פרופ' שטסמן הוזמן ב-1991 להקים את המכון לרפואה גריאטרית של שירותי בריאות כללית בירושלים, ומאז ניהל אותו באופן כמעט רצוף עד היום. במסגרת זאת היה הרופא הראשון בישראל שיסד וניהל מפעל "אשפוז בית" לקשישים בירושלים במסגרתו אושפזו בביתם משך השנים עד 500 חולים קשים בו זמנית, ובמשך השנים עשרות אלפי קשישים. באשפוז בית במסגרת המכון, מטופלים חולים במחלות פנימיות קשות. חולי סרטן מתקדם, שיקום בית וכמאה חולים בהנשמה ממושכת. הוא הקים במסגרת המכון, "יחידה להערכה גריאטרית", הראשונה מסוגה בישראל, לאבחון רפואי תפקודי וקוגניטיבי של קשישים בירושלים, ושירותים רבים נוספים.
פרופסור שטסמן יזם והקים ב-1997 את המרכז לשיקום וגריאטריה "הוד עמל" במעלה אדומים, בו כ-200 מיטות אשפוז, ב-5 מחלקות שונות, ועדיין מנהל אותו כיום.
מחקר והוראה אקדמית.
פרופסור שטסמן יזם, תכנן והקים את "המחקר הלונגוטודינלי של הזיקנה בירושלים" ב-1990. במסגרת זאת, הוא חקר עם תלמידיו וחבריו אלפי קשישים תושבי ירושלים, כולם ילידי 1920–1921, בעת היותם בני 70. הוא בדק את מצב כל אחד מהם בדיקה רפואית מקיפה, כולל בדיקות מעבדה, בדיקות תפקודיות, סוציאליות, אפקטיביות, וקוגניטיביות. כך נתקבלה תמונה מקיפה על כל אחד ממשתתפי המחקר. נערך מעקב חוזר אחרי כל אחד מהשורדים, בעת היותם בני 78, 85, 90, 95, ובגיל 100. פרופסור שטסמן הוכיח שהנבדקים היו מדגם מייצג של בני גילם בירושלים.
מתוך בנק מידע מקיף זה, פורסמו מעל 100 עבודות מדעיות מקוריות חשובות בתחומי הגריאטריה הרפואית והגרונטולוגיה במיטב הספרות המקצועית העולמית.
פרופ' שטסמן היה ב-1984 ממייסדי ההוראה ברפואה גריאטרית בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית והדסה בירושלים, ולימד רפואה גריאטרית לסטודנטים לרפואה ולרופאים משך שנים רבות.
הוא שימש כחבר ויו"ר של מספר ועדות ממשלתיות בענייני השירותים הרפואיים והחברתיים והזקנה. "הועדה לתכנון המערך הגריאטרי הלאומי ל-2010-2020 ו 2020-2030", בראשותו, הצביעה לראשונה (2011) על המחסור החמור במיטות אשפוז לקשישים בבתי החולים הכלליים והגריאטרים במדינה, והגדירה זאת במונחים כמותיים, והציעה לממשלה פתרונות. מסקנות ועדה זו נקבעו כמדיניות משרד הבריאות, אך יישומן לא התקדם.
עיסוקים נוספים.
יוחנן שטסמן חובב לימודי תנ"ך ותלמוד מנעוריו, היה מורה לתנ"ך בישיבה התיכונית נתיב מאיר בירושלים (1967-1972).
ב-2014 הוציא את ספרו "פניני מקרא - תהילים" המבאר את תוכן מזמורי תהילים על פי המדרשים ופירושי הראשונים.
קישורים חיצוניים.
מכּתביו:
אמפריית סונגהיי
סאבוי (אילינוי)
סאבוי (באנגלית - Savoy) הוא כפר במחוז שמפיין שבמדינת אילינוי שבארצות הברית. הכפר מהווה פרוור של העיר שמפיין ומונה, נכון לשנת 2000 4,476 בני אדם.
הכפר גובל עם שמפיין מצפון ונמצא במרחק שני קילומטרים מהקמפוס של אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין. מדרום גובל הכפר בשדה התעופה ווילארד המקיים טיסות סדירות לשיקגו ודאלאס, טקסס.
תרבות ומסחר.
הכפר מקיים מדי שנה בחודש ספטמבר את "פסטיבל ימי המטע" (Savoy Orchard Days Festival) הכולל הופעות של אמנים מקומיים, מכירת תוצרת של חקלאים מהמחוז ובירה מקומית.
מצפון לכפר קיים מרכז מסחרי וקולנוע המשרתים את תושבי הכפר, את תושבי שמפיין ואת הסטודנטים.
יוחנן בן קרח
יוחנן בן קרח היה ראש הצבא בתקופת גדליהו בן אחיקם, אחרי מותו של צדקיהו, מלך יהודה.
רקע.
לאחר שנבוכדנצר מלך בבל החריב את בית המקדש הראשון, הוא החליט להשאיר גרעין יהודי בארץ ישראל שהיה מורכב מאנשים המשתייכים לדלת העם. נבוכדנצר הפקיד את גדליהו בן אחיקם כמנהיגם של האנשים שבארץ יהודה. יוחנן בן קרח וקצינים נוספים, משרידי הצבא, מצטרפים אליו עם חייליהם.
תחת שלטון גדליהו.
לקראת ראש השנה, יוחנן וחייליו מגיעים למצפה ומודיעים לגדליהו שישמעאל בן נתניה זומם להורגו, כנראה בשליחותו של בעליס, מלך בני עמון. יוחנן בן קרח אף הציע לו שהוא יהרוג את ישמעאל בן נתניה בסתר, מחשש (שהתאמת) שעם מותו של גדליהו יקיץ הקץ על היישוב היהודי בארץ. אבל גדליה בן אחיקם לא קיבל את אזהרותיו, ואף אסר עליו להרוג את ישמעאל.
ואכן ישמעאל בן נתניה הגיע בראש השנה למצפה ועמו עשרה חיילים. בזמן הסעודה הם הכו את גדליה ואת כל האנשים שהיו אתו, ביניהם אנשי מלך בבל. למחרת באו שמונים איש מהשומרון וגם אותם רצחו ישמעאל ואנשיו, פרט לעשרה אנשים שנתנו את כל מחסני התבואה שלהם על מנת שלא יהרגם.
לאחר מות גדליהו.
ישמעאל לקח בשבי והתקדם לעבר בני עמון. יוחנן בן קרח יוצא כנגד ישמעאל ועשרת חייליו, כאשר שניים מהם נהרגים והשאר בורחים לעמון. הפסוקים לא מתארים את המלחמה אלא רק את נחישותו של יוחנן ואנשיו לשמור על שארית הפליטה.
לאחר שיוחנן בן קרח הציל את העם הנשאר במצפה משבי ישמעאל בן נתניה, נאספו כל העם ליד בית לחם, בדרכם לרדת למצרים, בפחדם מזעמו של נבוכדנצר. הסיבה לפחד היה מפני שכאשר ישמעאל הרג את נציגו של נבוכדנצר, גדליה בן אחיקם הוא הרג גם את חיל המצב הבבלי שהיה איתו. המלך עלול היה לחשוב שהעם ממשיך במרד של צדקיהו והיה מעניש אותם קשות. לכן העם פנה לנביא ירמיה בבקשת עזרה שיתפלל עליהם ויביא את דבר ה' האם לברוח למצרים או להישאר ביהודה. ירמיהו והעם חיכו לנבואה משך עשרה ימים. בסוף עשרה ימים אלו כאשר המתח הגיע עד לקצה גבול היכולת, בא ירמיה וגילה את דבר ה': לא לרדת למצרים ולהישאר ביהודה. אם יעשו כן נבוכדנצאר יאמין להם והם ישגשגו, ובמידה ולא – חרב נבוכדנצאר תשיג אותם במצרים.
יוחנן בן קרח והעם לא ציפו לנבואה כזו. הם נשברו וטענו נגד ירמיהו . והעם ירד למצרים בניגוד לאזהרות ירמיהו. יוחנן בן קרח מת במצרים.
בית סוריק
ליטל כשריאל
ליטל כשריאל (נולדה בשנת 1979) היא שחיינית עבר ישראלית, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה, בעלת 3 מדליות זהב מהמכביה, המכביה החמש-עשרה (1997).
ביוגרפיה.
כשריאל גדלה במעלה אדומים, אביה, בני הוא ראש עיריית מעלה אדומים. היא שחתה בקבוצת השחייה של מכבי מעלה אדומים. לאחר מכן עברה להתאמן בפנימיית המחוננים בווינגייט תחת הדרכתו של לאוניד קאופמן. היא ייצגה את קבוצת השחייה של ירושלים רבתי.
באליפות ישראל שנערכה באפריל 1993 זכתה כשריאל בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:11.20 דקות, אחרי שירה גינצבורג מהפועל נתניה (1:07.00 דקות) ולפני שירה בש מהפועל נהריה (1:11.52 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-200 מטר גב אחרי קרן רגאל מהפועל ירושלים (2:21.94 דקות) ושירה גינצבורג (2:23.30 דקות).
שיאנית ישראל.
בתחרות שנערכה בשנת 1994 קבעה כשריאל במשחה ל-100 מטר גב שיא ישראלי חדש של 1:06.71 דקות, שיפור לשיא בן השנתיים של טימאה טוט (1:06.79 דקות).
אלופת ישראל.
באליפות ישראל שנערכה באוגוסט 1994 זכתה כשריאל ב-5 מדליות, 3 זהב ו-2 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 27.97 שניות, לפני אניה גוסטומלסקי מכבי חיפה (28.28 שניות) ונעמי עזריאלי מהפועל ימק"א ירושלים (29.23 שניות), במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:06.20 דקות, לפני מיכל צהרי מהפועל עמק יזרעאל (1:07.00 דקות) ושירה גינצבורג ובמשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:07.58 דקות, לפני שירה גינצבורג (1:08.01 דקות) ואלה ברנוף מהפועל עמק חפר (1:10.89 דקות). מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:00.65 דקות, אחרי אניה גוסטומלסקי (1:00.16 דקות) ולפני נעמי עזריאלי (1:02.26 דקות) ובמשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:27.29 דקות, אחרי שירה גינצבורג (2:27.25 דקות) ולפני אניה גוסטומלסקי (2:30.65 דקות).
בתחרות שחייה שנערכה בסלובקיה ביולי 1995 קבעה כשריאל במשחה ל-50 מטר פרפר שיא ישראלי חדש של 29.68 שניות, שיפור לשיא בן ה-5 שנים של טימאה טוט (29.77 שניות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בתחילת אוגוסט אותה שנה היא זכתה ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 28.29 שניות, לפני אניה גוסטומלסקי ממכבי חיפה (28.39 שניות), במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:06.58 דקות ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:29.62 דקות, לפני אלונה טריינסייבה מהפועל עמק יזרעאל (2:31.07 דקות).
בשתי תחרויות שחייה (בריכת 25 מטר) שנערכו בפברואר 1996 קבעה כשריאל במשחה ל-50 מטר פרפר שיא ישראלי חדש של 28.57 שניות ובמשחה ל-100 מטר פרפר שיא ישראלי חדש נוסף של 1:02.49 דקות.
בגביע חיפה הבינלאומי שנערך במאי אותה שנה קבעה כשריאל במשחה ל-50 מטר גב שיא ישראלי חדש של 31.33 שניות, שיפור לשיא בן ה-6 שנים של הדס פדה (31.48 שניות).
בתחרות גראנד פרי שנערכה בברצלונה, ספרד בסוף חודש מאי אותה שנה קבעה כשריאל במשחה ל-100 מטר גב שיא ישראלי חדש של 1:04.80 דקות, שיפור לשיא בן השנה של פדה (1:06.12 דקות). שיא זה נשבר לאחר 5 שנים על ידי אניה גוסטומלסקי (1:04.26 דקות).
גביע העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערך בפריז, צרפת בפברואר 1997 קבעה כשריאל במשחה ל-100 מטר פרפר תוצאה של 1:03.91 דקות.
בגביע חיפה הבינלאומי שנערך במאי אותה שנה קבעה כשריאל במשחה ל-200 מטר גב שיא ישראלי חדש של 2:20.30 דקות, שיפור לשיא בן ה-5 שנים של טוט (2:21.48 דקות). שיא זה נשבר לאחר 3 שנים על ידי ורד בורוכובסקי (2:20.02 דקות).
בתחרויות השחייה של המכביה ה-15 שנערכו באותה שנה היא זכתה ב-3 מדליות זהב.
ג'ון בלאו
ליז בוכשטבר
ליז בוכשטבר (נולדה בשנת 1962) היא שחיינית עבר ישראלית, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה, שהתמחתה בסגנון גב. בעלת מדליית ארד מהמכביה העשירית (1977).
ביוגרפיה.