עבור ילדים צעירים יותר, כתב החידה מציין בדרך כלל שם של מקום באופן מפורש, ועיקר האתגר טמון במציאתו הפיזית של כתב החידה הבא. משחק ברמה זו מזכיר מעט את המשחק "קר חם", ועשוי אף להיות משולב בו: משחק "קר חם" עשוי לשמש לצורך פישוטו של אתגר מציאה שהתגלה כמסובך מדי.
גרסה פשוטה נוספת של המשחק היא "סימני דרך" - משחק בו הרדיפה היא למעשה אחר האדם המתווה את הדרך ומסמן את החצים אל מיקומו המשתנה שלו.
במסגרת חג הפסחא הנוצרי, נהוג לשחק במשחק דמוי "חפש את המטמון" בו אוספים הילדים ביצים שהוחבאו בבתים או בחצרות.
ברמת אתגר גבוהה במקצת יערב המשחק כתבי חידה ובהם חידות קלות, לעיתים בחרוזים. תיתכן הצפנה באמצעות צופן פשוט כגון צופן אתב"ש. רמה זו של המשחק מתאימה לרוב לבני עשרה.
ברמות קושי גבוהות, המיועדת בדרך כלל למבוגרים, מעורבות חידות לשוניות או חידות תרתי משמע. המשתתפים עשויים להידרש לחומר עזר כדי למצוא את התשובות. בדרך כלל מלווה העלייה באתגר המחשבתי בהקטנת האתגר במציאה הפיזית של כתב החידה הבא: הכתב הבא עשוי להינתן למחפשים עם הגיעם לנקודה הייעודה, או להיות מוצב בה באופן גלוי. עם זאת, השטח המוגדר לצורך חיפושים עשוי לגדול משמעותית, ובדרך כלל יש צורך ברכב כדי לעבור בין היעדים. משחקים מסוג זה משמשים לצורך בניית שעשועונים טלוויזיוניים, והמטמון המוצע בהם הוא בדרך כלל בעל ערך כספי. בישראל נהגו החידונאי דן חמיצר, הסופר זאב ענר והסייר אורי דביר לארגן משחקים מסוג זה.
גרסה מודרנית של המשחק היא ה-Geocaching (הלחם אנגלי למילים גאוגרפיה ומטמון), בו משתתפים שונים מרחבי העולם מחביאים מטמונים במקומות שונים וניתנות הנחיות לאיתורם בעזרת GPS.
לעיתים נערכים משחקי מצא את המטמון כחלק מקידום מכירות. כך היה למשל בהוצאת שירה של להקת מיוז "United States Of Eurasia" בשנת 2009. במסגרת משחק מצא את המטמון עולמי הוחבאו זיכרונות USB בשבע ערים מרכזיות בעולם (פריז, ברלין, מוסקבה, דובאי, הונג קונג, טוקיו וניו יורק) כל אחד מששת הזיכרונות הראשונים הכיל חלק קטן מהשיר שהועלה לאתר הרשמי של מיוז. לאחר שפוצח בניו יורק החלק השביעי ניתן השיר להורדה חופשית.
משחקי חפש את המטמון לרוב כוללים "הרבה הליכה", ו"משימות".
גן שעשועים
גן שעשועים (או גן משחקים, מגרש משחקים) הוא אזור המיועד למשחקי ילדים, אשר כרוכים בפעילות גופנית. בגני שעשועים יש בדרך כלל מבחר מתקני משחקים ייעודיים: נדנדה תלויה, נדנדה מאוזנת, מגלשה, סחרחרה (קרוסלה), מתח, סולם, ארגז חול.
בעבר היו מתקני המשחקים עשויים בעיקר ממתכת ופיברגלס, אך במגרשי משחקים מודרניים קיימת נטייה להשתמש בפלסטיק. נטייה נוספת במגרשי משחקים כיום היא ליצור מבנים משולבים, שמאחדים מספר מתקני משחקים באחד. החל מסוף שנות השמונים, מגרשי משחקים בישראל מרופדים גומי, כדי להקטין את הפגיעה במקרה נפילה. עד אז היו מגרשי המשחקים מחופים חול או סלולים אספלט.
סוג נוסף של מגרשי משחקים בנוי מעץ. בישראל, במגרשי משחקים אלו עושים שימוש בעיקר בעמודי חשמל ישנים של חברת החשמל. מגרשי משחקים כאלה מאופיינים במבנים משולבים, על אף שהם קיימים עוד מלפני שנות השמונים. דוגמה לגן משחקים כזה הוא "גן ההרפתקאות" שבקריית חיים, חיפה.
מגרש משחקים עשוי לכלול גם אזור המיועד למשחקי כדור. בדרך כלל יכלול המתחם גם אזור ישיבה להורים וצמחי נוי.
צורה מוקטנת של מגרש המשחקים היא המשחקייה. צורה מורחבת שלו - פארק שעשועים.
בעקבות המודעות לנזקי השמש בגני השעשועים, החל משנת 2000 נבנים לרוב כגני שעשועים מקורים.
קישורים חיצוניים.
[[קטגוריה:משחקים]]
[[קטגוריה:צעצועים]]
[[קטגוריה:גנים לפי סוג|שעשועים]]
[[קטגוריה:ילדים]]
מגרש משחקים
משחקייה
משחקייה היא מרחב המיועד למשחקי ילדים. המשחקייה היא חדר משחקים בו ילדים משחקים לבד או עם אחרים במשחק חופשי לא מכוון, משחקי אומנות ויצירה, משחקים קוגניטיביים, או מתקנים שונים כעין גרסה מוקטנת של מגרש משחקים.
מאפיינים.
המשחקייה תחומה במרחב מצומצם, בדרך כלל מקורה, ועשויים להיות בה משחקים שונים כמו בובות ובית בובות, מכוניות, כדורים, דמויות, דף וצבעים, משחקי קופסה, ספרים ומתקנים. הפעילות במשחקייה מתבצעת עם או בהשגחת מבוגר. במשחקייה עשויים להיות מתקנים המכילים חלקים קטנים ונתיקים המסוכנים לילדים ולכן הפעילות מחייבת השגחת מבוגר.
סוגי משחקיות.
משחקיות עשויות להימצא בחנויות גדולות, ומטרתן להעסיק את הילדים כדי לאפשר להוריהם להוציא את כספם בנחת בחנות. משחקיות אלו הן הקטנות יותר. במשחקיות אלו ניתן להשאיר לבד ילדים מגיל צעיר יחסית.
סוג אחר של משחקיות הן משחקיות בתשלום. משחקיות אלו גדולות יותר, ובהן אין הצוות המתפעל שש להתיר השארתם של ילדים קטנים באחריותו המלאה. במשחקיות אלו יימצא מגוון פעילויות, גם לילדים מבוגרים יותר. המתקנים המשולבים במשחקייה כזו עשויים להגיע לגובה של כמה מטרים.
מתקני משחק.
בין מתקני המשחקים הנפוצים במשחקיות ניתן למנות בריכת כדורים, מתחם ג'ימבורי, מתקנים מתנפחים, עמדות משחקי מולטימדיה ומתקני רב מרחב.
במשחקיות הענק יש לפעמים גם מתקני לונה פארק כמו למשל, רכבת חשמלית, קרוסלה, בנג'י טרמפולינה, השור הזועם, ספינת פיראטים ומכוניות מתנגשות.
החל מחודש פברואר 2010, הקמת משחקיה כרוכה בקבלת אישור תו תקן ישראלי (ת"י 1498 למתקני משחק ות"י 5378 למתקנים מתנפחים) ממכון התקנים הישראלי.
גראנד סלאם בטניס
קרוסלה
קרוסלה (Carousel; בעברית סְחַרְחָרָה, סְחַרְחֵרָה וסְחַרְחֶרֶת) היא מתקן שעשועים המבוסס על סיבוב במישור האופקי. התאוצה הצנטריפטלית המוענקת לנמצאים בתוך הקרוסלה גורמת לתחושת עונג, בייחוד אצל ילדים, שאיבר שיווי המשקל שבאוזנם פועל כשורה. אחרת עלול השימוש בקרוסלה לגרום לבחילה.
קרוסלות קטנות, מאלו הנמצאות בגני שעשועים, מחולקות לשני חלקים - נייד ונייח. החלק הנייח הוא ציר הקרוסלה, המקובע לקרקע. חלק זה לרוב מוכתר בהגה, בגובה נגיש ליושבים בקרוסלה. החלק הנייד הוא גוף הקרוסלה, המחובר לציר ומסוגל להסתובב סביבו. כאשר היושבים בקרוסלה מפעילים כוח כדי לסובב את ההגה, הם בעצם מסובבים את גוף הקרוסלה סביב ההגה המקובע.
קרוסלות גדולות, מאלה הנמצאות בפארקי שעשועים, מונעות בחשמל. הן עשויות לכלול תאוצה בכיוונים נוספים: המושבים עשויים לעלות ולרדת, כמו בקרוסלת הסוסים. הקרוסלה כולה עשויה לשנות את מישור הסיבוב שלה.
פרסום מקוון
אוטוביוגרפיה
אוֹטוֹבִּיּוֹגְרַפְיָה (מיוונית, אוטו-עצמי, ביו-חיים, גרפיה-כתיבה) היא ביוגרפיה שכותב אדם על עצמו, על חייו, על מאורעות שהשפיעו עליו ועל סביבתו, מנקודת מבט אישית. אין לבלבל בין אוטוביוגרפיה לבין ביוגרפיה, שכן אוטוביוגרפיה נכתבת מזווית ראייתו של המחבר, ואילו ביוגרפיה נכתבת מזווית אחרת, שאינה של המחבר.
אוטוביוגרפיה היא רק סוגה אחת מתוך קבוצה של מסמכים עצמיים הקרויה 'אגו דוקומנטים', כלומר סוגים שונים של מסמכים המבטאים את העצמי: יומן אישי, אוטוביוגרפיה, ספר זיכרונות או מכתבים.
יומן זיכרונות שונה מעט מאוטוביוגרפיה. בעוד באוטוביוגרפיה מבקש הכותב להציג באופן סדור וכמו-ביוגרפי את עיקר מעשיו במשך חייו או תקופה מוגדרת בחייו, הרי שביומן זיכרונות מושם דגש על המבט הרפלקטיבי ואף הסלקטיבי של ההווה, שיקוף נקודת מבט אינטימי יותר על זיכרונותיו ורגשותיו של הכותב בתקופות שונות בחייו. כך לדוגמה, אוטוביוגרפיה של גנרל במלחמת האזרחים האמריקנית יכולה לכלול חלקים העוסקים בעבדות, אחרים העוסקים במלחמת האזרחים, ואולי גם כאלה העוסקים בקריירה הפוליטית של אברהם לינקולן. אך יומן זיכרונות יתרכז בסיבותיו האישיות של הגנרל בשלן הצטרף למאבק, בהשפעת המלחמה על נפשו ומחשבתו, ובפחד והאושר שהרגיש בשדה הקרב.
יש אוטוביוגרפיות הנכתבות בפועל על ידי המחבר. עם זאת, יש גם כאלה הנכתבות על ידי סופר צללים, המשכתב את סיפור זיכרונותיו של המחבר.
יומן זיכרונות
יוליסס ס. גרנט
משחקיה
דמיטרי איוונוביץ' מנדלייב
ג'יימס קלרק מקסוול
גֵ'יימְס קְלֵרְק מַקְסְוֶל (באנגלית: James Clerk Maxwell; 13 ביוני 1831 – 5 בנובמבר 1879) היה פיזיקאי סקוטי. מקסוול פיתח את מערכת משוואות מקסוול המבטאות את חוקי החשמל והמגנטיות. משוואות אלו כוללות גם שיפור חשוב של חוק אמפר. חקר את האור כתופעה אלקטרומגנטית, ופיתח את התפלגות מקסוול החשובה לתאוריה הקינטית של הגזים. תגליות אלו פתחו דרך לפיתוח עבודות בתחום תורת היחסות ומכניקה קוונטית. מקסוול הוכיח שהשדה החשמלי והמגנטי מתפשטים בצורת גל במהירות האור.
מתייחסים אל מקסוול כאל המדען בן המאה ה-19 שהשפיע בצורה הרבה ביותר על המאה ה-20. בשנת 1931, בחגיגות המאה להולדתו של מקסוול, תיאר איינשטיין את עבודתו של מקסוול כ"עמוקה והפורה ביותר בפיזיקה מאז ימי אייזק ניוטון".
את עבודתו של מקסוול מאפיינים שימושים באלגברה בשיתוף מרכיבים מגאומטריה. מקסוול הדגים שהכוחות החשמליים והמגנטיים הם חלקים משלימים של אלקטרומגנטיות. הוא הראה ששדות חשמליים ומגנטיים נעים בחלל בצורה של גל אלקטרומגנטי, במהירות קבועה של 3.0 × 108 m/s. הוא גם הציע שאור הוא צורה של קרינה אלקטרומגנטית. על גילוייו אלו זכה במדליית רמפורד בשנת 1860.
ביוגרפיה.
מקסוול נולד ב-13 ביוני 1831 באדינבורו במשפחת אצולה סקוטית.
כבר בילדותו גילה כישורים למתמטיקה: עבודה שעשה בגיל 14 הוצגה בחברה המלכותית למדעים באדינבורו. בגיל 16 התחיל ללמוד באוניברסיטת אדינבורו. בשנת 1850, לאחר קבלת תואר במתמטיקה, נסע לאוניברסיטת קיימברידג'. הוא סיים את לימודיו בה בשנת 1854.