המוות הוא סוגיה חשובה בהגות האקזיסטנציאליסטית. שאלת המוות קיבלה צורות ופרשנויות שונות בהגות הקיומית. יש שטענו, כדוגמת היידגר, כי המוות הוא האירוע בו האדם יכול להגיע לקיומו האותנטי המלא, המוות הוא הממחיש לאדם את קיומו, הואיל וזהו האירוע הוודאי היחיד, עליו אין לו שליטה ואין הוא תלוי באחר אלא רק בעצמו. רוזנצווייג לא מקבל את דעתו של היידגר בעניין המוות, והוא רואה במוות את הכלי לחיים - 'מן המוות אל החיים'.
אימוצו של רעיון המוות בהגות הקיומית בכלל, ובזו של רוזנצווייג בפרט, נובעת באופן ישיר מרצון לתת מענה לגישה האידיאליסטית. האידיאליזם מנסה לעמעם את שאלת המוות, או ליתר דיוק לבטל את היחיד ואת כיליונו מן העולם, במסגרת תפיסה של רוח אחת שלמה המתעלמת מן הפרט האנושי החי. לעומת זאת, האקזיסטנציאליזם מקבל את המוות כחלק מקיומו של האדם בעולם ובהווה. המוות, הידיעה וההתמודדות עם סופיותו של האדם בהווה, הוא דבר שלא ניתן להתעלם ממנו.
רוזנצווייג מקבל את הסופיות, כפי שמבטא אותה היידגר, אך משנה את משמעותה, והופך את רעיון המוות לכלי באמצעותו ניתן להגיע ליחס הזיקה של האהבה. מתוך ידיעת והכרת המוות יוצא רוזנצווייג אל החיים, אל הווה, אל הקיום הנמצא בצילו של המוות, המכריח את האדם לשאול על דבר קיומו. המוות הוא הכלי להכרת החיים. הכרת החיים משמע הבנת ההווה. הבנת ההווה משמע קיום הצו 'ואהבת', ניסיון מתמיד להגיע ליחס זיקה של אהבה עם האל. המוות, אם כך, ממלא תפקיד חשוב בקבלת ההתגלות, בהבנת ההווה. זאת בשונה מתפיסתו של היידגר, הרואה את המציאות כריצה אל המוות, בעוד רוזנצווייג הפכו להליכה אל החיים.
שיר השירים.
בסופו של הספר השני בחלק השני בוחר רוזנצווייג בניתוח ספר "שיר השירים". נשאלת השאלה מדוע בוחר רוזנצווייג לסיים את הפרק על הגאולה בשיר השירים, ומדוע בחר בשיר השירים כדי להמחיש את רעיון ההתגלות?
רוזנצווייג בוחר את שיר השירים הואיל והוא מגלם בתוכו את צו האהבה האולטימטיבי. רוזנצווייג רואה בשיר השירים את ביטויו של היחס הדיאלוגי של 'אני-אתה'. שיר השירים מסמל את ספר ההתגלות במובהק, כיחס של התגלות העובר לכל אורכו של הספר.
לפי רוזנצווייג העובדה כי השיר הוא לכאורה שיר אהבה אנושי, הוא למעשה גילויה המלא של ההתגלות. היחס 'אני-אתה' בספר הוא רק ברמת הפשט, ומאחורי זה, טוען רוזנצווייג, ברור כי היחס הוא למעשה בין אלוהים לאדם.
סיבה נוספת לכך שרוזנצווייג בוחר את שיר השירים כדי להמחיש את רעיון ההתגלות וצו האהבה, היא האינטימיות שבספר. אינטימיות זו, שלכאורה בין אוהב לאהובה, ממחישה שלושה דברים:
האהבה היא זו הגורמת לאדם, היודע כי סופו הוא המוות, להציב את נפשו בהווה, בעולם. האהבה עזה כמוות, ומשום כך היא מצליחה לגבור על רגש זה, ולגרום לאדם לכונן קיום בהווה. הואיל ואהבה עזה מן המוות, היא מצליחה להוציא את האדם מלשקוע בעבר מחד, ולחשוש מן העתיד, מן המוות, מאידך. על ידי כך היא מאפשרת לאדם קיום בהווייתו.
לקריאה נוספת.
- על הגותו הדיאלוגית של רוזנצווייג בראי תורה מליקוטי מוהר"
אנדז'יי ויידה
אנדז'יי ויידה (בפולנית: Andrzej Witold Wajda; 6 במרץ 1926 – 9 באוקטובר 2016) היה במאי קולנוע פולני.
ביוגרפיה.
ויידה נולד בסובלקי שבפולין. בנעוריו הצטרף למחתרת הפולנית במהלך מלחמת העולם השנייה ואחרי כן למד ציור וקולנוע.
סרטיו הראשונים: "דור" (1954), "קנל" (1956) ו"אפר ופנינים" (1958) עסקו בפולין של אחרי המלחמה וזיכו את ויידה בשם בינלאומי והביאו אותו להתנגשות ראשונה עם הממשל הפולני, שעיכב את הוצאתו של "אפר ופנינים" משום שתיאר התנקשות בראש מחוז קומוניסטי. הסרטים גם הפכו את השחקן זביגנייב קובלסקי, המזכיר במראהו בסרט את ג'יימס דין, לכוכב.
ויידה המשיך ביצירת סרטים ביקורתיים. בסרטו "ליידי מקבת הסיבירית" (בעקבות "ליידי מקבת ממחוז מצנסק" של ניקולאי לשקוב) ובסרטים "אפר" (1965) ו"שערי גן עדן" (1967) עסק בבזבוז שבמלחמה.
בשנות השבעים הביא למסך כמה מהיצירות הספרותיות הבולטות של פולין באותן שנים. הוא זכה לפרסום רב בזכות שני הסרטים האפיים שלו, "איש השיש" (1976) ו"איש הברזל" (1981) שבחנו בעין ביקורתית את ההתנגשות בין הפרט למדינה בפולין של אחרי המלחמה.
סרטים אלו הקנו לוויידה פרסום נוסף, והפכו אותו בעיני רבים ליוצר הבולט בפולין באותן שנים. ויידה גם החל יוצר מחוץ למולדתו, עם סרטים כמו "דנטון" (1983) ו"אחוזי דיבוק" (1987) בצרפת ו"אהבה בגרמניה" (1983) בגרמנית. בשנת 1990 הוא ביים סרט "קורצ'ק" (הפקה של יאנוש מורגנשטרן, ניצול שואה שהיה עוזר במאי בתחילת הקריירה של ויידה).
בשנת 1989 נבחר ויידה כמועמד מטעם סולידריות לפרלמנט הפולני.
ב-1998 זכה בפרס אריה הזהב על מפעל חיים.
שערי ירושלים
שערי ירושלים הם השערים המאפשרים כניסה לעיר העתיקה בירושלים דרך חומות ירושלים. כיום ישנם שבעה שערים פתוחים בחומה, ומספר שערים אטומים. בתקופות שונות בהיסטוריה היו בחומות ירושלים שערים שונים, שנסתמו לאורך הדורות. שער הרחמים הוא המפורסם מבין השערים האטומים ולכן נהוג לומר שבחומת ירושלים שמונה שערים.
מוטיבים מבניים.
מרבית שערי ירושלים מצוידים באמצעים מבניים המקשים פלישת אויב דרכם. ככל שהשער היה פתוח במשך שעות רבות יותר בכל יום, אמצעים אלה היו מפותחים יותר. אחד האמצעים הוא חרכים לשפיכת שמן רותח על העוברים בשער.
אמצעי אחר הוא מסדרון מעוקל המשולב בשער. המסדרון אינו מונע את כניסתם של זרים אלא מאט אותה כדי שהשומרים יוכלו לשלוט בהמון הנכנס. המסדרון מקשה על דהירה של סוסים ועל תמרון מהיר ונוח של מרכבות. על יעילותו של המסדרון במניעת כניסה מהירה ונוחה של מרכבות אל העיר ניתן ללמוד מהפרצה הגדולה שנפרצה בחומה, בסמוך לשערה הראשי - שער יפו, כדי להקל על כניסת מרכבות לעיר, כשהחומה חדלה מלשמש אמצעי הגנה. הפרצה נפרצה לקראת ביקורו של הקיסר וילהלם השני בירושלים, בשנת 1898.
שמונת השערים.
השערים מופיעים בטבלה ובאיור לפי סדר מיקומם מהשער החדש, עם כיוון השעון:
שערי הר הבית.
מעבר לשערים בחומת העיר העתיקה, מוקף מתחם הר הבית בשנים-עשר שערים נוספים, מהם עשרה פתוחים ושניים אטומים:
לציו
1965 בספורט
ג'ודו.
אליפות העולם בג'ודו נערכה בריו דה ז'ניירו שבברזיל. לראשונה נערכו תחרויות בכמה קטגוריות. יפן זכתה ב-3 מדליות זהב (7 בסה"כ). במדליית זהב נוספת זכה אנטון גאנסינק () מהולנד.
הוקי קרח.
אליפות העולם בהוקי קרח.
באליפות העולם זוכה ברית המועצות () לאחר ניצחון על צ'כוסלובקיה ().
גביע סטנלי.
מונטריאול קנדיאנס זכתה בגביע לאחר ניצחון 3:4 על שיקגו בלקהוקס.
טניס.
גביע דייוויס.
אוסטרליה () מנצחת בגמר טורניר גביע דייוויס את ספרד () בתוצאה 1:4.
טניס בישראל.
הטניסאי אלעזר דודמן, אלוף ישראל, זוכה להישג גדול כאשר במסגרת גביע דייוויס הוא מנצח את אחד הטניסאים הבכירים בעולם, מייק סאנגסטר ().
כדורסל.
תחרויות בין-לאומיות.
אליפות אירופה.
נבחרת ברית המועצות () זוכה באליפות.
נבחרת ישראל בכדורסל זוכה להישג מכובד כשהיא מסיימת במקום השישי באליפות אירופה בכדורסל שנערכה במוסקבה ועוררה התרגשות רבה בקרב יהודי ברית המועצות.
גביע אירופה לאלופות.
ריאל מדריד () זכתה בגביע לאחר שניצחה בגמר את צסק"א מוסקבה () בסיכום שני משחקים.
כדורסל לפי מדינות.
ארצות הברית.
בגמר הפלייאוף של ליגת ה-NBA מנצחת בוסטון סלטיקס את לוס אנג'לס לייקרס 1:4 (ראה עונת 1964/1965 ב-NBA).
אירועים עם ענפי ספורט מרובים.
המכביה השביעית.
המכביה מתקיימת בישראל בהשתתפות 1,400 ספורטאים מ-30 מדינות. במשלחת האמריקאית נמצאים האתלט ג'רי אשוורת' האלוף האולימפי ושיאן העולם, הוא זכה בשתי מדליות זהב, השחיין מארק ספיץ זכה בארבע מדליות זהב והוכתר כספורטאי המצטיין במשחקים, השחיינית מרילין רמנובסקי שיאנית העולם והכדורסלן טל ברודי ששנה מאוחר יותר עלה לישראל.
פרנץ רוזנצוייג
לאציו
לאצְיוֹ (באיטלקית: Lazio, בלטינית: Latium) הוא מחוז במרכז איטליה.
בלאציו מתגוררים כ-5 מיליון תושבים.
המחוז גובל במחוזות טוסקנה, מארקה (Marche), אברוצו (Abruzzo), אומבריה (Umbria), מוליזה (Molise), קמפניה (Campania) ובים הטירני.
בירת האזור היא רומא.
שמו של המחוז נגזר משמם של תושביו המקוריים - השבטים הלטינים, אשר הרומים הם צאצאיהם. הלטינים ייסדו קואליציה של מספר התיישבויות קטנות, אשר נלחמו נגד האטרוסקים והסמניטים, קואליציה אשר נהפכה לחלק מהרפובליקה הרומית בשנת 338 לפנה"ס.
השם לאציו ידוע גם בזכות קבוצת הכדורגל של המחוז, ס.ס לאציו, מהבולטות באיטליה.
סיבוכיות קולמוגורוב
סיבוכיות קולמוגורוב במדעי המחשב, באה לספק אמת מידה על המשאבים הדרושים לייצור אובייקט מסוים. סיבוכיות קולמוגורוב של מחרוזת מוגדרת כאורך תוכנית המחשב המינימלית שהפלט שלה הוא המחרוזת. המושג של סיבוכיות קולמוגורוב מתקשר לנושאים מתורת האינפורמציה, דחיסת נתונים ולמידה חישובית.
סיבוכיות קולמוגורוב איננה תלויה באופן מהותי בשפת התכנות אליה מתייחסים מכיוון שלכל שתי שפות ניתן לכתוב תוכנית בגודל סופי המהווה מפרש (interpreter) של אחת לשנייה. הדבר נכון במיוחד כשמתעניינים בסיבוכיות קולמוגורוב של סדרה של מחרוזות,
לסיבוכיות קולמוגורוב קוראים גם "סיבוכיות אלגוריתמית". היא פותחה על ידי אנדריי קולמוגורוב, מתמטיקאי סובייטי, באמצע שנות השישים של המאה העשרים. במקביל הוצע הרעיון על ידי ריי סולומונוף (Ray Solomonoff) וגרגורי צ'ייטין (Gregory Chaitin).
השימוש במושג מאפשר לעיתים לפשט הוכחות מורכבות למדי. לדוגמה, ניתן להוכיח באמצעותו, במספר שורות, גרסה חלשה של משפט המספרים הראשוניים.
דוגמה.