בשנת 1968, לאחר שירותו הסדיר החל גילת בתפקידו ככתב שטח בעיתון "על המשמר". במסגרת תפקידו זה סיקר את הנעשה בעיריית תל אביב, במשטרת ישראל ובמערכת בתי המשפט, כמו כן שימש כממלא מקום הכתב הצבאי של העיתון. בהמשך החל לפרסם תחקירים, מאמרים ולכתוב במוסף העיתון "חותם".
בראשית 1976 גויס על ידי דב יודקובסקי, העורך בפועל של עיתון "ידיעות אחרונות", לסגל העיתון ככותב תחקירים. מאז ועד תחילת 2008 נמנה עם הכותבים הבכירים של עיתון "ידיעות אחרונות", ניתן לו מדור קבוע במוסף הפוליטי של העיתון, "המוסף לשבת", והועמד לרשותו צוות תחקירנים. בין התחקירים הבולטים שפרסם לאורך השנים היו חשיפת שחיתויות כמו פרשת "הפגישה הלילית" (1986) שאחד המורשעים בה היה עו"ד רם כספי, את "פרשת אריה דרעי" (1990), "פרשת הפסיכולוג אלי פלח" (1994) בשיתוף עם מלי קמפנר, פרשת טובות ההנאה של מפכ"ל המשטרה רפי פלד (1995) אשר הובילה להתפטרותו, פרשת עמדי (1999), פרשת המעשים המגונים של יצחק מרדכי (2000), "פרשת האי היווני" (2002) המפרטת מערכת יחסים בין הקבלן דוד אפל, אריאל שרון ואהוד אולמרט, פרשת יושב ראש הכנסת אברהם בורג (2001) ועוד רבות אחרות. בשנת 2000 זכה ב"פרס סוקולוב" לעיתונות הכתובה.
ב-1992 הורשעו 6 בני אדם בהאזנת סתר שביצעו עבור אריה דרעי לקווי הטלפון בביתו של גילת.
בתחילת 2002 הודיע עורך העיתון משה ורדי לגילת על הורדת מדורו לאלתר, לטענתו של גילת כתוצאה מלחצים שהפעילו אברהם בורג ומקורביו על המו"ל ארנון מוזס. בתגובה יצא גילת לחופשה בת מספר שבועות וחזר ממנה רק לאחר החזרת מדורו.
בפברואר 2008 עזב גילת את "ידיעות אחרונות" והצטרף לסגל הכותבים של עיתון "ישראל היום". הוא תבע את מערכת "ידיעות אחרונות" בדרישה לפיצויי פיטורים, במסגרתה טען כי המו"ל נוני מוזס ועורכיו נהגו באופן פסול ולא אובייקטיבי, הפעילו צנזורה, נקטו בהעדפת מקורבים ומנעו ביקורת על אישים שחפצו ביקרם ובמיוחד נגד ראש הממשלה דאז אהוד אולמרט. לבסוף הסתיימה התביעה בפשרה בבית-המשפט ונקבע ש"ידיעות אחרונות" ישלם לגילת סכום של 600 אלף ש"ח.
באפריל 2008 קבע בית משפט השלום ש"ידיעות אחרונות", גילת ושותפתו מיכל גרייבסקי פרסמו "דברי לשון הרע ללא הצדקה" בכתבת תחקיר על בתיה כרמון, שכיהנה בתפקיד מנהלת המחלקה לאשרות ולזרים במשרד הפנים. "לא תמי-לב היו הנתבעים בפרסום הכתבה" ו"בעיקרו של דבר מדובר באישה מקצועית ואנושית, ואין הצדקה לפגיעה שפגעו בה הנתבעים". בית המשפט גזר על הנתבעים פרסום הודעת התנצלות, תשלום פיצויים בסך 200,000 ש"ח והוצאות משפט בסך 50,000 ש"ח לבתיה כרמון. בהחלטה מיום 28.2.2010 דחה בית המשפט המחוזי בירושלים את הערעור שהגישו הנתבעים והותיר את פסק הדין על כנו.
נוסף לכתיבתו העיתונאית, כתב גילת ספר על תולדות הר הצופים שיצא לאור ב"הוצאת מסדה" בשנת 1969 בעקבות שירותו הצבאי על ההר ב-1966. בסוף שנות ה-70 ערך את תוכנית הרדיו "מאחורי הכותרות" ב"קול ישראל", שעסקה בתקשורת וענייני דיומא. במשך שנים לימד עיתונאות בחוג ללימודי תעודה ב"בית ספר כותרת" שב"אוניברסיטת תל אביב", ובחוג לתקשורת של המסלול האקדמי של "המכללה למינהל".
בשנת 2012 ראה אור ב"הוצאת כנרת זמורה ביתן" ספרו "קללת דרעי". הספר הופיע ברשימת רבי המכר בקטגוריית ספרי העיון למשך עשרה שבועות, לפי דירוג מוסף הספרים של עיתון "הארץ".
ב-13 ביוני 2017 פוטר גילת מ"ישראל היום" בידי העורך בועז ביסמוט. ביסמוט טען כי הפיטורים נבעו משיקולים כלכליים ועם זאת סירב להצעת גילת לקצץ יותר ממחצית שכרו. הדבר ביסס את טענת גילת כי הרקע לפיטוריו מהעיתון היה פוליטי. ב-31 ביולי 2017 הצטרף גילת לתאגיד השידור הישראלי כפרשן בכיר בערוץ "כאן 11" וב"כאן ב'".
בדצמבר 2020 נאלץ התאגיד כאן לוותר על העסקתו, עקב חוק האוסר העסקה בשידור הציבורי מעבר לגיל הגמלאות, יחד עם שורה ארוכה של עובדים נוספים, בהם הקריינים הבכירים דן כנר, ומלאכי חזקיה, שנאלצו לעזוב ב-1 בינואר 2021.
למרות זאת, לאחר מספר ימים גילתה כרמלה מנשה בציוץ בטוויטר כי גילת ימשיך בעבודתו כפרשן בתאגיד.
חיים אישיים.
נשוי ואב לשלושה ילדים. בהם השחקנית עדי גילת.
הורמונים ולמידה
חוקרים ממדעי המוח רואים בלמידה תהליך עצבי בו מעורבים אלמנטים כמו תפיסה, עיבוד ואינטגרציה של מידע ברמה המוחית. המוח מושפע מתהליכים המתרחשים בגוף, ואחד הגורמים המשפיעים ביותר הוא ההורמונים. במחקרים נמצא כי ההורמונים משפיעים על ההתנהגות בכלל ועל יכולת הלמידה בפרט.
התנהגות מגדרית והורמונים.
הבדלים בריכוזי הורמון הטסטוסטרון קיימים החל מהשבוע השמיני להריון. כתוצאה מההבדל ההורמונאלי בשלב העוברות, אנו עדים לשונות בהתפתחות המוח, במבנה הגוף, בתפקוד קוגניטיבי ובהתנהגות בין המינים. ההורמונים משפיעים על התפתחות התנהגויות תלויות מין בילדות כמו: יכולת מוטורית שבאה לידי ביטוי למשל בדיוק בזריקת כדור וגם מאפיינים קוגניטיביים מסוימים כמו תפיסה מרחבית ויכולת מילולית, אשר שונים בין המינים.
קיים מנגנון עצבי האחראי על התנהגויות הנובעות מחשיפה מוגברת להורמונים. מחקרים עכשוויים גורסים כי קיימת ככל הנראה מעורבות של ההיפותלמוס ואמיגדלה, ושל קשרים אינטר-סינפטיים ואזורים בקורטקס המעורבים בעיבוד מידע ויזואלי במנגנון זה.
מחקרים בנושא.
כתוצאה ממחקרים רבים על יונקים גובשה ההשערה שחשיפה טרום לידתית לטסטוסטרון משפיעה על התפתחויות עצביות והתנהגותיות. המחקרים מראים שרמות גבוהות של הורמוני גונדי טרום לידתי או בקרב ילודים משפיעות משמעותית על הבדלים בין המינים באופן התפתחות המוח. ההשערה שהורמונים משפיעים בצורה דומה על ההתפתחות הנוירוביהייביוריסטית נדונה, אך מחקרים עדכניים מציגים הוכחות משכנעות שחשיפה טרום-לידתית לאנדרוגן משפיעה על התנהגות בזמן משחק בהתאם למין. ישנן גם הוכחות גוברות שהתנהגויות אחרות המצביעות על הבדלים בין המינים, כולל נטייה מינית, זהות ליבה מגדרית, מאפיינים אישיותיים וביצועים מוטוריים מושפעות באופן דומה, והיסודות העצביים של ההשפעות ההורמונאליות על התנהגות, ניתנים לזיהוי.
קיימות הוכחות המאששות את חשיבות התפקיד של הטסטוסטרון בהתפתחות של התנהגות מגדרית. כמו כן, קיים דיון לגבי התנהגויות אחרות שנראות כמושפעות בצורה דומה מחשיפה טרום לידתית לטסטוסטרון, אך בעצם קשורות יותר למכניזם עצבי שיכול לתווך בין ההשפעות האלו.
התפתחות מערכת העצבים.
בשבוע השלישי להריון העובר הופך מחד שכבתי לתלת שכבתי מבחינת המבנה התאי. שכבת האקטודרים היא השכבה ממנה תיווצר מערכת העצבים. השכבה תיסגר לצינור ממנו ייווצרו חוט השדרה והמוח. משכבה זו ייווצרו תאי העצב ורוב תאי התמך של המערכת, אשר מוכוונים על ידי סיגנלים שונים לנדידה לאזור היעד שלהם. בצינור ייווצרו שלפוחיות ליצירת החלקים השונים של המוח, תוך כדי יצירת כיפופים שמאפשרים לו להיות קומפקטי. דיפרנציאציה של תאי העצב לשכבות השונות בקורטקס תלויה בתזמון של יציאה ממחזור התא אשר בסיומו ייעודם נקבע.
האקסון המתארך מגיע לתא המטרה ליצירת סינפסה בהנחיית סיגנלים סביבתיים. ברגע שנוצרה סינפסה, מתחיל לעבוד מעגל עיבוד אינפורמציה שעובר עדכון נוסף במידת הצורך - כמות נוירוטרנסמיטר שמשתחררת מהתא הפרה סינפטי, כמות רצפטורים על התא הפוסט סינפטי ועוד. בשנתיים הראשונות לחיים ישנו גידול מאסיבי בנפח המוח ובסיומו מוח הילד יגיע ל 80% ממשקל מוח בוגר (תוך שלוש שנים המוח יגיע ל-90% ממשקלו של המוח הבוגר).
למידה והורמונים נשיים במהלך המחזור החודשי.
ישנם הבדלים בין המינים בכל הקשור ביכולות המרחביות ובהיבטים קוגניטיביים ומוטוריים נוספים, לפחות בחלק מהמקרים, כתוצאה מהשפעתם של הורמוני מין נקביים וזכריים. זאת ניתן לומר כיוון שאובחן שרמה גבוהה של הורמונים נשיים, בעיקר של אסטרדיול, מעצימה ומשפרת ביצועים במשימות בהן נשים מצטיינות, אך מזיקה בביצוע משימות בהן גברים היו מצטיינים. הסבר נוסף לכך הוא שמלבד ההשפעות הארגוניות של הורמוני האשכים על יכולות מרחביות במהלך שלבי ההתפתחות המוקדמים, קיימות השפעות משמעותיות של הורמוני המין הללו על היכולות במשך כל החיים.
רמות הורמוני המין הנשי, בעיקר אסטרדיול ופרוגסטרון, עשויות להשתנות באופן דרמטי עם השלבים השונים במחזור החודשי. אם אמנם הורמונים אלו משפיעים על היכולת המרחבית, רמת הביצועים של נשים במבחני תפיסה מרחבית תשתנה בשלבים הורמונליים שונים של המחזור החודשי. ואכן, מספר מחקרים מצאו שהתופעות במהלך המחזור החודשי הביאו לביצועים נמוכים במבחנים מרחביים במהלך שלבים מסוימים בהם רמות האסטרוגן והפרוגסטרון גבוהות ועם זאת, בשלב הווסת, בו יש רמה נמוכה של הורמון האשכים, הביצועים עולים.
מחקרים בנושא.
במחקר שנערך בנושא, נאספו דגימות דם מ - 12 נשים בגילאי 38 – 23, שאינן משתמשות בגלולות או חומרים דומים ואשר דיווחו על מחזור סדיר בין 27 ל - 29 ימים. בעזרתן ניתן היה לנתח מספר הורמונים הידועים בתנודותיהם במהלך המחזור החודשי ובהשפעה שלהם על הקוגניציה. ההורמונים נמדדו במשך מעל 6 שבועות במרווחים של שלושה ימים, על ידי לקיחת דם מאותן נשים, כדי לנתח ריכוזים של ההורמונים אסטרדיול, פרוגסטרון, טסטוסטרון, הורמון ההצהבה (LH), והורמון מגרה הזקיק (FSH). המדידות התכופות של ההורמונים מעל 6 שבועות אפשרו אימות כמעט מושלם של שלבי מחזור שונים וניתוח של הורמונים פוטנציאליים הפעילים בשלבים אלו. בנוסף, הנשים נתבקשו לבצע שלוש משימות של תפיסה מרחבית: