בגרסה המאוחרת יותר, מקדאף נלחם במקבת', ומספר לו שהוא לא נולד מבטן אישה אלא הוצא בניתוח. את מותו של מקבת' לא רואים הצופים, אולם מקהלה שרה שיר ניצחון לאחר שמסופר לה על מותו, ומלקולם מוכתר למלך.
מרי לין רייסקוב
מרי לין רייסקוב (באנגלית: Mary Lynn Rajskub; נולדה ב-22 ביוני 1971) היא שחקנית וקומיקאית אמריקאית, הידועה בעיקר בזכות גילום הדמות קלואי או'בריאן בסדרה "24" של רשת FOX.
ביוגרפיה.
רייסקוב נולדה בדטרויט, מישיגן שבארצות הברית וגדלה בעיר טרנטון. הוריה הם בטי וטוני רייסקוב; יש להם שתי אחיות גדולות.
במהלך לימודיה בתיכון רייסקוב ניגנה בקלרינט בתזמורת בית הספר וגילמה את פרנץ' במחזמר גריז. אחת מההשראות הילדות שלה הייתה סדרת הטלוויזיה "בלשים בלילה".
במהלך שנות התשעים המוקדמות, היא הופיעה לעיתים קרובות בהופעות סטנד-אפ פתוחות בסן פרנסיסקו. מאוחר יותר היא עברה ללוס אנג'לס ועבדה תקופה כמלצרית בבית הקפה הארד רוק ובתור כרטיסנית בבית קולנוע.
קריירה.
היא שיחקה בסדרות שונות כמו "המופע של לארי סנדרס", "Mr. Show" עם דייוויד קרוס (שאיתו היא יצאה עד לעונה השנייה), ועוד.
רייסקוב שיחקה בסרטים: "מיס סנשיין הקטנה", "אחי איפה האוטו שלי", "עור מסתורי", "אדם על הירח" ועוד.
בשנת 2003 החלה רייסקוב לגלם בסדרת המתח "24" את דמותה של קלואי או'בריאן, סוכנת CTU (היחידה ללוחמה בטרור) מהעונה השלישית בתפקיד אורח והמשיכה לעונה הרביעית שנה לאחר מכן. החל מהעונה החמישית ב-2006 היא שימשה כשחקנית קבועה בצוות. בעונות השביעית והשמינית היא הדמות הנשית המובילה. כמו כן בעונה התשיעית (מיני סדרה) שיצאה בשנת 2014.
היא הופיעה בסך הכל ב-113 פרקים; מה שהופך אותה לדמות השלישית שהופיעה הכי הרבה בסדרה. רייסקוב וקיפר סאת'רלנד הופיעו ביחד בפרק מיוחד של משפחת סימפסון.
בשנת 2004 שיחקה בדרמת הטלוויזיה של CBS "הלטר סקלטר" על חייו של צ'ארלס מנסון.
היא שיחקה בסדרה הקומית "איך להיות ג'נטלמן" של רשת CBS, וגם הופיעה בקליפים של בק ו־Weezer. היא אף הופיעה בתפקיד קצר בסדרה הקומית "ברוקלין תשע-תשע".
בשנת 2013 שיחקה בדרמת הנעורים זוכת הפרסים "מלכי הקיץ" של הבמאי ג'ורדן ווגט-רוברטס.
בשנת 2016 כיכבה בסדרת הטלוויזיה "מאהבת בתשלום מראש" מבית רשת Starz, בדמותה של ארין רוברטס.
בשנת 2017 שיחקה לצד מריה בלו בסרט "בחיפוש אחר פליני", על פי תסריט של ננסי קארטרייט.
בשנת 2018 שיחקה בסרט הקומי "חכם בלילה", לצד קווין הארט. ב-2019 שיחקה בסדרה "עכשיו אפוקליפסה", ברשת Starz.
בשנת 2021 שיחקה בסרט "מלחמת המחר". בשנת 2022 גילמה את לוריין פואיס במיני-סדרת הדרמה של רשת הולו "עלייתה ונפילתה של אליזבת' הולמס"; אודות מייסדת תאגיד תראנוס; אליזבת הולמס, יזמית צעירה בת 19 שפיתחה טכנולוגיה חדשנית לערכות בדיקות דם.
חיים אישיים.
בשנת 1995 החלה רייסקוב לצאת עם הקומיקאי דייוויד קרוס, אשר הכירו בסדרה "Mr. Show"; אמנם השניים נפרדו בסוף העונה השנייה כאשר רייסקוב עזבה את הסדרה.
היא יצאה במשך חמש שנים עם המוזיקאי, ג'ון בריאון עד שהם נפרדו ב-2002. לאחר מכן יצאה תקופה קצרה עם הקומיקאי דנקן טראסל.
בשנת 2007 החלה לצאת עם המאמן האישי מת'יו רולף; שלושה חודשים לאחר מכן היא נכנסה להריון ובשנת 2008 נולד להם בן; והשניים נישאו ב-1 באוגוסט 2009 בחתונה מאולתרת בלאס וגאס. בשנת 2019 השניים נפרדו ורייסקוב הגישה בקשה לגירושין.
ב-2012 רמזה במהלך ראיון כי היא ביסקסואלית.
מקבת' (בלוך)
מקבת' (Macbeth) היא אופרה בשלוש מערכות מאת המלחין ארנסט בלוך לליברית מאת אדמונד פלג. האופרה מבוססת על המחזה "מקבת'" מאת המחזאי האנגלי ויליאם שייקספיר.
עלילת האופרה מבוססת על המחזה של שייקספיר, כאשר חמש המערכות במחזה מאוחדים לשלוש מערכות בלבד באופרה.
היסטוריה.
בלוך הלחין את האופרה בין השנים 1904–1906 אולם היא הועלתה לראשונה ב-30 בנובמבר 1910 על ידי האופרה קומיק בפריז. האופרה הוצגה 15 פעמים בלבד עד ינואר 1911, והורדה מהבמה.
האופרה הועלה בשנת 1938 בנאפולי אולם הורדה בהוראת המפלגה הפשיסטית האיטלקית בשל יהדותו של בלוך. בשנת 1953 הועלתה האופרה ברומא ובטריאסט לרגל 75 שנה להולדתו של בלוך.
קאהולאווה
קאהולאווה (Kahoʻolawe) הוא אי במחוז מאווי שבמדינת הוואי שבארצות הברית, הקטן מכל איי הוואי המרכזיים. שטחו 115.5 קילומטר רבוע והוא ממוקם 11.2 קילומטר מדרום מערב לאי מאווי ו-18 קילומטר מדרום מזרח לאי לאנאי. הנקודה הגבוהה באי היא כ-450 מטר מעל לגובה פני הים. סמליו הם הפרח הינהינה והצבע אפור.
קאהולאווה אינו מיושב בתושבי קבע.
במלחמת העולם השנייה שימש האי כמטווח הפצצה.
מרי לין רג'סקוב
חוק פיזיקאלי
בניין שערי צדק הישן
בניין שערי צדק הישן הוא בניין השוכן על רחוב יפו בירושלים, (מספר 161) ובו פעל משנת 1902 עד לשנת 1980 בית החולים שערי צדק. המבנה שופץ ושימש בעבר את הנהלת רשות השידור. לאחר סגירת רשות השידור שכנה במבנה באופן זמני ועדת הבחירות המרכזית. בחודש ינואר 2021 החלה לפעול בבניין עמותת רוח חדשה במסגרת פרויקט Midtown Jerusalem. הבניין הוא בעל חשיבות אדריכלית והוכרז כמבנה לשימור.
לבניין חשיבות כפולה: הן היסטורית, כבית החולים היהודי השני שפעל מחוץ לחומות ושירת את תושבי ירושלים וחשיבות ארכיטקטונית כמבנה העומד בזכות עצמו. בחצר המבנה ישנו בית קברות קטן מתקופת קום המדינה.
המבנה.
הבניין מהווה דוגמה בולטת לסגנון הבניה האקלקטי שהיה מקובל בעת תכנונו, ונועד להרשים את כל הבאים בשעריו, ובה בעת לשמור על ייעודו המקורי כבית חולים מודרני המשרת את כל הנזקקים לשירותיו ביעילות.
משעבר המבקר את החומה החיצונית, הוא ניצב מול שער הכניסה הראשי לבניין, המעוטר במשקוף אבן מפואר, ומעליו מרפסת בעלת כרכובים מעוצבים. דלת הכניסה עשויה עץ מגולף, שמעליו סורג מסוגנן ובו משולבת שנת חנוכת הבניין, 5661, כלומר שנת תרס"א (1901). שער הכניסה נמצא במרכז המבנה ומדגיש את הפרופורציות הסימטריות של כל המבנה. משער הכניסה נכנסים למבואת אולם הכניסה הראשי, ששטחו תחום על ידי ארבעה עמודים וקשתות העשויות שיש.אל החלל המרכזי נפתחת דלת עץ מגולפת של בית הכנסת של בית החולים, ובו הותקן ריהוט עץ האופייני למבני דת יהודיים מהמאה ה-19.
בקירות המבנה נקבעו חלונות במרחק קבוע ובפרופורציות אנכיות. פינות הבניין בחזית המבנה מודגשות בעיבוד אבן בסיתות גס, כניגוד לאבנים המצפות את קירות המבנה.
היסטוריה.
רקע היסטורי.
עד לשנת 1837 לא עמדו לרשות היישוב היהודי בארץ ישראל ולו גם בית חולים אחד. משה מונטיפיורי שביקר מספר פעמים בארץ ישראל בכלל ובירושלים בפרט, הזדעזע מרמת התחלואה והתברואה, והחל ליזום הקמת בית חולים בירושלים. מנגד עמד ארגון הפקידים והאמרכלים של אמסטרדם, שניהל את איסוף וחלוקת כספי החלוקה, והתנגד לכל מודרניזציה, בכוחו ומעמדו הכלכלי כפה הארגון את עמדותיו על יהודי ארץ ישראל. במכתב אל הראשון לציון, הביע מנהל הארגון את דעתו נגד הקמת בית חולים יהודי, ונגד העסקת רופא יהודי "העלול להחדיר מינות וכפירה לירושלים" אך בעקבות פניית חולים יהודים לבתי חולים של המיסיון והחשש מהמרת דתם של יהודים לנצרות, נבנו במחצית השנייה של המאה ה-19 שלושה בתי חולים יהודיים בתוך העיר העתיקה בירושלים. הראשון, בית החולים מאיר רוטשילד, שעבר ב-1888 לרחוב הנביאים מחוץ לחומות, השני, בית החולים ביקור חולים, ולאחריו משגב לדך. בראשית המאה ה-20 נחנך בית החולים שערי צדק שתוכנן ונבנה מראשיתו מחוץ לחומות.
הסיבה העיקרית לפתיחת בית החולים החדש נבעה מסכסוכים בין בתי החולים הקיימים. מריבות רבות התעוררו על בסיס דתי ועדתי בין יוצאי רוסיה ופולין ליוצאי גרמניה והולנד, בין החסידים לפרושים ובין האשכנזים לקהילה הספרדית. הקונסול הגרמני והקונסול האוסטרי קיבלו תלונות על שבית החולים "ביקור חולים" אינו נותן עזרה רפואית ליהודי הכולל האוסטרי בעיר. יוצאי גרמניה והולנד (כולל הו"ד) שבהנהלת בית החולים "ביקור חולים" סולקו מתפקידם והמאבק על השליטה במוסד החריף והלך. כשמצאו עצמם יוצאי גרמניה והולנד (כולל הו"ד) מחוץ להנהלת בית החולים ביקור חולים, הם החליטו להקים בית חולים משלהם בהנהלת יהודים גרמנים חרדים, למען דוברי גרמנית בלבד, ובחסות הקיסרות הגרמנית. היוזמה קיבלה תנופה עם בואו לארץ של רופא חרדי צעיר בשם ד"ר משה ואלאך, בשליחות הוועד היהודי מפרנקפורט. לאחר שהתנסה בעבודה רפואית בעיר העתיקה ובפתיחת קליניקה פרטית, הצטרף ואלאך ליוזמה להקמת בית החולים. העיתונאי יואל משה סלומון ומנהל החשבונות של חברת ההתיישבות היהודית, שלמה זלמן בהר"ן לעווי יצאו בשליחות לפרנקפורט במטרה לגייס את הכסף הנדרש מיהודי העיר. בעקבות הצלחת גיוס הכספים להקמת בית חולים רכשו אנשי הוועד שטח אדמה מתאים מהבנקאי ממוצא גרמני יוהנס פרוטיגר. חלקת קרקע גדולה נתרמה לצורך זה על ידי הבנקאי ממוצא ספרדי חיים ולירו לזכר בתו מלכה שנפטרה בדמי ימיה.
תכנון בית החולים.
את תוכנית הבניין לשערי צדק הכין המהנדס הגרמני תיאודור זנדל, שהיה גם האדריכל של בית החולים הגרמני בירושלים (היום, אגף 'זיו' בבית החולים ביקור חולים). התוכנית התוותה בניית שלושה בניינים נפרדים: בניין אשפוז מרכזי בן שתי קומות ומרתף לאחסון ולתרופות, בניין משני למגורי הסגל הרפואי, ובניין לאשפוז חולים במחלות מידבקות (כעת נמצאת במקומו חנייה). את שלושת הבניינים הקיף גן גדול ומסביבו חומה. ובגן נחצבו בורות מים לאגירת מי הגשמים.
מספר דוד ילין בספרו 'ירושלים של אתמול', ברישום מיום ט"ז באייר תרנ"ו (1896):