תורת היחסות שוללת את קיומם של גופים קשיחים, שכן כאשר מתחיל לפעול כוח על גוף לא ייתכן שכל חלקיו יתחילו לנוע באופן מיידי, בגלל המגבלה של העברת האינפורמציה (קרי – תגובת חלקיו הרחוקים ביחס לנקודת הפעלת הכוח) במהירות הנמוכה ממהירות האור. לכן, אין טעם לדבר על מכניקה יחסותית של גוף קשיח במובן הפשוט. עם זאת, למושגים כמו תנע זוויתי יש חשיבות רבה בתורת היחסות.
ראו גם.
תחומים קרובים
בפיזיקה ובמתמטיקה
פלאשה
איליה קאן
איליה אברמוביץ' קאן (ברוסית: Илья Абрамович Кан; 4 במאי 1909 – 12 בדצמבר 1978), שחמטאי יהודי-סובייטי בדרגת אמן בינלאומי.
קאן באליפויות ברית המועצות.
קאן השתתף עשר פעמים באליפות ברית המועצות.
קאן באליפויות ערים שונות.
בשנת 1936 חלק מקום 1–2 ביחד עם ולדימיר אלאטורצב באליפות מוסקבה. בשנת 1937 סיים במקום הרביעי באליפות מוסקבה (ניצחו: ולדימיר אלאטורצב וסרגיי בלהונץ'). בשנת 1937 סיים בקום השני, אחרי ראובן פיין בתחרות מוסקבה.
בשנת 1950 העניקה פיד"ה דרגת אמן בינלאומי לקאן. תרומתו לתיאורית הפתיחות היא בעיקרה בהסתעפות של ההגנה הסיציליאנית הנושאת את שמו: 1. ה4 ג5 2. פו3 ה6 3. ד4 ג:ד4 4. פ:ד4 א6. הסתעפות גמישה זו הייתה בשימוש של שחקני הצמרת מאז שנות החמישים של המאה העשרים, כולל אלוף העולם לשעבר אנטולי קרפוב, ורב האמן האנגלי טוני מיילס. ההסתעפות נקראת לעיתים הסתעפות פאולסן, על שם האמן הגרמני לואיס פאולסן, ששיחק אותה באמצע המאה ה-19.
קאן ניצח את מיכאל בוטביניק מספר פעמים בתחילת הקריירה שלו. בשנת 1954 הוא היה עוזרו בתחרות מול וסילי סמיסלוב.
הוא מופיע כעורך בביטאון "Shakhmatny Bulletin" בגיליון השישי.
שער סאלאריה
שער סלאריה (בלטינית: Porta Salaria - "פורטה סאלאריה") היה שער בחומת אורליאנוס שברומא. השער נהרס בשנת 1871, שוקם שנתיים לאחר מכן, ונהרס בשנית בשנת 1921.
היסטוריה.
שער סאלאריה נבנה כחלק מחומת אורליאנוס על ידי הקיסר אורליאנוס במאה השלישית. השער, ממנו יצאה הויה סאלאריה נובה (דרך סאלאריה החדשה), כלל פתח יחיד ומשני צדדיו מגדלי שמירה בצורת מחצית עיגול. בסמוך לשער היו גני סאלוסטיוס.
במהלך המאה החמישית שוקם השער על ידי הקיסר פלביוס אוגוסטוס הונוריוס, ונפתחו מעל הפתח שלושה חלונות גדולים.
מלך הויזיגוטים, אלאריק הראשון פרץ לרומא מבעד שער זה במהלך ביזת רומא בשנת 410.
במהלך ימי הביניים המשיך השער לפעול בשמו הרומי המקורי, ולא "זכה" לשם נוצרי בדומה לשאר שערי רומא.
ב-20 בספטמבר 1870 פרצו חיילי ממלכת איטליה מבעד לחומות העיר בין השער לבין שער פיה. השער נפגע בצורה קשה מחילופי הארטילריה, ונהרס בשנת 1871 בשל הפגיעה הקשה בו.
בשנת 1873 נבנה השער מחדש על ידי האדריכל וירג'יניו וספיניאני, אולם בשנת 1921 הוחלט להרוס את השער המשוחזר ולבנות באתר כיכר על מנת להקל על תנועת כלי הרכב.
במהלך הריסת השער בשנת 1921 נערכו באתרו חפירות ארכאולוגיות במסגרתן התגלו מערות קבורה שהיו לאורכה של ויה סאלאריה במאה הראשונה לפנה"ס.
פורטה סאלאריה
ניקולאי ריומין
ניקולאי ריומין (ברוסית: Николай Николаевич Рюмин) (5 בספטמבר 1908, מוסקבה - 1942, אומסק) היה שחמטאי רוסי מהחזקים בשחקנים הסובייטים בשנות השלושים.
ריומין היה אלוף מוסקבה בשנים 1931, 1932,
1933/34 וב-1935.
ריומין שיחק שלוש פעמים בגמר אליפות ברית המועצות. בשנת 1931 הגיע למקום השני באליפות השביעית של ברית המועצות שהתקיימה במוסקבה עם 10/17 (ניצח: מיכאל בוטביניק). בין היתר ניצח את בוריס ורלינסקי שסיים במקום השלישי ואת פדור בוגאטירצ'וק.
בשנת 1933 חלק ריומין מקום 10-11 באליפות השמינית של ברית המועצות שהתקיימה בלנינגרד עם 10/19 (ניצח: מיכאל בוטביניק).
בשנת 1934/35 חלק ריומין מקום 3-4 עם פדור בוגאטירצ'וק באליפות התשיעית של ברית המועצות שהתקיימה בלנינגרד (ניצחו: גריגורי לבנפיש ואיליה רבינוביץ).
תוצאתו הבינלאומית הטובה ביותר של ריומין הייתה בלנינגרד בשנת 1934 עת חלק מקום שני עם פטר רומנובסקי ולפני מקס אויבה (ניצח: מיכאל בוטביניק).
בשנת 1935 ניצח ריומין בתחרות גטבורג. באותה שנה חלק מקום 11-14 בתחרות במוסקבה. (ניצחו: מיכאל בוטביניק וסאלו פלור).
בשנת 1936 חלק מקום 7-10 בתחרות מוסקבה (ניצח: חוסה ראול קפבלנקה).
בשנת 1936 בריאותו התערערה והוא מת משחפת במהלך מלחמת העולם השנייה באומסק שבסיביר.
הסתעפויות פתיחה על שמו.
שמו של ריומין נקשר לשתי הסתעפויות פתיחה. הסתעפות ריומין בהגנה ההודית של המלכה שנותחה על ידו וכן על ידי אנדור לילינטל : 1. ד4 פו6 2. ג4 ה6 3. פו3 ב6 4. ז3 רב7 5. רז2 רב4+ 6. רד2 רה7
הסתעפות מוסקבה או ראוזר בסיציליאנית קרויה לפעמים הסתעפות ריומין: 1. ה4 ג5 2. פו3 ד6 3. ד4 ג:ד4 4. פ:ד4 פו6 5. ו3
קריית ספר (פירושונים)
Titan (מנוע משחק)
טיטאן הוא מנוע משחק ל-PC שנעשה בו שימוש בעיקר במשחקי אסטרטגיה בזמן אמת בשנות ה-2000 המוקדמות.
המנוע פותח על ידי Stainless Steel Studios ועליו בנויים שני המשחקים הראשונים שלהם - Empire Earth ו-.
לובינג
קבוצת לחץ
ייאוש שלא מדעת
סוגיית ייאוש שלא מדעת היא סוגיה מפורסמת בתלמוד, במסכת בבא מציעא העוסקת במעמדה ההלכתי של השבת אבדה שאין בה סימנים המחייבים להשיבה, באופן שנמצאה לפני שנודע לבעליה שאבדה וממילא עדיין לא הספיקו הבעלים להתייאש ממנה.
רקע.
על פי ההלכה, אדם המוצא אבדה, אסור לו להתעלם ממנה, אלא חייב לקחתהּ כדי לעסוק בהשבתהּ לבעליה. כתנאי להשבת האבידה, המאבד צריך לתאר באוזני המוצא סימני זיהוי של האבדה על מנת לאמת כי היא אכן שייכת לו. ההנחה היא שאדם שמאבד חפץ ללא סימני זיהוי מתייאש מלקבל אותו בחזרה, משום שיקשה עליו לאתר אותו. בכך הוא מוותר על החפץ ולכן המוצא זוכה בו מן ההפקר, ויכול לקחת אותו לעצמו, ולא חלה עליו חובת השבתו.
ייאוש שלא מדעת מתאר מצב שבו ניתן להניח כי החפץ נמצא עוד לפני שהבעלים גילה על אבדתו, ולכן הוא גם לא התייאש ממנה. עם זאת, יש להניח שכאשר הוא יגלה על האבדה הוא יתייאש ממציאתה.
ייאוש קונה - הגדרות והסברים.
ההגדרה המילונית למילה "ייאוש" היא אובדן תקווה. בהלכה, המושג מופיע בעיקר בנושאים הקשורים לממונו של אדם, בהם בהקשר שלנו: אם אדם מתייאש מחפץ שאבד לו – המוצא יכול לזכות בו ולקחת אותו לרשותו. יש מהראשונים שהסבירו שכשאדם מתייאש מהחפץ הוא יוצא מרשותו והופך להפקר. לפי הסבר אחר, במקרה של ייאוש בדרך כלל החפץ אינו עשוי לחזור לבעלים, ולכן התורה התירה לכל אדם לזכות בו. מתוך כך אנו מתייחסים לחפץ כאילו הוא אבוד מהבעלים ומצוי אצל שאר בני האדם, ולכן הוא נעשה הפקר גמור.
לפי הסבר נוסף, בעלות על חפץ תלויה בכך שהחפץ נמצא בשליטת בעליו ובדעתו להשתמש בו. ויתור מודע של הבעלים על החפץ, גורר אובדן שליטה והעדר שימוש, וכך ייאוש משמעו אובדן בעלות בחפץ.
קניין מכוח ייאוש - המקור.
המקור לקניין האבדה על ידי המוצא משום ייאוש הבעלים שנוי במחלוקת התלמודים. בתלמוד הירושלמי הקניין מבוסס על דרשת הכתוב: "אשר תאבד ממנו ומצאתה". חובת ההשבה חלה על ה"אבוד לבעלים" ('תאבד ממנו') ומצוי לאחרים. במקרה של ייאוש, הבעלים מניחים שאינו מצוי גם לאחרים ("שאבוד ממנו ומכל אדם"), ולכן הם מוותרים על בעלותם באבדה.
יש ראשונים שסוברים שגם התלמוד הבבלי לומד את הקניין בייאוש מ"אבדה האבודה לכל אדם". עם זאת, יש הטוענים שלפי הבבלי קניין בייאוש נובע מהיעדר סימני זיהוי באבדה. לפי אותם ראשונים, העובדה שיש לאבדה סימנים יוצרת חזקה שהבעלים לא מתייאשים ממנה ויש לה תובעים. מנגד, אם הבעלים התייאשו - אין תובעים, ועל כן המוצא לא חייב להחזיר את האבדה.
לפי דעה אחרת, הסיבה לזכיית המוצא באבדה שבעליה התייאשו ממנה היא כאמור משום הפקר.
ייאוש שלא מדעת - מחלוקת האמוראים.
הלכת ייאוש שלא מדעת שנויה במחלוקת אביי ורבא. התלמוד קובע, שהמחלוקת מתייחסת למקרה בו לאבדה אין סימני זיהוי.
דעת אביי.
לדעת אביי, ייאוש שלא מדעת אינו ייאוש, ומי שמצא אבדה לא יכול לקחת אותה לעצמו. הסיבה לכך היא שהמאבד אינו יודע שהחפץ אבד ממנו, ובפועל הוא לא התייאש ממציאתו. בין הראשונים יש המסבירים את עמדת אביי כך, שגם כאשר האבדה היא ללא סימן לא ניתן לדעת בוודאות אם הבעלים התייאשו ולא מחפשים את האבדה. לכן לא ניתן לקבוע שהיה ייאוש וכי החפץ שייך למוצא. בנסיבות אלו, מוצא האבדה חייב להשיב אותה לבעליה. אכן, אם ניתן לדעת בוודאות שהבעלים התייאשו – המוצא אינו חייב להשיב את האבדה.
דעת רבא.
לדעת רבא, ייאוש שלא מדעת נחשב ייאוש מכיוון שכאשר אותו אדם ידע שהחפץ אבד לו הוא עתיד לוותר עליו. חלק מהראשונים סבור שהייאוש תקף רק כשקיימת וודאות בדבר ייאוש הבעלים בעתיד. כשצפוי שהבעלים לא יידעו על האבדה, גם בעתיד, מסתבר שרבא יודה שלא מדובר בייאוש, ואפילו אם ניתן לדעת שהבעלים יתייאשו אם יגלו את דבר האבדה.
לדעת אחרונים, לרבא לא נדרש ייאוש בפועל. די בייאוש קונסטרוקטיבי. לכן, גם אם הבעלים לא התייאש מן האבדה, נחשב הדבר כאילו הוא התייאש, על בסיס ההנחה שאם ייודע דבר האבדה לבעלים הם מן הסתם יתייאשו.
לפי כמה אחרונים, גם אם הבעלים הודיע שאינו מתייאש מהאבדה לאחר שגילה את האובדן – נחשב הדבר כאילו התייאש, מפני שהולכים אחר דרך בני אדם, שדרכם להתייאש. דעה דומה מופיעה גם בקרב ראשונים שסברו כי הסיבה לכך שייאוש שלא מדעת נחשב ייאוש לדעת רבא היא כי סופו מעיד על תחילתו. לפי דעה זו, אבדה ללא סימן נחשבת כ"אבדה האבודה ממנו ומכל אדם", ולכן המצב מוגדר כייאוש, אף על פי שאין ייאוש בפועל.
השלכות המחלוקת.