כדי לרכוש השכלה במידענות, ניתן להשתתף בקורסים בנושא. קורס ותיק המעניק כלים פרקטיים, מתקיים במסגרת לימודי החוץ של הטכניון. השכלה פורמלית המוסמכת, ניתנת גם באוניברסיטה. האוניברסיטה העברית הייתה הראשונה שהציעה לימודים בנושא, לתואר שני ואף לתואר שלישי, אך החוג נסגר ב-2005. בעשור השני של המאה ה-21 האוניברסיטה היחידה בישראל בה ניתן ללמוד מידענות לכל התארים היא בר-אילן, במסגרת המחלקה למדעי המידע. נוסף על כך, באוניברסיטת חיפה פועל "המרכז לחקר חברת המידע", אשר גם בו מתבצע עיסוק בתחום, על ידי סטודנטים לתארים מתקדמים וחוקרים מפקולטות שונות. המכללה האקדמית גליל מערב (שהייתה בעבר שלוחה של אוניברסיטת בר-אילן ואיפשרה לימודים בתחום כשלוחה של המחלקה ללימודי מידע) מקיימת "לימודי ניהול מידע וידע" לתואר ראשו.
מידענות על-פי הגדרות משרד החינוך.
בישראל, משרד החינוך מכיר בחשיבות של תחום המידענות כמיומנות למידה חשובה עבור האדם של המאה ה-21 ובהוראתו בכל אחד מתחומי הדעת הנלמדים בבית הספר. אם עולה בכיתה בעיה או דילמה, שאינה מבין נושאי הלימוד שבתוכנית הלימודים, היא יכולה לעורר בתלמידים סקרנות ולשמש כנקודת מוצא לתהליך מידעני פורה ומועיל. במספר בתי ספר ברחבי הארץ בחט"ע (כיתה י' - יב'), מציעים לתלמידים הגברה "מידענות" (מערכות מידע וידע) בהיקף של 5 יחידות לימוד. ההוראה בהגברה זו, מבוססת על עקרונות של למידה מבוססת פרויקט (PBL). התלמידים בונים פרויקט שיתופי, שבו עליהם לחקור על ארגון (עסקי, ציבורי, מלכ"ר), לאפיין את פעילות הארגון (מסמך אפיון), הבנת תהליכי עבודה בארגון, בניית מערכת מידע לארגון (בניית מסד נתונים ב- Access), ניתוח המידע (שאילתות, pivot באקסל), עיבוד מידע כולל הצגת מסקנות והצעות לפתרון בעיה או שיפור תהליך עבודה בארגון. המידע שהופק מאורגן בפורטל הארגון, אתר שיווקי באמצעות סביבות עבודה כמו: Shearpoint, Google Sites. במסגרת הגברה זו, התלמידים רוכשים מגוון רחב של מיומנויות המאה ה-21 כמו חיפוש והערכת מידע, ניתוח מידע והסקת מסקנות, ארגון מידע, כישורים חברתיים (אישיים ובינאישיים), חיזוק השליטה באוריינות דיגיטלית.
הרפתקאות החייל האמיץ שוויק
אולסי פרי
אולסי פרי (באנגלית: Aulcie Perry; נולד ב-3 ביולי 1950) ובשמו העברי לאחר גיורו אלישע בן אברהם, הוא כדורסלן עבר אמריקאי-ישראלי.
ביוגרפיה.
נעוריו ותחילת דרכו.
פרי ג'וניור נולד כילד האמצעי בניוארק בבית החולים היהודי "בית ישראל", ניו ג'רזי שבארצות הברית, למשפחה בת שלושה ילדים מרקע נוצרי בפטיסטי. הוא עבר ברית מילה בגיל שבוע. הוא גדל בסביבה שבה היו פשע ואלימות נפוצים. מילדותו שיחק כדורסל בתקווה שכך יוכל לצאת לחיים טובים יותר. כבר בגיל 13 התנשא לגובה 2.00 מטרים. בגיל 18 סיים את בית הספר בציונים לא טובים והחל לימודים בחטיבת ביניים ביוסטון טקסס, אולם לאחר שהוכה על ידי לבנים שם, על שנכנס בטעות לבר של לבנים, עבר ל לבת'יון-קוקמן קולג' בפלורידה.
בשנת 1974 הצטרף לקבוצת וירג'יניה סקוויירס מליגת ה-ABA האמריקאית. פרי, שהתנשא לגובה 2.08 מטרים ולא ניחן ביכולות פיזיות מרשימות במיוחד, היה שותף רק ברבע ממשחקי הקבוצה ובמשחקים אלה קלע בממוצע 8.6 נקודות וקלט 5 כדורים חוזרים. הקבוצה נכשלה לחלוטין באותה עונה (מאזן שלילי 15–69) ופרי שוחרר בסיומה.
קריירה מקצועית.
מכבי תל אביב.
שמואל מחרובסקי, מנהל קבוצת הכדורסל של מכבי תל אביב, שכנע אותו בשנת 1976 להצטרף לקבוצה ולשחק במדיה למשך שישה משחקים בגביע אירופה. בסוף העונה זכתה מכבי תל אביב בגביע אירופה. פרי הצטרף לקבוצה בעונה הבאה והוצב בתפקיד הסנטר של הקבוצה. הוא השתלב בקבוצה היטב, חברתית ומקצועית, וכבר בעונתו הראשונה בה היה שותף למשחקים שהפכו לקלאסיקת כדורסל ישראלית, בהם הניצחון ההיסטורי 91:79 על צסק"א מוסקבה בעיירה הבלגית וירטון; והזכייה הראשונה בגביע אירופה לאלופות לאחר ניצחון על הקבוצה האיטלקית מובילג'ירג'י וארזה, בתוצאה 78:77, בבלגרד. פרי, על אף היותו ריבאונדר טוב, חרג מהתפקידים הקבוצתיים השמורים לשחקנים גבוהים בקבוצות כדורסל והתמחה, בין השאר, בקליעה טובה מחצי מרחק - מה שהיקשה מאוד את השמירה עליו לשחקנים נמוכים ממנו ואילץ שחקנים גבוהים לצאת מרחבת קבוצתם במטרה לחסמו ולהפקיר בכך את אזור הסל. תכונה אופיינית נוספת שלו הייתה ההסתגלות המהירה שלו למשחק, תכונה שהפכה אותו, עם התבגרותו, למחליף איכותי במיוחד.
בשנת 1981 היה שותף בכיר לעונה הטובה ביותר בהיסטוריה של מכבי תל אביב, עונה שבה זכתה הקבוצה, תחת שרביטו של המאמן האמריקני רודי ד'אמיקו, באליפות המדינה, בגביע המדינה, בגביע אירופה לאלופות ובגביע הבין יבשתי. עד 1985, השנה בה פרש ממשחק פעיל, הספיק לזכות בשני גביעי אירופה לאלופות, בגביע הבין יבשתי, בשבע אליפויות ובשישה גביעי מדינה. מאזנו מגיע באירופה ל-2,077 נקודות.
בתשע השנים בהן שיחק במכבי תל אביב פרי הפך לחלק מהפולקלור הישראלי. הוא היה בן זוגה של הדוגמנית המפורסמת תמי בן עמי, לימד ילדים לשחק כדורסל ונחשב לדמות אהודה ופופולרית. הביטוי "אולסי פרי" הפך שם נרדף לאדם גבוה במיוחד. בשיר "גמד שרצה להיות ענק", הפותח את האלבום ילדודס של אריק איינשטיין, אומר הגמד: "הלוואי והייתי כמו אולסי פרי". במערכון "שחקן כדורסל" של הגשש החיוור נאמר: "אתה ראית את אולסי פרי כשנולד? היה בקושי מטר שמונים".
בשנת 1979, במהלך הקריירה שלו במכבי תל אביב התגייר, דבר שהוביל בזמנו להדים בתקשורת, ברבנות, בכנסת, בארגוני ספורט ישראליים, ובארגונים יהודיים בארץ ובארצות הברית כלפי כשרות הגיור, ואף נעשתה פנייה לבדיקתה מצד הפועל תל אביב, ולבסוף בחר בשם העברי אלישע בן אברהם. זמן קצר לאחר מכן התאזרח כישראלי. באותן שנים הוא היה הגר המפורסם ביותר במדינה, אף כי גם בקבוצתו לא היה הראשון שביצע צעד זה (קדם לו שחקן אמריקני אחר של מכבי תל אביב, ג'ים בוטרייט).
בצד הישגיו הספורטיביים הסתבך פרי בכמה תקריות שפגעו בתדמיתו כאדם רגוע וחייכן. בסיומו של משחק דרבי מול הפועל תל אביב הכה את שחקן הקבוצה היריבה, שמואל נחמיאס ובעקבות זאת הורחק למספר משחקים. במשחק אחר, במדריד, התעמת עם מאמן ריאל מדריד, מנואל (לולו) סאינז ואף דחף אותו. באותו משחק רדף אחרי חברו לקבוצה, ארל ויליאמס, שזינק ליציע ורצה להלום באוהדים שהשליכו עליו מטבעות וקראו לו בכינויי גנאי. פרי מנע אז קטטה בקנה מידה משמעותי, אבל הצילום בו הוא מטיח את ויליאמס אל רצפת האולם נותר חרוט בתודעה הלאומית כסמל לביזיון שבסיומו של אותו משחק.
התמכרות לסמים, הסתבכותו ופרישתו.
בשנות ה-80 הסתבך בפרשיות של החזקה וסחר בסמים. בדצמבר 1982 נעדר ממשחק כדורסל חשוב נגד ריאל מדריד בשל היותו תחת השפעה כבדה של סמים שצרך. הנהלת מכבי תל אביב, שביקשה לחפות על הסתבכותו, סיפרה כי נעדר מהמשחק בשל שפעת, אולם העיתונות חשפה את המציאות שמאחורי הפרשה. פרי הוסיף לשחק במכבי תל אביב גם לאחר אותה תקרית. בקיץ 1985 פרש ממשחק ושב לארצות הברית.
בדרכו מאמסטרדם לניו יורק ב-1985 נעצר בהולנד יחד עם בן דודו, קנת' ג'ונסון, כשברשותם כמות גדולה של הרואין. ניסיונו למנוע את הסגרתו לארצות הברית לא צלח ובשנת 1987 הוסגר לארצות הברית, שם נעצר ונשפט ל-10 שנות מאסר. שוחרר במרץ 1991. אנשי מכבי תל אביב שמרו עמו על קשר במשך כל אותן שנים ולאחר שסיים לרצות את עונשו הציעו לו לשוב ארצה ולפתוח בה חיים חדשים. פרי נענה בחיוב. לאחר שחרורו, ולאחר תקופה קצרה בפיקוח שרות המבחן, חזר לישראל בינואר 1997.
לאחר השיבה לארץ ב-1997.
לאחר חזרתו לישראל ועד שנת 2003, ניהל פרי סניף של רשת בורגראנץ' ברחוב דיזנגוף בתל אביב. הזיכיון לסניף זה נקנה עבורו על ידי קבוצת משקיעים ישראלים, וביניהם אודי רקנאטי, נתן ניסני וידידים מתקופתו במכבי תל אביב. כיום הוא שותף בבעלות ובניהול של מחנה כדורסל עם גרג קורנליוס במכון וינגייט - "כדורסל של כוכבים". היה המנהל המקצועי של מחלקת הנוער של מכבי חיפה בכדורסל, וכיום עובד עם קבוצות הילדים והנוער של מכבי תל אביב.
בשנת 2007 החל לאמן את קבוצת הפועל דימונה.
מאז שנת 2019 מאמן פרי את מחלקת הנוער של מכבי תל אביב בכדורסל.
חיים אישיים.
לפני שעבר לשחק במכבי, הייתה לפרי חברה, חואניטה ג'קסון. כשעבר לשחק בישראל, הייתה בהריון, וילדה את בנם אולסי השלישי. בשנות ה-70, בארץ היה בזוגיות מתוקשרת עם הדוגמנית תמי בן עמי.
במרץ 1984 התגייס לצה"ל.
מאז 1997 הוא בזוגיות עם אהובה אקרון, סמנכ"לית בורגראנץ' לשעבר (אותה הכיר כשפרסם בזמנו את החברה).
הוא מתגורר לסירוגין בדירה שרכש בכיכר המדינה בתחילת שנות ה-80 ובדירתה של בת-זוגו ברמת גן.
ב-2008 נפגע ממפרצת בטנית באבי העורקים, וניצל.
ביוני 2022 עבר ניתוח לקטיעת רגלו
היהודים בפולין הכבושה
מסוק תובלה
מסוק תובלה (בצה"ל מכונה מסוק סער) הוא מסוק המשמש להובלת נוסעים או ציוד.
היסטוריה.
השימוש במסוקי תובלה החל בשלהי שנות ה-40 של המאה ה-20, אולם מלחמת קוריאה היא שהנחילה את המסוק כעובדה בשטח, והיא אף כונתה "אדמת ההוכחה של המסוק".
שימושים אזרחיים.
מסוקי תובלה אזרחיים משמשים בעיקר להסעת נוסעים ולצרכים רפואיים. לאורך השנים נעשו ניסיונות ליצירת מערכות תחבורה ציבורית מבוססות מסוקים, אולם הן ננטשו בשל עליונות המטוס בתחום. מבחינה רפואית, מסוקים משמשים לפינוי פצועים ברחבי העולם, אולם ישנו דיון מדעי באשר ליעילות של פינוי מוסק ולנזק האפשרי שהוא גורם.
שימושים צבאיים.