להלכה, אמימר פוסק כרבי יהודה הנשיא שאותיות נקנות במסירה וכן פסק הרשב"ם. התוספות בשם רב יהודאי גאון מביאים גרסה אחרת, שהפסק הוא שאין אותיות נקנות במסירה.
מחילת שטר חוב.
לאחר מכירת השטר, אם בחר המלווה למחול את החוב ללווה החוב מחול, למרות שבכך נגרם הפסד לקונה השטר. הראשונים התלבטו בטעם הדבר. יש שסוברים שהסיבה היא מכיוון שקניין זה, של הקנאת השטר לאדם אחר, אינו מחיל למעשה את העברת החוב עצמו מהמלווה ללווה, אלא רק נותן זכות גבייה לאדם הקונה, אבל השעבוד עצמו נמשך עדיין מהמלווה ללווה, אלא שהוא קנוי לקונה לגבותו ולכן אם מחל המלווה - ונמחל החוב, אין גבייה של השטר למעשה. לפי הסבר אחר המובא בראשונים, קניין זה אינו אלא מדרבנן.
על המוכר המוחל, לשלם לקונה את דמי הנזק, מדין דינא דגרמי.
קריעת השטר על ידי בית דין.
טרם שהמלווה מקבל מבית הדין שטר אדרכתא, נוטל ממנו בית הדין את שטר החוב וקורעו, אדרכתא שנמסרה בידי המלווה מבלי שנקרע שטר החוב פסולה. טרם שהמלווה מקבל מבית הדין שטר טירפא, נוטל ממנו בית הדין את שטר האדרכתא וקורעו, טירפא שנמסרה בידי המלווה מבלי שנקרע שטר האדרכתא פסולה. וכן לגבי שטר השומה שפסול אם לא נקרע שטר הטירפא שלו.
איימי אלקון
איימי אלקון (באנגלית: Amy Alkon; נולדה ב-8 במרץ 1964), הידועה בכינויה אלילת הייעוץ (Advice Goddess), היא כותבת הטור השבועי "שאל את אלילת הייעוץ" המתפרסם במעל ל-100 עיתונים בצפון אמריקה. הגם שאלקון דנה במגוון סוגיות, היא מתמקדת בעיקר בסוגיות של יחסים אינטימיים.
הטורים שלה מפורסמים בכך שהם משלבים פסיכולוגיה אבולוציונית.
חיים וקריירה.
אלקון גדלה בפרוור של דטרויט שבמישיגן. היא מחשיבה עצמה אתאיסטית רכה למרות שנולדה למשפחה יהודית. היא נפגעה בגלל היותה יהודייה, נודתה ואף הותקפה פיזית על ידי ילדים בכיתה ז'. אלקון טוענת שבגלל הנידוי היא למדה לקרוא מהר יותר מן הממוצע.
בהמשך עברה אלקון לניו יורק. כתחביב נהגה לתת עצות בדוכן קטן שהקימה בפינת רחוב סוהו יחד עם עוד שתי נשים שכינו עצמן "גבירות הייעוץ". מאוחר יותר, היא קיבלה טור ייעוץ ב"ניו יורק דיילי ניוז", בעקבותיו עלתה הפופולריות שלה והיא כונתה "אלילת הייעוץ".
חרות, שוויון, אחווה
אריקה זוכהולד
האגודה הישראלית לכרטוגרפיה ולמערכות מידע גאוגרפי
האגודה הישראלית לכרטוגרפיה ולמערכות מידע גאוגרפי היא אגודה מקצועית של מקצוע הכרטוגרפיה ומערכות מידע גאוגרפיות. האגודה הוקמה בשנת 1978 וחברה ב"אגודה הכרטוגרפית הבינלאומית (ACI)", שבו היא פעילה במסגרת ועדות בינלאומיות. כנשיאיה שימשו גאוגרפים רבים כגון: פנחס יואלי, רון אדלר, פרופ' נפתלי קדמון. פרופ' אמציה פלד משמש בתור נשיא האגודה ובתור יו"ר של אחת הוועדות המקצועיות האיגוד הכרטוגרפי הבינלאומי. מקום מושבה של האגודה הוא המרכז למיפוי ישראל בתל אביב.
בין פעילויות האגודה: מפגש שנתי בנושא כרטוגרפיה ומערכות מידע גאוגרפי (GIS), וקונגרסים בינלאומיים המתקיימים כל שנתיים, תחרות ציורי ילדים, הוצאת ידיעון "קול קורא". האגודה עובדת בשיתוף פעולה עם מוסדות אקדמיים והיא חברה באגודה הכרטוגרפית הבינלאומית.
תפוז מכאני
האיגוד הבין-לאומי לגאוגרפיה
האיגוד הבין-לאומי לגאוגרפיה (באנגלית: International Geographical Union - IGU, בצרפתית: Union Géographique Internationale - UGI) הוא אגודה גאוגרפית בין-לאומית שתחת חסותה נמצאים מרבית הארגונים הגאוגרפים ברחבי העולם. הקונגרס הגאוגרפי הראשון נערך באנטוורפן בשנת 1871. מספר מפגשים נוספים הובילו להקמת הארגון שמושבו בבריסל, בלגיה בשנת 1922. באיגוד פועלים ארבעה צוותי משימה ושלושים וארבע ועדות. בין נושאי העיסוק של הוועדות ניתן למצוא גאוגרפיה יישומית, מגדר וגאוגרפיה, גאוגרפיה ימית, ניתוח נופי וסוגיות של שימוש בר-קיימא במשאבי מים.
האיגוד חבר במועצת המדע הבין-לאומית שהוא הארגון המתאם עבור ארגוני המדע הבין-לאומיים. כמו כן מארגן האיגוד מדי שנה את הפסטיבל הבין-לאומי לגאוגרפיה בעיר דייה-דה-ווז' בצרפת.
בישראל מיוצג הארגון על ידי האגודה הגאוגרפית הישראלית.
יצחק אשכנזי (פירושונים)
האיגוד הבינלאומי לגיאוגרפיה
אליעזר שטיינמאן
ניקולאוס מרקאטור
אלן בוקן
אלן בּוּקַן (בצרפתית: Alain Bouquin; נולד ב-1958) הוא גנרל של קורפוס (Général de corps d'armée, מקביל ללוטננט גנרל) בדימוס בצבא צרפת. היה מפקד לגיון הזרים הצרפתי מ-1 ביולי 2009 עד 1 בספטמבר 2011. סיים את שרותו ב-2015.
שרותו הצבאי.
בוקן סיים את לימודיו באקדמיה הצבאית סן-סיר בשנת 1980. שרת כשנה ברגימנט הזרים הרביעי, ותשע שנים ברגימנט הזרים המוצנח השני, במהלכן היה מפקד מחלקה, מפקד פלוגה, וקצין מבצעים והדרכה. בהמשך שרת שנה במפקדת הקורפוס השלישי. בשנים 1991–1995 למד בקורס לפיקוד ומטה (מחזור 107) ובמכללת ההגנה הבין-זרועית (Collège interarmées de Défense). בהמשך שרת במטכ"ל הצרפתי ובמטה הכוחות הצרפתיים בג'יבוטי. בשנים 2000–2002 פיקד על רגימנט הזרים המוצנח השני, ובהמשך הדריך במכללת ההגנה הבין-זרועית. בשנים 2005–2009 מילא תפקידים שונים במטה הכללי. ב-1 באוגוסט 2008 קודם לדרגת בריגדיר גנרל. מ-1 ביולי 2009 ועד 1 בספטמבר 2011 היה מפקד לגיון הזרים. ב-1 באפריל 2011 קודם לדרגת גנרל של דיוויזיה (מקבילה למייג'ור גנרל). ב-2013 מונה לתפקיד המפקח על צבא היבשה (inspecteur de l'armée de terre) וקודם לדרגת גנרל של קורפוס. סיים את שרותו הצבאי בשנת 2015.
פעילויות צבאיות.
צ'אד (1984, 1986, 1988 ו-1989).
קוסובו (2001).
חיים אישיים.
בוקן נשוי ואב לשישה ילדים.
הופעות במדיה.
בוקן הופיע בשני סרטים תיעודים על הלגיון: "Warrior of the French Foreign Legion" ו-"La face cachée de la Légion".
הפלישה לדאגסטן (1999)
המתקפה בדאגסטן ב-1999, הידועה גם בשם מלחמת דאגסטן (נחשבת רשמית למתקפה שהובילה לתחילת מלחמת צ'צ'ניה השנייה), הייתה מתקפה צבאית יזומה של הבריגדה האסלאמית לשמירת שלום בפיקודו של שאמיל באסייב, שב-7 באוגוסט 1999 פרץ עם יחידותיו לאזור בוטליך בדאגסטן ("מבצע האימאם גאזי מוחמד") ולאזור נובולאקסקויה ("מבצע האימאם חמזאט בק", 7-23 באוגוסט).
המתקפה האלימה על כוחות הביטחון המקומיים באזור חייבה את מעורבותם של כוחות פדרליים וכוחות של ספצנאז גה-אר-או הונחתו באזור לצד אנשי פס"ב מקומיים, כוחות אם.וה.דה וכוחות יבשה של צבא רוסיה שהסתייעו במיליציות מקומיות. לאחר חודשיים של מאבק מזוין, הוכנעו הכוחות הבדלניים והושבה השליטה על דאגסטן, כאשר המבצע היווה את פתיחת מלחמת צ'צ'ניה השנייה שהייתה אלימה בהרבה מן הראשונה.
עקרון המדינה המועדפת
בהיסטוריה של הכלכלה הפוליטית העולמית במאה העשרים אפשר להבחין במגמה שנעה ממכסי הגנה לסחר חופשי. למרות שהמדינות לא עזבו לחלוטין את המדיניות של פרוטקציוניזם, שנועדה להגן על המשק המקומי ממתחרים זרים, הכיוון לפתיחת השווקים לסחר חופשי הוא ברור. הפרוטקציוניזם נקשר באופן היסטורי לתפיסה מרקנטיליסטית שטוענת שמדינה חייבת לייצא כמה שיותר ולהימנע מלייבא. לעומתו הגישה של סחר חופשי, שמתבססת על התאוריה של יתרון יחסי של ריקרדו, דוגלת בסחר חופשי; הטענה הבסיסית היא שלכל מדינה יש יתרון יחסי כלפי מדינה אחרת, לכן שתי מדינות יכולות להרוויח אם יסחרו ביניהן. ברוח המחשבתית הזאת נחתם בין המדינות הסכם GATT.
הסכם GATT היה משטר בינלאומי שקידם הורדת מכסים בין השותפים לו כדרך להגביר את היקפי המסחר שביניהן. רק ב־1995 הצליחו לייסד את ארגון הסחר העולמי (WTO), שהוא אחד המוסדות המשפיעים ביותר לכיוון של סחר חופשי בכלכלה הבינלאומית. אחת המטרות העיקריות שלו היא לקדם ולפתח את יחסי המסחר בין המדינות שחברות בו. עקרון המדינה המועדפת (MFN) הוא מושג מפתח בליברליזציה של הסחר בכלכלה הפוליטית ועמוד השדרה ב־WTO ו־GATT. עקרון המדינה המועדפת בעצם הוא אחת השיטות העיקריות שהארגון נוקט בהן כדי להסדיר שוויון הזדמנויות מסחרי בין החברים בו.
הגדרה.
עקרון המדינה המועדפת (MFN – Most Favored Nation) הוא מעמד מועדף בתנאי סחר, שמדינה מתחייבת להעניק במסגרת הסכמית למדינות השותפות, ללא הפליה ביניהן. המטרה של ההוראה הזאת היא להבטיח לכל צד בהסכם שהעניינים הכלכליים שלו במדינה השנייה לא יפלו לרעה בהשוואה ליחס שניתן לאינטרסים הכלכליים של מדינות אחרות. הוא יוצר משטר של חובות חיוביות שבו המדינות אוסרות על עצמן להפלות בין מדינות. התוצאה של סעיף המדינה המועדפת במכסים היא מיזוג של הסכמים שונים שאליהם התחייב המדינה. אם הדרגות של מיסוי בהסכמים הללו נקבעו ברמות שונות, הסעיף מייחד את כולן במפלס הנמוך ביותר שצוין באחד מהם. עקרון המדינה המועדפת מייצר שוויון הזדמנויות מסחריות בין המדינות ומנסה להקטין את עיוותי הסחר של המכסים. בשום אופן זה לא אומר שכל המדינות מקבלות את אותם רווחים ונחשפות לאותן עלויות עם הזכויות והחובות שנובעות מעקרון המדינה המועדפת.