כך למשל בדו מז'ור כשהאקורד הוא D♭7, צלילי הסולם שעליו יאלתרו הנגנים בזמן אקורד זה, הם: רה במול, מי במול, פה, סול, לה במול, סי במול, דו במול. אפשר לראות שהסולם הזה הוא תחליף מודאלי, כלומר הוא כולל את אותם הצלילים, כמו סולם ה-Altered על הדומיננטה המקורית, סול: סול, לה במול, סי במול, סי בקר (אנהרומונית - דו במול), רה במול, מי במול, פה.
סולם הAltered הוא המודוס השביעי של סולם המינור המלודי. בהפרש טריטון ממנו ממוקם המודוס הרביעי של מינור מלודי, הלא הוא המודוס הלידי מונמך השבע Lydian b7 ולכן תכולתם זהה.
דוגמאות.
ספרות הג'אז והמוזיקה של המאה העשרים שופעת בתחליפי טריטון. דוגמה אחת, היא בסטנדרט אפריל בפריז של קאונט בייסי. ניתן לראות את תחליף הטריטון בפיתוחים של מבנים מוכרים רבים כמו בלוז 12 תיבות או רית'ם צ'יינג'ס. בנוסף, תחליף הטריטון הוא מרכיב גורלי בתחליף אחר הנקרא קולטריין צ'יינג'ס. גם במוזיקה פופולרית אפשר למצוא דוגמאות לתחליפי טריטון, למשל בשיר Honey Pie של הביטלס יש כמה תחליפי טריטון, אחד מהם - תחליף טריטון שניוני לדומיננטה בקודה לפני המילים "חזרי אלי".
גם במוזיקה קלאסית שבמאה העשרים אפשר לשמוע שימוש בתחליפי טריטון, היצירה קידוש של המלחין המודרני קורט וייל מסתיימת בתחליף טריטון הנפתר לטוניקה.
בונדסוור
בונדסוור (בגרמנית: Bundeswehr, "הצבא הפדרלי" ) הוא שמו הרשמי של הצבא של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה, המורכב מהכוחות המזוינים המאוחדים של המדינה, המנהל האזרחי ורשויות הרכש. מדינות גרמניה אינן רשאיות לנהל מערכה צבאית משלהן, משנכנסה חוקת גרמניה לתוקף, בה נקבע כי ענייני הביטחון ניטלים לאחריותה הבלעדית של הממשלה הפדרלית.
הכוח כולל צבא יבשה (Heer), צי ("דויטשה מרינה") חיל אוויר ("לופטוואפה"), חיל רפואה ("צנטרלר זניטטסדינסט") ומפקדת קישור בין-שירותית ("שטרייטסקרפטבאזיס"). בזמני שלום, מפקד הצבא הוא שר ההגנה הגרמני. בעתות חירום, הקנצלר מקבל לידיו את הפיקוד על הבונדסוור.
היסטוריה.
לאחר מלחמת העולם השנייה, בדומה ליפן, נאסר על גרמניה להחזיק כוח מזוין למטרות התקפיות.
לאור התפתחות המלחמה הקרה, החלו כבר ב-1949 דיונים על גיוס חיילים בגרמניה המערבית, לשאת בנטל ההגנה על המערב מפני פלישה סובייטית. תחילה הועלה הרעיון להקים "צבא בינלאומי" או "צבא אירופי" בו ישרתו חיילים מגרמניה המערבית. בינואר 1952, לאור כישלון השיחות על צבא אירופי, הוחל בדיונים על הקמה מחדש של צבא גרמני במערב גרמניה. בתחילת 1955 עברו הדיונים לפסים מעשיים ובגרמניה החלו בהכנת הצעות לתיקון החוקה באופן שיאפשר הקמת צבא. ב-9 במאי 1955 צורפה מערב גרמניה לנאט"ו וקונראד אדנאואר הודיע כי נרשמו מעל 120,000 מתנדבים לגיוס לצבא גרמני וכי הוא פועל לאישור החוקים שיאפשרו הקמת צבא מערב גרמני עד סוף יולי 1955. באוקטובר 1955 אושר בקריאה ראשונה חוק להקמת צבא של חצי מיליון חיילים. ב-2 בינואר 1956 גויסו 2000 חיילים, נוסף על 1000 חיילים שגויסו קודם לכן, להכנת בסיסי הדרכה לקליטת חיילי הצבא המערב גרמני. בתחילת מרץ 1956 אושר החוק המאפשר הקמת צבא של 150,000 חיילים. הקמת הצבא הייתה ביטוי להכרה המערבית בחיוניתה של מערב גרמניה עבור מערך ההגנה שהוקם באירופה על מנת להגן עליה מפני ברית המועצות. יציבותה הפוליטית ופריחתה הכלכלית של מערב גרמניה אף הם תרמו להחלטה זו.
ב-22 בפברואר 1956 הוחלט לקרוא לצבא המערבי גרמני "בונדסוור".
ביולי 1956 הוכרז על שירות צבאי חובה, המחייב את כל הגברים המערב-גרמניים בני 18 עד 45 לשרת במשך תשעה חודשים, או לבחור בחלופה אזרחית של שירות לאומי האורך זמן רב יותר.
ב-2011 בוטל חוק זה.
במהלך המלחמה הקרה היה הבונדסוור מעמודי התווך של מערך ההגנה הקונבנציונלי של נאט"ו במרכז אירופה. הוא כלל אז 495,000 חיילים ומפקדים בנוסף לכ-170,000 עובדי צוות אזרחיים. הצבא מנה בתקופה זו שלושה קורפוסים בני 12 דיוויזיות האחד, מגובים בפלוגות ים ונגמ"שים. האווירייה כללה מספר גדול של מטוסי קרב ומפציצים טקטיים, והייתה חלק ממערך ההגנה האווירית של נאט"ו (נאטינא"ד, NATINAD). הצי הגרמני נצטווה להגן על הים הבלטי ולהכיל את הצי הסובייטי ששט בו.
לאחר איחוד גרמניה ב-1990, התאחד הבונדסוור עם חלקים שונים של צבא גרמניה המזרחית, אשר חדל להתקיים לאחר מכן.
מלחמת נאט"ו ביוגוסלביה (1999) הייתה העימות הבלתי-הגנתי הראשון שבו השתתף הבונדסוור באופן פעיל. למעשה, הייתה זו הפעם הראשונה מאז 1945 בו נטלו כוחות צבא גרמניים חלק בפעולה התקפית.
בשנת 2000, בעקבות פסיקת בית הדין האירופי לצדק, נפתחו תפקידים רבים בבונדסוור גם לנשים, ששירתו עד אז רק בחילות הרפואה או המוזיקה.
ב-11 בדצמבר 2019 הודיעה שרת ההגנה של גרמניה, אנגרט קראמפ-קארנבאואר, על ההחלטה להחזיר את תפקיד הרב הראשי לצבא גרמניה.
מבנה.
נכון להיום, הבונדסוור מונה כ-250,000 אנשי צבא ועוד כ-100,000 אזרחים. צבא היבשה מאורגן בחמש דיוויזיות קרביות, וכולל מנגנון פיקודי שהוא בחלקו רב-לאומי (ברמת הקורפוס). הלופטוופה מחולק לשלוש דיוויזיות, והצי – לשתיים. חיל הרפואה ומפקדת הקישור הבין שירותית מאורגנים בארבעה פיקודים אזוריים. לכל זרועות הצבא יש מטות נפרדים לאימונים, לוגיסטיקה, טכנולוגיה, כוח אדם, מבצעים ועוד.
המפקח הכללי של הבונדסוור.
המפקח הכללי של הבונדסוור הוא גנרל המחזיק בדרגה הבכירה ביותר ומפקד על כלל הצבא (מקביל לראש המטה הכללי בישראל).
רשימת המפקחים הכלליים מאז 1957:
יעד.
תפקידו של הבונדסוור, כפי שהוא מתואר בסעיף 87 א' לחוקה הגרמנית, הוא הגנתי לחלוטין. ואולם כיום, התפיסה היא כי הכוונה איננה רק להגנה על גבולות גרמניה, אלא גם לפתרון משברים ולמניעת סכסוכים באופן כללי יותר, או לשמור על הביטחון הגרמני במובנו הרחב. הדבר מאפשר לבונדסוור ליטול חלק במשימות מעבר לגבולות גרמניה, כחלק מכוחות נאט"ו או תחת מנדט האומות המאוחדות.
החל משנות התשעים, ובאופן הולך וגובר בשנים האחרונות, הבונדסוור משתתף במשימות בינלאומיות ביוגוסלביה לשעבר ובסביבותיה, אך גם באזורים מרוחקים יותר בעולם כמו קמבודיה או סומליה. לאחר פיגועי 11 בספטמבר 2001, הוצבו כוחות גרמנים בכל הזירות הקשורות מלבד עיראק. (עם זאת, כחלק משיקומה של עיראק, מקיימת נציגות הבונדסוור אימונים לכוחות הביטחון העיראקיים מחוץ לעיראק, כמו באיחוד האמירויות הערביות ובגרמניה). נכון ל-27 ביוני 2022, חיילי הבונדסוור מוצבים במקומות הבאים (במסגרות שונות):
אמצעי לחימה.
צבא גרמניה מחזיק באמצעי הלחימה הבאים:
חיל האוויר.
כלי הטיס בחיל האוויר הגרמני בסך הכל: 714.
בהם 75 טורנדו, 141 טייפון, 24 מטוסי טורנדו לוחמה אלקטרונית, 37 מטוסי איירבוס A400M לתובלה, 78 מסוקי תובלה כבדים סיקורסקי CH-53 ו-15 מסוקי יורוקופטר EC145.
הצי.
בסך הכל יש בצי הגרמני כ-81 ספינות זמינות. בהן 11 פריגטות מסוגים שונים, 5 קורבטות (הקורבטות מסדרת בראונשווייג), 2 שולות מוקשים, 10 ציידות מוקשים, 6 צוללות, 11 ספינות אספקה ו-20 ספינות עזר שונות. התפוסה של כלי חיל הים עומדת על 220,000 טון.
צבא היבשה.
בצבא יש 432 טנקים קרביים. יש לציין שבעת צורך בהולנד, הצבא מחויב להעביר 18 מהטנקים לידי הולנד.
ומספרם של הרכבים הקרביים המשוריינים הם: 4,620
יהודים בצבא הגרמני.
נכון ל-2021, משרתים בצבא הגרמני כ-300 חיילים יהודים. כמעט 90 שנה לאחר שסולקו החיילים היהודים מהצבא, וביוזמת שרת ההגנה, אנגרט קרמפ-קרננבאואר, מונה רב ראשי לצבא גרמניה, הרב זולט באלה, שהיה הרב של לייפציג וחבל סקסוניה. בתפקידו, אחראי על עשרה אנשי דת, טיפול אישי בחיילים היהודים, ובפעולות להעלאת המודעות לאנטישמיות ולמניעתה.
צבא גרמניה
הנרי הרביעי, מלך אנגליה
הנרי הרביעי (באנגלית: Henry IV; 15 באפריל 1367 – 20 במרץ 1413) היה מלך אנגליה והלורד של אירלנד משנת 1399 ועד מותו. הוא היה המלך העשירי למניין מלכי בית פלנטג'נט והטוען לתואר מלך צרפת. הנרי נולד בטירת בולינגברוק (Bolingbroke Castle) שבמחוז לינקולנשייר ולפיכך הוא כונה הנרי בולינגברוק. אביו, ג'ון מגונט, דוכס לנקסטר, היה בנו השלישי של אדוארד השלישי, מלך אנגליה והוא זכה לעמדת השפעה מרכזית במהלך רוב תקופת מלכותו של בן דודו של הנרי, ריצ'רד השני, שבסופו של דבר הודח על ידי הנרי הרביעי. אמו של הנרי הייתה בלאנש, שהייתה יורשת של חלק מכובד של אחוזות בית לנקסטר, וכך היה הנרי למלך הראשון מענף בית לנקסטר של בית פלנטג'נט.
ראשית חייו ומשפחתו.
הנרי היה בנם של ג'ון מגונט, דוכס לנקסטר, בנו של אדוארד השלישי, מלך אנגליה, ושל בלאנש, דוכסית לנקסטר. אחת מאחיותיו הבכורות, פיליפה, נישאה לז'ואאו הראשון, מלך פורטוגל ואחותו האחרת, אליזבת', הייתה אמו של ג'ון הולנד, דוכס אקסטר. אחותו למחצה הצעירה, קתרין, בתו של אביו מאשתו השנייה, קוסטסנס מקסטיליה, הייתה המלכה הרעיה של מלך קסטיליה. כמו כן היו לו ארבעה אחים ואחיות למחצה שנולדו לקתרין סווינפורד (Katherine Swynford), שהייתה האומנת של אחיותיו, לאחר מכן הפילגש של אביו במשך שנים ומאוחר יותר אשתו השלישית של ג'ון מגונט. לארבעה ילדים אלה הוענק שם המשפחה בופורט (Beaufort), על שם הטירה שהייתה בבעלותו של אביהם במחוז שמפאן שבצרפת.