כדי לקשר עצמו עם השושלת שהדיח נשא, כאמור, את אמה מנורמנדיה, וכך מנע התקפה מצד נורמנדיה, בה ישבו בניו הגולים של אתלרד השני, אלפרד ואדוארד. את בנו מנישואין אלו, הארדיקאנוט, מינה ליורש העצר על חשבון אחיו הרולד, בנה של פילגשו. בשנת 1018 (או 1019) ירש קנוט את אחיו, הרולד השני, מלך דנמרק, ובשנת 1028 כבש את נורווגיה עם צי בן 50 ספינות מאנגליה. ניסיונו לשלוט בממלכה דרך סוויין, בן נוסף מפילגשו, תם במרידה והחזרת השושלת הנורווגית המודחת, תחת מגנוס הטוב.
קונרד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, התיידד עם קנוט, ואירס את בנו היינריך לגונהילדה, בתו של קנוט. וכן העביר לפיקוחו את שלזוויג ופומרניה. האחרונה כנראה הייתה לאחוזה פיאודלית של קנוט, היות שבולסלאב הראשון, דוכס פולין, שלח את צבאו לעזרת קנוט בכיבוש אנגליה.
קנוט זכה לתדמית של מלך טוב ומוצלח, אולם נקודת מבט זו ניתן לשייך ליחסו הטוב לכנסייה, ששלטה בכל הכותבים וההיסטוריונים דאז. כך, למשל, מתואר קנוט כמלך ששמר על מצוות הדת, אף על פי שניהל נישואים ביגמיסטיים באופן פתוח, והיה אחראי לרציחות פוליטיות רבות.
הוא מוזכר במיוחד באגדה מסוימת בה ניסה להחזיר את גלי הים אחורה. לאחר שנמאסו עליו דברי החנופה שבחצרו, כאשר פגש בחנפן שהציע כי המלך יכול לשלוט ביסודות הטבע עצמם, יצא לסאות'המפתטון כדי להוכיחו אחרת. אגדה זאת נתפרשה פעמים רבות באופן שגוי, כאילו חשב המלך את עצמו לבעל כוחות על-טבעיים. למעשה הייתה האגדה תעמולה בעדו.
קנוט מת בשנת 1035 בשפטברי, דורסט, ונקבר בווינצ'סטר. הוא הוריש את כל המקומות בהם שלט לבנו הארדיקאנוט, שמלך בדנמרק כ"קאנוט השלישי", אך אחיו למחצה, הרולד קל-הרגליים תפס את השלטון באנגליה. לאחר מותו של הרולד ב-1040, הפך הארדיקאנוט גם למלך אנגליה.
וויילס
אדוארד הרביעי מאנגליה
ביטחון לאומי
ביטחון לאומי הוא יכולתה של אומה להגן על אזרחיה ועל ערכיה הפנימיים מפני איומים חיצוניים, כגון ארגוני טרור ומדינות עוינות. הביטחון הלאומי מושתת על שלל מרכיבים המקנים למדינה את היכולת להגן על עצם קיומה, על עצמאותה, על חיי תושביה, על שלמותה הטריטוריאלית, על ביטחון הפנים שלה, על מעמדה בקרב אומות העולם, על המאזן הדמוגרפי, על התפיסה האידאולוגית ועל הביטחון היומיומי בגבולות.
אמצעים לשמירת הביטחון הלאומי.
אמצעים לשמירה על הביטחון הלאומי כוללים:
הגורמים העיקריים העוסקים בביטחונה של מדינה הם משרד הביטחון, משרד החוץ והצבא, שלצידם או במסגרתם פועלים גורמים נוספים, כגון גופי מודיעין, תעשיות ביטחוניות ועוד.
בישראל, המופקדת על שמירת הביטחון הלאומי היא מערכת הביטחון, ובתוכה צה"ל, המוסד והשב"כ, משרד החוץ, המטה לביטחון לאומי ועוד.
קישורים חיצוניים.
המכון למחקרי ביטחון לאומי (INSS), אתר המכון
והביזם
טיוון
חרחורין
חרחורין (במונגולית: Хархорин), הנקראת בשפה העתיקה קארקורום, היא עיר חרבה במחוז אובורחאנגאי במונגוליה. העיר שימשה כעיר הבירה של האימפריה המונגולית במשך כ-30 שנה. פירוש שמה העתיק הוא "אבנים שחורות" או "חומות שחורות".
ג'ינגיס חאן הורה על בניית העיר ב-1220, והיא נבנתה על גדות נהר אורחון בידי אוגדי חאן ב-1235, כשהיא משמשת כמקום מגורים לסוחרים פרסים ובעלי מלאכה סינים. על אף שהייתה רשמית בירת האימפריה, לא הייתה העיר מקום משכנו של החאן שנהג לחיות, כמו שליטים נוודים רבים, במגורים ניידים מחוץ לגבולותיה. קארקורום שימשה יותר כבסיס אספקה ולא כעיר בירה של ממש. בתקופת שלטונו של מונגקה חאן הורחבו גבולות העיר והיא תועדה לראשונה בידי מגלי ארצות אירופאים ב-1246.
בתקופת שלטונו של קובלאי חאן הועברה ה"בירה" לדאדו (כיום: בייג'ינג), וקראקורום הפכה לבירת פרובינציה בלבד. על אף שהייתה בירתה של שושלת יואן הצפונית למשך כמה שנים, נהרסה העיר בעקבות סכסוך בין פלגי המונגולים, וב-1388 נטבחו תושביה בידי פולשים סיניים.
ב-1585 הקים השליט הקאלאקי אבדאי חאן מנזר בודהיסטי בעיר בשם ארדנה זו (במונגולית: "מאה אוצרות"), שנבנה בעיקר מחורבותיה של הבירה המונגולית לשעבר והיה המנזר הבודהיסטי הראשון במונגוליה. הריסות קארקורום העתיקה נתגלו ב-1889 בידי החוקר הרוסי נ"מ יאדינסטב. כיום שואפים חלק מהמונגולים למקם את עיר הבירה בחרחורין ולא במיקומה הנוכחי אולן בטור.
היקש (משפטים)
במשפטים, היקש הוא הסקת מסקנה בנוגע לא' מכוח ב'.
היקש כמקור משפטי בדין הישראלי.
לדין הישראלי ארבעה מקורות משפטיים, דהיינו יסודות הכשירים לשמש בסיס לנורמות משפטיות. ארבעה מקורות אלו זכו להכרה בפסיקה, ורוכזו באופן רשמי בחוק יסודות המשפט. חוק זה מתווה את המקומות אליהם על השופט לפנות במענה לשאלה משפטית.
מקורות הדין הם החקיקה (ראשית ומשנה), הפסיקה (פסקי בית המשפט העליון כתקדימים מחייבים, הפסקים המחוזיים כמנחים), ההיקש ועקרונות החירות, הצדק, היושר והשלום של המשפט העברי ומורשת ישראל.
ההיקש כמקור המשפטי השלישי מתיר לשופט לפנות למקרים משפטיים אחרים בעלי דמיון עובדתי או לוגי ולחלץ מהם את המדיניות השיפוטית הראויה. שימוש בהיקש מאוחר לשימוש בתקדים. שימוש בתקדים אפשרי כאשר בפסק דין המהווה תקדים מחייב עולה שאלה משפטית זהה לזו המתעוררת בפסק הדין שבו דנים. בהיקש להבדיל מתעוררת שאלה משפטית שונה, אך קווי הדמיון בין פסק זה לפסק שממנו מקישים, מאפשרים להפיק תשובה משפטית ראויה, המשתלבת במדיניות המשפטית הנוהגת.
הקיאס.
בדומה למקורות המשפט הישראלי, בהלכה המוסלמית מצוי ההיקש (בערבית: قياس, "קיאס") כמקור לנורמות דתיות לצד הקוראן, אורחות חייו של הנביא מוחמד (הסונה) המתועדות בחדית' והסכמת הכלל (בערבית: إجماع, "אג'מאע").
קנטאקי
טיעון היסקי
טיעון היסקי הוא טיעון שבו המסקנה נובעת מההנחות בזכות משמעות מוסכמת של המלים הסינקטגורמטיות (כמו "או", "אינו", "אם ורק אם", "כל", וכדומה) המשמשות בטיעון. לדוגמה, טיעון בצורת "כל א' הוא ב', וכל ב' הוא ג', לכן כל א' הוא ג'" הוא טיעון תקף בגלל ההסכמה על המשמעות של "כל" ו"הוא". מכיוון שטיעונים היסקיים מתבססים על משמעות המלים, המסקנה מטיעון היסקי תקף נובעת בהגדרה מההנחות. למעשה, ההנחות דורשות נכונות המסקנה. משום כך, היסק אינו מציע לנו מידע חדש על העולם, אך הוא הכלי החזק ביותר של שימוש בהגיון להפקת תובנות חדשות ביחס לידוע לנו.
בהיסק, ההנחה הראשית בטיעון היא כלל או הצהרה כללית, וההנחה המינורית היא מקרה – מקרה או דוגמה המונחת על פי הכלל. המסקנה היא תוצאה. היסק נע תמיד מהכלל, למקרה ומשם לתוצאה:
טיעון דדוקטיבי
כשלי היסק
כשלי היסק (דדוקציה) היא קבוצה של כשלים לוגיים בהם יש שגיאה בטיעון היסקי. שגיאה זו יכולה לנבוע מכך שישנה שגיאה במבנה הטיעון, או במילים הסינקטגורמטיות (למשל "או", "כל", "אם ורק אם") המשמשות בו.
ישנם שני סוגים של כשלי היסק:
כשל דדוקטיבי
כשלי דדוקציה
צמחים חד שנתיים
אי-רלוונטיות
כשלי אי-רלוונטיות או אי נגיעה הם קבוצה של כשלים לוגיים שבהם יש כשלי היסק. במשפטים בהם ההנחה הראשית היא כי קיים יחס או קשר בין מקרה אחד לאחר, וההנחה המשנית היא שיחס זה מוביל להיקש לוגי כלשהו, ייתכן כשל אי-רלוונטיות אם ההנחה הראשית אינה מתקיימת. כאשר מתרחש הכשל, היחס בין המקרים אינו מתקיים ושני המקרים אינם רלוונטיים זה לזה. אם ההנחה הראשית כוזבת, ההנחה המשנית (המינורית) אינה רלוונטית למסקנה.
למשל, בטענה "כל מכוניות השברולט שחורות מכיוון שכל מכוניות הפורד שחורות", העובדה שמכוניות הפורד שחורות אינה רלוונטית לצבען של מכוניות השברולט, משום שעצם היותן מכוניות אינו רלוונטי או מעיד על צבעם.
את כשלי אי-הרלוונטיות ניתן לחלק לכמה קבוצות עיקריות:
ייצוג שגוי
כשלי ייצוג שגוי היא קבוצה של כשלים לוגיים שבהם יש כשלי היסק. בכשלי ייצוג שגוי ההנחה המשנית, המקרה השייך לכיתה רחבה יותר, כוזב. כאשר המקרה כוזב, הדוגמה הנבחנת אינה שייכת באמת לכיתה או למקרה שאליו היא אמורה להשתייך. במילים אחרות, ישנה שגיאה בהצגת עובדות המקרה. מכאן שהנחה משנית כוזבת היא ייצוג שגוי של העובדות.
ישנם מספר כשלי ייצוג שגוי:
חלונות XP
ממלכת החיות של דיסני
ממלכת החיות של דיסני הוא פארק שעשועים המהווה חלק מאתר הנופש דיסניוורלד, וממוקם באורלנדו, פלורידה, ארצות הברית.
הפארק נפתח לקהל ב-22 באפריל 1998, ושטחו למעלה מ-2 קמ"ר.
הפארק מציג אטרקציות שנושאן בעלי חיים שונים ובהם דינוזאורים.
מבנה הפארק.
הפארק מחולק לשבע "ארצות":
נווה המדבר.
אזור הכניסה של הפארק, בו מוצגים בעל חיים מדבריים.
אי הגילויים.
מרכז הפארק ממנו ניתן להגיע ליתר הארצות. במרכז האי נמצא "עץ החיים" שגובהו כ- 14 קומות, ובתוכו מוצג הסרט התלת ממדי "קשה להיות חרק!".
באי מוצגים פלמינגואים, למורים, קנגורואים, חסידות, שקנאים ואיילים.
פנדורה - עולמו של אווטאר.
זהו המתחם החדש והמבוקש ביותר בפארק, והוא פועל בו ממאי 2017. המתחם נוצר בהשראת הסרט אוואטר של ג'יימס קמרון. במתחם שוחזרו ההרים הצפים של כוכב פנדורה וכן החי והצומח הייחודיים לו. שתי האטרקציות העיקריות במתחם הן: טיסת אווטאר - סימולטור תלת-מימד המדמה טיסה על גבי באנשי, ומסע נהר הנאבי - של שיט בסירה.
אפריקה.
באזור זה נמצא ספארי הקילימנג'ארו בו נוסעים במכוניות פתוחות באזור המדמה את הסוונה האפריקאית. מופע פסטיבל מלך האריות מוצג באזור זה החל מ-1 ביוני 2014 עקב סגירת מחנה מיקי-מיני.
משמר כדור הארץ של ריפקי.
תחנת שמירה על איכות הסביבה, אליה ניתן להגיע רק בנסיעה ברכבת. באזור זה נמצא גן חיות לילדים ובית חולים לחיות.
אסיה.