של אמריקה, שבה הוא כעת מכהן כיושב ראש של כבוד. הוא גם משתתף בעריכת כתב העת כתב העת תיקון וממנהלי הארגון 'הרשת הרוחנית המתקדמת' (Network of Spiritual Progressives). וסט הוא חבר במועצת המנהלים של 'הגשרים הבינלאומיים לצדק' (International Bridges to Justice). וסט הוא גם נואם וכותב מבוקש.
מבקרים, הידוע שבהם הוא לאון ויזלטיר, העורך הספרותי של ניו ריפבליק, האשימו אותו באופורטוניזם, רהבתנות ובאי-רצינות אקדמית.
וסט הוא אקדמאי המצוטט ביותר בעיתונות הפופולרית, בלימודים אמריקאים-אפריקאים, ובלימודי תאולוגיה שחורה, אף על פי שהתעלמו כמעט לחלוטין מעבודתו כפילוסוף אקדמי (כשהיוצא מן הכלל הוא ההיסטוריה המוקדמת שלו בפרגמטיזם האמריקאי, 'החמקמקות של הפילוסופיה האמריקאית' The American Evasion of Philosophy).
קורנל וסט הוא חבר באחוות האלפא פי אלפא, האחווה הוותיקה ביותר שהוקמה עבור סטודנטים אפרו-אמריקאים.
תרבות פופולרית.
וסט הופיע בשני הסרטים המסיימים של טרילוגית סרטי המטריקס The Matrix Reloaded וה-The Matrix Revolutions.
הוא גילם את אחד מחברי מועצת הזקנים, קונסלור וסט, שמשרת כיועץ של ציון. דמותו של וסט מיעצת ש"הבנה אינה נחוצה לצורך שיתוף פעולה." בנוסף, וסט סיפק פרשנות פילוסופית לכל שלושת סרט המטריקס The Ultimate Matrix Collection בצוותא עם התאורטיקן של "הגישה האינטגרלית" קן וילבר. וסט גם הופיע פעמים רבות במופע הטוק שואו הפוליטי הפופולרי Real Time with Bill Maher
וסט גם הופיע ב-Starbucks Coffee Cups עם The Way I See It #284 שבו הוא אמר: "אינך יכול להנהיג אנשים אם אינך אוהב אנשים. אינך יכול להציל אנשים, אם אתה לא משרת אנשים."
חיים סידר
חיים סידר (באנגלית: Howard Cedar; נולד ב-12 בינואר 1943) הוא פרופסור אמריטוס לביוכימיה, ישראלי-אמריקאי. חתן פרס ישראל לחקר הביולוגיה, פרס וולף, פרס א.מ.ת ופרס גרדנר.
ביוגרפיה.
נולד בארצות הברית. סבו וסבתו של סידר משני הצדדים היו בעלי מכולת בפולין ובאוקראינה ובכך המשיכו כשהיגרו לארצות הברית. אמו הייתה עקרת בית ואביו עזב את בית-הספר בכיתה ו' כדי לסייע בפרנסת המשפחה ועבד כל חייו כפועל ייצור בבית חרושת.
סידר למד בבית-ספר ציבורי. הוא קיבל תואר ראשון במתמטיקה מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) ותואר דוקטור לרפואה ולפילוסופיה (MD ו-PhD) מאוניברסיטת ניו יורק ב-1970. בזמן מלחמת וייטנאם, בשנים 1973-1971, נשלח מטעם הצבא למכונים הלאומיים לבריאות של ארצות הברית (NIH), שם היה עמית מחקר. אחרי שנתיים עלה לישראל עם אשתו ציפי, מורה לפסיכודרמה ושני ילדיהם והשתקע בירושלים. הוא הצטרף לבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים בשנת 1973, וכיהן כפרופסור מן המניין במחלקה לביוכימיה של התא וגנטיקת האדם.
סידר הוא חתן פרס ישראל בחקר הביולוגיה לשנת תשנ"ט (1999) ובשנת 2003 צורף כחבר לאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. זכה יחד עם פרופסור אהרן רזין בפרס וולף ברפואה לשנת 2008 על עבודתם על גילוי תפקיד תהליך המתילציה בבקרת ביטוי גנים בפעילות הביולוגית של יצורים עילאיים. בשנת 2009 זכה בפרס א.מ.ת במדעי הטבע. בשנת 2011 זכה בפרס גרדנר למחקר ביו-רפואי. בשנת 2012 זכה בפרס רוטשילד במדעי החיים ובשנת 2016 בפרס לואיזה גרוס הורוביץ לביולוגיה ולביוכימיה של אוניברסיטת קולומביה.
בשנת 2016 קיבל את פרס בוני ציון בתחום המדע והרפואה.
סידר הוא אב לשישה ילדים, אחד מהם הוא הבמאי יוסף סידר. סידר הוא גיסו לשעבר של איש העסקים משה טלנסקי.
מועדון כדורגל אנסחדה
שבע פי שלושה
ארמון הספורט של טביליסי
ארמון הספורט של טביליסי (בגאורגית: თბილისის სპორტის სასახლე) הוא אולם ספורט מקורה בטביליסי גאורגיה המשמש בדרך כלל למשחקי כדורסל הזוכות לנוכחות גבוה וטורנירי טניס. מספר מקומות הישיבה מגיע לכ-11,000 מושבים.
המבנה נבנה בשנת 1961 ושימש בתחילה למשחקי הכדורסל של הקבוצה המקומית דינמו טביליסי. המבנה היה ועודו המבנה הגדול ביותר מסוגו בכל רחבי ברית המועצות לשעבר.
בשנת 2007 שופץ המבנה ונפתח מחדש ב-22 באוגוסט 2007, וזכויות הניהול ניתנו לחברת "לוג'יק גרופ" בחוזה של 30 שנה. שיפוץ זה הוא הראשון מבין שלושה שיפוצים מתוכננים הכוללים שיפוץ גג המבנה ושיפוץ המושבים.
Microsoft Math Solver
Microsoft Math Solver (לשעבר: Microsoft Math, Microsoft Mathematics) היא תוכנה בפיתוחה של מיקרוסופט שמאפשרת למשתמשיה לפתור בעיות מתמטיות. החל מינואר 2011 היא זמינה להורדה חינם.
ממשק המשתמש של התוכנה מיועד בעיקר לשימוש תלמידים וסטודנטים ככלי לימוד.
התוכנה מבצעת פעולות מתמטיות כגון שרטוט גרפים, פתרון אינטגרלים, גזירת פונקציות, מניפולציות על מטריצות ווקטורים, גאומטריה אנליטית, פתרון משוואות ממעלות שונות והמרת מידות. ככלי עזר לתלמידים, התוכנה מסוגלת גם לספק הסברים על כל שלב בפתירת התרגילים עצמם.
בנובמבר 2019 האפליקציה שוחררה להורדה חינמית בחנות הapp store של אפל, ומדצמבר 2019 היא זמינה להורדה גם בחנות הגוגל פליי.
דרכון ביומטרי
דרכון ביומטרי הוא דרכון המשלב נתונים כתובים ואלקטרוניים-ביומטריים על מנת לזהות את נושאו. המידע החיוני בדרכון מאוחסן במעגל משולב זעיר בטכנולוגיית RFID, המאפשרת קריאה באמצעות קרינה אלקטרו-מגנטית ללא מגע, ומאובטח באמצעות חתימה דיגיטלית.
הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית קובע את נתוני הקובץ הביומטרי ואת פרוטוקול התקשורת שישמש לקריאתו, והמידע מאוחסן במעגל המשולב בצורת קובץ JPEG או אחר. מפרט הדרכון הביומטרי כפוף לתקינה בינלאומית (ISO/IEC 14443) המבטיחה תאימות בין דרכונים של מדינות שונות ומתוצרתם של יצרנים שונים.
הנתונים המאוחסנים על השבב.
הדרכונים הביומטריים הנמצאים כיום בשימוש מכילים לרוב את הפרטים הבאים: שם, מספר דרכון, לאום, תאריך לידה, מין, תאריך תוקף, תמונות פנים, טביעות האצבעות, וקשתית העין. השבב מכיל גם מספר קבצים אשר מסייעים לאמת שהשבב מקורי ושהנתונים על השבב לא שונו.
אבטחה.
דרכונים ביומטריים מצוידים במספר מנגנוני אבטחה על מנת למנוע שימוש לרעה בטכנולוגיה החדישה מצד גורמים חיצוניים:
פריצת מנגנוני האבטחה בדרכונים הביומטריים.
לאורך השנים הוצגו והודגמו פריצות של מערכות האבטחה של הדרכונים הביומטריים על ידי גורמים שונים:
ביקורת.
הדרכון הביומטרי עורר מחאה מצד פעילים למען הזכות לפרטיות במדינות רבות בעולם אשר מחו נגד העמימות באשר להיקף המידע שמאוחסן בשבבי הדרכונים ובאשר להשפעתו על חירויות הפרט. פעילים אלה ומומחים מתחומי הטכנולוגיה והמחשוב הביעו דאגה במיוחד מכך שהנתונים המאוחסנים על גבי המעגל המשולב שבדרכונים ניתנים לקריאה באמצעות טכנולוגיית RFID אלחוטית. על אף שהשימוש בטכנולוגיה זו מאפשר לעמדות הזיהוי לקרוא את המידע המאוחסן בדרכונים, היא תהיה עשויה גם לאפשר לכל אדם שברשותו ציוד קריאה מתאים לבצע את אותה הפעולה. במקרה שהפרטים האישיים ומספרי הדרכון המצויים על השבב אינם מוצפנים, המידע עשוי בסופו של דבר להגיע לידיים הלא נכונות.
ב-15 בדצמבר 2006, ה-BBC פרסם מאמר שעסק בדרכונים הביומטריים בבריטניה, אשר ציין כי:
כמו כן, במאמר מצוטט מומחה אבטחה אשר מציין כי:
צוות המחקר של ארגון Future of Identity in the Information Society (גוף מומחי אבטחה אשר ממומן על ידי האיחוד האירופי) הביע גם כן מחאה נגד הדרכונים הביומטרים של בריטניה וציין כי קיים חשש שהדרכונים ישמשו לצורך גנבת זהות.
בישראל.