בקשת משורר תהילים מה' כי ציון תחזור למצבה הקודם מתבטאת בפסוק הראשון: "שִׁיר, הַמַּעֲלוֹת: בְּשׁוּב ה', אֶת-שִׁיבַת צִיּוֹן - הָיִינוּ, כְּחֹלְמִים" ובפסוק ד' של המזמור: "שׁוּבָה ה', אֶת־שְׁבִיתֵנוּ – כַּאֲפִיקִים בַּנֶּגֶב". היו שסברו כי הכתוב מבטא פדיון שבויים. פרשנות זו נסמכה על המילים "וְשַׁבְתִּי שְׁבוּת" ב. פסוקים אלו בירמיהו מבטאים את הבטחת האל למואב שיחזיר את שבוייה: "אוֹי־לְךָ מוֹאָב אָבַד עַם־כְּמוֹשׁ כִּי־לֻקְּחוּ בָנֶיךָ בַּשֶּׁבִי וּבְנֹתֶיךָ בַּשִּׁבְיָה. וְשַׁבְתִּי שְׁבוּת־מוֹאָב בְּאַחֲרִית הַיָּמִים נְאֻם־ה' עַד־הֵנָּה מִשְׁפַּט מוֹאָב".
הזורעים בדמעה, ברינה יקצורו.
פסוק זה במזמור מביע את חששו של האיכר כי היבול לא יצלח. רבים מפרשים את המילה 'דמע' כדמעה או כנוזל. רבי יונה אבן ג'נאח מבאר: . המילה 'דמע' היא מילה יחידאית במקרא ופירושה הוא: הזרע המובחר המבורר מן הגורן וזאת ניתן להבין מהמילה 'דמעך' הנרדפת למילה 'מלאת' המופיעה בכתוב ב: "מלאתך ודמעך לא תאחר".
מבנה המזמור.
נהוג לחלק את המזמור לשני חלקים. החלק הראשון הוא חלק המדבר על העבר וכולל הודיה ואילו החלק השני כולל בקשה אל העתיד.
יש הסוברים כי חלקו השני של המזמור הוא נבואה להתגשמות האירועים המסופרים במזמור.
רקע היסטורי לכתיבת המזמור.
בפרשנות ימי הביניים יש מחלוקת לגבי האופן בו יש להבין את המזמור. רד"ק סבור כי התרחיש הוא כזה שבו עם ישראל נמצא בגלות ומחכה לכך שה' יציל אותו משם ויחזירו לארץ. לעומתו, טוען רבי עובדיה ספורנו כי עם ישראל אמנם נמצא בגלות אך יחידים העושים את רצון האל יעלו לארץ ויינצלו.
בין החוקרים שוררת תמימות דעים בנוגע לכך שהמזמור נכתב בתקופה שלאחר היציאה לגלות בבל, אולם הם נחלקים לגבי תארוך מדויק יותר של המזמור. לב המחלוקת נוגע להבנת הפסוק הראשון במזמור. יש הסוברים כי המזמור נכתב לאחר היציאה לגלות בבל ובמהלכה. לדידם, יש להבין את פשר המזמור כציפייה ותקווה לגאולה. לעומתם, יש הטוענים כי המזמור חובר לאחר סיומה של גלות בבל ועם העלייה ארצה. לשיטתם, את התקוות במזמור יש להבין כמרמזות על השלמת הגאולה ושיקום העיר והארץ ממצבן הרעוע. ישנם גם חוקרים המתארכים את כתיבת המזמור לתקופה שלאחר שיבת ציון. הם סבורים כי המזמור בא לתאר התרחשות היסטורית שכבר אירעה.
סיפור חוני המעגל בתלמוד וזיקתו למזמור.
בתלמוד הבבלי מסופר אודות שנתו הארוכה של חוני המעגל שארכה שבעים שנה:
בפשט הגמרא חוני תמה - איך אפשר להשוות את שיבת ציון לחלום, הרי אין חלום שמתמשך זמן רב כל כך. יש שהסבירו שחוני הבין שהחלום מבטא את הציפייה הארוכה והמתוחה לשיבת ציון בזמן הגלות. תקופת שיבת ציון בימי עזרא ונחמיה באה שבעים שנה אחר חורבן הבית, וחוני תוהה על כך: הרי אין ציפייה והשתוקקות שמחזיקה מעמד שבעים שנה. על פי הסיפור, בעקבות התהייה הזו נרדם חוני וישן במשך שבעים שנה.
אמצעים אמנותיים במזמור.
במזמור שזורים מספר דימויים ומוטיבים. משורר התהילים מדמה את תקופת שיבת ציון להתחדשותו של הטבע. התחדשות זו מזוהה במהפך רגשי עם העצב במזמור: "הזורעים בדמעה" אל השמחה: "ברינה יקצרו". מוטיב האדרת שם ה' מופיע במזמור בפסוק "אָז יֹאמְרוּ בַגּוֹיִם -- הִגְדִּיל ה', לַעֲשׂוֹת עִם־אֵלֶּה.". ביטויים נוספים למוטיב זה ניתן למצוא ב. הדימויים במזמור באים לידי ביטוי כאשר המשורר המקראי מבקש שה' יחזיר את שבוייו או את עמו, אנשים רבים ככל האפשר כמים רבים הזורמים וממלאים את הנגב: "כַּאֲפִיקִים בַּנֶּגֶב".
פסוק ב' בשירה בנוי מתקבולת מוצלבת. מבנה זה מדגיש את הרעיון שפיהם של השבים ציון יהיו מלאי צחוק ושמחה כשיגיעו לארץ.
המזמור בתפילות ובליטורגיה.
במאות השנים האחרונות נוהגים יהודי אשכנז לשיר את "שיר המעלות בשוב ה' את שיבת ציון" לפני ברכת המזון בשבתות ובימים טובים. המקור הקדום לדין זה מיוחס לשל"ה הקדוש (המאה ה-16–17) ומובא במשנה ברורה:
שני מזמורי התהילים הנזכרים בדברי השל"ה משקפים עמדות נפשיות הפוכות ביחס לחורבן. על פי החיוב בשולחן ערוך : "על נהרות בבל" (תהלים קלז) הוא שיר גלותי מובהק ומלא עצב ועל כן מושר בימות החול. לעומתו, המזמור הוא שיר גאולה ותקווה ולכן נבחר לשבתות וימים טובים, האסורים בצער.
מקורות אחרים מנמקים את שירת המזמורים הללו טרם ברכת המזון בחיוב על אמירת דברי תורה בסעודה.
יהודי גרמניה נוהגים להוסיף על אמירת מזמור 'שיר המעלות' ארבעה פסוקים נוספים, המושרים באותה מנגינה: , , . תכלית תוספת זו היא לייצר חיבור בין שיר המעלות לבין ברכת המזון שבאה מיד לאחריו.
שיר המעלות המבוצע לפני ברכת המזון זכה למספר לחנים שונים, המפורסם שבהם הוא לחנו של יוסלה רוזנבלט. יש עדות בהם יש מנגינה שונה לפי התקופה בשנה.
מאז קום המדינה, בקהילות ציוניות דתיות רבות נהוג לשיר את שיר המעלות בסיום תפילת ליל יום העצמאות במנגינת התקווה. וכן יש נוהגים לומר מזמור זה כל יום במקום מזמור על נהרות בבל, להודות על חזרתנו ארצה.
בקצת קהילות אשכנז, נוהגים לומר מזמור זה (יחד עם "ברכי נפשי" (תהלים קד) ושאר מזמורי שיר המעלות) אחרי מנחה בשבת בשבתות החורף, כלומר משבת בראשית עד (ולא עד בכלל) שבת הגדול.
המזמור בתרבות.
שירים רבים נכתבו בהשראת מזמור קכ"ו. ביאליק בשירו אל הציפור כתב "וְאַחַי הָעֹבְדִים, הַזּוֹרְעִים בְּדִמְעָה –
הֲקָצְרוּ בְרִנָּה הָעֹמֶר?". בשנות ה-30 מתתיהו שלם כתב והלחין את השיר "הזורעים בדמעה" שזכה לביצוע של חבורת רננים. בשנות ה-50, אברהם בן יצחק כתב את השיר "אשרי הזורעים ולא יקצורו", גם הוא בהשראת המזמור. אברהם שלונסקי בשירו "זמר" שזכה ללחנו של מרק לברי בביצוע הגבעטרון ורונית אופיר משלב בשירו את השורה המתכתבת עם המזמור. השיר "שדמתי" שנכתב על ידי יצחק שנהר בהשראת המזמור, וזכה ללחן של ידידיה אדמון, זכה לביצועים מפי מיטב זמרי ישראל, ביניהם ברי סחרוף ודניאל זמיר, הדודאים, שושנה דמארי, אסתר עופרים, עפרה חזה. כמו כן נכתבו שירים בהשראת המזמור על ידי המשוררים אברהם בן יצחק שכתב את השיר "אשרי הזורעים ולא יקצורו" וט. כרמי שכתב את "שיר המעלות".
הפרק הראשון מהיצירה המוזיקלית רקוויאם גרמני ליוהנס ברהמס נכתב בהשראת המזמור.
בראשית (אלבום)
בראשית הוא אלבומה השישי של הזמרת גלי עטרי, שיצא במרץ 1989.
האלבום ממשיך את הקו המוזיקלי של שני אלבומיה הקודמים של עטרי - מוזיקת פופ ואמצע הדרך.
את כל המילים לשירים באלבום כתבה הפזמונאית רחל שפירא, חלקם שירים שהולחנו במיוחד עבור האלבום וחלקם גרסאות כיסוי לשירים ישנים, הן כאלה שכתבה שפירא במקור לאמנים אחרים והן תרגומים שלה ללהיטים לועזיים.
"בראשית" הניב מספר להיטים ובהם: "אמצע שום מקום", "עוף מוזר" אשר הגיע למקום ה-26 בבמצעד הפזמונים השנתי תשמ"ט (1989), "אדבר איתך", "כמו עשב בניסן" ו"מראה מכושפת".
האלבום נמכר בכ-15,000 עותקים ועטרי שוב יצאה למופע בעקבות הצלחת האלבום.
תגובות רגישות-יתר
דימום במוח
דימום בשתן
A Ella
A Ella (באנגלית: To Her, ובעברית: עבורה) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הקולומביאנית קרול ג'י, מתוך אלבום הבכורה שלה, Unstoppable. השיר יצא לאור ב-5 במאי 2017, כסינגל הרביעי מתוך האלבום.
השיר הגיע אל המקום ה-19 במצעד שירי הפופ הלטיניים.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי קרול ג'י, מאוריציו רנגיפו ואנדרה טורס. ב-2 במאי 2019 העניק איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי עבור השיר את מעמד הפלטינה המשולשת הלטינית, על סך מכירות של 180,000 עותקים במדינה.
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר פורסם לראשונה ב-4 במאי 2017, וצבר למעלה מ-200 מיליון צפיות.
מחלת השתל כנגד המאכסן
תרופה כימותרפית
Casi Nada
Casi Nada (באנגלית: Almost Nothing, ובעברית: כמעט כלום) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הקולומביאנית קרול ג'י, מתוך אלבום הבכורה שלה, Unstoppable. השיר יצא לאור ב-4 במרץ 2016, כסינגל הראשון מתוך האלבום.
השיר הגיע אל המקום השמיני במצעד השירים הטרופיים.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי קרול ג'י, דניאל אקוואריה, אנדי קליי, גבריאל רודריגז, גוסטבו אלברטו והקטור ריוורה. ב-2 במאי 2019, העניק איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי עבור השיר את מעמד הפלטינה הלטינית על סך מכירות של כ-60,000 עותקים.
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר פורסם לראשונה ב-18 במרץ 2016, וצבר כ-110 מיליון צפיות.
אשוח ריחני
אשוח ריחני (שם מדעי: "Abies balsamea"; באנגלית: Balsam fir) הוא מין אשוח שתחום התפוצה הטבעי שלו בצפון-מזרח אמריקה הצפונית, מהשפלות ועד לגובה של 1,900 מטרים. בקנדה מניופאונדלנד מערבה עד מרכז אלברטה ובצפון ארצות הברית ממיין מערבה עד מינסוטה ובדרום מהרי האפלצ'ים עד וירג'יניה המערבית. העץ עמיד לכפור ובחלקים רבים מתחום התפוצה שלו הוא חלק מחבורת השיא. זהו עץ מחטני ירוק עד בגובה בינוני הצומח לגבהים שבין 14 ל-23 מטרים וקוטר גזע עד 60 סנטימטרים.
אשוח ריחני יכול לחיות עד 245 שנים ולכן הוא קצר ימים בהשוואה למיני אשוח אחרים. המחטים והשרף פולטים ניחוח ארומטי, ומכאן סיומת שמו המדעי "balsamea", מלטינית, מבושם.
כיום יש משמעות כלכלית רק לעץ של האשוח. בעבר נהגו להפיק מהשרף של אשוחים צעירים סוג של טרפנטין שכונה קנדה בלזם (Canada balsam), או גם "טרפנטין קנדי" (Canada turpentine) ששימש, בין השאר, כחומר דבק במכשירים אופטיים. הוא הוחלף במרוצת השנים בחומרים סינתטיים. העץ פופולרי כעץ חג המולד במזרח אמריקה הצפונית.
אשוח ריחני הוא העץ הרשמי של הפרובינציה ניו ברונסוויק של קנדה.
תיאור.
נוף.