האולפנה כוללת חטיבת ביניים של בנות היישובים האזורים, ותיכון עם תוכנית של חצי פנימיה של בנות האזור ומחוצה לו כגון: קריית גת, בית שמש, יד בנימין ודרום הר חברון.
האולפנה שוהה בשכונת הקראוונים בכניסה ליישוב בשם הבקו"ם ומחכה לבניה של מבנה קבע.
מוסדות היישוב.
היישוב מנוהל על ידי הנהלת האגודה וכן על ידי וועדות בתחומים שונות, כשאחת לשנתיים מתקיימות בחירות להנהלת היישוב.
אליעזר אוירבך כיהן כיו"ר הנהלת היישוב מיום ייסוד היישוב והחל משנת 2020 משמש בתפקיד יו"ר ההנהלה חן גוטרמן.
הניהול השוטף מתקיים על ידי צוות עובדים ומזכיר, מזכיר היישוב החל משנת 2019 הוא דן צפדייה. ביישוב פועל סניף של תנועת הנוער בני עקיבא .
אברהם אבוטבול
אברהם אבוטבול (2 בינואר 1961, י"ד בטבת ה'תשכ"א - 11 באוקטובר 2012, כ"ה בתשרי ה'תשע"ג) היה שחקן, זמר ומוזיקאי ישראלי וחוזר בתשובה חסיד ברסלב.
ביוגרפיה.
אבוטבול נולד למשפחה מצרית-אלג'יראית בקריית אתא, שם גדל והתחנך. בגיל 17 עבר לירושלים ולמד בישיבת אור שמח, אך עזב אותה באותה שנה ויצא בשאלה ושינה את שמו לאבי קידר. ב-1998 חזר בתשובה ולמד בישיבה בעין כרם בירושלים. בסיוון ה'תשע"ב התגרש אבוטבול מאשתו. חודשים ספורים לאחר מכן התגלה אצל אברהם גידול סרטני בראשו והוא עבר ניתוח להסרת הגידול. לאחר הניתוח התברר שהגידול היה גרורה ממחלת הסרטן שהתפשטה בכל גופו. אחיו אלון הגיע מיד מלוס אנג'לס ושהה לצידו עד יומו האחרון בבית החולים, יחד עם חברים רבים - ביניהם הזמר והשחקן שולי רנד והמפיק אלדד אילת. בחג הסוכות, ימים ספורים לפני מותו, התחתן אבוטבול מחדש עם גרושתו בטקס שנערך בחדרו בבית החולים הדסה עין כרם.
בכ"ה בתשרי תשע"ג, 11 באוקטובר 2012, נפטר בבית החולים.
אבוטבול היה אב לארבעה ואחיו הבכור של השחקן אלון אבוטבול.
משחק.
ב-1986 גילם את סמי, אחיה של שרה (כריסטינה מרסיליאק) בסרט "אהבה גנובה" שכתב וביים משה מזרחי ושיחק בסרט "הקרב על הוועד" שכתב אסי דיין וביים אבי כהן. ב-1989 שיחק בסרט "הכלוב" שכתב וביים עמית גורן, וגילם סוכן בסרט "רחובות האתמול" שכתבו דייוויד לאן ויהודה ג'אד נאמן שגם ביים. ב-1990 גילם את התפקיד הראשי בסרט "שמשה קדמית" שכתב וביים ענר פרמינגר. ב-1992 שיחק בסרט "להב חצוי" שכתב וביים עמוס קולק, וגילם את שי בסרט "מאחורי הסורגים 2" שכתב בני ברבש וביים אורי ברבש. ב-1997 גילם את קובי בסדרת הטלוויזיה ששודרה בהוט "כחול עמוק" העוקבת אחר יחידת הצלה בחוף תל אביב.
ב-2004 גילם את "בן-ברוך" לצד שולי רנד בסרט "האושפיזין" שכתב רנד. ב-2011 השתתף לצד יורם טולדנו בעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "תמרות עשן" בבימויו של עודד דוידוף, שם גילם את הרב כנען.
מוזיקה.
ב-1995 הקליט תחת השם אבי קידר אלבום בשם "מרים את המופע", אך עקב התקרבותו לדת גנז אותו. בהקלטת האלבום השתתפו חברי להקת איזבו (בגרסתה המקורית: רן שם טוב, תמיר מוסקט, ניר גרף), רונית שחר, המפיק המעבד היה תמיר מוסקט ולואי להב ערך דיגיטלית את האלבום.
ב-2001 הקים ביחד עם גדי פוגטש את ההרכב בית הקדושה, במסגרתו הקליט אלבום שנשא את שם זה.
בשנת 2005 הקליט אבוטבול את האלבום "כוכבי אור" עם הגיטריסט דני ממן, והמפיק והטכנאי עמית גולן. אלבום זה נכנס לפנתאון של המוזיקה היהודית מקורית ופרץ דרך בתחומו.
בשלהי שנת תשע"ג, הוציא גדי פוגטש דיסק נוסף של אברהם אבוטבול, בשם "בית הקדושה II" מחומרים שנוצרו לאחר יציאת האלבום "בית הקדושה".
בספטמבר 2018 הוציא שולי רנד שיר פרידה מאבוטבול באלבומו "רצוא ושוב".
מצעד הפזמונים השבועי בילבורד הוט 100 לשנת 2010
התאחדות הספרדים שומרי תורה
תולדות תנאים ואמוראים
הספר תולדות תנאים ואמוראים הוא ספר בן שלושה כרכים, הכולל בעיקר את תולדותיהם של התנאים והאמוראים.
הספר חובר על ידי הרב והחוקר אהרן הימן, והודפס בלונדון בשנת ה'תר"ע (1910). בספר כלולים תולדות התנאים והאמוראים, המלכים וגדולי אומות העולם, ואף הנשים המוזכרות בתלמוד הבבלי והירושלמי, תוספתא, מכילתא ספרא ספרי מסכתות קטנות, מדרש רבה, מדרש תנחומא וכל מפרשיהם, הזוהר, זוהר חדש ילקוט שמעוני, וספרי הקדמונים.
החכמים המוזכרים בספר הם החכמים שחיו בין התקופה של שמעון הצדיק משיירי אנשי כנסת הגדולה עד אחרוני הסבוראים, וכולל את קורות ימי חייהם הפרטיים, משפחתם ובני ביתם, רבותיהם, תלמידיהם, תקנותיהם והלכותיהם.
ש&quot;ס (מפלגה)
אלן פרייס
אלן מילר-פרייס (בגרמנית: Ellen Müller-Preis; 6 במאי 1912 - 18 בנובמבר 2007) הייתה סייפת אוסטרית ממוצא יהודי. אלופה אולימפית בעלת 3 מדליות מהן אחת זהב ו-3 פעמים אלופת העולם ברומח. היא השתתפה ב-5 אולימפיאדות בתקופה של 24 שנים, במשך אותה תקופה, שתי אולימפיאדות התבטלו בעקבות מלחמת העולם השנייה.
קורות חיים.
פרייס נולדה בשרלוטנבורג-וילמרסדורף, ברלין לאמא גרמניה ואבא אוסטרי. בגיל 13 היא החלה ללמוד סיף בבית הספר לסיף של דודתה ויליאמינה וורדינק בווינה ובגיל 18 החלה להתאמן. לאחר שהוועד האולימפי הגרמני לא גילה בה עניין, עקב ריבוי סייפות מצטיינות גרמניות, הוועד האולימפי האוסטרי דווקא כן בחר בה.
באליפות אירופה בסיף שנערכה בווינה בשנת 1931 זכתה פרייס במדליית ארד.
אלופה אולימפית.
באולימפיאדת לוס אנג'לס (1932) זכתה פרייס במדליית זהב בתחרות הרומח האישית. במדליית כסף זכתה ג'ודי גינס פן-יוז מבריטניה ובמדליית ארד זכתה ארנה בוגן מהונגריה.
באולימפיאדת ברלין (1936) זכתה פרייס במדליית ארד בתחרות הרומח האישית. במדליית הזהב זכתה אילונה אלק מהונגריה ובמדליית הכסף זכתה הלנה מאייר מגרמניה, שלוש המנצחות הן יהודיות.
באליפות העולם הראשונה בסיף שנערכה בפריז, צרפת בשנת 1937 זכתה פרייס בשתי מדליות ארד, אחת ברומח אישי ואחת ברומח קבוצתי.
באליפות העולם בסיף, הראשונה לאחר מלחמת העולם השנייה שנערכה בליסבון, פורטוגל בשנת 1947 זכתה פרייס במדליית זהב בתחרות הרומח האישית.
באולימפיאדת לונדון (1948) זכתה פרייס במדליית ארד בתחרות הרומח האישית. במדליית הזהב זכתה אילונה אלק מהונגריה ובמדליית הכסף זכתה קארן לחמן מדנמרק.
באליפות העולם בסיף שנערכה בקהיר, מצרים בשנת 1949 זכתה פרייס במדליית זהב בתחרות הרומח האישית.
באליפות העולם בסיף שנערכה במונטה קרלו, מונקו בשנת 1950 זכתה פרייס במדליית זהב בתחרות הרומח האישית.
באולימפיאדת הלסינקי (1952) סיימה פרייס במקום 11 בתחרות הרומח האישית.
באולימפיאדת מלבורן (1956) בגיל 44 סיימה פרייס במקום שביעי בתחרות הרומח האישית.
אחרי הקריירה הספורטיבית.
לאחר שפרשה מספורט תחרותי התעסקה פרייס במוזיקה. היא פיתחה טכניקות נשימה ותנועה, המאפשרות לשחרר את הגוף ממתח נפשי. לאחר פרישתה, היא המשיכה כפרופסור אמריטוס פעילה באוניברסיטה למוזיקה ואומנויות הבמה בווינה ואימנה בשיעורים פרטיים את הבמאים, השחקנים, הזמרים ועוזריהם באופרה של וינה ובבורגתיאטר, על מנת להבטיח שהופעת הסיף שלהם תהיה ראויה.
ב-18 בנובמבר 2007 נפטרה פרייס מאי-ספיקת כליות, בת 95 הייתה במותה.
תסמונת עבודת המשמרות
תסמונת עבודת המשמרות (באנגלית: Shift Work Sleep Disorder או SWSD) היא הפרעה במחזור השינה המתבטאת בנדודי שינה וישנוניות יתר. ההפרעות משתנות ותלויות באופי העבודה, בזמני המשמרות ובמחזוריותן.
אבחנה.
התסמינים הבולטים של תסמונת עבודת המשמרות הם נדודי שינה, ישנוניות יתר ושינה בשעות לא שגרתיות. ישנוניות מתבטאת ברצון לנמנם, בהירדמות לא רצונית, תגובות איטיות, רגזנות וירידה בתפקוד. תסמין נוסף הוא שעות שינה מועטות למרות מיטוב סביבת השינה. תסמין נוסף של תסמונת עבודת המשמרות, אשר נגרם משעות עבודה ארוכות הוא לאות. ברוב המקרים התסמונת חולפת עם מעבר לשגרת ערות-שינה סדירה.
עם זאת, הגבול בין תגובה נורמלית לבין תגובה חמורה המאובחנת כהפרעה עדיין לא ברור.
סיבות.
אינסומניה וישנוניות קשורות לחוסר ההלימה בין תבנית ערות-שינה לא סטנדרטית לבין השעון הביולוגי. כמו כן רעש, מחויבות חברתית וגורמים נוספים עלולים לפגום בניסיון לישון בשעות לא שגרתיות ולהכשילו. לבסוף, קיימים מקרים בהם הימנעות משינה מובילה לשינוי פתאומי במחזור השינה. לדוגמה: עובד לילה שביום עבודתו הראשון נשאר ער במשך 24 שעות מסיים את משמרתו בחסר שינה אקוטי.
מחקרים רבים הצביעו על הסיכון הבריאותי שבעבודת משמרות. לדוגמה, ב-2007 מחקר שביצעה הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן מיסודו של ארגון הבריאות העולמי, הצביע על קשר בין עבודת משמרות לתחלואה בסרטן. מחקרים אחרים דיווחו שלעובדי לילה סיכון גבוה ללקות במחלות לב, הפרעות במערכת העיכול והפרעות במחזור החודשי. היות שדיאגנוזה רשמית לתסמונת עבודת המשמרות לא בוצעה במחקרים אלה, לא ברור האם על קבוצת הסיכון נמנים עובדי משמרות שעונים על הגדרות תסמונת עבודת המשמרות או שכל עובדי המשמרות נמנים עם קבוצת הסיכון.
טיפול.
תזמון מעגל השינה והערות.
נמצא כי דחיית זמני המשמרת פעם בשבועיים קלה יותר להתמודדות מאשר הקדמתם. בתנאי מעבדה, נמצא כי דחייה הדרגתית של תחילת המשמרת בקצב של שעה בכל יום משמרת את ההלימה בין מהלך השינה למהלך הצירקדי האנדוגני, אולם פתרון זה איננו מעשי ברוב מקומות העבודה. מספר מומחים ממליצים על ימי מנוחה אחרי ליל עבודה אחד או שניים, אולם בתעשיות הכבדות המסורתיות עדיין נהוגים מחזורים של 5–7 משמרות לילה רצופות. קביעת שעות העבודה נסמכת לרוב על מקסום שעות הפנאי וחוקי ההעסקה ולא על התחשבות בשעון הביולוגי.