כרגע משוער שהמודל יכול להתרחש בכוכבים בעלי מתכתיות נמוכה ביותר ובעלי לפחות 140 מסות שמש, בשנת 2006 נצפתה היפרנובה אנרגטית במיוחד המשוערת להיות מסוג זה - SN 2006gy, שבפיצוצה השתחררה אנרגיה בכמות של 1045 ג'אול.
תווך בין־כוכבי.
נהוג למדוד את הסופרנובה/היפרנובה בעיקר לפי בהירות נראית, וישנו סוג של היפרנובה עם גרף בהירות שונה במיוחד, שאינו מזוהה עם התפרצויות גמא. זו היפרנובה מסוג lln. כל הסופרנובות מסוג זה מקורן בכוכבים אשר נמצאים בערפיליות גדולות של גז וחומר, שכנראה ברח מקדם־כוכב עצמו ומקיף את הכוכב. שהתווך הבין־כוכבי עצמו הוא הגורם לבהירות הגדולה יותר לאורך זמן של הסופרנובה.
במודל זה כשחומר נע במהירות גבוהה בחלל כתוצאה מסופרנובה, וגל ההדף מתפשט, הוא למעשה ממיר את האנרגיה הקינטית של החומר הנפלט לקרינה נראית (ייתכן פיצוצי משנה) כשזה מגיע לחומר הבין־כוכבי. למעשה כל סופרנובה יכולה להפוך להיפרנובה כשהיא מושפעת מחומר בין־כוכבי, הפיצוץ הראשוני אומנם סופרנובה רגילה, אבל ביחד עם החומר ניתן למצוא בהירות גבוהה במיוחד ולאורך זמן ארוך במיוחד, הכי ארוך, מבין המודלים להיפרנובה.
מודל זה מתאים לענקי גז אשר עוברים איבוד מסה גדולה עקב יותר מידי חומר, כשהכוח הגרעיני בליבה אשר דוחף החוצה לעיתים חזק מהמשיכה, מעבר לבהירות אדינגטון, כמו בהיפרנובה SN2005gl.
הילה אלון
הילה אלון (נולדה ב-12 בנובמבר 1976) היא יזמת ומפיקת טלוויזיה ישראלית.
ביוגרפיה.
אביה, פרופ' גד אלון, עלה לארץ ישראל עם הוריו מגרמניה ב-1939 כשהיה בן שנה, בעקבות ליל הבדולח. אלון היה נשיא שנקר במשך 11 שנה והוא נפטר כשהילה הייתה בת עשר. אמה, ליאורה אלון, ילידת ארץ ישראל, אשת חינוך ויועצת ארגונית במקצועה. הילה אלון נולדה וגדלה בהרצליה ולמדה בתיכון "הראשונים" הרצליה (1994-1991).
בצה"ל שירתה בתפקידים - מדריכת שריון בבית הספר לשריון, קצינת הדרכה בבית הספר למודיעין וסיור ומדריכה ראשית בבית הספר למודיעין וסיור. היא השתחררה בתום שלוש שנות שירות בדרגת סגן (1997-1995). היא בוגרת תואר ראשון במדעי המדינה, קולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב (2001-1998). במסגרת לימודיה השתתפה בתוכנית לימודים בחו"ל למשך סמסטר באוניברסיטה הבינלאומית בוונציה, איטליה. כמו כן היא בוגרת תואר שני בתוכנית Executive MBA באוניברסיטת תל אביב (2011-2009).
הילה אלון החלה את עבודתה בתחום התקשורת ב-ICP, חברת הפקות הכבלים בתפקיד כתבת במדור תיאטרון ובידור (2001) וכרכזת מערכת במדריך הבידור והפנאי. משם עברה לעבוד במטר הפקות על הסדרה "במדינת היהודים", סיפורו של הבידור וההומור (2004-2001), ששודרה בערוץ הראשון, אותה יצרו ענת זלצר ומודי בראון במסגרת העבודה על הסדרה היא מילאה תפקידים של תחקירנית, תחקירנית ויזואלית, עוזרת במאי, מפיקת פוסט ומפיקה בפועל. כשהסדרה הסתיימה היא שימשה כמפיקה בפועל של סדרה הילדים "המערכת", ששודרה בערוץ לוגי. בשלב הבא עבדה כמנהלת המחלקה הדוקומנטרית במטר הפקות (2005), שבראשה עמדה ענת זלצר. בשנים 2006–2007 עבדה כמפיקה של מטר הפקות. בשנים אלו הפיקה את התוכניות – מערכונים: "מקום לדאגה" (ערוץ 10), תוכנית הבידור: "מה זה השטויות האלה" עם עדי אשכנזי (קשת).
בשנים 2007–2011 כיהנה כמפיקה הראשית של מטר הפקות, שהייתה אז חלק ממקאן אריקסון. בשנים אלו הופקו התוכניות - דרמה: "עד החתונה" (רשת), סיטקום לילדים: "המובילים" (לוגי), סיטקום: "גבוה וגרינבאום" (קשת), בידור: "עדי אשכנזי, (קשת), "עונת החתונות" (הוט וערוץ 10), שעשועון: "מישהו בבית?" (ערוץ 10), סדרות דוקומנטריות: "Made in Israel" (קשת), "צמדים" (ערוץ הבידור, הוט).
בשנים 2011–2013 כיהנה כמנכ"ל של מטר תוכן, העוסקת בפיתוח והפקת תכנים לטלוויזיה. בין ההפקות: סדרה דוקומנטרית: "אתם שם בבית", בה הייתה שותפה ליצירה (ערוץ 8, הוט), דוקו ראליטי: "להציל את הנישואים" (ערוץ 10), דרמה: "המיוחדת" (רשת), מיני סדרה: "המגפה" (הוט 3).
ב-2004, עם סיום עבודתה על הסדרה "במדינת היהודים" והחשפותה למצבם המידרדר של הארכיונים בארץ, ייסדה יחד עם קבוצת מפיקים, יוצרים, חוקרים ומנהלים את הפורום לשימור אודיו ויזואלי בישראל. מטרתו לקדם את שימור המורשת האור קולית בישראל. משימות הפורום: קידום חקיקה, הקמת גוף ציבורי "רשות השימור", הקמת מבנה ארגוני משפטי ויזמות "הצלה" של חומרים היסטוריים על סף כליה.
משנת 2007 ואילך היא חברה באיגוד המפיקים.
בשנת 2013 עזבה את מטר הפקות והקימה עם שותפה, לביא בן גל, את Outder, סטרט-אפ בתחום הווידאו.
הילה אלון חיה עם בן-זוגה, יוסי בן-יאיר, מנהל פיתוח בחברת ורינט מערכות, להם ילדה אחת והם מתגוררים בתל אביב. להילה שני אחים גדולים ממנה: ד"ר יואב אלון, היסטוריון של המזרח התיכון באוניברסיטת תל אביב ואורי אלון, מנכ"ל קבוצת גוליבר אחזקות.
ספר העובדות העולמי של ה-CIA
בית ספר כרמל
בית הספר כרמל
אנקרנסיון
אנקרנסיון (בספרדית: Encarnación) היא בירת מחוז איטפואה בפרגוואי. העיר נמצאת על גדת נהר פרנה, מול העיר פוסאדאס שבארגנטינה, במרחק של 365 קילומטרים מבירת פרגוואי אסונסיון.
העיר נחשבת לבירת התיירות של פרגוואי. היא נמצאת במרחק של כ-30 קילומטרים מאתר המורשת העולמית בלה סנטיסימה טרינידאד דה פרנה וחסוס דה טוורנגה.
היסטוריה.
האב רוקה גונסאלס דה סנטה קרוס הקים עיירה ששמה היה אנונסיאסיון דה איטפואה ב-1615, במקום בו היום נמצאת העיר פוסאדאס בארגנטינה, אך אחרי 10 שנים העיירה זזה לצדו השני של נהר הפרנה, וקיבלה שם חדש: אנקרנסיון דה איטפואה.
חינוך.
בעיר נמצאת האוניברסיטה הלאומית של איטפואה.
תחבורה.
נמל התעופה טניינטה אמין איוב גונסאלס נמצא במרחק של כ-12 קילומטרים מהעיר והוא השלישי בחשיבותו במדינה.
העיר מקושרת דרך גשר סן רוקה גונסאלס דה סנטה קרוס לפוסאדאס שבארגנטינה, מעברו השני של נהר פרנה.
אנקרנאסיון
יחסי ארמניה–ישראל
בין מדינת ישראל ורפובליקת ארמניה קיימים יחסים דיפלומטיים החל מיום ה-4 באפריל 1992, וזאת זמן קצר לאחר שארמניה זכתה לעצמאות מברית המועצות בשנת 1991. לארמניה יש שגרירות בתל אביב.
ברקע היחסים בין שתי המדינות עומדת ההשוואה השכיחה בין העם הארמני והעם היהודי, אשר חולקים נקודות דמיון רבות. אישים רבים לאורך השנים, ובהם היסטוריונים, עיתונאים, ומומחים פוליטיים, הצביעו על מספר קווי דמיון בין שתי הקבוצות האתניות: פיזור רחב ברחבי העולם, אוכלוסייה קטנה יחסית, שאיפה ארוכת שנים למדינת לאום עצמאית, אשר התגשמה רק בשנים האחרונות, העובדה ששתי המדינות מוקפות בעיקר על ידי מדינות מוסלמיות, שרובן עוינות, קיומו של לובי משפיע בארצות הברית, הצורך להתמודד עם טראומה לאומית בעברן (השואה ורצח העם הארמני), ואפילו הצלחתן הניכרת בתחום השחמט.
יחסים דיפלומטיים.
היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות החלו זמן קצר לאחר התפרקותה של ברית המועצות, אשר בעקבותיה זכתה ארמניה לעצמאות. ב-25 בדצמבר 1991 הכירה ישראל רשמית בארמניה, עם הקמת חבר המדינות. עם זאת, לישראל אין שגרירות רשמית בארמניה, ושגרירות ישראל בגאורגיה מופקדת על הטיפול בסוגיות הדיפלומטיות במדינה. שגרירות ארמניה בישראל ממוקמת בתל אביב, וזאת חרף מינויו של צולג מומג'יאן כקונסול הכבוד של ארמניה בירושלים בשנת 1996.
לאורך השנים, התקיימו מספר ביקורים של אישים ארמניים רמי דרג במדינת ישראל. בחודש ינואר 2000 ערך הנשיא הארמני רוברט קוצ'ריאן ביקור רשמי בישראל, במהלכו נפגש עם בכירים ישראליים, בהם גם ראש ממשלת ישראל אהוד ברק. במהלך פגישתם, התחייבו השניים לחזק את הקשרים ההדדיים בין שתי המדינות, ולהרחיב את ההסכמים ההדדיים בתחומי הבריאות והמסחר.
במהלך השנים, התרחשו מספר תקריות אנטישמיות בארמניה: במהלך שנת 2004, חברת טלוויזיה ארמנית פרטית בשם ALM, בבעלותו של טיגראן קאראפטיאן, השתמשה בפלטפורמה התקשורתית שבבעלותה לצורך שידור תכנים שהציגו את היהודים כגזע לא מתורבת, אשר מטרתו לשלוט בארמניה ובשאר העולם. בשנת 2005, ארמן אבטיסיאן, מנהיגה של מפלגה קיצונית לאומנית ארמנית, האיחוד הארמני הארי, נעצר באשמת הסתה לשנאה כנגד היהודים וקבוצות מיעוט אחרות. כמו כן, האנדרטה לזכר השואה אשר הוקמה בפארק ירוואן הושחתה בשנת 2004.
בספטמבר 2019 דווח כי בכוונת ארמניה לפתוח שגרירות בישראל עד שנת 2020. ב-17 בספטמבר 2020 פתחה ארמניה שגרירות בישראל. כשבועיים לאחר מכן החזירה את שגרירה במחאה על הדיווחים של מכירת נשק ישראלי לאזרבייג'ן במהלך הקרבות בנגורנו קרבאך.
יחסי כלכלה ומסחר.
מאז עצמאותה, ארמניה זכתה לתמיכה כלכלית ומסחרית מישראל, ועודנה מהווה אחת משותפות הסחר העיקרית שלה. על פי ספר העובדות העולמי של ה-CIA, כ-4.8% מכלל היבוא הארמני מקורו בישראל, וכ-7.1% מכלל היצוא הארמני מופנה לישראל.
במהלך שנת 1997 חתמו שתי המדינות על הסכם תעופה, אשר אישר קיום טיסות סדירות ביניהן. אך עד שנת 2012, הופעל הקו בין ירוואן לתל אביב רק על ידי חברת התעופה הארמנית ארמאוויה. בחודש נובמבר 2012 אישר שר התחבורה הישראלי, ישראל כץ, לחברת ארקיע, להפעיל טיסות סדירות בין שתי המדינות.
הקמת לשכת המסחר ישראל - ארמניה.
בתחילת חודש מרץ 2015 הושלמה הקמתה של לשכת המסחר ישראל-ארמניה בעקבות ביקורה של משלחת בראשותו של עו"ד צבי קן תור ואנשי משרד החוץ בביקור בן שבוע בארמניה. במקביל הוקמה לשכת מסחר ארמניה- ישראל. שתי הלשכות יפעלו לקידום יחסי סחר בין המדינות מאחר שלמדינות אין נציגויות דיפלומטיות רשמיות.