עונת 1959/1960 הייתה עונת האליפות ההיסטורית של הפועל תל אביב, כאשר הקבוצה סיימה ביתרון של שתי נקודות על סגניתה מכבי תל אביב. חזן קלע בממוצע של 8.8 נקודות למשחק, והיה חלק מחמישיית הקבוצה יחד עם ארז לוסטיג, אורי גוטהלף, עזרי לובושיץ וצבי לובצקי. בשנת 1960 השתתף חזן במדי הנבחרת בטורניר הקדם אולימפי לקראת אולימפיאדת רומא (1960).
בעונה הבאה, הפך חזן למלך הסלים של הפועל תל אביב עם 243 נקודות (ממוצע של 12.2 למשחק), והיה שותף לאליפות שנייה ברציפות של הפועל תל אביב, בזכות הפרש סלים טוב יותר מזה של סגניתה מכבי. זכור באותה עונה במיוחד הצטיינותו במשחק נגד פנאתנייקוס בסיבוב המוקדם של גביע אירופה לאלופות בכדורסל, כאשר קלע 17 נקודות. כן חזן השתתף באליפות אירופה בכדורסל 1961 שנערכה בבלגרד, במדי נבחרת ישראל.
בעונת 1961/1962 אחרי שתי אליפויות רצופות, כשלה הפועל בהגנה על התואר, וסיימה במקום השלישי בלבד, אחרי מכבי תל אביב והפועל חיפה. במהלך העונה קלע חזן בממוצע 11 נקודות למשחק ב-22 משחקים. עם זאת, בעונה זו רשמה הפועל היסטוריה כאשר זכתה בגביע המדינה הראשון בתולדותיה, אחרי ניצחון בגמר על מכבי תל אביב.
בשתי העונות הבאות 1962/1963 ו-1963/1964 לא זכתה הפועל תל אביב בתארים, אך חזן המשיך להיות שחקן בכיר בקבוצה, כאשר קלע 186 נקודות ו-148 נקודות, בהתאמה. בשנת 1962 חזן נבחר ל"ספורטאי השנה בישראל". בשנת 1963 השתתף במדי נבחרת ישראל באליפות אירופה. בשנת 1964 השתתף במשחקי נבחרת ישראל בטורניר הקדם אולימפי לאולימפיאדת טוקיו (אשר נערך בז'נבה), במהלכם קלע 47 נקודות.
בעונת 1964/1965 צירפה הפועל תל אביב לשורותיה שני שחקנים חדשים - דוד קמינסקי ועמי שלף. יחד איתם, היה שותף חזן לאליפות השלישית בתולדותיה של הפועל, כאשר הקבוצה רושמה את העונה היחידה בתולדותיה ללא הפסד. בעונה זו ירד חזן בממוצע הנקודות שלו ל-8.4 נקודות למשחק. בשנת 1965 השתתף באליפות אירופה שנערכה באותה שנה.
העונה הבאה 1956/1966 הייתה האחרונה בקריירה של חזן. באפריל 1965 הובהל חזן לבית חולים לביצוע ניתוח, מאחר שסבל מבעיה ברגלו ונשקפה סכנה לחייו, בחודש מאי שוב נותח. במהלך העונה השתתף ב-3 משחקים בלבד. הקבוצה עצמה זכתה באליפות השנייה ברציפות והרביעית בתולדותיה. בסיום העונה נאלץ חזן לפרוש מכדורסל, בגיל 27 בלבד.
חזן שיחק במשך 11 עונות בהפועל תל אביב, בהן קלע 1,695 נקודות ב-178 משחקים, ממוצע של 9.5 נקודות למשחק, שמדרגות אותו במקום ה-12 בין קלעי כל הזמנים של המועדון, שלב אחד לפני ארז לוסטיג. היה שותף לזכייה ב-4 אליפויות וגביע המדינה אחד. במדי נבחרת ישראל קלע חזן 258 נקודות ב-50 משחקים בין השנים 1956 ל-1964, והשתתף בארבע אליפויות אירופה. מנהלה המיתולוגי של הפועל, יורם "פיקו" רוזביץ, סיפר כי חזן היה אליל ילדותו, ולאורך השנים הוא נהג להסתובב עם תמונתו לכל מקום אליו הלך.
מאמן.
לאחר פרישתו פתח בית מלאכה לניפוח זכוכית ברחוב סלמה ביפו. בשנת 1966, אימן את הפועל חיפה באופן זמני למשחק אחד בלבד שלאחריו הוחלף במרדכי ממרן. לאחר מכן הצטרף להפועל בית אלפא, לדבריו כדי להיות קרוב לבנו ארז שלמד בקיבוץ בבית אלפא. בעונתו הראשונה בקבוצה 1966/1967, היא סיימה במקום העשירי בליגה, ובשתי העונות לאחר מכן במקומות ה-7 וה-8 בהתאמה.
בעונת 1969/1970 הצטרף חזן כמאמן לקבוצת נעוריו - הפועל תל אביב. סך הכל בקדנציה הזו, אימן את הקבוצה למשך 3 עונות בהן לא רשמה הצלחות משמעותיות.
לאחר המחזור השלישי של עונת 1972/1973 חתם בהפועל ניר דוד. הקבוצה בהדרכתו הפסידה 15 משחקים מתוך 22, וסיימה את הליגה במקום העשירי. גם בעונה הבאה רשמה הקבוצה אכזבה, סיימה במקום ה-11, נשרה לליגה השנייה ובסיומה עזב חזן את הקבוצה.
לקראת עונת 1974/1975 חזר חזן להפועל תל אביב לעוד שתי עונות, בהן הקבוצה סיימה במקום ה-4 וה-3 בהתאמה. באוקטובר 1975 שישה שחקנים שבתו בטענה שחזן מתעלם מהם.
לקראת עונת 1976/1977 פורסם כי חזן מועמד להפועל ירושלים, אולם לבסוף חתם בקבוצת הפועל פתח תקווה/גבעתיים ששיחקה בליגה השנייה. בדצמבר 1977 היה מועמד להחליף את אריה מליניאק בהפועל רמת-גן, אולם בהמשך חזר בו. כן היה עוזר מאמן בנבחרת ישראל.
אחרית ימיו.
ביום 21 בפברואר 1994 הלך חזן לעולמו בגיל 57 בלבד. בנו הבכור הוא כדורסלן העבר ארז חזן, הקרוי על שמו של ארז לוסטיג.
לאחר מותו, בשנת 1999 הוועד האולימפי, בחר בחזן כספורטאי הבכיר לשנת 1962 במסגרת ערב ספורטאי היובל. בשנת 2005 נבחר חזן להיכל התהילה – 50 הגדולים של הכדורסל הישראלי בכל הזמנים. הוא דורג 21 ברשימה, מקום אחד מתחת לאביגדור מוסקוביץ', ומקום אחד מעל מאיר טפירו.
יצחק אלברצלוני
אוראשו נואו
אוראשו נואו (ברומנית: Orașu Nou; בהונגרית: Avasújváros, אוואשאויווארוש; ביידיש: אויוועראָש) הוא כפר במחוז סאטו מארה שברומניה.
יהודי אוראשו נואו.
יהודים החלו להתיישב בכפר בסוף המאה ה-18 ועיקר פרנסתם היה בעסקי החקלאות למיניה ומעט בעלי בתי מרזח ובעלי מלאכה. עד סוף המאה ה-19 הוקמו בקהילה בית כנסת, מקווה ובית עלמין. רב הקהילה היה רב משותף עם קהילת נגרשט-אואש, הרב שמואל טייטלבוים בנו של הרב ישראל יעקב טייטלבוים.
בזמן מלחמת העולם השנייה הועברו יהודי הכפר לגטו בסאטו מארה ומשם הועברו ביוני 1944 למחנה ההשמדה אושוויץ.
מהירות תת-קולית
מהירות תת-קולית אווירודינמית מתארת תנועת זורם במהירויות אשר נמוכות מאוד ממהירות הקול בכל מקום בתווך.
כאשר מהירות הזורם נמוכה ממהירות הקול (M&lt;1), היא נקראת תת-קולית. עם זאת, מספר מאך של הזרימה משתנה כאשר עובר דרך חפץ או דרך צינור. לכן לצורך פישוט, זורם נחשב תת-קולי אם מספר המאך שלו נע בין 0-0.8.
במשטר זרימה תת-קולי, הפרעות אמפליטודה קטנות נעות במהירות קולית, ומהירות הזורם נמוכה ממהירות הקול. לכן, נוכחות הפרעות אלו מורגשת על ידי כל תחום הזורם. כתוצאה מכך, זרימה תת-קולית ערוכה להתמודד עם הפרעות אלו.
ישנם מספר מקרים של זרימה תת-קולית, המוכר ביותר מביניהם הוא עבור זרימה לא צמיגה, לא דחיסה ולא רוטציונית. המקרה הזה נקרא זרימה פוטנציאלית, וניתן לתיאור באמצעות משוואות דיפרנציאליות.
כאשר פותרים בעיה של זרימה תת-קולית, יש להחליט האם לקחת בחשבון את אפקטי הדחיסות של הזורם. דחיסות היא תיאור כמותי של שינוי הצפיפות בתוך הזורם. כאשר השפעת אפקטי הדחיסות על הפתרון קטנים, ניתן להניח כי הצפיפות קבועה. לכן, הבעיה הופכת לבעיה אווירודינמית במהירות נמוכה בלתי דחיסה.
כאשר הצפיפות משתנה, הזרימה נקראת דחיסה.
באוויר, בדרך כלל מזניחים אפקטי דחיסות כאשר מספר מאך של הזרימה לא עולה על 0.3 (בערך 335 רגל (102 מטר) לשנייה, או 228 מייל (266 ק"מ) לשעה ב-60 מעלות פרנהייט (16 מעלות צלזיוס) ). מעל מספר מאך של 0.3, צריך לתאר את בעיית הזרימה באמצעות אווירודינמיקה דחיסה.
חושיאל
דוד פריש
דוד פריש (נולד ב-21 בנובמבר 1935) הוא כדורסלן עבר ישראלי בגובה 1.87 מטר ששיחק בעמדת הקלע במכבי תל אביב בשנות ה-50 וה-60 והיה קפטן הקבוצה. כן שיחק בנבחרת ישראל. פריש נחשב לשחקן ההגנה מצטיין. לאחר פרישתו מילא פריש מגוון תפקידים בכירים באיגוד הכדורסל בישראל.
ביוגרפיה.
דוד פריש נולד בחיפה. בהמשך עבר עם משפחתו לתל אביב עקב מאורעות המרד הערבי הגדול. פריש למד בתיכון "גאולה" בתל אביב, ונחשב לשחקן מחניים מצטיין. מורו להתעמלות ומאמן מכבי תל אביב, יהושע רוזין, היה הראשון שזיהה את כישוריו הספורטיביים, והציע לו לנסות לשחק כדורסל. היות שפריש היה חניך התנועה המאוחדת, והיות שבתחילת שנות ה-50 הספורט בישראל התמיין כמעט אוטומטית על פי השיוך הפוליטי - החליט פריש להצטרף להפועל תל אביב. פריש הגיע למבחנים לקבוצה, אך כשל במבחני הקבלה, כאשר לא ידע לבצע צעד וחצי. כך בשנת 1950, צירף רוזין את פריש למכבי תל אביב. כשהגיע פריש לקבוצה, אמר עליו מנהל הקבוצה, נח קליגר: "עוד אידיוט מגאולה הביא רוזין", לימים סיפר פריש שבעקבות משפט זה החליט להיות שחקן.
בתחילת שנות ה-50, טרם נוסדה הליגה הראשונה בכדורסל, הכדורסל בישראל התפזר על פני שתי ליגות: אחת של "מכבי" והשנייה של "הפועל". פריש שיחק במכבי תל אביב ובקבוצת מכבי דרום תל אביב, שהייתה קבוצה הבת של מכבי. בשנת 1953 הוקמה" ועדת הכדורסל", שהודיעה על פתיחת שתי ליגות מבחן. שני המרכזים (הפועל ומכבי) התבקשו לשלוח ארבע קבוצות לליגה הראשונה ושש לשנייה. מרכז מכבי שלח את מכבי תל אביב, מכבי חיפה, מכבי צפון תל אביב ומכבי דרום תל אביב. בעונה הראשונה 1953/1954 פריש הצעיר לא שותף במשחקי הליגה.
בעונה הבאה, עונת 1954/1955, שיחק פריש במדי מכבי צפון תל אביב, תחת המאמן יצחק אלדובי. הקבוצה הרשימה כשסיימה במקום השלישי, תוך כדי ניצחון על מכבי תל אביב, ופריש היה מלך הסלים שלה עם ממוצע של 15.8 נקודות למשחק. בעונת 1955/1956 לא התקיימו משחקי ליגה עקב מלחמת סיני.
לקראת עונת 1956/1957 העלה רוזין מספר שחקנים מקבוצת מכבי דרום תל אביב אל מכבי תל אביב וביניהם את פריש. במהלך העונה הביסה מכבי תל אביב את הפועל תל אביב, השנייה בטבלה, בדרבי בתוצאה 88:44 - הניצחון הכתיר את מכבי כאלופה בפעם השלישית בתולדותיה, שני משחקים לסוף העונה, זהו היה התואר הראשון של פריש. מאזן הקבוצה בסוף העונה עמד על 15 ניצחונות ו-3 הפסדים. פריש שיחק 9 משחקים וקלע 11 נקודות. באותה עונה לא נערכו משחקי גביע המדינה.
בשנת 1957 לקח חלק במשחקי נבחרת צה"ל. כן השתתף פריש במדי נבחרת ישראל במכביה החמישית.