באפריל 1997 פורסם דו"ח של בצלם והמוקד להגנת הפרט בשם "הטרנספר השקט", שבו עדויות של מי שנשלל מהם מעמד תושבות הקבע. הביטוי "הטרנספר השקט" הפך לרווח בקרב ארגוני שמאל בישראל.
לשר הפנים יש סמכות לתת רישיונות מחודשים לתושבים לשעבר שרישיונם פקע. שר הפנים לשעבר נתן שרנסקי, ב"תצהיר שרנסקי" או "נוהל שרנסקי" שהוצג בפני בג"ץ, ועוגן בנוהל 5.2.0018, קבע נוהל מקל בנושא זה.
במרץ 2017, הורה בית המשפט העליון למשרד הפנים להשיב לאכרם עבד אלחק את תושבותו אשר פקעה במהלך שהותו בארצות הברית, אליה יצא כקטין, משום שבמקביל הוא המשיך לקיים זיקות עם ישראל, נישא לשתי נשים תושבות האזור, ונולדו לו עשרה ילדים המתגוררים בירושלים. השופטים עוזי פוגלמן ומני מזוז התייחסו בהחלטתם לכך שהפלסטינים ממזרח ירושלים הם "תושבים ילידים" ובכך הם שונים מתושבים מהגרים, אולם נשיאת בית המשפט השופטת מרים נאור קבעה כי מדובר בפסיקה ספציפית לנסיבותיו הייחודיות של העותר ואין להקיש ממנה אל הכלל. העתירה התקבלה בשל בחינת סבירות שיקול הדעת של שר הפנים ביישום המדיניות המרחיבה את "נוהל שרנסקי". בדצמבר 2017 התקבלה עתירה דומה שבה אימצה הנשיאה נאור את גישתם של השופטים פוגלמן ומזוז לגבי החשיבות של מעמדם של תושבים ילידים לעומת תושבים מהגרים.
אולן ווקר
אולן ווקר (באנגלית: Olene Walker; 15 בנובמבר 1930 - 28 בנובמבר 2015) הייתה פוליטיקאית אמריקאית והאישה היחידה שכיהנה כמושלת יוטה. היא הושבעה לתפקיד המושלת ב-5 בנובמבר 2003, כמה ימים לפני יום הולדתה ה-73. ווקר הייתה חברת המפלגה הרפובליקנית.
ביוגרפיה.
אולן ווקר נולדה ב-15 בנובמבר 1930 בשם אולן סמית' בעיר אוגדן . לאביה קראו תומאס אול (Ole) ולאמה קראו נינה (לבית הדלי). את השכלתה התיכונית רכשה בתיכון "וובר". ווקר קיבלה תואר ראשון, תואר שני, ודוקטורט מאוניברסיטת בריגהאם יאנג, אוניברסיטת סטנפורד ואוניברסיטת יוטה בהתאמה.
ווקר הייתה חברה בבית המחוקקים של יוטה במשך שמונה שנים. במהלך כהונתה בבית המחוקקים, ווקר שימשה כמצליפה. היא הייתה סגנית מושל יוטה במשך עשור, בשנים 2003-1993. היא ייסדה את קרן החינוך "סולט לייק" והייתה המנהלת שלו. היא הייתה מנהלת המחלקה לפיתוח הקהילתי ביוטה ויושבת ראש NLGA, איגוד מקצועי ללא כוונת רווח של סגני מושלים מכלל ארצות הברית. כמו כן, היא כיהנה בעוד מספר תפקידים פוליטיים זוטרים.
בשנת 2003, מינה נשיא ארצות הברית ג'ורג' ווקר בוש את מושל יוטה מייק לויט לתפקיד ראש הסוכנות להגנת הסביבה. לשם כך עזב לויט את תפקידו כמושל, וסגניתו, ווקר, החליפה אותו בתפקיד. היא השלימה את כהונתו וכיהנה עד ה-3 בינואר 2005. זמן קצר לאחר שנבחרה לתפקיד מושלת יוטה, בחרה ווקר בחבר בית המחוקקים של יוטה לשעבר, גייל מקקני לתפקיד סגן המושל. היא הושבעה לתפקיד ב-5 בנובמבר 2003 על ידי נשיאת בית משפט העליון של יוטה, כריסטין דורהאם. ווקר היא האישה הראשונה והיחידה (נכון לגבי 2017) שכיהנה בתפקיד זה.
בשנת 2004 ווקר לא הצליחה להיבחר למועמדת הרפובליקנית למושלות יוטה. במקומה נבחר ג'ון האנטסמן למועדות הרפובליקנית למושלות יוטה. חברי הוועידה הרפובליקנית שבחרו את נציגם למושלות יוטה הגנו על בחירתם בטענה שרבים מהם כבר התחייבו להצביע למועמדים אחרים, שכן ווקר לא כיהנה זמן רב כמושלת יוטה לפני ועידת המפלגה.
האנטסמן הצליח להיבחר למושלות יוטה ברוב של 57% מכלל הקולות, כשהוא מביס את המועמד הדמוקרטי לתפקיד סקוט מת'סון הבן.
בשנת 2012 ווקר הקימה את מכון מחקר על שמה העוסק בפוליטיקה ובשירות ציבורי באוניברסיטת וובר.
ווקר הייתה נשואה למיירון ווקר, להם היו שבעה ילדים. היא השתייכה לכנסייה המורמונית.
אולן ווקר מתה ממוות טבעי בסולט לייק סיטי ב-28 בנובמבר 2015.
דייוויד דפטולה
דייוויד א. דפטולה (באנגלית: David A. Deptula) הוא לוטננט גנרל אמריקאי יוצא חיל האוויר של ארצות הברית.
ראשית חייו.
דפטולה נולד וגדל בדייטון, אוהיו. הוא בוגר תואר ראשון במדעים ותואר שני בהנדסת מערכות מטעם אוניברסיטת וירג'יניה. במהלך לימודיו השלים קורס קצינים במסגרת העתודה האקדמית של חיל האוויר של ארצות הברית והוסמך כסג"ם.
קריירה.
לאחר לימודיו, בשנת 1976, התגייס דפטולה לחיל האוויר של ארצות הברית והשלים קורס טיס כטייס קרב. לאחר מכן שירת במספר תפקידי פיקוד ומטה והיה אמון על תכנון המתקפה האווירית במלחמת המפרץ ובמלחמת עיראק. בתפקידו האחרון שימש כסגן ראש המטה של חיל האוויר של ארצות הברית לענייני מודיעין. בשנת 2010 סיים את שירותו ופרש לגמלאות.
מחיקת ערכים בוויקיפדיה
מחיקת ערכים היא תהליך פנימי בוויקיפדיה, שבמסגרתו מחליטים ויקיפדים למחוק ערך שהועלה לאנציקלופדיה ונמצא לא ראוי להיכלל בה.
בניגוד לאנציקלופדיה מסורתית, בה מלכתחילה מתווספים פחות ערכים ובפרט פחות ערכים שיימחקו בסופו של דבר (בשל מיעוט ערכים ועורכים), ודיונים ומחיקות מהאנציקלופדיה נעשים לרוב בסתר (למשל השמטת הערך במהדורה המודפסת העוקבת). בוויקיפדיה כמעט כל גורם יכול להוסיף ערך, ועל כן מחיקה היא גורם חשוב בבניית האיכות של האנציקלופדיה, דיוני המחיקות והמחיקות עצמם הן בעל נראות גבוהה ופומבית ומערבות מספר עורכים רב, וישנו תיעוד מסודר ופומבי להליכי המחיקה. כתוצאה משקיפות התהליך, ישנו גם עניין ציבורי ואקדמי במחיקות והרציונל מאחורי המחיקות.
ערכים נמחקים מוויקיפדיה על-פי מדיניות מורכבת, המשתנה בין שפה לשפה, ושהיא דינמית באופייה ומשתנה בהתאם להעדפות העורכים לאורך השנים. המכנה המשותף של מדיניות המחיקה בכלל השפות הוא דיון על חשיבות הערך בין עורכי ויקיפדיה ומנגנון הצבעה או בניית קונצנזוס. לפיכך, עצם התהליך מלמד על החשיבות הנתפסית, בידי העורכים, של ערכים המועמדים למחיקה. המדיניות הפנימית הנוכחית של ויקיפדיה העברית מצוינת ב.
לאור חשיבות ויקיפדיה בתור מקור מידע, נוצרה חשיבות מסחרית, כלכלית, ותדמיתית לקיום ערכים על אנשים, מקומות, ומיזמים. מעבר לשיפור SEO, והכנסת מידע משלים לתוצאות חיפוש של גוגל, עצם קיום ערך בוויקיפדיה יכולה לגרום למחפש במנוע חיפוש לייחס חשיבות לערך על אף שלפחות מחקר אקדמי אחד טוען שאין בהכרח ערך מידעני לגבי קיום ערך. בפוליטיקה האמריקאית, צפיות בדפי ויקיפדיה הם כלי תחזית, עם יכולת אמידה, לתוצאות בחירות פוליטיות ועריכת דפי הוויקיפדיה של המועמדים הוא נושא חשוב לקמפיינים, וניתן כנראה אף לחלץ מידע על פעולות פוליטיות עתידיות מעריכות ויקיפדיה. אנשים וארגונים לעיתים רואים ערך בכך שישנו ערך לגביהם בוויקיפדיה.
כפלטפורמה למחקר אקדמי.
לאור נגישות הנתונים הפומבית והאפשרות למחקר לגביהן, מחיקות בוויקיפדיה מהווה פלטפורמה מחקרית במספר דיסיפלינות אקדמיות:
צנזורה על ערכי ויקיפדיה.
במדינות כמו סין ומדינות אחרות ישנם אמצעי צנזורה המופעלים כנגד ויקיפדיה. צנזורה על ויקיפדיה יכולה לבוא לידי ביטוי באמצעות חסימה כללית של ויקיפדיה (כפי שנעשה בטורקיה ב-2017), חסימה של ערכים ספציפיים, או השפעה על עורכים בתוך הגרסה המקומית של ויקיפדיה.
בצרפת, סוכנות הביון DCRI גרמה למחיקת ערך לאחר שאיימה במעצר של אדמיניסטרטור מתנדב ונשיא ויקימדיה צרפת.
במקרה זה, אף על פי שהלחץ הראשוני צלח, עורך שווייצרי שחזר את הערך, ויקימדיה יצאה בהודעת גינוי ברורה, ובשל אפקט סטרייסנד הדף המשוחזר הפך לדף הנקרא ביותר בוויקיפדיה הצרפתית סביב האירוע.
באיחוד האירופי תוצאות גוגל לדפי ויקיפדיה ספציפיים הוסרו בתור מימוש של הזכות להישכח האירופאית.
ישנם מקרים בהם גורמים בוויקיפדיה הפעילו בעבר מנגנון צנזורה עצמית פנימית לוויקיפדיה. כך למשל ג'ימי ויילס הודה שהוא ארגן פעילות לניטור הוספות מידע על חטיפתו בידי הטליבאן של העיתונאי האמריקאי דויד רוד (David Rohde), ומחיקת המידע בסמוך להכנסתו לוויקיפדיה. זאת, על-מנת להפחית את הכופר הנדרש למען שחרורו. המידע נכנס מספר פעמים לוויקיפדיה, אך מכיוון שלא צוטט מקור מוביל ואמין למידע, מפעיל מערכת שביצע את המחיקות, צלח במשימה למחוק את המידע על החטיפה.
בישראל, פרסומים בוויקיפדיה פוטנציאלית נתונים לפיקוחה של הצנזורה הצבאית, בנוסף, ככל שישנו צו איסור פרסום, הוא חל גם ביחס לפרסומים בוויקיפדיה. עם זאת, בישראל ובבריטניה, בה יש מערכת חוקית דומה, בפועל הצווים לעיתים נעקפים בוויקיפדיה. בישראל הערך ענת קם הועלה לוויקיפדיה כשהיה צו איסור פרסום, ונמחק לאחר זמן מה בשל חוסר במקורות, אך במקביל גרפיטי רוסס בתל אביב עם הפניית העוברים ושבים לחפש "ענת קם" בגוגל.
סיקור תקשורתי ועמדות פומביות לגבי מחיקות בוויקיפדיה העולמית.
ביקורת הושמעה לגבי מדיניות המחיקה בוויקיפדיה הגרמנית לאחר מחיקות בשל סיבה של "חוסר רלוונטיות" על ידי עורכים, אף על פי שאנשים אחרים היו סבורים שמדובר בערכים בעלי משמעות, וכתובים היטב. מספר מקורות תקשורתיים גרמניים התייחסו לתופעה.
בעולם ישנו סיקור תקשורתי על הדרת נשים לכאורה בוויקיפדיה (שמקושרת לפער המגדרי בוויקיפדיה), ופעולות אקטביסטיות פמיניסטיות במלחמות עריכה על-מנת למנוע מחיקת ערכים על נשים. ביחס למחלוקת על מחיקת שמלת חתונתה של קייט מידלטון נטען שמדובר בפער מגדרי בין העורכים. יש אף הטוענים שמדובר לא רק בהדרת נשים, אלא גם בגזענות.
ישנו גם סיקור על מחיקת נושאים ספציפיים שונים, וכן סיקור על ערכים הונאתיים ששרדו זמן רב עד שהם נמחקו.
לאחר שאתרי רשת משמעותיים נמחקו מוויקיפדיה, חלקם בחרו להוציא התייחסות פומבית למחיקה.