מתחת לעור הוא מחזה ישראלי מקורי מאת יונתן קלדרון. המחזה מתאר את מערכת היחסים בין הקצינה הנאצית אילזה קולמן לבין האסירה היהודייה לוטה רוזנר שהתרחשה במחנה הריכוז נוינגמה. המחזה מבוסס על אירועים היסטוריים ועדויות של ניצולות שואה, בהן עדותה של העיתונאית, הסופרת והמתרגמת רות בונדי. המחזה תורגם לארבע שפות והופק בלונדון.
הדמויות.
מכיוון שהמחזה מורכב מפלשבקים לעבר, חלק מהשחקניות מבצעות תפקיד כפול.
שחקנית א':
שחקנית ב':
שחקנית ג':
עלילה.
עלילת המחזה מתרחשת במקביל בתל אביב בזמן מלחמת המפרץ וכן בגרמניה בשנת 1944. קירסטן איברהארט, עיתונאית גרמניה צעירה, מתדפקת על דלתה של ניצולת השואה שרלוטה ברוד וחוקרת אותה אודות רומן סודי שהתרחש בינה לבין המפקדת הנאצית שלה, אילזה קולמן, במחנה העבודה לנשים נויינגמה.
המעברים בין ההווה לעבר הבימתי מתרחשים בפלאשבקים, בהם מתבצע חילוף תפקידים: השחקנית המשחקת את ניצולת השואה משחקת בהם את הקצינה הנאצית, ואילו השחקנית המשחקת את העיתונאית הגרמניה הצעירה משחקת בהם את ניצולת השואה שכעת היא אסירה צעירה במחנה עבודה.
מערכת היחסים בין האסירה היהודיה לקצינה הנאצית מוצגת במחזה כספק אהבה ספק אופורטוניזם הדדי. אולם לאחר שהאסירות עליהן פיקדה הועברו בטרנספורט לברגן-בלזן, הקצינה הנאצית התחפשה ליהודיה ונכנסה מרצונה למחנה הריכוז אפוף המוות על מנת להיות קרובה לאהובתה היהודיה.
הפקות.
ההצגה עלתה לראשונה במסגרת פסטיבל Smallבמה באוניברסיטת תל אביב באוקטובר 2013 בבימוי רקפת בנימין וזכתה בו בציון לשבח. ההפקה הציגה במשך מעל לשנה בתיאטרון הקוביה שבמרכז הגאה, ולאחר מכן בתיאטרון צוותא. בתפקיד ניצולת השואה וכן הקצינה הנאצית שיחקה אילנה קיויתי דאבנפורט, בתפקיד קירסטן וכן שרלוטה הצעירה שיחקה יעל פרימר, ולאחריה עדי פז, ובתפקיד אידה וכן בשורת תפקידים נוספים שיחקה מיכל ויטמן נאור. בדצמבר 2015 ההצגה ייצגה את ישראל בפסטיבל התיאטרון הבינלאומי MoldFest במולדובה, בתרגום ספרותי סימולטני לרוסית מאת ועל ידי טניה סובול (חבוסטיקוב). ההצגה זכתה לביקורות חיוביות במסיבת עיתונאים שערך פאנל המבקרים מרחבי העולם דובר הרוסית.
באוקטובר 2015 המחזה עלה כתרגיל בבית צבי בבימוי דבי יבלונקה.
ביולי 2017 הפקה בריטית של המחזה בבימוי אריאלה אשד השתתפה בפסטיבל 'נשים ומלחמה' ובפסטיבל קמדן פרינג' והציגה בתיאטרון Old Red Lion בלונדון וזכתה לביקורות חיוביות.
באוקטובר 2019 המחזה עלה בווינה בבימויו של ברונו קרטוצ'וויל.
תגובות.
ההפקה הישראלית המקורית זיכתה את יונתן קלדרון במועמדות לפרס מחזאי השנה בטקס פרסי הפרינג' קיפוד הזהב לשנת 2016.
ההצגה הייתה מועמדת לשלושה פרסי המדיה של הקהילה הגאה לשנת 2015 (המהדורה הישראלית של פרסי התקשורת של הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה) בקטגוריית ההצגה הטובה ביותר וכן שתי מועמדויות בקטגוריית השחקנית הטובה ביותר לאילנה קיויתי וליעל פרימר.
כמו כן זכתה ההצגה לביקורות חיוביות. שי בר יעקב כתב על ההצגה בידיעות אחרונות כי "המשחק של שלוש השחקניות מדויק ורגיש, ומצליח להמחיש את הלחץ הנפשי שבו שרויות הדמויות בשתי התקופות". צבי גורן סבר כי מדובר ב"הצגה מרתקת של מחזה ביכורים מאת יונתן קלדרון המתמודד עם סיפור מיוחד מפרקי השואה ומוצא את המפתח לספרו במחזה בעל מבנה וסגנון מקוריים." המבקרת עליס בליטנטל ציינה את "הבימוי הרגיש של רקפת בנימין" וכי "ראוי לציין הצגה זאת כיוצאת דופן באיכותה וביומרה (שהוגשמה) שהיא נושאת עליה, ולהמליץ עליה בכל פה."
ההפקה הלונדונית זכתה גם היא לשלל ביקורות חיוביות.
סיודד אוברגון
סיודד אוברגון (בספרדית: Ciudad Obregón) היא בירת המועצה האזורית קחמה במדינת סונורה במקסיקו. בעיר מתגוררים 298,625 תושבים (נכון ל-2010), והיא העיר השנייה מבחינת גודל אוכלוסייתה בסונורה, אחרי הבירה ארמוסיו.
היסטוריה.
ב-1906 נסללה באזור מסילת רכבת והוחלט לבנות חנה שלה באזור בו נמצאת העיר של היום. הוחלט לקרוא לחתנה "קחמה" על שם קחמה שהיה מנהיג שבט היקי (Yaqui) המקומי במאה ה-19. תוך זמן קצר החלה להתפתח התיישבות סביב התחנה שנקראה גם היא קחמה.
ב-1924 הפסיד נשיא מקסיקו המכהן אלווארו אוברגון בבחירות לכהונה נוספת. בעקבות כך הוא חזר לסונורה מולדתו והחל להשקיע בפיתוח הערים קחמה ונבוחואה. פעולותיו של אוברגון תרמו לפיתוחה של קחמה וחשיבותה עלתה. ב-1927 היא הפכה לבירת המועצה האזורית במקום קוקוריט. ב-28 ביולי 1928 שונה שמה לסיודד אוברגון (מילולית: "קריית אוברגון") כהוקרה לאוברגון שנרצח עשרה ימים קודם לכן.
כלכלה.
כלכלת העיר מסתמכת על חקלאות, תעשייה, מחסר, גידול מקנה ותיירות.
חינוך.
בעיר נמצאים מספר מוסדות להשכלה גבוהה, בהם המכון הטכנולוגי של סונורה.
תחבורה.
את העיר משרת נמל התעופה הבינלאומי סיודד אוברגון, הנמצא במרחק של 15 קילומטרים דרום-מזרחית למרכז העיר.
סיודאד אוברגון
דיאגרמת פאזות
תרשים פאזות (או דיאגרמת פאזות) הוא תרשים המשמש להצגת פאזות שונות של חומר המתקיימות בשיווי משקל כתלות בפרמטרים תרמודינמיים. כל פאזה בדיאגרמה היא מצב מיקרוסקופי שונה של החומר, ללא שינוי של הרכיבים, המתבטא בתכונות מאקרוסקופיות תרמודינמיות אחידות של החומר.
דיאגרמת פאזות נגזרת מהשינוי באנרגיה החופשית המאפיינת כל מצב כתלות בפרמטר התרמודינמי המתאים.
התרשימים המגדירים דיאגרמת פאזות הם הפרמטרים התרמודינמיים שמשתנים במעבר בין הפאזות השונות כגון: טמפרטורה, לחץ, נפח, ריכוז. דיאגרמת פאזות יכולה לתאר פאזות של חומר אחיד או של תערובת של חומרים כתלות בריכוז של כל אחד מהמרכיבים.
מאפיינים של דיאגרמת פאזות.
דיאגרמת פאזות באופן כללי מוצגת כתלות בפרמטרים תרמודינמיים המהווים את הצירי הדיאגרמה. בנוסף, ישנם מספר מאפיינים המוצגים ומסומנים בדיאגרמה. דיאגרמת פאזות יכולה לכלול קווי דו קיום של שתי פאזות, נקודות מפגש של מספר פאזות (כמו נקודה משולשת למשל בדיאגרמת פאזות של מים, איור (1)), נקודות קריטיות, טמפרטורות התכה ועוד סימונים ייחודיים בהתאם לחומר המתואר.
קווי דו-קיום.
קווי דו-קיום הם קווים המייצגים תנאים תרמודינמיים מסוימים אשר לאורכם מתקיימות שתי פאזות במקביל בשיווי משקל, מיקום הקווים כתלות בפרמטרים התרמודינמיים נגזר מאי רציפות בנגזרת של האנרגיה החופשית, כלומר הערכים התרמודינמיים שבהם מתרחש המעבר בין שתי הפאזות שמצידי קו הדו-קיום.
נקודה משולשת.
נקודה משולשת היא נקודה המציינת את התנאים התרמודינמיים לקיומן של 3 פאזות במקביל בשיווי משקל. למשל בדיאגרמת פאזות של מים כתלות בלחץ ובטמפרטורה, קיימת נקודה אחת של טמפרטורה ולחץ שבה מתקיימות שלוש הפאזות בשיווי משקל: מים, קרח ואדים.
ניתן לחשב מראש עבור דיאגרמה של חומר מסוים את מספר הפאזות שניתן לקבל בנקודה מסוימת או לאורך קו בשיווי משקל בהתאם לחוק הפאזות של גיבס.
נקודה קריטית.
נקודה קריטית היא נקודה המציינת את הערכים של הפרמטרים התרמודינמיים אשר מן העבר האחד שלהם קיימת הפרדה לפאזות שונות בשיווי משקל ומן העבר השני אין הפרדה בין פאזות. בנקודה זו הערכים התרמודינמיים הם כאלו שבהם מתרחש המעבר מאנרגיה חופשית בעלת שתי נקודות מינימום כתלות בפרמטר התרמודינמי המתאר את המערכת, לאנרגיה חופשית עם נקודת מינימום אחת. המערכת שואפת להימצא במינימום של האנרגיה החופשית תיפרד לשתי פאזות במקרה שבו יש לה שתי נקודות מינימום ותהיה בעלת פאזה אחת בלבד בשיווי משקל במקרה של מינימום יחיד, הנקודה הקריטית מתארת את המעבר הזה (דוגמה לגזירת דיאגרמת פאזות מתוך האנרגיה החופשית נמצאת בהמשך הערך). למשל בדיאגרמת פאזות של מים – הנקודה הקריטית מציינת את הלחץ והטמפרטורה אשר מהם והלאה לא מתקיימות שתי פאזות נפרדות של נוזל וגז אלא פאזה אחת המכונה "זורם" .
סוגים של דיאגרמת פאזות.
דיאגרמת פאזות דו ממדית.
דיאגרמת הפאזות הפשוטה ביותר היא דיאגרמה של טמפרטורה ולחץ עבור חומר אחד כמו למשל מים (איורים 1, 6). הצירים בדיאגרמה הם הטמפרטורה והלחץ, הדיאגרמה מציגה במרחב הטמפרטורה והלחץ את קווי הדו-קיום שמפרידים בין הפאזות השונות של המים: מוצק, נוזל וגז. הנקודה המשולשת מציגה את התנאים לקיום שלוש הפאזות בו זמנית בשיווי משקל והנקודה הקריטית מציגה את התנאים של הלחץ והטמפרטורה אשר מעליהם אין הבדל בין נוזל לגז ומתקיימת פאזה אחת – זורם.
האזורים הפתוחים בדיאגרמה מייצגים אזורים בהם האנרגיה החופשית אנליטית ומתקיימת רק פאזה אחת בשיווי משקל. אזורים אלו מופרדים על ידי קווי הדו-קיום בהם האנרגיה החפשית לא אנליטית ודרכם מתרחש תהליך מעבר פאזה, אלו הם גבולות הפאזה.
תכונות תרמודינמיות נוספות.
מלבד טמפרטורה ולחץ, ישנם פרמטרים תרמודינמיים נוספים שיכולים להופיע בדיאגרמת פאזות כגון נפח סגולי, אנתלפיה סגולית או אנטרופיה סגולית כמוצג באיור (2). לדוגמה: דיאגרמת פאזות של חומר אחד בה מופיעה הטמפרטורה כפונקציה של האנטרופיה הסגולית עבור מים/אדים או נוזל קירור, משמשים להדגמת מעגלים תרמודינמיים כמו מעגל קרנו, מעגל רנקין.
קווים שווי ערך.
בגרף דו ממדי, שני פרמטרים תרמודינמיים יכולים להוות את שני הצירים – האופקי והאנכי. בנוסף ניתן לצייר גדלים תרמודינמיים אחרים בצורה של סדרת קווים עוקבים כך שכל קו מסמן ערך אחד קבוע של אותו גודל תרמודינמי. הקווים יכולים להיות ישרים או עקומים כתלות בתנאים התרמודינמיים של החומר. למשל בדיאגרמה שבה הצירים הם לחץ ונפח ניתן לצייר קווים שווי טמפרטורה המכונים איזותרמות כמו בדיאגרמה של גז ואן דר ואלס או קווים שווי-לחץ בדיאגרמה של טמפרטורה מול אנטרופיה כמוצג באיורים (2) (3).