בחג המולד של 1924 הכריז דיוק על הקמת קרן בסך 40 מיליון דולר לטובת הרחבה ופיתוח טריניטי קולג' בדורהם. בתמורה קרא לאוניברסיטה החדשה על שם אביו - אוניברסיטת דיוק. האוניברסיטה חברה באיגוד האוניברסיטאות האמריקניות, המאגד אוניברסיטאות מחקר מובילות. עם מותו הוריש לקרן מחצית מהונו (67 מיליון דולר). בנוסף לאוניברסיטת דיוק מממנת הקרן אוניברסיטאות ומכללות נוספות בצפון קרוליינה (בהן מכללת דוידסון) והקמת כנסיות מתודיסטיות.
מי שירשה את שארית הונו במותו (כ-100 מיליון דולר) הייתה בתו בת ה-12 דוריס. דוריס גדלה בחוות דיוק וכבר מגיל 14 עסקה בטיפוחה. החווה הייתה שטח אדמה ענק (8,000 דונם) של אדמה חקלאית בהילסבורו, ניו ג'רזי, שהוסבה באמצעות מתכננים ממשרדו של מתכנן הנוף פרדריק לו אולמסטד לפארק נופי יוצא דופן, עתיר בנופים מלאכותיים וגנים בוטניים.
ורד נעם
ורד נעם (נולדה ב-11 באוקטובר 1960) היא חוקרת תלמוד, פרופסור מן המניין בחוג לתלמוד באוניברסיטת תל אביב. כלת פרס ישראל בתחום חקר התלמוד לשנת תש"ף.
ביוגרפיה.
נולדה בירושלים לפרופ' יהודה אליצור ולסופרת הילדים רבקה אליצור. בשנת 1985 סיימה לימודי תואר ראשון בתלמוד וארכאולוגיה, בשנת 1989 סיימה לימודי תואר שני בתלמוד ובשנת 1997 הוענק לה תואר דוקטור בתלמוד, שלושתם מהאוניברסיטה העברית בירושלים. נושא עבודת הדוקטורט: מגילת תענית וה'סכוליון'. מאז 1999 היא מרצה לתלמוד בחוג לפילוסופיה יהודית ותלמוד באוניברסיטת תל אביב. ובשנים 2005–2010 עמדה בראש המגמה לתלמוד וספרות העת העתיקה. בשנת 2008 מונתה לפרופ' חבר ובשנת 2014 לפרופ' מן המניין באוניברסיטת תל אביב. ב-2016 כיהנה כחברת הנהלה של אוניברסיטת תל אביב, והחל מ-2017 היא ראש בית הספר למדעי היהדות וארכאולוגיה שם. היא משמשת כעורכת בכתב העת "ציון" ומאז 2016 חברת דירקטוריון הספרייה הלאומית בירושלים. תחומי עיסוקה הראשיים הם: ספרות חז"ל, ספרות קומראן וההלכה הקדומה. בשנים 2010–2011 הייתה פרופסור אורח בתוכנית למדעי היהדות באוניברסיטת ייל.
כיהנה כחברת ועדת המערכת והמועצה האקדמית של יד בן צבי. היא חברת ועדת המערכת של כתבי העת Journal of Ancient Judaism ו-Dead Sea Discoveries.
בשנת 2010 זכתה בפרס מיכאל ברונו מטעם קרן יד הנדיב. ביום העצמאות ה-72 של מדינת ישראל הוענק לה פרס ישראל לחקר התלמוד. היא האישה הראשונה שזוכה בפרס ישראל בתחום זה.
עוסקת גם בכתיבה פובליציסטית: בעבר כתבה ב'נקודה' - עיתונה של מועצת יש"ע, ומביעה עמדות פמיניסטיות-דתיות.
משפחתה.
לנעם ארבעה אחים: תמר בן-ארי, הפיזיקאי פרופ' שמואל אליצור, העיתונאי אורי אליצור, ופרופסור יואל אליצור חוקר גאוגרפיה מקראית והלשון העברית.
נשואה לאלחנן נעם ואם לשישה. תושבת כפר אדומים.
קישורים חיצוניים.
מכּתביה:
מהרצאותיה:
על כתביה:
מוליד דבר חדש
מודל (טקסטיל)
מוֹדָל הוא סיב המיוצר מתאית עץ האשור ומשמש בתעשיית הטקסטיל.
תכונות.
כושר הספיגה של מודל ליחידת נפח גדול ב-50% מזה של כותנה, הוא נוח לצביעה בדומה לכותנה.
בד עשוי מודל אינו מתכווץ, צבעו אינו דוהה, הוא רך וחלק מאשר כותנה ממורצרת, עלול לפתח עליו כדוריות קטנות. כביסתו היא בטמפרטורה נמוכה.
שימושים.
מודל משמש, לבדו או יחד עם סיבים אחרים, לייצור מגבות ומצעים. יחד עם לייקרה הוא משמש לייצור גרביים
הוא גם משמש לייצור פיג'מות.
ייצור.
"לנצינג מודל" הוא סימן מסחר רשום של חברת לנצינג האוסטרית והוא מיוצר בלעדית על ידי חברה זו. המודל מיוצר מנוזל צמיג המיוצר מתאית. ייצור המודל דורש כמויות גדולות של מים, כימיקלים ואנרגיה, ועל כן הועלו חששות שהייצור עלול להיות מזהם, למרות שבאופן כללי המודל מוגדר כידידותי לסביבה.
Waka-Waka
קת'י מוריארטי
קת'י מוריארטי-ג'נטילה (באנגלית: Cathy Moriarty-Gentile; נולדה ב-29 בנובמבר 1960) היא שחקנית קולנוע אמריקאית, הייתה מועמדת פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ולשני פרסי גלובוס הזהב על תפקידה בתור ויקי למוטה בסרט "השור הזועם".
ביוגרפיה.
מוריארטי נולדה ברובע הברונקס וגדלה בעיר יונקרס שבניו יורק, בתם של זוג מהגרים מאירלנד קתרין וג'ון מוריארטי.
את הופעת הבכורה שלה עשתה מוריארטי בדרמת האגרוף ההיסטורית של מרטין סקורסזה "השור הזועם" בתור ויקי למוטה אשתו של אלוף העולם באגרוף במשקל בינוני ג'ייק למוטה (רוברט דה נירו) המנהלת מערכת יחסים גם עם אחיו ומאמנו ג'ויי (ג'ו פשי).
על הופעתה קיבלה שתי מועמדויות לפרס גלובוס הזהב בקטגוריית שחקנית המשנה והכוכבת החדשה הטובה ביותר ומועמדות פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר.
לאחר עשר שנות דשדוש השתתפה בקומדיה המשטרתית "שוטר בגן ילדים" בתור ג'יליאן אמו של הילד סילבסטר הלומד בגן הילדים.
בהמשך שנות ה-90 הופיעה בקומדיה "בועות של אהבה" בתור מונטנה מורהאד, בדרמה התקופתית "ממבו קינג" על התרבות הלטינית בארצות הברית שם גילמה את לאנה לייק חברתו של סזאר (אנטוניו בנדרס), בפנטזיה בהפקתו של סטיבן ספילברג "קספר" בתור קריגן קריטנדן יורשת האחוזה בה משוטטת הרוח קספר, בדרמה קופלנד בתור רוז דונלאן ובקומדיה "יחידה במינה" בתור מרי בראון המייסדת הנוקשה של המחנה החנוכי ל"תיקון" נטיות לסביות והומוסקסואליות.
ב-2002 הופיעה בקומדיית הפשע "בואו נדבר על זה פעם שנייה" בתור אשת המאפיה פאטי לופרסטי וב-2010 שיחקה בקומדיית הפעולה "אקסית במצור" בתור איירין.
נישואיה הראשונים של מוריארטי היו לקארמי ד'אנה ונמשכו כשמונה שנים.
ב-1999 נישאה לג'וזף ג'נטילה, לזוג שלושה ילדים משותפים.
בשנת 2010 הייתה מוריארטי מעורבת בתאונת פגע וברח בניו יורק, על פי דיווח משטרתי עדת ראייה ראתה את מוריארטי נוהגת במכונית קרייזלר מתנגשת באוטו מסוג וולוו ובורחת מהזירה.
שוטרים שאיתרו אותה עקבו אחרי מוריארטי עד לביתה וראו את הפגיעה בחלקו הקידמי של רכבה, מוריארטי עצמה שללה כל קשר לתאונה.
לה דוק תו
לה דיק טהו
בני יהודה (מושבה)
בני יהודה הייתה מושבה בדרום רמת הגולן שהתקיימה בשנים 1886-1920. השרידים שוכנים בתחום שמורת טבע סוסיתא.
היסטוריה.
הקמת המושבה.
בשנת 1886 הוקמה המושבה על ידי אגודת בית יהודה שבה היו חברים יהודים שומרי מצוות מצפת ומטבריה. מוכתר הכפר היה חיים ברנשטיין - סוחר בדים בצפת, שנשא לאשה את פרומה – בת למשפחה חרדית גם היא מצפת. חברי האגודה רכשו מתושבי הכפר ביר א-שכום אדמות בסיועו של לורנס אוליפנט, במטרה להקים מושבה חקלאית. באחד משלבי הרחבת שטח היישוב, עמדו אנשי היישוב בתחרות מול רוכשים בהאיים אשר החזיקו בשטחים נוספים באזור. תושבי בני יהודה זכו בקדימות לרכישת 1390 הדונם, הסמוכים לגבול היישוב, מיידי הבעלים הערבי, ע"פ עיקרון משפטי בשם חוק המיצרין, לפיו קונה אשר אדמתו גובלת בחלקת השדה העומדת למכירה, זכאי לקדימות בקנייתה. חוק עות'מאני זה מקורו כבר בתלמוד (בר מצרא), ומשם אומץ. באותה תקופה הקימו אנשי היישוב הישן בארץ ישראל גם את המושבות ראש פינה, מוצא ופתח תקווה, אולם בני יהודה הייתה שונה מהן בכך שהייתה רחוקה הרבה יותר מערים קיימות. במהלך שנות קיומה קיבלה המושבה תמיכה מוגבלת מאוד מהברון רוטשילד, ומאוחר יותר גם מתנועת יק"א, תנועת חובבי ציון הלונדונית (עד 1902), וחברת עזרה הגרמנית (החל מ-1902).
החיים במושבה.
לאורך שנות קיומה סבלו מתיישבי בני-יהודה מתנאים קשים במקום: תנאי מזג האוויר, ריחוק מיישובים יהודיים, קשיי תחבורה, אדמה מסולעת בחלק גדול משדות היישוב שאינה ראויה לעיבוד והעדר מוסדות חינוך הילדים. בשנת 1888 נפטר סר אוליפנט שתמך ושהגן על בני היישוב. זמן קצר לאחר מכן פרצה מגפה בחבל החורן ואף על בני היישוב הוטל הסגר, על כן, נטשו אותו.
ב-1890 ניסו עשר משפחות לשוב למושבה, על מנת שלא תילקח על ידי הערבים תושבי האזור, אך הן שבו לצפת תוך זמן קצר. קבוצה נוספת, אף היא בת עשר משפחות, הגיעה לאתר ב-1898. בין המשפחות הייתה גם משפחת ברנשטיין. בנם השני משה, נולד בסמוך ללידת חסן אבו שג'ר - בנו של המוכתר הערבי. היולדת נפטרה בלידתה, ופרומה ברנשטיין נטלה את התינוק והניקה אותו עם בנה. באותה שנה סבל האזור ממכת ארבה אשר כילתה את מרבית היבול. ארבע מהמשפחות נטשו תוך זמן קצר, וחמש משפחות נוספות, קבוצת רווקים וכן אבות מבעלי המשפחות שנשלחו חזרה לצפת, נותרו במקום עד 1913. אברהם משה לונץ מתאר את היישוב בתחילת המאה ה-20 כמונה 33 נפשות, ולהם רפת, 20 שוורים, 6 פרות, 16 כבשים ועיזים, 8 חמורים ו-3 סוסים. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה בשנת 1914 נשארו במושבה רק שלוש משפחות.
נטישת המושבה.
בשנת 1920 נשארה במושבה רק משפחת ברנשטיין. אבי המשפחה נהרג ב-1916 באחת הנסיעות שלו לדמשק, בנם משה נהרג ב-1917 במסחה בתאונת שדה, בן נוסף ושלוש בנות עזבו את המושבה, אך פרומה – אם המשפחה נשארה במושבה יחד עם שני בניה אברהם ושרגא.
במאורעות תר"פ, ב-5 באפריל 1920 פרץ לבית משפחת ברנשטיין, בן המוכתר, שכנם עלי חסן אבו שג'ר והרג ביריות את פרומא שהייתה המינקת שלו ואת בנה אברהם. בעקבות כך עזב הבן שנותר שרגא את בני יהודה, והמקום ננטש.
בשנת 1972 הוקם יישוב קהילתי כשני קילומטרים מזרחה ממקום המושבה ההיסטורית, ונקרא בשם בני יהודה המנציח את שמה.
בני יהודה (מושב)
נארבונה
אריה אורון
אריה אורון (שטרן) (1916 - 28 באפריל 1999) היה שגריר ישראל הראשון באיטליה ושגריר ישראל בוונצואלה בשנים 1961–1963. כיהן כמנכ"ל חברת עמידר בשנים 1963–1970, מהנדס במקצועו.
ביוגרפיה.
נולד ב-1916 כאריה (לייב) שטרן בלובומל, פולין. עלה לארץ ישראל ב-1935.