, וכדברי רד"ק: "רשף כמו דבר, והעניין כפול במילים שונות". הצמד מופיע פעם נוספת בתנ"ך, בתיקון קל של שיכול אותיות:
. דבר ורשף שבחבקוק ג מופיעים, על פי אחד הפירושים, כיישויות חיות המשרתות את ה' בלכתן לפניו, בעת הופעתו כאל לוחם. רשף שבחבקוק ג' אינו מופיע כאל גדול, אלא רק כישות תלויה באל, נלווית אליו וסרה למרותו. הוא ירד איפוא ממעלתו והפך למלאך התיאופניה.
הופעת שני אלים ההולכים לצידו של אל ראשי (לפניו או אחריו) ידועה במיתולוגיה של עמים רבים, כמו בדוגמאות מבבל וכנען. בתיאור הופעתו של אלוהי הסערה הבבלי אדד בעלילות גילגמש נאמר עליו ששני אלים הולכים לפניו, בדומה לתמונה המתוארת בחבקוק. בטקסט אכדי אחר נאמר על מורדוך, בדומה לנאמר על אלוהים בחבקוק: "(מורדוך) לפניו אנליל, אחריו נרגל". מן הספרות האוגריתית ידוע שלבעל יש שני אלים משרתים והם שליחיו. בכתובת פיניקית מארסלאן טאש נאמר שבעל יצא וגלען ורבען יצאו כמשרתים לפניו.
אבולוצית הכוכבים
סיכול ריגול
סיכול ריגול (מכונה גם ריגול נגדי או מודיעין מסכל, באנגלית: Counterintelligence) היא פעולה שנוקטת מדינה, אשר מטרתה לסכל ריגול של מדינה זרה בשטחה.
הריגול הנגדי מתבטא בדרכים שונות, ובהן: שמירה קפדנית על מתקנים סודיים וחומר מודיעיני סודי של אותה מדינה, לכידת מרגלים והאזנות לגורמים החשודים בפעילות ריגול (בין היתר דיפלומטים זרים) ומעקבים אחריהם.
למרבית המדינות יש ארגון המופקד, בין השאר, על ריגול נגדי; במדינת ישראל, תפקידו של שירות הביטחון הכללי, בין היתר, הוא לסכל ריגול. בין הארגונים המפורסמים בעולם ניתן למנות את ה־FBI וה-NSA (ארצות הברית), המנהל הראשי השני של הפ.ס.ב. (רוסיה), ה־MI5 (בריטניה) ועוד.
סער 4.5
סער 4.5 הוא שם כולל לשלושה דגמים של ספינת טילים (סטי"ל) של חיל הים הישראלי: סער 4.5 חוחית, סער 4.5 נושב וסער 4.5 נירית. האחרונות מרכיבות, נכון ל-2015, את עיקר הכוח של שייטת ספינות הטילים. הספינות נבנו במספנות ישראל.
היסטוריה.
דגמים אלה מהווים שיפור לספינות סער 4.
דגמי "נושב" ו"חוחית" נכנסו לשירות חיל הים בתחילת שנות השמונים של המאה העשרים.
בדגם סער 4.5 "חוחית" נוסף גם מנחת מסוקים והאנגר למסוק דולפין, שהוחלף בהמשך במסוק יורוקופטר AS-565 פנתר. שני הסטי"לים מדגם "חוחית" אח"י גאולה ואח"י עליה, הוצאו מהשירות ב-2004, לאחר שהוחלט למכור את הספינות למקסיקו.
בתחילת שנות השמונים נבנו שתי ספינות סער 4.5 דגם "נושב" (ללא מנחת והאנגר): אח"י רומח ואח"י קשת.
החל מסוף שנות השמונים של המאה העשרים ועד תחילת שנות ה-2000 נקלטו בחיל הים סטי"לים מדגם "נירית".
שתיים מספינות ה"נירית" הן שתי ספינות ה"נושב" .
השדרוגים העיקריים בספינות אלה לעומת סער 4 היו במערכות האלקטרוניות: שליטה ובקרה, גילוי וזיהוי, בקרת אש, מכ"ם, סונאר, לוחמה אלקטרונית וקשר.
השינוי הבולט ביותר היה בהתקנת תורן מחופה, אשר מאפשר נשיאת אנטנות ומכשור חדיש. שדרוג נוסף היה החלפת מערכת ההשטה והמנועים. הספינות מדגמי סער 4.5 הן ארוכות יותר וההדחק שלהן גדול יותר. הודות להגדלת ממדי הספינה התאפשר גם שיפור בתנאי החיים של הצוות.
אח"י חץ הייתה הספינה הראשונה מדגם "נירית" שבה הותקנו מערכות לחימה חדשות והיא שימשה כספינת ניסויים לאמל"ח העתידי (הן לספינות ה"נירית" והן לסער 5).
בהמשך הוסבו אח"י רומח ואח"י קשת שהיו מדגם "נושב" בתהליך שדרוג מקיף לדגם "נירית",
שאר ספינות "נירית" הן: אח"י כידון, אח"י יפו, אח"י תרשיש, אח"י חרב ואח"י סופה.
בשנת 2008 הוסבו שתיים מהספינות לדגם "נירית נצ"ל" - תותח ה-76 מ"מ בירכתי הספינה הוסר ובמקומו הותקן סונאר נגרר, ונוספו טורפדות נגד צוללות.
בשנת 2017 החל צה"ל בשדרוג נוסף לספינות ה"נירית": השדרוג כולל הוספת מכ"ם חדש והתקנת משגרי טילי תמוז המאפשרים פגיעה מדויקת במטרות חוף.
פעילות מבצעית.
סטי"לים מדגם סער 4.5 נוטלים חלק בפעילות המבצעית של חיל הים במשך למעלה מ-40 שנה, מתחילת שנות השמונים:
שתי ספינות ה"נושב" השתתפו במלחמת לבנון הראשונה (מערכת שלום הגליל) וספינות ה"נירית" נטלו חלק בסגר הימי על לבנון במהלך מלחמת לבנון השנייה ובהפגזת יעדי חוף.
בגזרת עזה ספינות אלה פעילות באכיפת הסגר הימי על הרצועה. במהלך סבבי הלחימה השונים ברצועה (מבצעי עופרת יצוקה, עמוד ענן וצוק איתן) השתתפו ספינות ה"נירית" בהפגזת יעדי חוף שבאה לידי ביטוי בירי פגזי 76 מ"מ וגם בירי טילים מדויקים.
ספינות סער 4.5 השתתפו בעצירת המשט לעזה ב-2010 וכן בלכידת ספינות נשק שונות כדוגמת הוויקטוריה (אח"י סופה) והקלוס סי (אח"י חץ).
רגנרציה
רגנרציה (באנגלית: Regeneration) או התחדשות היא יכולתם של יצורים מסוימים לגדל מחדש חלקי גוף (רקמות ואיברים) לאחר קטיעתם.
דוגמה קלאסית לרגנרציה ניתן למצוא אצל שממית. כאשר חותכים את זנבה היא מסוגלת לגדל במהירות זנב חדש הדומה מאוד לקודם במבנהו ובצורתו.
רגנציה בסרטנאים היא דוגמה נוספת. היא נחקרה על ידי רנה אנטואן פרשו דה ראומיר.
אצל רוב בעלי החיים יכולת ההתחדשות נחלשת עם הגיל, במיוחד אצל בעלי חיים אשר עוברים תקופת גלגול מסוים במחזור חייהם. הדבר נוגע גם לבני אדם, אשר בהיותם צעירים מסוגלים לחדש רקמות פגועות במהירות רבה יותר מאשר בהיותם מבוגרים.
פקצה
פָקַצָה (נכתב גם פקאצה), הוא כינוי שהופיע בעברית לראשונה ככל הנראה בתחילת שנות ה-80, והתבסס על ראשי תיבות של "פקידה צבאית" וסיומת הנקבה: ה. במילון העולמי לעברית מדוברת (1982) בעריכת דן בן אמוץ ונתיבה בן-יהודה מופיעה המילה בנספח ככינוי לטירונית, אך במהרה גלש הביטוי והפך כינוי לנשים (צעירות או מבוגרות) או נערות או ילדות שהתנהגותן נחשבת סנובית, גסה, קיטשית, חסרת עידון ולעיתים גם חסרת מצפון וגם כפויית טובה.
בתחילת שנות ה-2000 נוסף לביטוי משמעות נוספת והיא כינוי גנאי לנערות בנות עשרה (תחת ראשי התיבות: פרחה קטנה וצעקנית, וסיומת הנקבה: ה) שמפגינות התלהבות מאופנה חולפת ונוהגות להתבטא בשפה רדודה, צווחנית ועתירת הגזמות, המוצאת ביטוי לרוב ברשת האינטרנט. שפתן של ה"פקצות", שאף זכתה לכינוי – "פקצית" – רווּיה בביטויים כתובים כמו "ס22ה" (סבבה), "פ33ה" (פצצה), "100מם" (מהמם), "כאילו", "מושי" (מושלם), "אומייגד" (Oh my God), "חיימשלי" (חיים שלי) ודומיהם. בלוגים של נערות אלו מתאפיינים בשפתם ה"פקצית" כמו שימוש בסיומת וּש לשמות ושמות עצם, ובהתמקדותם באלמנטים העיצוביים של הבלוג, שהבולט ביניהם הוא שימוש רב בצבע ורוד. מחקרים אקדמיים בנושא טוענים כי החלפת התווים אינה באה ליצור שפה מקודדת הבהירה רק ליודעי ח"ן, אלא נובעת משיקולים "נשיים" יותר של אסתטיקה ועיצוב.
רכבל
רַכֶּבֶל (ברבים: רַכַּבְלִים) הוא אמצעי תחבורה בו קרון, קרונית, קרונית מטען או כיסאות פתוחים מונעים מעל גובה פני הקרקע באמצעות כבל עילי או מערכת כבלים, המתוחים בין שתי נקודות. הקורנית תלויה על מערכת הכבלים ועושה את רוב דרכה כשהיא תלויה באוויר. על מנת לפזר את העומס המופעל על הכבלים, מקובל להציב עמודי תמיכה במסלול הרכבל.
רכבלים משמשים לעיתים קרובות בשטח הררי בו קיים קושי לסלול דרכים, ולמעבר מעל נהרות או גיאיות עמוקים. נעשה בהם גם שימוש נרחב בתעשיית הכרייה. בעקבות עלות הבניה הנמוכה והגמישות של הרכבלים, שילובם במערכות תחבורה ציבורית עירוניות הפך נפוץ בשנים האחרונות.
השם העברי.
את המילה "רַכֶּבֶל" אימצה האקדמיה ללשון העברית כהלחם המילה "רכבת" והמילה "כֶּבֶל". לפיכך ההגייה "רַכְבָּל" משובשת.
לפי הבלשן יצחק אבינרי, החידוש רַחֶפֶת מבית מדרשו של ברל כצנלסון שימש פרק זמן מסוים, עם הקמת הרכבל בחיפה, אף שלא זה המשמע שביקש כצנלסון לייחד לחידושו:
החידוש רַחֶפֶת אמנם נקלט בשפה העברית, אך משמעותו היא ספינת רחף (hovercraft). מילון אבן שושן (לכל המוקדם – מכרך המילואים שלו שראה אור ב-1968) הכיר במשמע "רכבל"; במהדורת 2003 הוא מונצח במילים: "יש קוראים כך לרכבת הרים, ראו ערך רכבל".
סוגי רכבל.
ישנם מספר שיטות להתקנת מערכות רכבל
רכבל "מסילה אווירית" (Aerial tramway)ː.
בשיטה זו כבל אחד או שנים משמשים לתמיכת הקרון וכבל נוסף, הנקרא כבל משיכה, משמש להנעתו. כבלי התמיכה - המכונים כבלי מסילה - מקובעים בתחנות הקצה של מערכת הרכבל ואינם נעים. הקרון תלוי באמצעות מערכת גלגלים על כבלי התמיכה כאשר כבל המשיכה מקובע למערכת הגלגלים של הקרון ומניע אותו. הקרון נע על גבי כבלי התמיכה בעזרת מערכת הגלגלים. מערכת הגלגלים כוללת בדרך כלל מערכת בלימת חירום למניעת הידרדרות הקרון במקרה שכבל המשיכה ניתק. כבל המשיכה, בדרך כלל הוא כבל בצורת לולאה הכרוך על גלגלים, המונעים במנוע חשמלי ונמצאים בתחנות הקצה. כאשר הגלגלים מסתובבים הכבל מושך את הקרון בכיוון תנועת הגלגלים.
הקרון או הקרונות ברכבל "מסילה אווירית" נעים הלוך ושוב על גבי אותו הכבל. עם הגעתם לתחנת הקצה תנועתם נעצרת והם ממתינים במקום לירידת ועלית הנוסעים. ההמתנה מאפשרת עלית נוסעים רבים יחסית ועל כן, שימוש בקרונות גדולים יחסית. עם סיום עלית הנוסעים, הקרונות נעים בכיוון ההפוך. מכוון שאין תנועה רציפה של קרונות והקרונות נעים הלוך ושוב, זמן ההמתנה להגעת הקרון יכול להיות ארוך.
רכבל "מעלית גונדולה" (Gondola lift)ː.