מאז שנת 1993, פועל קושניר רבות בתחום הנדל"ן באפריקה, אסיה, ארצות הברית וישראל, ובנה למעלה מ – 4000 יחידות דיור בסטנדרטים גבוהים. בשנת 2000, הצליח קושניר להגשים את חזונו, עת יזם פרויקט מגורים יוקרתי וייחודי בדרום ת"א – מגדל נווה צדק (בשיתוף עם קבוצת הבנייה ים סוף, הפיתוח והבנוי), המושתת על קונספט ה –LOFT. בשנת 2009, הקים את החברה להתחדשות עירונית באמצעותה יבוצעו פרויקטים של פינוי בינוי באזורי ביקוש, שיציעו אלפי יחידות דיור במסגרת התחדשות עירונית.
משנת 2010 מוביל קושניר חברת ניהול מלונאי בפוקט (תאילנד הכוללת ניהול המלון היוקרתי "Serenity Resort and residences Phuket", את החוף והמלון "Friendship Beach Resort" ואת הספא "Atmanjai Wellness Spa").קושניר בעברו היה בעלים של מספר מלונות בישראל, ביניהם : מלון "נהר הירדן" טבריה, מלון "אלכסנדר" תל אביב ו"מלון כרמל" בנתניה. כיום מוקם "גוטמן" - מלון בוטיק ייחודי בנווה צדק אשר צפוי להיפתח ב-2018.
מעורבותו בספורט.
משנת 2009–2012, כיהן קושניר כנשיא של מועדון הכדורגל הבריטי פורטסמות', אשר שיחקה באותה עת בפרמייר ליג. במהלך שנותיו במועדון ביצע במועדון שינויים רבים ומשמעותיים, שהובילו את הקבוצה לראשונה בתולדותיה ב-2010, להעפיל לגמר הגביע האנגלי. בשנת 2012 נמכר המועדון לקבוצת בנקאות רוסית.
פעילות בקהילה.
לוי היה נשיא ארגון "יד ביד" בארצות הברית בשנים 1988–1991.
בית יעקב (כתב עת)
בית יעקב: ירחון לענייני חנוך ספרות ומחשבה היה כתב העת של תנועת בית יעקב בישראל. הירחון ראה אור מאז סוף שנות ה-50 ועד ראשית שנות ה-80 של המאה ה-20.
עורך העיתון היה משה פראגר, ובין הכותבים היו דוד זריצקי, פנינה ליכטשיין ("א. מרגלית"), אהרן סורסקי וסופרים חרדים נוספים.
בין כותבי הטורים בירחון במשך השנים נמנו גם רבנים וראשי ישיבות, כמו: הרב שלמה וולבה, הרב מרדכי גיפטר ואחרים.
רקע.
תנועת בית יעקב בפולין הדפיסה במשך חמש עשרה שנה עד השואה את הירחון "בית יעקב ז'ורנאל" בעריכת אליעזר גרשון פרידנזון, שהיה במה ספרותית חרדית מרכזית ורבים מן הסופרים והוגי הדעות החרדים פרסמו בו את מאמריהם.
עם התבססות בתי הספר של בית יעקב בישראל, לאחר עשרים וחמש שנות פעילות (מסוף שנות ה-30), נוצר מקום לחידוש הבמה הספרותית שהיווה הירחון היידי, והוא הודפס בעברית.
מטרות.
עורכי כתב העת קיוו לעשות בו שימוש כדי לשמור קשר עם בוגרות מוסדות הלימוד של התנועה, עדכון על הנעשה במוסדות ובחיי הבוגרות, והעברת מסרים חינוכיים ברוח התנועה.
בהתאם לכך פורסמו בו מאמרי זיכרון וסקירות על חיי גדולי תורה, מייסדי בית יעקב ומנהיגי "אגודת ישראל", שנספו בשואה. לצד דפי עדכון וחדשות מהנעשה בחיים הציבוריים החרדיים בישראל ובעולם, בתנועת אגודת ישראל ונשי אגודת ישראל.
בין המדורים הקבועים נקבעו מדורים למחשבת ישראל, חינוך, מוסר יהודי, פרשת השבוע, אמרות חסידיות, ספרות חרדית ובקורת ספרים של ספרות זו.
כן פורסמו בגליונות כתב העת מאמרי תעמולה שקראו להורים לשלוח את בנותיהם ללמוד במוסדות התנועה.
משמרת חומתנו
הכנסייה הקתולית הארמנית
הכנסייה הקתולית הארמנית (בארמנית: Հայ Կաթողիկէ Եկեղեցի, במקורב: הַאי קָתּוֹר'יקֶה יֵקֶרֶצִי) היא כנסייה אוניאטית אוטונומית, "סואי יוריס", במסגרת הכנסייה הקתולית, הפועלת בארמניה ובתפוצה הארמנית ברחבי תבל. היא משמרת את הנוסח וסדרי הטקס (ריטוּס) הנהוגים גם בכנסייה האפוסטולית הארמנית, אך בניגוד לה כפופה לאפיפיור ומצויה באחדות מלאה עם יתר הכנסייה הקתולית. היא מונהגת על ידי הסינוד הקדוש, המורכב מהארכיבישופים שלה וכמה בישופים, שבראשו עומד הפטריארך-קתוליקוס של קיליקיה. הנוכחי המכהן למניין הוא הפטריארך-קתוליקוס קריקור בדרוס (גרגוריוס פטרוס) העשרים.
הקתולים הארמנים נוהגים לפי מסורת הכנסייה הארמנית כמעט במלואה. התפילות מתנהלות בארמנית קלאסית גבוהה ומתוך סידורי התפילה הישנים. בכנסיות יש מעט צלמיות ווילון המפריד בין המזבח לקהל במקום איקונוסטאזיס, ואף מדי הכמורה דומים. אך הדמיון עם האפוסטוליים האוריינטלים הוא חיצוני בלבד, שכן הכנסייה קיבלה את הדוגמה והדוקטרינה הקתוליות עם הסתפחותה לרומא: האמונות המונופיזיטיות אודות טבעו היחיד של ישו נשללו, ואומצה הכריסטולוגיה שהוגדרה בוועידת כלקדון ושקבעה כי היו לו שני טבעים שלמים במלואם, אנושי ואלוהי. במסגרת השינוי תוקנו סידורי התפילה במקצת מקומות וטוהרו מהתייחסויות לא-כלקדוניות, בייחוד הנוסחה "אלוהים הכל-יכול אשר נצלב למעננו" (ממנה משתמע במתכוון שהאל האב ורוח הקודש סבלו יחד עם ישו על הצלב) שתוקנה על ידי פטריארך אנטיוכיה, המונופיזיטי הקנאי פטרוס, במאה החמישית.
לכנסייה הקתולית הארמנית יש אפארכיות בארמניה ובמוקדי התפוצה הארמנית במזרח התיכון ובמזרח אירופה, וגם בארצות הברית, צרפת, אוסטרליה ודרום אמריקה. מושבם הטקסי של הפטריארכיה והקתוליקוס הם בקיליקיה, אך המטה שוכן בפועל בביירות שבלבנון. מספר מאמיניה נאמד ב-2015 ב-736,956 נפש.
שורשי הכנסייה נעוצים כבר במאה ה-12, כשבממלכת קיליקיה הארמנית החלו מעטים לעבור לקתוליות. הקשרים עם הצלבנים חיזקו את הזיקה לרומא בקרב התפוצה בקיליקיה אך היו לכך פירות מעטים; ב-1698 קמה כנסייה ארמנית אוניאטית בתפוצה בטרנסילבניה, אך היא לא שרדה עד לתקופה המודרנית בגלל התבוללות מאמיניה בחברה הסובבת. ב-1710 מונה הכומר הצעיר אברהם בדרוס ארדזיביאן לבישוף הארמני-אפוסטולי בחאלב על ידי הקתוליקוס המקומי בדרוס, שישב בסיס (כיום בדרום טורקיה); ארדזיביאן התחנך אצל מורה שתמך בסתר באיחוד עם רומא, ועם הפיכתו לבישוף החל לקרוא לכך בגלוי. הוא נרדף ואולץ לצאת לגלות, אבל היו לו די אוהדים בחאלב כדי לגבש קהילה בעלת-משקל וב-1738 הוחזר למשרתו ומשח עוד כמה מאנשיו לבישופים. בשלב זה החליט להכריז על עצמו כפטריארך הארמני של קיליקיה, מול הקתוליקוס האפוסטולי המכהן שהחזיק בכס. ב-1742 יצא לפגוש את האפיפיור בנדיקטוס הארבעה עשר שהכיר בו כפטריארך ואשרר את הקמתה של כנסייה ארמנית קתולית. ארדזיביאן סבל רדיפות קשות מהאפוסטוליים והשלטונות הטורקיים, אך כנסייתו הקטנה שרדה וגדלה.
החומה (עיתון)
איתן פרויד
איתן פרויד (15 במרץ 1931 - 9 בנובמבר 1962) היה שחיין ישראלי. אלוף ישראל בשחייה. בעל מדליית זהב מהמכביה השלישית.
ביוגרפיה.
פרויד בנם של יצחק, רופא מיילד ומנהל בית החולים ליולדות פרויד ופאולינה. הוא בוגר הגימנסיה הרצליה. התאמן בקבוצת השחייה של ברית מכבים עתיד.
התגייס לפלמ"ח, ושרת בחטיבת יפתח בגדוד השלישי ביחידת החבלנים. במלחמת העצמאות לחם בקרבות בדגניה, צמח, עין גב, בקרבות לטרון ושער הגיא.
הוא השתתף בקרבות בצפת וכן בקרבות הקסטל. בצה"ל שימש כמדריך ספורט בחיל האוויר.
בוגר הפקולטה להנדסת מכונות בטכניון. עבד בחברת "חמת" ובתה"ל. שימש כיו"ר ועד העובדים של תה"ל.
קריירת שחייה.
בשנת 1947 קבע פרויד במשחה ל-100 מטר חופשי את התוצאה המהירה בארץ בשיא נוער חדש של 1:06.2 דקות, לאחר ניצחון על שלמה תנשמת ממכבי חיפה.
מדליית זהב מהמכביה.
בתחרויות השחייה של המכביה השלישית שנערכו בבריכת בת גלים בחיפה באוקטובר 1950 זכה פרויד במדליית זהב, במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם ארנון טורין, ישעיהו אלבאום ונחום בוך בתוצאה של 10:07.6 דקות, לפני אוסטריה והודו. נוסף על כך, הוא סיים במקום שישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:07.6 דקות, שלישי מבין השחיינים הישראלים.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבת גלים באוקטובר 1952, זכה פרויד במדליית ארד, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:07.7 דקות, אחרי נחום בוך (1:04.5 דקות) וארנון טורין (1:05.5 דקות).
במכביה החמישית שנערכה בשנת 1957 סיים פרויד במקום חמישי במוקדמות במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 3:08.0 דקות ולא עלה למשחה הגמר.
חיים אישיים.
פרויד נישא בשנת 1956 לאביבה ולהם נולדו שתי בנות, רחל ואפרת. המשפחה התגוררה בגבעתיים. הוא נפטר ב-10 בנובמבר 1962 לאחר מחלה ממושכת. משנת 1963 נערכת אליפות תל אביב לזכרו במשך שנים רבות.
ארבעת נכדיו היו לשחיינים מצטיינים. שלושה מצד הבת רחל, גיא ברנע, שחייין אולימפי, אלוף ושיאן ישראל, מקום שישי בעולם (שנגחאי 2011), ניר ברנע אלוף ישראל ואור ברנע ואחד מצד הבת אפרת, אייל פרויד.
שרה קנהאוס
שרה דה-רמר קנהאוס (באנגלית: Sarah DeRemer Knauss; 24 בספטמבר 1880 – 30 בדצמבר 1999) הייתה אזרחית אמריקאית שהגיעה לגיל 119 שנים בוודאות. קנהאוס היא האדם הזקן אי-פעם המוכחת מיבשת אמריקה בכלל, והאדם השלישי בזקנותה לאחר ז'אן לואיז קלמן וקנה טנקה. הוכרה על ידי ספר השיאים של גינס כאדם המבוגר ביותר בעולם החי, בין ה-16 באפריל 1998 ועד למותה ב-30 בדצמבר 1999, כ-33 שעות בלבד לפני כניסה למאה חדשה ואלף חדש.
היא הייתה בין האנשים החיים האחרונים שהשתייכו ל"דור המיסיונרים". נכון לאפריל 2022, רק קנהאוס, קנה טנקה היפנית וז'אן לואיז קלמן הצרפתייה, הגיעו בוודאות לגיל 119.
קנהאוס החזיקה בתואר האישה השנייה הכי מבוגרת שתועדה בהיסטוריה עד ל-9 באפריל 2022, עת קנה טנקה הגיעה לגיל בו קנהאוס נפטרה.
ביוגרפיה.
היא נולדה ב-24 בספטמבר 1880 בהוליווד, פנסילבניה, שהיה אז מושב כורים קטן, ושם נעוריה היה שרה דה-רמר קלארק. ב-1901 נישאה לאברהם לינקולן קנהאוס, היה מנהיג רפובליקני מקומי.