ינוקא נולד בירושלים למשפחה דתית. כבר כנער השתתף בהדבקת כרוזים, ופעם אחת נתפס על ידי הבריטים, אך שוחרר בגלל גילו הצעיר. בגיל 16 הצטרף לפלמ"ח והשתתף בקרב הקסטל ולאחר מכן צורף לחטיבת הנגב והשתתף בהתקפה הכושלת על אשדוד (מבצע פלשת), ובהתקפה כושלת על משטרת עיראק סואידן. במבצע יואב השתתף בהתקפה הכושלת של הגדוד השביעי של חטיבת הנגב על עיראק אל מנשיה. לאחר שלושה כישלונות השתתף כמפקד כתה בכיבוש באר שבע, ולאחר מכן במבצע חורב ובכיבוש אילת במבצע עובדה.
לאחר מלחמת העצמאות עלה להתיישבות עם הכשרה של תנועת הצופים בקיבוץ רעים, אך לאחר שנתיים עזב את הקיבוץ.
בשנת 1952 התגייס לצה"ל וגמר בהצטיינות קורס קצינים, כשמפקד הבסיס אל"ם יששכר שדמי מעניק לו סיכת מ"מ ודוד בן-גוריון לוחץ את ידו. ינוקא התגייס לצבא הקבע ושירת כמדריך בבית הספר לקצינים. באותה תקופה שמע על יחידה 101 ופנה באופן עצמאי לאריאל שרון, שהסכים לקבלו ליחידה. בינתיים אוחדה היחידה עם גדוד הצנחנים שהפך לגדוד 890 בפיקודו של אריאל שרון.
רמת הלוחמים הייתה נמוכה והמשמעת הייתה רופפת. בליל ה-2 / 3 בספטמבר 1954 נערך מבצע ברוך 2 שהיה חלק מהמאמץ לתקוף ולקחת שבויים מהלגיון הערבי כדי להחליפם בלוחם יצחק ג'יבלי שנפל בשבי. ינוקא היה בראש מחלקתו בהתקפה על הכפר בית ליקיא. החיילים לא שמרו על שקט ונתגלו בשלב מוקדם. הם נתקפו בחרדה ולא קמו להסתער. שני חיילים נהרגו. החלה נסיגה לא מאורגנת ומבוהלת, והחיילים אף סירבו פקודות לנשיאת הפצועים באלונקות. רק תושייתו של המ"פ אהרן דוידי הצילה את המצב.
לאחר מבצע זה הופקו לקחים: מטה הגדוד ערך סינון יסודי וחיילים שלא התאימו לרמה של יחידה לוחמת ונוקשה - הועברו ליחידות אחרות. הושם דגש על אימונים מרוכזים, קשים וקשוחים, מסעי אלונקות ארוכים ולוחמת לילה. הוכנסו גם כל גינוני המשמעת והסדר, כגון הצדעה ולבוש מסודר.
ינוקא קודם לתפקיד סמ"פ בפלוגה בפיקודו של דני מט, ואחר כך לתפקיד קצין המבצעים של הגדוד. הוא השתתף בתכנון ובביצוע מרבית פעולות התגמול, כגון: מבצע חץ שחור, מבצע אלקיים (פיצוץ משטרת ח'אן יונס), מבצע אגד (כיבוש משטרת כונתילה), מבצע הר געש (פעולת הצבח'ה באזור ניצנה), ומבצע כנרת (עלי זית).
יחסיו עם אריאל שרון ידעו עליות ומורדות. לבסוף ביקש לעזוב את הגדוד, והוצב במחוז ירושלים. אולם עם הרעת המצב הביטחוני ערב מלחמת סיני חזר לחטיבת הצנחנים כסמ"פ של הפלוגה המסייעת בגדוד נח"ל מוצנח 88 שהיה בפיקודו של מוטה גור.
עם פלוגתו חצה ינוקא ב-29 באוקטובר 1956 את גבול ישראל-מצרים, וכעבור 24 שעות התחבר עם כוח הצנחנים שהוצנח בפתח המזרחי של מעבר המיתלה. ינוקא השתתף בקרב המיתלה העקוב מדם בו היו לפלוגתו הרוגים ופצועים. מפקד הפלוגה נפצע, וינוקא קיבל את הפיקוד על הפלוגה. לאחר הקרב הוצנח ינוקא עם פלוגתו ליד א-טור והשתתף בכיבוש העיירה.
ינוקא השתחרר מצה"ל בדרגת רב-סרן בשנת 1964. תפקידו האחרון היה מפקד קורס מ"פים. הוא הצטרף לבוהמה של תל אביב כמנהל "תיאטרון העונות" (בו שחקו יוסי בנאי ואבנר חזקיהו), ואחר כך כמנהל מסעדות ומועדונים, והידיעות על המסיבות שערך מילאו דפים שלמים בשבועון העולם הזה. בשנות ה-70 הדרים לאילת, והיה מנהל מועדון לילה במלון "הסלע האדום" ואחר כך במלון אביה סונסטה של אלי פפושדו בטאבה, שסעד אותו בשנותיו האחרונות לאחר שלקה בשיתוק.
בשנת 1967 פרסם את ספרו מקיביה עד המתלה. הספר מתאר את החיים בגדוד הצנחנים בתקופת פעולות התגמול ואת הפוליטיקה הפנימית והתככים בין המפקדים ביחידה. ינוקא חילק את המפקדים ביחידה למספר חבורות:
ינוקא כתב גם שירים, שכמה מהם התפרסמו בספרו.
נפטר בשנת 2003, בגיל 71.
אהרון אקהרט
אקדים
Top Eleven Football Manager
Top Eleven Football Manager הוא משחק דפדפן ברשתות החברתיות המאפשר לתפקד כמנג'ר של קבוצת כדורגל, האחראי הן על הפן הספורטיבי והן על הפן הכלכלי והניהולי. החברה הסרבית Nordeus פיתחה את המשחק והשיקה אותו במאי 2010.
משחקיות.
כדי להתחיל לשחק, יש לבחור שפה, מדינת מוצא, עיר ומועדון אוהדים; וליצור קבוצה, לבחור את צבעי חולצות השחקנים, לעצב לוגו למועדון ולבחור שם לאצטדיון. לאחר מכן, מצטרפים לאחת הליגות.
התוכנה תנסה בהמשך לאפשר לחברים שונים בפייסבוק לשחק באותה הליגה. עונה אחת נמשכת 28 ימים, וכל יום הקבוצות משחקות משחק אחד בליגה (פרט ליומיים הראשונים, שנחשבים לתקופת טרום עונה כלומר:סיבוב המוקדמות של הגביע עם גומלין). שמונה הקבוצות הטובות ביותר עולות ליגה וארבע הקבוצות הטובות ביותר מעפילות לליגת האלופות, בה ישחקו בעונה הבאה, ו-5 עד 8 הקבוצות הטובות ביותר עולות לסופר ליגה, שבה ישחקו בעונה הבאה. בשלב זה התוכנה שוב תנסה לגרום לכך שחברים בפייסבוק ישחקו באותה הליגה.
לכל משתמש יש שליטה מלאה על הקבוצה שלו – הכשרת השחקנים, הגדרת טקטיקות והחלפת שחקנים. ניתן לצפות בכל משחק ב"שידור חי" ולהוסיף בכך החזקת כדור לקבוצתו ולהגיב במהלך המשחק על ידי שינוי הטקטיקה שבה משחקים שחקני הקבוצה.
כל משתמש שולט גם בבניית התשתית של המועדון שלו (האצטדיון, האורות, המגרש, המתקנים הרפואיים, מקומות הישיבה, מתקני האימונים, וכו') אשר משפיע על מהלך המשחק – לדוגמה, אצטדיון גדול יותר יכול להכיל אוהדים רבים יותר, וככל שיש יותר אוהדים המורל של הקבוצה עולה וההכנסות גדלות ממכירות כרטיסים. ההכנסות של המועדון חשובות מאוד במשחק. המשתמשים חותמים על הסכמי חסות למספר ימים ומוכרים שטחי פרסום על הלוחות שסביב המגרש.
בנוסף לכך, משתמשי המשחק יכולים לרכוש דרך האינטרנט או באמצעות הטלפונים הניידים אסימונים (טוקנס) (שהם מטבעות וירטואליים) בהם ניתן להשתמש כדי להאיץ את הבנייה של מתקני המועדון, להגשת הצעות במכרזים על שחקנים, לשנות את שם המועדון, לשנות שעות של משחקים, לרפא יותר מהר שחקנים פצועים ולשנות את שם האצטדיון.
טורנירים.
בטופ 11 יש טורנירים שונים.
התאחדויות.
התאחדויות כדורגל מאחדת כמה מועדונים להתאחד ולשחק בטורניר מיוחד נגד התאחדויות אחרות. בשלב חצי הגמר משחקות 4 התאחדויות (אחד נגד אחד-שני סיבובים). בשלב הגמר ההתאחדויות המנצחות עולות למשחק על המקום הראשון, והמפסידות על המקום השלישי.
יש מספר ליגות התאחדויות: ברונזה 3, ברונזה 2, ברונזה 1, כסף 3, כסף 2, כסף 1, זהב 3, זהב 2, זהב 1 ופלטינה. בכל ליגה פרס ההשארות או פרס העלייה עולה.
מעבר לכך מנג'רים יכולים להתאמן ביחד וכך לצבור בונוסים משותפים וגם לשחק משחקי ידידות בינם לבין חבריהם להתאחדות.
דב שוורצמן
הרב דב (ברל) שוורצמן (כ"ב באלול תרפ"א, 25 בספטמבר 1921 – י' בחשוון תשע"ב, 7 בנובמבר 2011) היה ראש ישיבת בית התלמוד בירושלים.
תולדותיו.
נולד בעיר נבל שברוסיה לרב יהושע זאב שוורצמן. אמו הייתה בת למשפחת היצחקי, חסידי חב"ד. בילדותו למד ב"חדר" של חסידי חב"ד שפעל במחתרת.
בתחילת שנת תר"צ, בהיותו כבן שמונה, עלה עם משפחתו לארץ ישראל והיא התיישבה בתל אביב. אביו שימש כרב בתל אביב, ולמחייתם היו בבעלות המשפחה פרדסי אתרוגים. בשנת תרצ"ג, לפני הגיעו לגיל בר מצווה, נכנס ללמוד בישיבת חברון בירושלים. בלימודיו בישיבה נחשב לעילוי והתבלט בהתמדתו.
לאחר מלחמת העולם השנייה הגיע לביקור בארץ ישראל הרב אהרן קוטלר, ראש ישיבת לייקווד, שחיפש חתן לבתו. מעמדו של הרב קוטלר בעולם התורה משך אליו בחורי ישיבה רבים ששוחחו עמו בדברי תורה. שמו של הבחור דב שוורצמן הגיע לאוזניו, וכשהתברר לו שהוא לא נמנה עם הבאים אליו נסע הרב קוטלר לפגוש בו בישיבה. לאחר ששוחח עמו בדברי תורה והתפעל מגאונותו בחר בו כחתן לבתו היחידה, שרה. בשנת תש"ו נערכו הנישואים בארצות הברית.
לאחר נישואיו נשאר הרב שוורצמן להתגורר בסמיכות לישיבת לייקווד ומסר 'חבורות' (שיעורים) לתלמידיה. בשנים תשי"א-תשי"ב כיהן כר"מ בישיבת רבנו חיים ברלין. לאחר מכן ייסד, יחד עם הרב שמואל קמנצקי, את ישיבת פילדלפיה, ומסר בה שיעורים במשך מספר שנים.
באמצע שנות ה-60 שב לישראל. עם בואו הוזמן על ידי הרב יעקב אדלשטיין לשמש כר"מ בישיבת השרון. כעבור שנה פרש וייסד את ישיבת בית התלמוד בשכונת סנהדריה המורחבת בירושלים, שכללה רשת של ישיבה גדולה, ישיבה קטנה וכולל אברכים. ביסוד ישיבתו הסתייע ברב משה שפירא. הרב שוורצמן עמד בראשות הישיבה במשך עשרות שנים והעמיד תלמידים רבים.
בתחילת שנות ה-70 הוקמה בתחומי ישיבתו מסגרת תורנית לחוזרים בתשובה בשם "שמע ישראל". לימים היא נפרדה לכמה ישיבות, ובראשן ישיבת אור שמח, שהוא עמד בנשיאותה ומסר בה שיעורים. עסק גם בספרות המחשבה ונחשב בקי ובר-סמכא בספרי המהר"ל.
בשנותיו האחרונות חלה. נפטר בט' בחשוון ונקבר למחרת בבית הקברות בהר הזיתים, שם קבורים אביו וסבו.
ספרים.
בשנים האחרונות הוציאו כמה ספרים מוועדים שמסר לחתנים בפסיכולוגיה.
כמו כן יצאה לאור סדרת מאמרי רבי דב שוורצמן (מאמרים שהשמיע בישיבת בית התלמוד) על סדר חומשי התורה (ה' כרכים), בעריכת הרב גד ארלנגר.
משפחתו.
היה נשוי בנישואים ראשונים לשרה פעשא, בתו של הרב אהרן קוטלר, ראש ישיבת לייקווד.
בניו:
חתניו:
בנישואים שניים היה נשוי ליהודית, בתו של עו"ד מתייה (מאיר) מולר מפריז, שהיה יושב-ראש ועד ההצלה של אגודת ישראל לאחר מלחמת העולם השנייה.
ילדיו מנשואיו השניים הם:
חסידות אוסטרובצה
יעקב פייבל זינגר
קוץ (פירושונים)
קוץ'
זיבנברגן
אלקלי פלדספר
הרשטיק
הרשטיק הוא שם משפחה יהודית שמקורו מיידיש הרששטוק (גרמנית: Hirschstock, או Herzstock ):
ויטיאז פודולסק (כדורגל)