ב-2018 גילם את דמותו של עוזר ראש אמ"ן למבצעים אהוד ברק בסרט "שבעה ימים באנטבה", המבוסס על אירועי מבצע אנטבה. באותה שנה יצא לאקרנים סרטו של מייק בורשטיין "אזימוט", בו הופיע קליין בתפקיד הראשי, וכן הסרט "המועדון לספרות יפה של הגברת ינקלובה", שגם בו הופיע בתפקיד ראשי. ב-2019 שיחק בתפקיד ראשי בסרט "מראות שבורות". באותה שנה שיחק גם בסרט אהבה בשלייקס לצידם של יהודה ברקן וניצה שאול, שיחק בסדרה "כפולים" בתפקיד ראשי ושיחק גם בעונתה השלישית של הסדרה "השוטר הטוב" בתפקיד גדי יסעור, פאנסקסואל שנשוי לשרון.
ב-2020 וב-2021 משחק בסדרה אחד על אחד בערוץ כאן 11.
ב-2022 שיחק את תפקיד השוטר עמי בסדרה ילדים ביער אשר תסריטה נבחר לאחד מתוך 15 התסריטים המבטיחים בפסטיבל MIA ברומא בשנת 2018.
קליין השתתף בהפקות של כאן11 וכאן חינוכית. בכאן11 היה כמנחה של התוכנית "המייקרים" ששודרה ב-2022 ובכאן חינוכית השתתף בתפקיד בסדרה "הבאר"
חיים פרטיים.
קליין נשוי לתסריטאית שירי ארצי ולהם שלושה ילדים.
הלינץ' בתומס שיפ ואברהם סמית'
חוקי האיחוד של 1707
חוקי האיחוד (באנגלית: Acts of Union) הם שני חוקים אשר איחדו מבחינה חוקית את ממלכת אנגליה עם ממלכת סקוטלנד. הראשון מביניהם נחקק בשנת 1706 על ידי הפרלמנט האנגלי והשני נחקק בשנת 1707 על ידי הפרלמנט הסקוטי. קודם לחקיקת החוקים, ומאז איחוד הכתרים בשנת 1603, היו אנגליה וסקוטלנד שתי ממלכות עצמאיות שבראשם עומד בית מלוכה אחד – המלוכה הבריטית (אוניה פרסונלית). החוקים איחדו את שתי הממלכות לממלכה אחת מאוחדת בשם בריטניה הגדולה.
ניסיונות קודמים לאחד את שתי הממלכות (משנים 1606, 1667 ו-1689) לא צלחו ורק בשנת 1707 אוחדו הממלכות מסיבות פוליטיות שונות.
שני החוקים נכנסו לתוקף ב-1 במאי 1707.
רקע.
נקודת המבט האנגלית.
לאחר איחוד הכתרים שאפה אנגליה לאחד את שתי הממלכות במטרה למנוע מהפרלמנט הסקוטי לבחור מלך אחר מזה הנבחר על ידי הפרלמנט האנגלי (לכל פרלמנט, בכל מדינה, היית היכולת לחקוק חקיקה הקובעת סדר הורשה שונה ובכך להביא למצב בו מולך מלך אחר בכל ממלכה). עד איחוד הממלכות יכול היה הפרלמנט הסקוטי לבחור במלך קתולי, בעוד שהחקיקה האנגלית דרשה שמלך אנגליה יהיה פרוטסטנטי.
נקודת המבט הסקוטית.
איחוד כלכלי איפשר לסקוטלנד לשקם את מצבה הכלכלי הקשה באותה עת. חקיקה אנגלית שנחקקה על ידי הפרלמנט האנגלי קודם לאיחוד ובמטרה ללחוץ על הסקוטים להסכים לאיחוד, הקשתה על מעבר סחורות ואנשים בין סקוטלנד לאנגליה.
המפלגות הסקוטיות שהתנגדו לאיחוד היו מפורדות ולא פעלו בצורה מסודרת כנגדו, בעוד שתומכי האיחוד באו בחלקם ממשפחות שנפגעו מתוכנית דריין - תוכנית כלכלית כושלת באותה עת, ואלה קיוו שהאיחוד יביא לשיקום עושרם, ואכן חוק האיחוד העביר סכומי כסף ניכרים באותה עת (398,085 ליש"ט) לכיסוי החוב הלאומי של סקוטלנד. שוחד היה אחד הכלים לשכנוע חברי הפרלמנט הסקוטים להסכים לאיחוד. על כך כתב המשורר הסקוטי רוברט ברנס:
הציבור הסקוטי בכללותו התנגד לאיחוד, חתם על עצומות שנשלחו לפרלמנט הסקוטי ונערכו הפגנות רבות משתתפים באדינבורו ובערים אחרות. בעקבות הפגנות אלה ומחשש לאי סדרים הוכרז משטר צבאי בסקוטלנד.
תוכן החוקים.
חוק האיחוד כלל 25 סעיפים, מהם 15 עסקו באיחוד הכלכלי בין המדינות. הפרלמנט הסקוטי הצביע על כל סעיף וסעיף בנפרד. הסעיף הראשון עסק באיחוד עצמו בין הממלכות. סעיף זה, בהצבעה שנערכה ב-4 בנובמבר 1706 זכה לרוב של 116 למול 83. החוק כולו אושר ב-16 בינואר 1707 ברוב של 110 למול 69. על מנת למנוע התנגדות של כנסיית סקוטלנד לאיחוד, הועבר חוק נפרד המבטיח את היות הכנסייה כנסייה פרסביטרית. בחוק האיחוד נקבע כי סקוטלנד תשלח נציגים לבית הנבחרים הבריטי וכי הלורדים של סקוטלנד ישלחו נציגים לבית הלורדים הבריטי (בשיטה הסקוטית שקדמה לאיחוד, היה בסקוטלנד בית נבחרים אחד, ולא היה בית עליון). סעיפי החוק איחדו את המכסים בין המדינות ואת המטבע, וכן קבעו כי מלך קתולי לא יוכל למלוך על הממלכות. תיקון לחוק שנחקק זמן קצר לאחר מכן איחד את מערכת המשפט, והורה על מינוי שופטים לבתי משפט שלום בכל מחוזות סקוטלנד.
הפרלמנט הסקוטי החדש.
בשנת 1999 הוקם מחדש הפרלמנט הסקוטי בעקבות משאל עם שנערך בשנת 1997. לפרלמנט זה סמכויות פנימיות בלבד, ואין הוא מהווה יורש של הפרלמנט הסקוטי שבוטל בעקבות האיחוד. כמו כן לפרלמנט הסקוטי החדש אין סמכויות לבטל את האיחוד עם אנגליה.
מרחב וקטורים
לילי פרי
לילי פרי (נולדה ב-28 בינואר 1953) היא סופרת, עורכת ומבקרת ישראלית; מייסדת ועורכת "טוטם ספרים".
ביוגרפיה.
לילי פרי היא בת בכורה להורים ילידי רומניה, אביה היה טייח ופועל תע"ש ואמה עקרת בית. פרי נולדה בחדרה וגדלה מגיל תשע בנתניה. בצה"ל שירתה כמדריכת נוער בשדה בוקר. סיימה לימודיה לתואר ראשון בפילוסופיה כללית ויהודית באוניברסיטת תל אביב.
פרי החלה את קריירת הכתיבה ב-1973 כעיתונאית ועורכת ב"העולם הזה", "על המשמר" וב"ידיעות אחרונות", שהיה היומון הנקרא ביותר בישראל באותה עת. ב"ידיעות אחרונות" הייתה בעלת המדור "פיגורה", בו כתבה על זוגות ידועים מההיסטוריה, בעיקר על נשים. הייתה עורכת ובעלת המדור "פרסונה" ב"על המשמר".
בשנים 1978–1996 עבדה כעורכת במדעי הרוח והחברה באוניברסיטה הפתוחה. הייתה עורכת בדסק החדשות של "ידיעות אחרונות", וכן בהוצאת ידיעות אחרונות. הנחתה סדנאות כתיבה.
החל משנת 1978 ועד היום (2020) משמשת כעורכת ספרים: עיון, פרוזה ושירה; ערכה עד היום מאות ספרים.
בשנת 2012 הקימה פרי ביחד עם פרופסור דן מירון ויפתח אלוני את הוצאת "אפיק - ספרות ישראלית". בשנת 2013 פרשה מאפיק וייסדה את "טוטם הוצאת ספרים", בה ראו אור עד היום כעשרים ושבעה ספרים.
בשנת 2002 זכתה פרי בפרס אולשוונג לספרות, ובשנת 2006 זכתה בפרס היצירה לסופרים עבריים על-שם ראש הממשלה לוי אשכול.
עד היום התפרסמו שבעה ספרים פרי עטה, שישה מהם רומנים ואחד, "שיגיונות קטנים", בשיתוף יורם ברק, הוא ספר עיון.
ספרה השני, "גולם במעגל", ראה אור בחמש מהדורות בהוצאת כתר ויצא לאור בשנית בהוצאת ידיעות אחרונות בשנת 2003. "גולם במעגל" עובד לסרט נושא פרסים בשם זה בשנת 1993, הומחז ועלה כהצגת יחיד בבמות שונות.
ספרה "ברבורים בג'רוזלם ביץ'", הוא בין 12 המועמדים לפרס ספיר, 2020.
לילי פרי נשואה בשנית, מתגוררת בתל אביב ולה שני בנים.
אודות כתיבתה.
אלישע פורת ויגאל שוורץ, לקסיקון הקשרים לסופרים ישראלים:
"כל ספריה מתמקדים בדמויות המתכנסות לגומחה נבדלת ומבודדת ומשם, כשגבן אל הקיר, הן מנהלות מונו-דיאלוג שנון וחריף עם הקהל. במונו-דיאלוג זה שזורים קריאה לעזרה, בוז עמוק להולכים בתלם וביקורת חברתית נוקבת. לשונה ישראלית וחילונית מאוד, ומנומרת בדימויים ובמטפורות משדות סמנטיים שונים, המתפקדים תדיר באורח אירוני."
קישורים חיצוניים.
על הספר "ברבורים בג'רוזלם ביץ'"
דון מינה ואוקי באתרה
דון מינה ואוקי באתרה הוא כלל תלמודי לפיו כאשר נלמד דין מסוים בגזירה שווה מדין אחר, גדרי הדין הנלמד נשארים כפי שהיו לולא הלימוד ולא נלמדים מהדין המלמד. התרגום לעברית של המונח הוא "דון ממנה והעמד במקומה".
יש שחולקים על כלל זה וסוברים שהכלל הנכון הוא הכלל המנוגד לכלל זה, "דון מינה ומינה", לפיו גם פרטי הדין נלמדים מהדין המלמד.
הסבר.
דוגמה למחלוקת בנוגע לכלל זה נמצאת בגמרא ב. הגמרא מביאה מחלוקת האם איסור ממזרות חל על נקבות לאחר עשרה דורות, כלומר האם ניתן להינשא לצאצא של ממזרת לאחר עשרה דורות. הדין לגבי ממזרים הוא שהאיסור שלהם לבוא בקהל חל על כל צאצאיהם לעולם. דין זה נלמד מגזירה שווה מאיסור עמוני ומואבי שלגביהם האיסור לעולם מפורש בתורה, בעוד שלגבי ממזרות האיסור המפורש בתורה הוא רק עד עשרה דורות.
למרות שאיסור הממזרות חל הן על זכרים והן על נקבות, מי שסובר "דון מינה ומינה" סובר שהחל מהדור העשירי, האיסור חל על זכרים בלבד, משום שמשם ואילך האיסור נלמד מאיסור עמוני ומואבי, שחל על זכרים בלבד. הסובר "דון מינה ואוקי באתרה" סובר שלמרות שהאיסור נלמד מאיסור עמוני ומואבי, האיסור מקבל את הגדרים המקוריים של איסור ממזרות, והוא חל גם על נקבות לעולם.
דהיינו, הסובר "דון מינה ומינה" סובר שיש ללמוד מן המלמד הן את עצם הדין והן את פרטיו, ולכן סובר "דון מינה (-את עצם הדין) ומינה (-גם את פרטיו)". לעומת זאת, הסובר "דון מינה ואוקי באתרה" סובר שיש ללמוד מן המלמד רק את עצם הדין, ואילו את פרטיו להשאיר כפי שהיו לולא נלמדו מן המלמד, ולכן סובר "דון מינה (-את עצם הדין) ואוקי באתרה (-את פרטיו)".
יוצאים מהכלל.
כלל זה אינו תקף רק כאשר הדין נלמד בגזירה שווה, אלא גם כאשר הדין נלמד בבניין אב או בריבוי. כאשר הדין נלמד בהיקש, קיימת מחלוקת ראשונים האם אומרים כלל זה או שבמקרה כזה לכל השיטות אומרים "דון מינה ומינה". כאשר דין נלמד בקל וחומר, מוסכם שאומרים "דון מינה ומינה", משום שכלל אחר קובע כי בקל וחומר "דיו לבא מן הדין להיות כנדון".
פסיקת ההלכה.
לרוב הדעות ההלכה נפסקה ש"דון מינה ואוקי באתרה", אך ברמב"ם יש כמה מקומות מהם רואים שלעיתים פסק לפי הכלל של "דון מינה ומינה". בספרות האחרונים יש דיון נרחב בדעתו של הרמב"ם בניסיון להבין את המקרים השונים בהם פסק באופנים שונים.
קיסר הודו
קיסר הודו או קיסרית הודו (באנגלית: Emperor of India או Empress of India) הוא התואר שנשא הקיסר המוגולי האחרון באהאדור שאה השני ומלכי הראג' הבריטי.
באהאדור שאה השני.