דרור פולק גדל בקריית מלאכי ולמד לשחק טניס שולחן בהדרכת אביו, בני (2006-1933), שהיה שחקן מצטיין וחבר נבחרת ישראל. בהיותו בן 10 זכה בטורניר עיר הנוער בתל אביב לגיל 15. בשנת 1970 בהיותו בן 11 היה פולק אלוף ישראל לנוער עד גיל 16 וזומן לנבחרת הלאומית לבוגרים, תחילה כיריב אימון לשחקנים האחרים, ואחר כך כשחקן מן המניין. קבוצתו, הפועל תימורים, עלתה בזכותו לליגה הארצית. באותה שנה הוא זכה באליפות הפועל לגילאי 18. בשנת 1971 היה אלוף ישראל לילדים. בשנת 1973, בהיותו בגיל 13, פולק שיחק במדי נבחרת ישראל באליפות העולם בטניס שולחן שנערכה בסרייבו שבבוסניה והרצגובינה, אז ביוגוסלביה. בגיל 15 פולק זכה באליפות ארצות הברית הפתוחה לנוער ושנה אחר כך נסע ללמוד ולשחק טניס שולחן בשוודיה, שהייתה באותן שנים מעצמה בענף זה. בשנת 1975 הוא זכה לראשונה באליפות ישראל לבוגרים בטניס שולחן.
באליפות העולם בטניס שולחן שנערכה בטוקיו הצליח פולק להתברג בין 64 הראשונים.
באליפות העולם בטניס שולחן שנערכה בגטבורג, שוודיה, בשנת 1985, סיים פולק במקום ה-35 ביחידים. באותה אליפות הוא הגיע להישג השיא שלו בזוגות, בניצחון, יחד עם איריס שטיין, על זוג קוריאני, לי סו יה וקים קי טק, שהיו מדורגים במקום השלישי בעולם כזוג, וכל אחד מהם במקום ה-3-5 ביחידים ויחידות, דבר שהוביל אותם עד לשמינית הגמר.
כתוצאה מהישג זה, בין היתר, נבחרת ישראל בגברים דורגה באותה אליפות במקום ה-22 מתוך 66 מדינות.
כיום משמש פולק כסגן יו"ר הוועדה המקצועית של איגוד טניס השולחן בישראל ומנהל בכיר בחברת איסת"א.
לפני הסער
"לפני הסער או "רועה העיזים" (1926) הוא ציור שמן מאת הצייר הישראלי נחום גוטמן.
הציור מציג את דמותו של רועה ערבי הצועד עם עדרו. הרועה מתואר לובש בגדים בסגנון מזרחי הכוללים חולצה לבנה עם וסט, שרוול כחול ואבנט אדום. הוא אוחז בידו האחת מקל רועים ובידו השנייה כד. דמותו תופשת את כל המישור הקדמי של הציור ומאחוריו מתואר העדר. סגנון הציור הוא אקספרסיבי ומעט נאיבי. נאביות זו מתבטאת, למשל, בתיאור הרועה. ראשו של הרועה, לדוגמה, מצויר בפרופיל ואילו גופו מתואר בפרופיל חלקי ("פרופיל 3/4"). גם אופן הנחת הצבע מעידה על ניסיון לתיאור חושני, המעניק לדיוק אנטומי חשיבות משנית. רקע הציור מציג נוף שומם ובו כמה בתים בסגנון ערבי הבנויים לאורך חוף הים. מבעד לשמיים הכהים מגיחה שמש.
על פי יגאל צלמונה ציור זה והציור "נושאת האלומות" (1926) מהווים מעין שני חלקים של דיפטיך, בהציגם "דימוי כפול של גבריות ונשיות" מזרחית אקזוטית. החל משנת 2010 מוצגים שני הציורים בתצוגת הקבע של האמנות הישראלית במוזיאון ישראל.
לפני הסער (רועה העיזים)
סופיה מלכת יוון
מרגריטה מסבויה
מקסימיליאן, נסיך באדן
הנסיכה מפאלדה מסבויה
מרגרטה, נסיכת פרוסיה
מרגרטה, נסיכת פרוסיה (Margarethe von Preußen, 22 באפריל 1872 - 22 בינואר 1954) הייתה בת הזקונים של פרידריך השלישי, קיסר גרמניה ורעייתו של פרידריך קרל, נסיך הסן.
ילדותה.
הנסיכה מרגרטה ביאטריס פאודורה נולדה ב-22 באפריל 1872 בפוטסדאם, ילדתם השמינית והאחרונה של פרידריך, נסיך פרוסיה ורעייתו ויקטוריה, שהייתה בתה הבכורה של ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת. סנדקיה היו פדרו השני, קיסר ברזיל ומרגריטה, נסיכת סבויה, רעייתו של אומברטו הראשון, מלך איטליה.
אחיה הגדולים של מרגרטה - וילהלם, שרלוטה והיינריך היו קרובים מאוד לסבם הקיסר וילהלם הראשון ורעייתו אוגוסטה, נסיכת סקסה-ויימאר, בעוד שמרגרטה יחד עם אחיותיה הקרובות לה בגילן סופיה וויקטוריה היו קשורות מאוד לאימן ולסבתן, המלכה ויקטוריה. לאחר מותו של אביה כשהייתה בת 16 נותרה מרגרטה קרובה מאוד לאמה, הקיסרית האלמנה.
נישואים.
הנסיכה מרגרטה התאהבה במקסימיליאן, נסיך באדן, אולם הוא אינו היה מעוניין בה והיא העבירה את רגשותיה לחברו הטוב פרידריך קרל, נסיך הסן, נינו של פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה ולעתיד ראשו של בית הסן העתיק. הזוג נישא בברלין ב-25 בינואר 1893, יובל הכסף לחתונתם של הוריה של מרגרטה.
נישואיהם של בני הזוג היו מאושרים והם הולידו שישה בנים (מתוכם שני זוגות תאומים):
בשנת 1918, זמן קצר לפני סיום מלחמת העולם הראשונה, הוצע לנסיך פרידריך קרל את כס המלוכה החדש של פינלנד, שהכריזה על עצמאותה מרוסיה. אולם עם תבוסתה של גרמניה במלחמה הרעיון נזנח, ופינלנד הפכה לרפובליקה.
בניה במלחמות.
שני בניה הבכורים של מרגרטה, פרידריך וילהלם ומקסימיליאן, נהרגו בקרבות מלחמת העולם הראשונה. לאחר המלחמה אימצו בניה פיליפ וכריסטוף את הנאציזם, בתקווה שהיטלר יביא יום אחד להשבתה של המונרכיה הגרמנית. הנסיך פיליפ נישא לבתו של ויטוריו אמנואלה השלישי, מלך איטליה ובשל קשריו לבית המלוכה האיטלקי מונה לסגל האישי של היטלר והיה הנסיך הגרמני הבכיר ביותר במשטר הנאצי. כשהבין לבסוף את מלוא המציאות של המפלגה הנאצית הוא ניסה להתפטר אך לא הותר לו לעשות כן, ובשנת 1943 נשלחו הוא ורעייתו למחנות ריכוז. הנסיכה מפאלדה מתה בבוכנוואלד בעוד שפיליפ הועבר בין פלוסנבירג לדכאו עד ששוחרר בשנת 1945 על ידי כוחות הצבא האמריקאי.
הנסיך כריסטוף היה תומך נלהב בנאציזם אולם לאחר קרב סטלינגרד נעשה מתוסכל ממגבלות תפקידו במלחמה וביקר את ההנהגה הגרמנית. הוא תכנן, כאחיו, לעזוב את המפלגה אולם לפני שניסה לעשות כן, נהרג בהתרסקות מטוס בשנת 1943. הנסיכה מרגרטה איבדה גם כלה נוספת במהלך המלחמה כשרעייתו של הנסיך וולפגנג, מריה אלכסנדרה, נסיכת באדן, נהרגה בהפצצה על פרנקפורט בינואר 1943.
שנותיה האחרונות.
לאחר המלחמה אחוזתה של מרגרטה בקרונברג אים טאונוס נלקחה על ידי כוחות הכיבוש האמריקאים ושימשה כמועדון קצינים. בנובמבר 1945 מנהלת המועדון, סרן קת'לין נאש, גילתה בארמון את תכשיטי המשפחה שהוסתרו במרתף. התכשיטים, ששווים הוערך בלמעלה מ-2 מיליון ליש"ט, נגנבו על ידי נאש ובעלה והועברו לארצות הברית. רק בשנת 1951 נעצרו האשמים אולם 10 אחוזים בלבד מהתכשיטים שנגנבו הוחזרו למרגרטה ומשפחתה.
הנסיכה מרגרטה מתה באחוזתה ב-22 בינואר 1954, בגיל 81, בדיוק 53 שנים לאחר מותה של סבתה, המלכה ויקטוריה (גם המלכה ויקטוריה מתה בגיל 81).
השתלטות על השוק
השתלטות על השוק (באנגלית: Cornering the market) הוא מונח מתחום המימון הפיננסי המתאר רכישה של מניות, סחורות, או נכסים מסוימים במידה המאפשרת לרוכש להשפיע על מחיר השוק, למשל בדרך של הרצת מניות. כאשר נטען כי חברה השתלטה על השוק, הכוונה כי אותה חברה מחזיקה בנתח שוק גדול מאוד באופן יחסי. הגדרה מקובלת אחרת למונח "השתלטות על השוק" היא: "להחזיק בנתח השוק הגדול ביותר בתחום תעשייתי מסוים מבלי להחזיק במונופול. חברות שהשתלטו על השוק בו הן פועלות הן בעלות השפעה רבה יותר באותו תחום שוק; כך לדוגמה, הן יכולות לגבות מחירים גבוהים יותר על מוצריהן ללא חשש כי יאבדו חלק משמעותי מנתח השוק שבו הן מחזיקות. חברת ענק, דוגמת וולמארט או מיקרוסופט, נחשבות כחברות שהשתלטו על השוק." בכל הגדרה שהיא המשתלט על השוק מקווה לרכוש שליטה מספקת על ההיצע של סחורה כדי להיות מסוגל להשפיע על מחירה.
השתלטות על השוק ניתנת לביצוע במספר מנגנונים. המנגנון הישיר והפשוט ביותר הוא רכישה ישירה של נתח גדול דיו מן הסחורה המצויה למכירה בשוק המיידי (spot market) ואגירתו. עם התרחבות השימוש בחוזים עתידיים ניסיונות השתלטות על השוק עשויים להיות כרוכים אף ברכישה נרחבת של חוזים עתידיים של סחורה מסוימת ומכירתם של התייקרות המחיר.
אף שלאורך השנים בהן פועלים שוקי סחורות מוסדרים, היו ניסיונות רבים להשתלטות על שוקי סחורות באמצעות רכישות ענק, מעטים מן הניסיונות הללו הצליחו. כבר בשנת 1923 כתב העיתונאי והמדינאי האמריקאי אדווין לפברה כי "מעטים מאוד מניסיונות ההשתלטות היו רווחיים למי שתכננו אותם." המנסה להשתלט על השוק נעשה פגיע יותר ככל שהיחס בין רמת התחייבותו הכספית לבין הרזרבות הכספיות שלו קטן (position), במיוחד במקרים שבהם ניסיון ההשתלטות נודע ברבים. במידה והשוק חש בחולשה, הוא עשוי להתנגד לכל ניסיון להעלאת מחיר באופן מלאכותי על ידי ביצוע התחייבויות נוגדות. במידה ורמת המחיר מתחילה לנוע בניגוד למגמה הרצויה למתכנן ההשתלטות, כל ניסיון מכירה מצד המנסה להשתלט יניב בדרך כלל נפילה חדה במחיר. במקרים כאלה, משתתפים רבים אחרים בשוק עשויים להניב רווחים מן הצורך של מתכנן ההשתלטות לשפר את הרזרבות הכספיות שלו.
הצלחה רבה יותר בהשתלטות על השוק באה לגופים אשר השיגו מעמד של כמעט-מונופולין, כך בתחום יצור מחשבים (חברת IBM) ובתחום תוכנות המחשב (מיקרוסופט).
היסטוריה.
תאלס איש מילטוס.
בספרו פוליטיקה מתאר אריסטו תכנון השתלטות על השוק של תאלס איש מילטוס:
במאה ה-19.
העיתונאי אדווין לפברה מביא בספרו "זכרונות סוחר מניות" (Reminiscences of a Stock Operator) מספר דוגמאות בולטות לניסיונות השתלטות על השוק החל ממחצית המאה ה-19. לפברה מבחין בין ניסיונות השתלטות כתוצאה ממניפולציה של השוק לבין אלה שבאו כתוצאה מקניה תחרותית.
אחד ממתכנני ניסיונות ההשתלטות על השוק בארצות הברית אשר ההיגיון אשר עמד מאחורי מעשיו פורסם ואף הוצדק, היה זה של קורנליוס ואנדרבילט אשר החל בשנת 1862 לאגור מניות של חברת מסילות הברזל הארלם לאחר שחזה את ערכן האסטרטגי. הוא הצליח להשתלט על חברת המסילות הארלם ומאוחר יותר הסביר כי הוא רצה להראות שיוכל להפוך חברה זו שנחשבה כחסרת ערך ולהפכה לחברה בעלת ערך.