ניתן להשתמש בפקודה codice_3 במערכת ההפעלה יוניקס ובמערכות הפעלה דמויות יוניקס, כגון לינוקס. הפקודה מחזירה את הזמן הנוכחי, את זמן פעילות המערכת, מספר המשתמשים והעומס הממוצע (load avarage) ב-1, 5 ו-15 הדקות האחרונות:
במערכות לינוקס, ניתן גם להשתמש במערכת הקבצים הווירטואלית proc, על ידי קריאת הקובץ codice_4.
המספר הראשון שהקובץ מחזיר הוא מספר השניות מאז עליית המערכת. המספר השני הוא מספר השניות בהם המערכת הייתה במצב סרק, בשניות.
זכרי (דמות מקראית)
Dreadnoughtus
צב ים שטוח-גב
צב הים שטוח-הגב (שם מדעי: "Natator depressus") הוא צב ים אנדמי למדף היבשתי של אוסטרליה. שמו נובע משריונו, מאחר שהוא שטוח יותר משריונם של צבי ים אחרים החיים בימינו. בעת בקיעתם, צבע השריון של צבי הים שטוחי-הגב הוא אפור עם קווים שחורים, וצבע השריון של הפרטים הבוגרים נע בין ירוק לאפור בהיר.
מרדכי יצחק רבינוביץ
רבי מרדכי יצחק אייזיק רבינוביץ (תרט"ז, 1856, זאגר חדש – ה' בסיוון תר"ף, 22 במאי 1920) היה רב ודרשן ליטאי. רבן של ליגום, סלנט וממל.
ביוגרפיה.
נולד בזאגר חדש, בשנת תרט"ז (1856), לרב דובר רבינר, מצאצאי הרב מרדכי רבינר רבה הראשון של בויסק מחבר ספר השו"ת "גדולת מרדכי".
למד אצל אביו עד גיל 14, התפרסם כעילוי והיה בקי בסדר נשים ובסדר נזיקין. בהמשך היה לתלמידם של רבי ישראל ליפקין מסלנט, רבי מאיר מיכל רבינוביץ משאט, שנודע בחיבורו "המאיר לעולם"; ושל רבי ירוחם יהודה ליב פרלמן, "הגדול ממינסק".
הוא היה דרשן מפורסם וכתב הרבה בכל חלקי התורה, תשובות הלכתיות, לצד חידושים ופרשנות על התלמוד הבבלי. חלק מכתביו נדפסו, וזכו לפרסום רב. ידועים פסקיו בענייני שימוש והדלקה מושהית של חשמל בשבת.
שימש כרבן של קהילות שונות ברחבי ליטא, ובהן: ליגום, סלנט וממל.
נפטר בקניגסברג בשבת ערב חג השבועות, ה' בסיוון תר"ף, 22 במאי 1920, ונקבר בעיר רבנותו האחרונה ממל.
משפחתו.
בנו הוא הרב אליעזר יהודה רבינוביץ, מחבר ספר השו"ת "עין יהודה" רבה האחרון של ממל, שנספה בשואה. בתו דבורה פרל נפטרה בפרנקפורט בכ"א באדר תר"ף. בת אחרת, ד"ר בתיה רבינוביץ, עלתה לישראל.
טבטינגה
זיוה אגמי-כהן
זיוה אגמי-כהן (נולדה ב-10 ביוני 1954) היא קצינת משטרה בדימוס, בדרגת תת-ניצב, שכיהנה כראש היחידה הארצית לחקירות הונאה.
ביוגרפיה.
אגמי-כהן, בוגרת תיכון עירוני ז' ביפו, התגייסה למשטרת ישראל בגיל 18 במסגרת תוכנית גיוס בוגרות תיכון לשורות הארגון. בתפקידה הראשון שימשה שוטרת תנועה. יצאה לקורס קצינים ובגיל 21 הייתה לקצינה הצעירה בתולדות המשטרה. שימשה מפקדת יחידת הסיור במרחב ירקון, בהמשך שירותה עברה לתחום החקירות, היא שימשה קצינת חקירות במרחב ירקון, ראש מחלק נוער במרחב, סגנית קצין אגף חקירות בו וראש לשכת חקירות במרחב איילון. לאחר מכן כיהנה כקצינת הנוער במחוז תל אביב. עמדה בראש היחידה ללוחמה בפשיעה במנהלת ההגירה וב-2007 מונתה לראש זרוע מקרקעין ביחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית.
באפריל 2010 קודמה לדרגת תת-ניצב ומונתה לראש היחידה הארצית לחקירות הונאה, כיהנה בתפקיד עד 2013. במהלך כהונתה הייתה אחראית לניהול החקירה בפרשת הולילנד, בסיומה הומלץ להגיש כתבי אישום נגד ראש ממשלת ישראל אהוד אולמרט, ואנשי ציבור ועסקים נוספים שרובם הורשעו בבית המשפט. פרשות בולטות נוספות בתקופתה היו חקירה והמלצה להעמדה לדין של הרב הראשי יונה מצגר בחשד לביצוע עבירות של קבלת שוחד, מרמה והלבנת הון, חקירה והמלצה להעמדה לדין של ראש עיריית בת ים שלומי לחיאני, פרשת הרב יאשיהו פינטו ופרשת דני דנקנר.
אגמי היא בעלת תואר ראשון במדעי הרוח מאוניברסיטת תל אביב ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה. בעלת תואר במשפטים מהמרכז הבינתחומי בהרצליה.
ב-2014, לאחר פרישתה ממשטרת ישראל, פתחה משרד עורכי דין המתמחה בעבירות צווארון לבן ודיני מיסים. ב-1 במרץ 2021 הצטרפה לתנועת הביטחוניסטים.
בדצמבר 2021, במסגרת תפקידה כעורכת דין, הוקלטה בסתר נותנת המלצה לבצע האזנות סתר, בניגוד לחוק.
זיווה אגמי-כהן
אליעזר יהודה רבינוביץ
רבי אליעזר יהודה רבינוביץ (תרל"ט , קרקינובה - כ"ה באב תש"א, 18 באוגוסט 1941 גטו קיידאן) היה רב ליטאי, חבר מרכז המזרחי בליטא, רבה של ממל.
קורות חיים.
נולד בערך בשנת תרל"ט (1879) לרב מרדכי יצחק רבינוביץ ולרבקה לבית קריגר, למד אצל אביו, ובהמשך בישיבות ליטא: ישיבת טלז, ישיבת סלובודקה וישיבת וולוז'ין.
החל משנת תרס"ד, בה פרסם לראשונה מאמר תורני בכתב-העת הפלס, פרסם מאמרים רבים בכל כתבי העת התורניים שיצאו אז באירופה ובארץ ישראל. רבים ממאמריו שפורסמו בכתבי העת היו למעשה טורי ביקורת על ספרי מחברים בני זמנו. הוא כתב גם מאמרי אקטואליה בעיתון היידי "די אידישע שטימע" שיצא לאור בקובנה.
בשנת תר"ף, לאחר פטירת אביו, התמנה במקומו כרבה של העיר ממל, כהונה בה החזיק במשך 19 שנה, עד פרוץ מלחמת העולם השנייה. במהלך שנות כהונתו הביא את ספרי אביו לדפוס, וכתב בעצמו תשובות הלכתיות שהודפסו לאחר פטירתו בספר השו"ת "עין יהודה".
הוא תכנן לעלות לארץ ישראל, וכבר הנפיקו לו רישיון עלייה, אך הכיבוש הסובייטי בליטא, מנע את ביצוע התוכנית. הוא הספיק לשלוח באמצעות הדואר ספרים רבים מספרייתו העשירה לארץ ישראל, וכך גם את כתבי אביו, שמהם נדפס מאוחר יותר חלקו השני של ספרו "דעת מרדכי" (ירושלים, תשי"ט).
באביב תרצ"ט (1939), עזב את ממל, ועבר להתגורר בבית משפחת חמיו, גולדין, בגטו קיידאן.
נרצח יחד עם אשתו הינדה בכ"ה באב תש"א, 18 באוגוסט 1941, בקיידאן.
ספרו, שו"ת "עין יהודה", נערך מכתביו בידי הרב שמואל ברוך ורנר, ונדפס בדפוס "ספערא" (במלון באב"ד), ירושלים, תש"ח.
זיגפריד פלם
יום רודף יום
יום רודף יום הוא אלבומו האחרון של המוזיקאי שמוליק קראוס, שיצא בשנת 2003.
רקע.
האלבום יצא תשע שנים לאחר צאת אלבומו הקודם של קראוס, "ידידותי לסביבה" (1994). העבודה על האלבום החלה בשנת 1999, כאשר יענקל'ה רוטבליט שלח לשמוליק קראוס טקסטים פרי עטו וקראוס החל להלחינם. מלאכת העיבוד של השירים הופקדה בידי המוזיקאי משה לוי, שהפיק מוזיקלית בשיתוף עופר אקרלינג ולני בן-בסט, בניגוד לאלבומיו הקודמים של קראוס שעובדו והופקו מוזיקלית על ידי אילן וירצברג.
השירים הוקלטו בשנים 2002-2001, בתקופת האינתיפאדה השנייה. האלבום נכשל מסחרית ושיריו לא הושמעו לעיתים קרובות בתחנות הרדיו, אף שזכה לביקורות משבחות. מבין שירי האלבום בולט החידוש ל"זה קורה", שקראוס כתב והלחין ושבוצע במקור בידי אריק לביא. קראוס צוטט בשנת 1998 כאומר: "את השיר הזה כתבתי לזכר אבי שנפטר בצעירותי. נתתי את השיר לאריק לביא כי לא יכולתי לשיר אותו, וגם לא אשיר אותו לעולם", אך בחר להפר את הבטחתו.
עשיית האלבום תועדה בסרט "מעשה בתקליט" של הבמאית יסמין הדס ליפשיץ, שהוקרן בערוץ הראשון בפברואר 2012, עשור לאחר צילומו.
רצועות.
כל השירים נכתבו על ידי יענקל'ה רוטבליט חוץ מ"זה קורה" (מילים: שמוליק קראוס).
כל הלחנים: שמוליק קראוס.
מירי גולן
מרים (מירי) גולן (נולדה ב-1950) היא עו"ד ושוטרת ישראלית בדימוס בדרגת תת-ניצב, כיהנה כראש היחידה הארצית לחקירות הונאה (יאח"ה).
הובילה את החקירות נגד ראש הממשלה אריאל שרון ובנו גלעד, נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו ורעייתו (פרשת עמדי) ונגד השר חיים רמון (ב"פרשת הנשיקה").
ביוגרפיה.
מירי גולן (במקור דלוגין) נולדה בשנת 1950 בווילנה, בירת ליטא הסובייטית, למשפחה שומרת מצוות. בגיל תשע עלתה לארץ עם הוריה ועם אחותה, והמשפחה התיישבה במחנה עולים בנתניה.
לאחר לימודיה בתיכון הממלכתי-דתי "בר-אילן", התגייסה לצה"ל ושירתה בבסיס מודיעין בסיני. במהלך שירותה למדה לזמן קצר היסטוריה ופילוסופיה נוצרית באוניברסיטת בן-גוריון, אך אחרי שהשתחררה שינתה מסלול ופנתה ללימודי משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. את תקופת ההתמחות החלה במשרד עורך דין פרטי, והמשיכה בפרקליטות מחוז תל אביב.
שירותה במשטרת ישראל.
לאחר שקיבלה את רישיון עריכת-הדין ב-1975, התגייסה גולן למשטרת ישראל ושירתה כתובעת בלשכת התביעות של מרחב שרון. היא נשארה שם אחת-עשרה שנה, במהלכן מונתה לעמוד בראש הלשכה.
ב-1986 מונתה למ"מ ראש לשכת החקירות במרחב שרון. כחצי שנה לאחר מכן יצאה לקורס פיקוד ומטה, וכשחזרה כיהנה כקצינת תלונות הציבור במחוז תל אביב, כראש ענף החקירות וכן כיועצת המשפטית של מחוז תל אביב.
ב-1993 מונתה לקצינת אגף החקירות במחוז תל אביב והייתה לאישה הראשונה המכהנת בתפקיד זה. מינוי זה גם הפך אותה לאישה הבכירה ביותר בתפקיד מבצעי במשטרת ישראל.
ב-1996 יצאה ללימודים במכללה לביטחון לאומי, והייתה לאישה הראשונה הנשלחת ממשטרת ישראל ללימודים במכללה. היא בוגרת המכללה לביטחון לאומי ובעלת תואר שני במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה.
בספטמבר 1997 מונתה לתפקיד סגן ראש היחידה הארצית לחקירות הונאה (יאח"ה), וארבעה חודשים לאחר-מכן, בינואר 1998, מונתה לתפקיד ראש יאח"ה והייתה לאישה הראשונה לכהן בתפקיד זה. גולן סיימה את תפקידה ב-2006 ופרשה משורות המשטרה ב-2007.
תפקידה כראש היחידה הארצית לחקירות הונאה.