בשנת 1958 החל לעבוד כמעצב חלונות ראווה עבור חברת "אייר פראנס". בשנת 1973 הצטרף לטלוויזיה החינוכית הישראלית כגרפיקאי וכאנימטור. בין היתר יצר את דמותו של "אלפי" ופתיח לסדרה וקטעי הנפשה בפלסטלינה עבור הסדרה "בלי סודות" (1984).
אוסף מעזבונו של לבקוביץ נמצא בארכיון המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס בחולון.
בן גרא
אחרי הקציר
אחרי הקציר (בפולנית: Pokłosie) הוא סרט קולנוע מתח-דרמה פולני משנת 2012, שנכתב ובוים על ידי ולדיסלב פשיקובסקי .
הסרט מדמה אירוע מתקופת השואה שמבוסס על אירועי יולי 1941 – טבח יהודי ידוובנה, שבו רצחו תושבי העיירה הפולנים את שכניהם היהודים.
עלילה.
הסרט מתרחש בעיירה פולנית דמיונית בשם גורובקה (Gurówka). הסיפור מתחיל עם חזרתו של פרנקיזק קאלינה (אירנזיוס צ'ופ) לעיירה הכפרית שבה נולד בפולין, לאחר 20 שנים שבהן גר בשיקגו. פרנק מבקר את אחיו יוז'ף (מאצ'יי סטוחר) ומגלה כי העיירה מנדה את אחיו ומתנכלת לו מכיוון שיוז'ף אוסף ורוכש מאות מצבות ישנות של יהודים בני העיירה ששמשו את הגרמנים כחומר בניין ברחבי העיירה וכן לסלילת כבישים בזמן מלחמת העולם השנייה.
למרות ההתנגדות הגוברת של בני העיירה, האחים קאלינה היו נחושים בדעתם לגלות מה עלה בגורל יהודי המקום.
במהלך הסרט המקומיים מציקים לאחים ואף תוקפים אותם, אך אלו ממשיכים בחקירתם. מאוחר יותר הם מגלים כי כל יהודי המקום נרצחו על ידי שכניהם הפולנים, נקברו בקבר אחים וכל רכושם נבזז.
השראה.
הסרט מבוסס על אירועים אמיתיים שקרו בעיירה ידוובנה במחוז לומז'ה בפולין במהלך מלחמת העולם השנייה.
ב-10 ביולי 1941 פרעו הפולנים המקומיים ביהודי העיירה, התעללו בהם פיזית, והשפילו אותם. לאחר מכן הכניסו הפולנים את כל יהודי העיירה לדורותיה, כ-1500 נפשות, לאסם שהיה בעיירה והציתו את האסם כאשר היהודים בתוכו עודם בחיים. לאחר מכן בזזו הפולנים את רכושם ובתיהם של היהודים.
ההשראה לכתיבת ובמוי הסרט (במקור היה אמור להיקרא "קדיש"- על שם תפילת האבלות היהודית) הגיעה מהמחלוקת שנוצרה בפולין בשנת 2000 בעקבות יציאתו לאור של הספר "שכנים" מאת הסוציולוג האמריקאי (פולני במקור) יאן טומאש גרוס. גרוס הוא זה שמביא לראשונה את תרחישי הטבח בידוובנה כפי שקרו באמת. עד לצאת "שכנים" הדעה הרווחת הייתה שהגרמנים הנאצים שכבשו את ידוובנה ב-1941 הם אלו שביצעו את הרצח ביהודים, אך מחקרו ההיסטורי של גרוס מוכיח כי היו אלו הפולנים המקומיים שטבחו בשכניהם היהודים. גרוס גרם למהפכה גדולה בפולין ושינה את הדרך שבה נתפסו הפולנים המלחמה- "הם היו רגילים לראות עצמם כקרבנות ולא כמקריבים".
תוצאות מחקרו של גרוס עוררו סערה גדולה בפולין על הדרך בה האשים גרוס את הפולנים וגרוס נתפס כבוגד ואנטי-פולני, אך במקביל הביא מחקרו לתנופה של אנשים שהחלו להתעניין בהיסטוריה ולחשוף את הדברים כמו שהם ולא כפי שטויחו מאז המלחמה. ולדיסלב פשיקובסקי אמר כי: "הסרט אינו עיבוד של הספר של גרוס, שהוא דוקומנטרי ועובדתי, אבל הוא כן צמח ממנו, שהרי הוא היה מקור המידע והבושה שלי"..
במשך זמן רב נאבק פשיקובסקי להפיק את הסרט. מספר קשיים עיכבו את תחילת העבודה על הסרט: " השגת מימון לתסריט השנוי במחלוקת" אומר פשיקובסקי "ומציאת הדרך הכי נכונה לגשת לנושא הכה טעון הזה בשביל פולנים רבים. לבסוף, זה לקח שבע שנים עד שהמפיק דריוש יבלונסקי הצליח לקבל מימון מטעם הקרן המדינית לקולנוע לסרט 'אחרי הקציר'.
ביקורות על הסרט.
פולין.
הסרט זכה בפולין לביקורות חלוקות כמו אביו הספר "שכנים". מצד אחד הסרט הולל על ידי בעלי תפקיד בממשלה ודמויות ציבוריות בולטות כמו הבמאי אנדז'יי ויידה ויוצר הסרטים ההיסטוריים הפולני מלגורזטה פקייר.
לעומת זאת, פולנים המחזיקים בתפיסות לאומניות הביעו מורת רוח מהוצאתו לאקרנים של הסרט, עד כדי כך שהסרט הוחרם בערים מסוימות והוקע באינטרנט, ועיתונים מהצד הימני הפוליטי בפולין גינו בפומבי את הסרט, כך למשל נכתב בכת העת "עיתון פולין" כי הסרט "קרני ומזיק לעם הפולני" , השבועון Wprost, שם תמונה של השחקן מאצ'יי סטוחר (ששיחק בסרט את יוז'ף קאלינה) בתוך מגן דוד וכתב " מאצ'יי סטוחר- האם הוא ביקש את הלינץ' של עצמו?". גישה זאת היא המשך ישיר ליחס העוין לו זכה הספר "שכנים" כאשר יצא לאור בשנת 2000.
פרסים.
הסרט זכה למספר פרסים:
דובי בנימיני
דובי בנימיני (נולד ב-1941) הוא חוקר פרפרים ישראלי. כתב את המגדיר המקיף והמרכזי לפרפרי ישראל וספרים נוספים על פרפרי-היום של ישראל. בשנת 1983 יסד את אגודת חובבי הפרפרים בישראל ומשמש כנשיאה וכעורך ביטאונה מחקריו בתחום פרפרי-היום של ישראל הובילו לתגליות מחקריות רבות אודות הזואוגאוגרפיה של פרפרי-היום של ישראל והמזרח התיכון, על הביולוגיה הייחודית של מיני פרפרים, אזורי תפוצתם ובתי הגידול הייחודיים שלהם. מחקריו של בנימיני מצוטטים במאמרים ובכתבי עת רבים על פרפרי ישראל והמזרח התיכון.
ביוגרפיה.
בנימיני נולד בחיפה והחל להתעניין בפרפרים כבר בהיותו ילד בן 9. באותה עת, ספרי פרפרים לא היו בנמצא, והספרות האנטומולוגית שהייתה קיימת בעברית הייתה מזערית. הוא נהג לפקוד עם הוריו את "בית מסחר ספרים רינגט" בעיר התחתית בחיפה, ושם הזמינו מאנגליה את ספרי הפרפרים של הגנטיקאי האקולוגי הבריטי אדמונד בריסקו פורד .
בנימיני הוא בוגר בית-הספר הריאלי בחיפה, בוגר הטכניון בהנדסת מכונות ולמד הנדסת אווירונאוטיקה במסגרת לימודים לתואר שני. משמש כמהנדס בכיר בתעשייה האווירית לישראל והיה מנהל הייצור של מטוס הקרב המתקדם "לביא". בנימיני זכה בפרס ביטחון ישראל על יישום למטוס הכפיר.
בשנת 1983 הקים את אגודת חובבי הפרפרים בישראל שחבריה עוסקים בלימוד, בחקר ובשימור פרפרי-היום של ישראל, ומובילים את המאבק הציבורי להגנת פרפרים נדירים בישראל הנמצאים בסכנת הכחדה. הוא משמש כנשיאה של האגודה והרוח החיה של כל מכלול פועליה.
בשנים האחרונות משלב בנימיני את הידע הרב שצבר אודות הפרפרים עם הידע ההנדסי האווירונאוטי בפיתוח של רובוטים מעופפים זעירים.
ברשותו נמצאת ספריה מדעית המכילה ספרות ענפה בנושא פרפרי המזרח התיכון שליקט לאורך השנים ברחבי העולם. בחמישים השנים האחרונות לצד עיסוקו המקצועי כמהנדס אווירונאוטיקה בתעשייה האווירית חקר בנימיני את פרפרי-היום והיה לחוקר מרכזי בתחום. במהלך שנות מחקריו יצר בנימיני קשרים ענפים עם חוקרי פרפרים מובילים בעולם ובכלל זה מומחים אנטומולוגים חוקרי פרפרים ממדינות שכנות ובהם מטורקיה, מירדן ומקפריסין.
בתקופת שליחותו בצ'ילה הפך למומחה בעל שם עולמי לכחלילי צ'ילה. בתוך-כך, גילה כעשרים מיני פרפרים חדשים למדע.
נכון לשנים האחרונות שוקד בנימיני על פרסום מגדיר מקיף אודות פרפרי-היום של המזרח התיכון והביולוגיה הייחודית להם, בארבעה כרכים: "פרפרי הלבנט" - דרום טורקיה, קפריסין, סוריה, לבנון, ישראל, ירדן, מצרים, סיני, וצפון מערב ערב הסעודית. הכרך השני עוסק במשפחות: הצבעוניים, הלבניניים וההספריות, והוא יצא לאור בשנת 2020.הכרך השלישי יצא בשנת 2022 והוא עוסק במשפחת הנימפיות Nymphalidae, שני הכרכים הבאים מיועדים לצאת בשנים הבאות, הכרך הרביעי יעסוק במשפחת ה-כחליליים. הכרך הראשון בביולוגיה ובהתנהגות של פרפרי הלבנט. ארבעת הכרכים הם פרי מחקר רב שנים של בנימיני ושל חוקרים נוספים.
גינת הפרפרים.
בנימיני פרסם ספר מקיף בשם "גינת הפרפרים" המעניק מידע רב על פרפרים ועל צמחי בר, ומספק עצות כיצד להקים גינת צמחים ביתית עם פרחי צוף מתאימים וצמחים פונדקאים, שימשכו אליה פרפרים. יוזמת "גינת הפרפרים" גם הובילה לכמה מיזמים ברחבי הארץ וביניהם היוזמה לטפח בעיר בת-ים גינות פרפרים ברמה המוניציפלית והפרטית ובכך "להביא" את הפרפרים אל העיר.
הישגים בתחום הגנת הפרפרים.
ב-31 במרץ 2009 פורסמה בקובץ התקנות לראשונה רשימת 14 מיני פרפרים מוגנים בישראל - כתוצאה ישירה ממאבק עקשני של בנימיני, ד"ר גיא פאר וחברים נוספים מאגודת חובבי הפרפרים, שנמשך שנים אחדות, בעיקר מול משרד החקלאות שסירב לחתום על התקנות. המשרד להגנת הסביבה בראשות השר גדעון עזרא חתום על תקנות אלה.
במאבקים ציבוריים "דון- קישוטיים" נגד יזמי נדל"ן ואינטרסים מסחריים הצליח דובי בנימיני, גיא פאר וחברים נוספים מאגודת חובבי הפרפרים להגן עד כה על המינים הבאים: כחליל הגליל, כחליל חדרה - מין מוגן המעופף בחולות חדרה. חברת שיכון עובדים עצרה את בניית "שכונת הפרפרים" עד קבלת תוצאות סקר הפרפר שעל פיו יחולק השטח ויוקצה מרחב קיום לכחליל הנדיר הזה.
מאבקים נוספים להצלה ושימור של מיני פרפרים בסכנת הכחדה: המאבק לשמירה על נימפית הקוציץ - "נימפית צפת" - מין מוגן המעופף בטרשי צפת בסמוך לשמורת אם החיטה. בעקבות פעילות האגודה ובלחץ מקומי הוגדרו רשמית המורדות המזרחיים שבין צפת לראש פינה לשמורת טבע בשם שמורת טרשי צפת.
ההגנה על כחליל הקדד- מין מוגן המעופף ברמות מנשה. כדי לתת הערכה מחקרית נכונה של המצב יזמו דובי בנימיני יחד עם ד"ר גיא פאר בתחילת שנת 2014 ניטור מקיף של כחליל הקדד. בחודשים פברואר-מרץ בשנת 2014 יצאו כמה קבוצות של חובבי פרפרים בחיפוש אחר כחלילי הקדד במופעם כבוגרים באזורים שונים ברחבי הארץ אשר בעבר נצפו בהם כחלילי הקדד, ושישנם באתרים הללו קדדים גדולי פרי. החיפוש נערך בעיקר באזור עמק יזרעאל ורמות מנשה. הנתונים שנאספו מהווים בסיס נתונים למחקר אודות כחליל הקדד ומצבו באזורינו.
חזיתות נוספות.
בהר החרמון, שבו מעופפים לא פחות מחמישה מינים מוגנים, פועל בנימיני לעצירת הרס הביוטופים של מרומי החרמון על ידי חברת הסקי שבונה רכבלים נוספים.