ב-1 בנובמבר 2010 מונה למנהל לשכת העיתונות הממשלתית. עם כניסתו לתפקיד, עודד את כניסתם של קהלים נוספים לעולם התקשורת ותמך בהענקת תעודות עיתונאי לבלוגרים, באומרו כי "ההגדרה בחקיקה של מיהו עיתונאי היא רעה לדמוקרטיה ורעה למקצוע העיתונות. חייבים למנוע אפשרות של השפעה על תכנים באמצעות הגדרה של מיהו עיתונאי. פתיחת הקריטריונים והכללת בלוגרים בקרב הזכאים לתעודות לע"מ, כמו גם ההקלות המומלצות ליוצרים דוקומנטריים ולפרילנסרים, יעודדו את חופש הביטוי". במהלך כהונתו נכנס לעימות עם תא הכתבים הזרים לאחר שאיים כי השתתפות במשט לעזה עלולה להביא למניעת כניסתם של הכתבים לישראל לתקופה של עשר שנים. עם זאת, בריאיון לרגל פרישתו מהתפקיד, אמר הלמן כי "ישראל מתייחסת לעיתונאים הזרים בדיוק כמו שהיא מתייחסת לעובדים התאילנדים שבאים לעבוד במדינה הזאת. זה מצב שחייבים לשנות כי זה עומד בסתירה לאינטרסים של ישראל. זה מנוגד לאינטרס של מערך ההסברה הישראלי שמטרתו היא לחשוף את העיתונאים הזרים לישראל כמדינה דמוקרטית, לתרבות שלנו, לכלכלה שלנו ולעמדות שלנו".
בדצמבר 2011 פרש מתפקידו בלע"מ והתמנה לסמנכ"ל רגולציה בחברת החשמל. לאחר כחצי שנה בתפקידו, קיבל לניהולו את חטיבת הרגולציה, קשרי הממשל והתקשורת, אשר כוללת – מעבר לתחום הרגולציה – גם את תחומי הפרסום, דוברות, קשרי קהילה, יחסי הציבור ומרכזי המבקרים של חברת החשמל. על פי הודעת החברה, מהלך זה בא לאחד את המסרים של החברה על כלל השלוחות הקיימות בה, ולסנכרן בין הגופים השונים העוסקים בתדמית החברה ובמוניטין שלה. זאת במטרה להשתמש בסל הכלים המגוון כדי לקדם את חוסנה הפיננסי מעמדה ותדמיתה של חברת החשמל". בדצמבר 2016, החליטה חברת החשמל להקים אגף שיווק במסגרת חטיבת הרגולציה שבראשות הלמן. בין היתר, הוא הוביל מהלך של הידברות בין חברת החשמל לארגונים חברתיים, במסגרת שולחן עגול בו מביעים הארגונים את עמדותיהם במטרה להגיע להסכמות ולקדם פתרון בעיות שונות.
הלמן מכהן כיו"ר ועדת הביקורת של החברה הלאומית לאספקת פחם, חברה בת של חברת החשמל. הוא שימש כיו"ר הדירקטוריון בפועל של חברת הפחם בין מרץ 2013 לינואר 2017.
לאחר מספר שנים ללא פעילות פרסומית, הלמן השיב את הדמויות "שקע ותקע" במהלך שיווקי נרחב, לחשיפת השימוש בגז טבעי על יתרונותיו להפחתה משמעותית בזיהום האוויר. המהלך נכנס לרשימת "חמשת המהלכים התקשורתיים המשפיעים לשנת 2013" על פי "קבוצת יפעת".
במהלך סופת השלג הגדולה בחודש דצמבר 2013 נגרם נזק רב לתשתיות החשמל ובתים רבים נותקו ממערכת החשמל. הלמן הופיע רבות בתקשורת כנציג חברת החשמל.
הלמן שיתף פעולה עם ויקימדיה ישראל בהנגשת תמונות לשכת העיתונות הממשלתית לציבור וקידם את חוק התמונות הלאומי שהוביל לשחרור תמונות המדינה ברישיון פתוח אך לא מסחרי, ופטר את הציבור מתשלום על שימוש בתמונות לע"מ. בספטמבר 2017 הוענק לו על כך אות הוקרה מטעם ויקימדיה ישראל. בנימוקים להענקת האות נכתב: .
ביולי 2019, במסגרת שינוי ארגוני מקיף שבוצע כחלק מהרפורמה בחברת החשמל קיבל הלמן לניהולו את כלל מערך השירות וחוויית הלקוח (מוקדים טלפוניים, מערך החשבונות והגבייה, קבלת הקהל), תחום התקשורת, השיווק, והטרנספורמציה הדיגיטלית של מערך השירות. כמו כן, מנהל הלמן את מערך קשרי המשקיעים (IR) וקשרים עם גופי הון, המרקום, הפרסום, תחום הרגולציה וקשרי הקהילה, במסגרת חטיבת שירות, שיווק ורגולצייה המונה כ-1,000 עובדים.
פעילות לסיוע לאנשים עם מוגבלות.
הלמן מקדם אג'נדה של שילוב אנשים עם מוגבלות בחברה בכלל ובעבודה בפרט. זאת, כאב לילדה שלמדה בעבר בחינוך המיוחד וכסמנכ"ל בחברת החשמל שמעסיק 5 עובדים עם מוגבלויות קשות. הלמן דחף לחקיקה שתחייב חובת העסקה של 5% עובדים עם מוגבלות מתוך סך כל עובדי המדינה, חברות ממשלתיות, רשויות מקומיות וגופים ממשלתיים, דבר שהוגש כהצעת חוק לכנסת ובמקביל עוגן בהסכם קיבוצי בין ההסתדרות למעסיקים, שהוצא לו צו הרחבה. הצעת החוק אושרה בכנסת ב-3 באוגוסט 2016.
בינואר 2015 ייסד הלמן דף פייסבוק בשם "סיכוי שווה" שעוסק בשילוב אנשים עם מוגבלות בעבודה, בו מתפרסמות משרות רבות וכן אנשים עם מוגבלות שמבקשים לעבוד. הפרויקט פועל בהתנדבות מלאה, ללא תקציב או משכורות. לדברי הלמן, הקמת הדף מקורה ברצון להוביל סדר יום לאומי הכולל שילוב אנשים עם מוגבלות בעבודה. הדף מפרסם הצעות עבודה המיועדות לאנשים עם מוגבלות בלבד, לצד סיפורים אישיים של מחפשי עבודה עם מוגבלות. לפי נתונים רשמיים, בישראל יש כ-880,000 אנשים עם מוגבלות בגילאי עבודה, נוסף על כ-330,000 ילדים עם צרכים מיוחדים. מחקר שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בדצמבר 2016 קבע כי ל-15% מבני 20 ומעלה בישראל, כ-791 אלף איש, יש מוגבלות תפקודית חמורה. את הדף מפעילים כ-25 מתנדבים, מתוכם 17 אנשים עם מוגבלות והשאר הורים לילדים עם צרכים מיוחדים. נכון לאמצע 2016, כ-110 אנשים עם מוגבלות התחילו לעבוד בעזרת הדף. במרץ 2016, קיבל הלמן עיטור כבוד מטעם יו"ר הנהלת אומ"ץ על פעילות זו. בספטמבר 2016, זכה הדף בתואר קמפיין יחסי הציבור לשנת 2016, במסגרת תחרות "האריה השואג" של איגוד יחסי הציבור הישראלי. במסגרת הפעילות של הלמן כנגד אפליית אוכלוסיות מוחלשות, סיכוי שווה נאבקת למען ביטול חוק לרון, אשר לטענת הלמן פוגע חמורות במוטיבציה של נכים לצאת לעבודה ולהפסדי ענק במשק עקב אי הצטרפות הנכים למעגל העבודה ועל כן העמותה בראשותו פועלת על מנת לבטל את ההתניה בין השכר לזכאות לקצבת נכות. בדצמבר 2017, בעקבות יוזמה משותפת של השירות הבולאי ושל "סיכוי שווה", הונפק בול ייחודי בשם "בול השילוב". הלמן מסר כי מטרת הנפקת הבול, עליו מופיעות דמויות של אנשים עם מוגבלויות שונות ומוטבע עליו הפסוק "וחי אחיך עמך", היא להעלות מודעות לשילוב אנשים עם מוגבלויות.
כחלק ממאבקו למען אוכלוסיות חלשות, הלמן כותב מאמרי דעה בכלי התקשורת ובמדיה החברתית המוחים על חוקים ונהלים המחלישים אוכלוסיות אלו וקורא לסיוע, כגון: שילוב אנשים עם מוגבלויות בעבודה וקמפיין בעד תרגום לשפת הסימנים בתשדירי ממשלה.
מספר קנודסן
מספר קנודסן formula_1 (אנגלית: Knudsen Number) הוא שמו של גודל חסר ממדים מתחום מכניקת הרצף, המגדיר את היחס בין המהלך החופשי של החלקיקים במערכת פיזיקלית מסוימת לסקלה המייצגת של המערכת. למעשה, מגדיר מספר קנודסן את התנאי לפיו ניתן להתייחס למערכת פיזיקלית כאל רצף ולהתעלם מההטרוגניות שלה.
המספר קרוי של שמו של מרטין קנודסן, פיזיקאי דני.
הגדרה.
מספר קנודסן מוגדר על ידי היחס:
formula_2
כאשר:
ככל שהמערכת קרובה יותר לרצף, נצפה לקבל formula_7. יש לציין שלרוב יהיה המהלך החופשי גדול מהמרחק האופייני בין מולקולות, ולכן רשומה ההגדרה פעמים רבות רק בתור היחס בין המהלך החופשי לסקלת המערכת.
הסבר אינטואיטיבי למספר קנודסן.
מספר קנודסן, כאמור לעיל, מגדיר מתי ניתן להתייחס למערכת מסוימת כאל רצף.
ענן כוכבים בין גלקטי, שהמהלך החופשי בו הוא מסדר גודל של 1010 ק"מ (כלומר, החלקיקים כמעט ולא נפגשים זה עם זה) אינו נראה, ממבט ראשון, כמתאים להנחת הרצף. מאידך, כאשר מסתכלים על סקלת הבעיה (גודל הענן), מגלים שהיא בסדר גודל של 1013 ק"מ, ושהנחת הרצף מתקיימת בה בקירוב טוב.
דוגמאות לתופעות בעלי מספר קנודסן גבוה אשר לא ניתן להניח בהן את הנחת כרצף:
השימוש במספר קנודסן.
מספר קנודסן קובע את דיוק החישובים כאשר מתארים מערכת מסוימת באמצעות כלים שפותחו במכניקת הרצף או במכניקת הזורמים כמו משוואות נאוויה-סטוקס. ככל שמספר קנודסן יהיה קרוב יותר ל-1, כך ההנחות שנעשות, כאשר משתמשים בכלים אלו, יהיו פחות נכונות, והתוצאות שנקבל בעזרתן יהיו מדויקות פחות. במקרים בהם מספר קנודסן שווה בקירוב או גדול מ-1, יש צורך לעשות שימוש בכלים פיזיקליים אחרים כמו מכניקה סטטיסטית. גז עם מספר קנודסון הרבה יותר גדול מ-1 נקרא גז קלוש.
גבי וימן
גבריאל (גבי) וימן (נולד ב-1 בספטמבר 1950) הוא פרופסור אמריטוס בחוג לתקשורת באוניברסיטת חיפה ובמרכז הבינתחומי הרצליה. מחקריו בתחום הניבו תשעה ספרים, מאות מאמרים מדעיים ומאמרי עיתונות בתחום התקשורת.
ביוגרפיה.
וימן נולד בחיפה, בנם היחיד של שני ניצולי שואה שאיבדו את כל משפחתם במחנות ההשמדה. הוא סיים את בית הספר התיכון "חוגים" והתגייס לשירות צבאי שהחל ביחידת האבחון הפסיכולוגי, נמשך לשירות ביחידת מכ"ם ("קשתות") והסתיים בשירות מילואים ממושך בממד"ה (מחלקת מדעי ההתנהגות של צה"ל).
וימן למד לתואר ראשון בסוציולוגיה באוניברסיטה העברית ובאוניברסיטת חיפה, ולתואר שני בסוציולוגיה באוניברסיטת חיפה. את לימודי הדוקטורט בתקשורת סיים ב-1982 באוניברסיטה העברית, בהנחייתו של פרופ' אליהוא כ"ץ, מבכירי חוקרי התקשורת בעולם. עבודת הדוקטורט שלו עסקה בחקר התפשטות מידע ברשתות תקשורת בינאישיות (תוך התמקדות בקיבוץ). את השתלמות הפוסט דוקטורט שלו ערך באוניברסיטת סטנפורד, ארצות הברית.
עם קבלת הדוקטורט החל להרצות בחוג לסוציולוגיה באוניברסיטת חיפה, שם לימד קורסים שונים במתודולוגיה ובתקשורת. במסגרת חוג זה הוקמה חטיבה ללימודי תקשורת, שהייתה לגרעין ההקמה לחוג לתקשורת. בתקופה זו עמד גם בראש החוג לסוציולוגיה.
וימן הקים את החוג לתקשורת באוניברסיטת חיפה ועמד בראשו במשך שמונה שנים. במהלך השנים התפתח חוג זה והיה לחוג המוביל בתחום לימודים אקדמיים בתקשורת, כולל תוכניות לימודים לתארים ראשון, שני ודוקטורט. הוא נבחר שבע פעמים כ"מרצה מצטיין" בסקרי הסטודנטים באוניברסיטת חיפה.