בשטחי נציבות הרייך אוסטלנד אשר כללה את לטביה המודרנית, הקימו הגרמנים את גדודי המשטרה הלטבים, ובהמשך הורה היינריך הימלר על הקמת יחידת מתנדבים לטבית אשר תילחם במסגרת הוואפן אס אס. בינואר 1943 הוקם הלגיון הלטבי וחודש לאחר מכן הוקמה במסגרתו "דיוויזיית המתנדבים הלטבית" (Lettische SS-Freiwilligen-Division) אשר בהמשך קיבלה את המספר 15 במספר הדיוויזיות הסדירות של האס אס. בהמשך הוקמה הדיוויזיה האחות שלה דיוויזיית ואפן גרנדיר אס אס ה-19. חלק גדול מהלטבים שרתו כמתנדבים, אולם רבים גויסו בכפייה. הדיוויזיה נשלחה לחזית המזרחית בנובמבר 1943, שם לחמה כנגד מתקפת החורף של הצבא האדום. היא ספגה הפסדים כבדים במהלך מערכה זו, ובסתיו 1944 נשלחה חזרה לגרמניה לצורך התאוששות. היא חזרה לחזית בינואר 1945 והמשיכה להילחם בצבא האדום עד סוף המלחמה. ב-27 באפריל 1945 נכנעו 824 חיילים לטבים בפיקודו של ויליס יאנומש לכוחות צבא ארצות הברית ליד גיטרגליק שבגרמניה. ב-2 במאי נכנעו 4,500 חיילים נוספים לאמריקנים ליד שוורין.
בדיוויזיה לחמו חיילים לטבים שהגיעו בחלקם מיחידות לטביות ידועות לשמצה כמו קומנדו ארייס ומשטרת המתנדבים הלטבית. לא ידוע על פשעי מלחמה של הדיוויזיה פרט למקרה אחד בו נרצחו בידי חייליה 32 שבויי מלחמה פולנים שהשתייכו לרגימנט ה-3 של הדיוויזיה ה-1 של צבא ממשלת פולין הגולה.
נחום רגוזניצקי
הרב נחום רַגוֹזנִיצקִי (נולד ב-1935) הוא ראש ישיבת מאורות התורה בקריית יערים, מוותיקי ראשי הישיבות בישראל ומתלמידי החזון איש.
ביוגרפיה.
נולד בירושלים למשה ולמרים רגוזניצקי, אביו היה בנו של הרב נחום רגוזניצקי ראש ישיבת עץ חיים.
בבחרותו למד בישיבת סלבודקה בבני ברק, והתקרב לרב אברהם ישעיהו קרליץ בעל החזון איש שנהג בו בחביבות יתירה, הרב רגוזניצקי נהג להתייעץ עמו בכל ענייניו.
בתקופה זו אף התיידד עם רבי יעקב ישכר בער רוזנבוים שבית מדרשו של אביו, רבי חיים מרדכי רוזנבוים, שכן בסמיכות לישיבת סלבודקה, הקשר ביניהם נמשך גם לאחר שהוא הוכתר לאדמו"ר מנדבורנה. בצוואתו הורה האדמו"ר שהרב רגוזניצקי יהיה בין האנשים שיערכו את ההקפות סביב מיטתו בהלוויה.
לאחר נישואיו התגורר בירושלים ולמד בכולל שעל יד ישיבת 'שם עולם' - אמשינוב וכן כיהן כמגיד שיעור בישיבה שם התקרב לרב שמואל אוירבך שכיהן אף הוא באותן שנים כמגיד שיעור בישיבה, והיה לידידו.
בשנת תשמ"ג (1983), בשלהי ימי תנועת התשובה, הקים את ישיבת מאורות התורה בקריית יערים (טלז-סטון). הישיבה יועדה עבור בוגרי ישיבות תיכוניות מהציבור הדתי לאומי.
הישיבה נקראה על שמו של סבו המקובל הרב מאיר שוורץ אב"ד פודהייץ.
משפחתו.
נישא לבינה (י"ח בטבת תרצ"ז – א' בניסן תשע"ט) בת הרב אפרים ושרה מלכה לרמן. מתגורר בירושלים, להם בן ובת. בנו וחתנו נמנים עם צוות הישיבה בראשותו. אחיו הוא הרב אהרן, מנהל כלכלי של תלמוד תורה תשב"ר בבני ברק.
שני הצדדים עכשיו
תלם - תעסוקה למבוגרים
תלם - תעסוקה למבוגרים היא עמותת מתנדבים (מוסד ללא כוונת רווח) שנוסדה בשנת 1973 על ידי שר העבודה, יוסף אלמוגי וחבר מייסדים נציגי הארגונים הממשלתיים, הציבוריים והכלכליים (משרד העבודה, שירות התעסוקה, המוסד לביטוח לאומי, משרד הקליטה, הסוכנות היהודית, ארגון הפנסיונרים, הועה"פ של ההסתדרות, משען). כבר אז הגיעו המייסדים להכרה בצורך ובחיוניות של מתן אפשרות תעסוקה יצרנית ששכרה בצידה לאזרחים וותיקים במיוחד מהשכבות הסוציו אקונומיות הנמוכות. תקנון העמותה מגדיר את המטרה – "האגודה תדאג להבטיח תעסוקה ומקומות עבודה לקשישים"
ומאז ועד היום, ברציפות, נוהלו על ידי עשרות ארגונים ורשויות בשיתוף עמותת תלם עשרות רבות של מסגרות תעסוקה ברחבי הארץ בהם מועסקים אזרחים ותיקים רבים. מאז היווסדה העבירה העמותה לאזרחים ותיקים. בעיקר מעוטי יכולת, שווה ערך של למעלה משלושים (30) מיליון ₪ בערכים נומינאליים.
קהל היעד.
ציבור האזרחים הוותיקים מונה כיום כ-900,000. מתוכם כ-250,000 אזרחים נמצאים מתחת לסף העוני. בהתאם לנתוני הלמ"ס כ-50% מצבור זה מדווחים על בריאות טובה עד טובה מאוד. קהל היעד נשוא פעילות עמותת תלם הוא אזרחים ותיקים, גברים ונשים, בעיקר בקרב עשירונים 3-7.
פעילויות.
פעילות קהילתית מועדוני תעסוקה חברתיים.
מועדון תעסוקה הוא מסגרת חברתית המנוהלת על ידי רשות כלשהי (מח' רווחה, חינוך, עמותות למען הקשיש ועוד) בשיתוף עמותת תלם. הרשות מעמידה את מקום הפעילות, מגייסת את המועסקים, נושאת בהוצאות תפעול המועדון ומשתפת את המועסקים בפעילויות חברתיות. עמותת תלם מנהלת את הצד הכספי ובמקביל פועלת להקמת מועדונים נוספים. במועדונים חברים רק זכאי גמלא כלשהי מהמוסד לביטוח לאומי (מתחת לסף העוני). העמותה שותפה כיום בניהול של 11 מועדונים (אור יהודה, יקנעם עלית, ירוחם, ירושלים-גילה, קריית ביאליק, מגדל העמק, סונימינה מעלות, שמן מרוקאי מעלות, מעלות תרשיחא, רעננה, תל אביב) בהם מועסקים כ-150 אזרחים ותיקים. גובה גמול התעסוקה בממוצע הוא כ-400 ₪ לחודש ונע בין 200 ₪ ל-2,000 ₪ למועסק
פעילות יחידנית מרכזי השמה (60+).
מרכז השמה פועל להשמת אזרחים ותיקים לעבודה במפעלים ובארגונים. פעילות המרכז נועדה לשדך בין דרישות וציפיות דורשי העבודה ובין הצעת המשרות המגיעות ממעסיקים. תהליך העבודה כולל קליטה ורישום של דורש העבודה (באמצעות תוכנת כח-אדם ייחודית), ריאיון אישי של המועמד, אבחון הצרכים והיכולות, הפנייה לסדנאות העצמה ו/או קורסי מחשבים (בהתאם לצורך), התאמת משרות מתאימות מתוך מאגר המעסיקים הקיים והפנייה למעסיק. ייחודיות פעילות המרכז מתבטאת בעובדה שתהליך ההשמה מתחילתו ובמשך עבודתו של המועסק, מלווה ונתמך בצמוד על ידי  צוות מרכז ההשמה. פעילות הקמה, הרצה ותפעול מרכזי השמה החלה בפעילותה על ידי עמותת תלם משנת 2000 בשיתוף אשל/ג'וינט, משרד הרווחה, הקרן למפעלים מיוחדים-המוסד לביטוח לאומי, משרד הגמלאים ועוד ובהשתתפות ובמימון במשך חמש השנים האחרונות על ידי חברת הבטוח אליהו, באמצעות מר ישראל אליהו. העמותה השתתפה בביצוע וניהול של תוכנית פיילוט בת שלוש שנים (2009-2012) בה פעלו מרכז השמה בת"א והמרכז ובנהריה והצפון. המרכז בת"א הפסיק פעולתו מחוסר תקציב ואילו המרכז בנהריה, בניהול עמותת תלם,  ממשיך לפעול ברציפות עד היום והיא פורצת דרך בתחום זה. הפיילוט הוכיח מעל כל ספק היתכנות ברצון של אזרחים ותיקים לשוב לעולם התעסוקה ואת הנכונות והמוכנות של המעסיקים (בעיקר במגזר העסקים הקטנים והבינוניים) להעסיקם במקצועות המתאימים להם. במהלך השנים הוקמו מרכזים נוספים לפי הדגם של המרכז בנהרייה (בעכו, בבאר שבע, בירושלים, בבני ברק, בתל אביב, בכפר סבא ובמודיעין). תלם שותפה בפעילות של מרכז ההשמה בעכו המסונף למרכז הון אנושי עירוני. עד היום פנו למרכז בנהריה אלפי אזרחים ותיקים מחפשי עבודה, הושמו לעבודה מעל 1,200 איש ונוצרו קשרים עם למעלה מ-500 מעסיקים.
פעילות ציבורית.
מאז היווסדה פעלה עמותת תלם לקדם את מעמדו של האזרח הוותיק קודם כל בהקשר של נושא תעסוקתו והעלאת נושא מעמדו בקרב ארגונים ממלכתיים וכלכליים. קוימו פגישות רבות במסגרת משרד הרווחה ואשל/ג'וינט ישראל ומשרד הגמלאים בהן הועלו לדיון נושא תקנות תעסוקתו של האזרח הוותיק, והסדר צידו המשפטי של תעסוקתו. לימים המשרד לאזרחים וותיקים קיבל על עצמו לקדם נושאים אלו.
פרסים, אותות הוקרה.
העמותה זכתה במהלך השנים להוקרה רבה על פעילותה וגם חלק ממתנדבייה זכו עקב פעילותם להוקרה רבה. רשימת הפרסים:
מטפס מצוקים
מטפסת מצוקים
ג'ון רנדולף פפר
ג'ון רנדולף פפר (נולד בשנת 1958) הוא צלם ובמאי תיאטרון.
ביוגרפיה.
פפר נולד ברומא, איטליה בשנת 1958 לעיתונאי קרטיס ביל פפר , כתב צבאי וראש הלשכה ברומא של "ניוזוויק" מגזין, ולפסלת בוורלי פפר. יש לו אחות אחת, המשוררת . הוא גדל ברומא, איטליה. הוא למד היסטוריה של האמנות באוניברסיטת פרינסטון (1976) שם היה גם אחד מחבריה הראשונים של "תוכנית הציור של רחוב נסאו 185" וקיבל מלגת ציור ממוזיאון הוויטני בשנת 1975. בשנת 1981 פפר התקבל כ-'במאי שותף' על ידי מכון הסרטים האמריקאי, בלוס אנג'לס. פפר נשוי פעמיים ואב לשני בנים מנישואיו הראשונים.
צילום.
פפר החל את הקריירה שלו בתור מתלמד של  שנתן לו הכשרה פורמלית באמנות של צילום רחוב.
פפר המשיך לעבוד בתחום הצילום (אנלוגי) במשך שלושה עשורים ובמקביל ביים בתיאטרון ובקולנוע. המופע שלו "רומא: 1969 – מחווה לקולנוע האיטלקי הנאו-ריאליסטי" (ארה "ב/צרפת 2008) הוביל אותו בחזרה אל מולדתו איטליה, שם יצא ספרו "ללא נייר" (בצרפתית ""Sans Papier") "בהוצאת Lanterna Magica Edizioni (איטליה 2011) עם תערוכות עוקבות ברומא, ונציה, סנט פטרסבורג (רוסיה), פריז, פאלרמו (סיציליה).
בשנת 2012 מוזיאון Manège בסנט פטרסבורג (רוסיה) הציג את עבודתו החדשה של פפר, אשר פורסם גם כספר תמונות בהוצאת Istituto Superiore Per la Storia della (איטליה) בשנת 2014 בשם "התאדויות" (באנגלית "Evaporations") שהוצגו לראשונה במוזאון הסטודיו פאולו מורלו (פלרמו, איטליה) וב- Officina delle Zattere בוונציה (איטליה).
בשנת 2015, במימון המכון האיטלקי לתרבות ומשרד התרבות של רוסיה נפתחה תערוכה נודדת במוזיאון הצילום Rosphoto (סנט פטרסבורג, רוסיה).
במרץ 2015 הציג פפר תערוכה רטרוספקטיבית בגלריית Showcase בדובאי (איחוד האמירויות).