ב-1989 עלתה לאוויר הסדרה "האחים סופר מריו". כל פרק בה ארך כ-20 דקות וחולק לשני חלקים: בחלקו הראשון, השחקנים לו אלבנו ודני וולס, המשחקים את מריו ולואיג'י, מציגים קטעי אקשן בכיכובם ומציגים כוכב אורח אחד בכל פרק. בחלק השני מוצג פרק מקורי שעוקב אחר האחים סופר מריו, או אחד מ-13 הפרקים של הסדרה "האגדה של זלדה" שמבוססת על משחק בעל אותו שם. בעקבות הסדרה, בשנת 1990 הופקה סדרת האנימציה "הרפתקאות האחים סופר מריו 3". הסדרה ארכה 26 פרקים, ובעקבותיה הופקה שנה אחר כך סדרת האנימציה "סופר מריו וורלד" בעלת 13 הפרקים. סדרות אלו נועדו יותר לילדים בגילאי גן לעומת הזיכיון הראשי. "האחים סופר מריו" ספגה ביקורות מעורבות בקרב מעריצים, אך "האגדה של זלדה" ספגה ביקורות שליליות.
בנוסף, דמויותיהם של מריו ודונקי קונג אוזכרו בסדרות טלוויזיה נוספות. הופעה בולטת היא בסדרה איש משפחה, בה דמותו של מריו הופיעה במספר פרקים; דמותו דובבה על ידי סת' מקפרלן, יוצר הסדרה.
אנימה.
ב-20 ביולי 1986 יצא לשווקים סרט האנימה "" (ーパーマリオブラザーズ ピーチ姫救出大作戦!) אותו ביים מסאמי האטה ואשר העלילה בו מתמקדת במסע אותו עורכים מריו ולואיג'י במטרה להציל את הנסיכה פיץ' מהמלך קופה. סרט זה היה הסרט הראשון שהתבסס על משחקי הווידאו בזיכיון של מריו. עיבוד מאנגה של הסרט פורסם בערך באותה העת בה הסרט יצא במקור לאקרנים.
בנוסף לכך ב-3 באוגוסט 1989 פורסמו שלושה פרקי OVA המתבססים על הזיכיון של משחקי מריו.
סרטים.
בשנת 1986 הוקרן בבתי קולנוע ביפן סרט אנימה של מריו בשם !Super Mario Bros.: Peach-Hime Kyushutsu Dai Sakusen (מיפנית: "המשימה להצלת הנסיכה פיץ'"), שמעולם לא הוקרן במדינות אחרות.
בשנת 1993 יצא סרט מדע בדיוני המבוסס על המשחק המקורי בשם "האחים סופר מריו", שבו מככבים בוב הוסקינס בתפקיד מריו וג'ון לגוויזאמו בתפקיד לואיג'י. הסרט היה כישלון קופתי וביקורתי קשה.
בנובמבר 2017 נודע כי חברת Illumination Entertainment ונינטנדו יפיקו יחד סרט אנימציה המבוסס על "האחים סופר מריו". ב-23 בספטמבר 2021, נחשפו מדבבי הסרט בכיכובם של כריס פראט בתור מריו, אניה טיילור ג'וי בתור פיץ', צ'ארלי דיי בתור לואיג'י, ג'ק בלאק בתור באוזר, קיגן מייקל קי בתור טוד, סת' רוגן בתור דונקי קונג ואחרים. בנוסף, צ'ארלס מרטינה, המדבב של מריו במשחקים, יבצע הופעת קמע בסרט. הסרט, ששמו "סופר מריו", עתיד לצאת ב-7 באפריל 2023.
פארק השעשועים.
לאחר מספר עיכובים בשל ההתפרצות של מגפת הקורונה ב-18 במרץ 2021 נחנך פארק השעשועים "סופר נינטנדו וורלד" ביפן. פארק נוסף מאותו הסוג נמצא כעת בתהליכי בנייה באתר הנופש יוניברסל אורלנדו. שיגרו מיאמוטו היה מעורב רבות בעיצוב פארק השעשועים.
קומיקס ומאנגה.
סופר מריו-קון (ביפנית: スーパーマリオくん) היא סדרת מאנגה יפנית שנכתבה במקור על ידי יוקיו סוואדה ופורסמה על ידי הוצאת שוגאקוקאן. סדרת המאנגה מכילה דמויות רבות ממשחקי מריו, כגון דמויות מהמשחקים World Super Mario ו-Paper Mario. סופר מריו-קון היא סדרת המאנגה המצליחה ביותר בזיכיון של מריו. סדרת מאנגה נוספת המבוססת על משחקי מריו נכתבה ונוצרה על ידי היאושי טאקאסה ויצאה לאור על ידי חברת PikkaPika Comics. גם סדרת מאנגה זו מכונה "סופר מריו-קון". הפיתוח של סדרת מאנגה זו הופסק בעקבות מותו של המחבר בשנת 2006.
סדרת ספרי הקומיקס "Nintendo Comics System" הייתה סדרת ספרי קומיקס שיצאו לאור בהוצאת חברת "וליאנט קומיקס" בשנים 1990 ו-1991. ספרי הקומיקס הללו, אשר הופקו במסגרת הסכם עם נינטנדו, הכילו דמויות ממשחקי הווידאו של נינטנדו ומסדרת האנימציה שהופקה לזיכיון מריו. ספרי הקומיקס שעוסקים באחים סופר מריו של חברת "וליאנט קומיקס" התבססו על שלושת המשחקים העיקריים של מריו עבור קונסולת המשחקים Nintendo Entertainment System וכמו גם על בסיס סדרת האנימציה ""
בשנת 1992 יצאה לאור סדרת הקומיקס "Super Mario Adventures" אשר צוירה בסגנון המאנגה היפני וכללה את הדמויות של זיכיון משחקי מריו והתבססה באופן רופף על העולם של הזיכיון.
בשלב מסוים חברת ארצ'י קומיקס העלתה בפני נינטנדו את האפשרות להפיק סדרת קומיקס חדשה של מריו אשר תהיה דומה לסדרת הקומיקס המבוססת על הזיכיון של סוניק הקיפוד אותה הפיקה בעבר החברה, אך ההצעה נדחתה.
באוקטובר 2015 יצאה לאור ביפן אנציקלופדיה המבוססת על העולם של האחים סופר מריו. ב-23 באוקטובר 2018 יצאה לאור אנציקלופדיה נוספת המבוססת על הזיכיון בהוצאת "Dark Horse Publishing".
מוצרים נלווים.
הפופולריות הרבה לה זכה הזיכיון הפכו את הזיכיון לתעשייה המכניסה מיליארדי דולרים ממכירת מוצרים נלווים. הדמויות הראשיות ודמויות המשנה של הזיכיון מופיעים על גבי מוצרים רבים, הכוללים בין היתר חולצות, מגזינים, בפרסומות, על גבי דגני בוקר, כרזות, וכו'. לאורך השנים הופקו גם מספר משחקי מונופל המבוססים על הזיכיון. באוגוסט 2020 חברת לגו הוציאה לשווקים גם לגו מריו.
קבלת הזיכיון.
השפעה.
דמותו של מריו כיכבה לאורך השנים, נכון ל-2021, ב-256 משחקי וידאו הכוללים משחקים בז'אנרים שונים (כולל משחקי פלטפורמה, משחקי מרוצים משחקי פאזל, משחקי מסיבה, משחקי ספורט, ואף משחקי ירי בגוף ראשון), ונכון ל-2021 הזיכיון של מריו הוא זיכיון משחקי הווידאו הנמכר ביותר בכל הזמנים.
לפחות 31 מהמשחקים השונים בזיכיון של מריו מכרו מאז 1995 מעל למיליון יחידות כל אחד - במיוחד סדרת משחקי "סופר מריו" שמכרה לבדה מעל ל-370 מיליון יחידות ברחבי העולם, סדרת Mario Kart שמכרה לבדרה מעל ל-154 מיליון יחידות ברחבי העולם, סדרת Mario Party שמכרה לבדה מעל ל-56 מיליון יחידות ברחבי העולם, וסדרת דונקי קונג שמכרה מעל ל-125 אלף מכונות ארקייד ברחבי העולם.
בשנת 2006 סדרת משחקי "סופר מריו" דורגה כזיכיון משחקי הווידאו הטוב ביותר על ידי IGN.
בישראל.
בישראל המשחקים זכו להצלחה בעיקר בקרבת בני נוער וילדים, הדמויות השתתפו במופע פסטיגל 1991 ובתוכנית "פלאי קלעים" בפרק "החיים על פי מריו". בנוסף, סדרת הטלוויזיה האחים סופר מריו שודרה בדיבוב לעברית ב-1991 בערוץ הילדים ובערוץ 2, וב-2012 בערוץ ג'וניור.
גרגור
גרגור הוא קול שנוצר על ידי חתולים כאשר הם מרגישים שמחה ושלווה, וכן כדי לציין הנאה, וגם כאשר מתקרבים הבעלים שלהם ובני האדם האהובים עליהם. גרגור משוחרר גם על ידי חתולים חולים או כאשר הם מרגישים מדוכאים.
כאשר חתול מגרגר זה הופך את שמיעת קול פעימות הלב שלו או את שמיעת נשימותיו לבלתי אפשרי, ומכיוון שחתולים רבים מפסיקים לגרגר כשהם רואים מים זורמים מהברז, אז אפשר לשמוע את קצב הלב ואת נשימותיהם בצורה ברורה יותר, כך שבמרפאה וטרינרית חלק מהאנשים פותחים את הברז כדי לעצור את החתול מלגרגר עד שהם מצליחים לזהות את נשימותיו ואת דפיקות הלב שלו.
חיות נוספות - חיות נוספות, שאינן חתולים, שמגרגרות: דביבון מצוי, גחניים, נמיות, דובים, גיריות, שועלים, צבועים, ארנבות, סנאים, טפירים, ואחרים.
בית הכנסת אהל יצחק (מאה שערים)
בית הכנסת אוהל יצחק (ידוע בכינוי: בית הכנסת בעל התניא וביידיש: בַּעַל הַתַּנְיֶא שוּל על שם הרחוב בו שוכן) הוא בית כנסת וותיק של חסידות חב"ד הנמצא בסמוך לשוק של שכונת מאה שערים בירושלים.
רקע היסטורי.
עם התיישבותם של חסידי חב"ד בארץ ישראל, לאחר עלייתה של מנוחה רחל סלונים, התרכזו חסידי חב"ד בשנת תר"ז (1847) לראשונה בירושלים. עם הקמת שכונת מאה שערים עברו חסידי חב"ד להתיישב במקום.
באותן שנים שלטה בשכונה קהילת הפרושים שהייתה מחלוצי הבונים בשכונה, וראשי הקהל קבעו תקנות שונות על מנת לשמור על צביון השכונה ולמנוע מקהילות החסידים לקבוע יתד במקום, ובין התקנות שפורסמו אז היה האיסור לקיים מניין בנוסח חסידי.
הקמת בית הכנסת.
בשנת תרנ"ט (1899) הקימו קבוצת חסידי חב"ד מירושלים בראשות הרב ישראל שמעון שיין בית כנסת באזור השוק של שכונת מאה שערים, בעזרתו של גביר יהודי בשם ר' יצחק מהעיר קניגסברג שבגרמניה שתרם את רוב הוצאות הבניה, ועל שמו נקרא בית הכנסת. הרב ישראל שמעון שיין יצר גם לוח שיוויתי.
ברחוב בו שכן בית הכנסת, התגוררו אז חלק מבני משפחת סלונים, צאצאי הרבנית מנוחה רחל סלונים, בשנות ה-50 יזם הרב זאב דב סלונים את שינוי שם הרחוב לבעל התניא על שם רבי שניאור זלמן מלאדי.
בשנים הראשונות לקיומו של בית הכנסת רוב המתפללים בו היו חסידי חב"ד קאפוסט, וחסידי חב"ד - ליובאוויטש התפללו בבית הכנסת צמח צדק בעיר העתיקה.
בשנת תרפ"ג (1923) עקב פטירת האדמו"ר מבאברויסק הרב שמריה נח שניאורסון וסיום הפיצול בתוך תנועת חב"ד, מונה הרב יהודה ליב סלונים חסיד ליובאוויטש לרב בית הכנסת ודאג לארגן בו שיעורים והתוועדויות ביומי דפגרא של חסידות חב"ד.
בתקופת מלחמת העצמאות עקב הסכנה ופרעות הערבים בירושלים עברה למשך תקופה ישיבת תורת אמת לשכון במבנה של בית הכנסת, שנחשב למקום בטוח יותר.
מראה בית הכנסת.
המבנה נראה כבית מרובע בעל 2 קומות, כניסת השער מובילה לקומה הראשונה של המבנה - עזרת הגברים. בקומה שנייה עזרת הנשים (עם כניסה אליה מדלת נפרדת).
לאחר המעבר בשער הכניסה נכנסים לחדר מבוא בו ממוקמים כיורים לנטילת ידיים ולוחות מודעות, כניסה לבית הכנסת ופניה שמאלה וירידה במדרגות לחדר שני.