הרב אריאל בראלי (נולד בשנת 1970) הוא רב ההתנחלות בית אל וראש מכון "משפט לעם". מכהן גם כאב"ד בבית הדין לממונות של מועצה אזורית מטה בנימין.
ביוגרפיה.
הרב אריאל בראלי הוא בנם הבכור של צילה והרב מרדכי אליהו בראלי. אביו היה רב ומחנך בישיבת חורב ובישיבה לצעירים בירושלים, וכמו כן שימש כראש כולל הלכה באילת ודיין בבית הדין לגיור. אמו, בתם של הרב משה צבי נריה והרבנית רחל נריה, עסקה בחינוך וכיום עוסקת בכתיבה ובעריכה.
בצעירותו התגורר עם משפחתו ברובע היהודי בירושלים ולאחר מכן בהתנחלות פסגות. למד בישיבת ירושלים לצעירים, ולאחר מכן בישיבת מרכז הרב.
סיים הסמכה לדיינות בכולל "יד ברודמן" של הרב משה חיים דימנטמן ברחובות ובשנת 1999 הצטרף לגרעין התורני בשדרות. במשך שנים כיהן כר"מ בישיבת שדרות. כמו כן ייסד מטעם הישיבה את בית הדין לממונות בשדרות, ועמד בראשו. כיהן כרב בית הכנסת "דורש טוב" בעיר.
בשנת 2015 המליץ עליו הרב דב ליאור כמחליפו בתפקיד רב היישוב קריית ארבע.
בשנת 2019 התמנה לרבו של היישוב בית אל, כמחליפם של הרב שלמה אבינר והרב זלמן ברוך מלמד שהגיעו לגיל פרישה. במסגרת תפקידו זה מכהן גם כאב בית הדין לממונות של המועצה האזורית מטה בנימין.
עמדותיו.
נמנה עם הרבנים הפועלים נגד שירות נשים בצה"ל. כמו כן הוא פעיל בנושא של שמירת ערכי המשפחה ומבנה המשפחה. פרסם בבמות שונות מאמרים רבים בנושאים אלו ובנושאים אחרים שעל סדר היום.
תקף את מי שכתבו כי רק לכתחילה ראוי להעדיף פניה לדין תורה, ולדעתו אין כלל היתר לפנייה לבתי משפט אזרחיים בישראל, אלא בהיעדר ברירה, כמו במקרה שהנתבע אינו משתף פעולה ומסרב להגיע לדין תורה.
משפחתו.
הרב בראלי הוא נכדו של הרב משה צבי נריה.
אחיו הוא הרב עמיטל בראלי, סמנכ"ל מכון התורה והארץ ומייסד ארגון חותם שגם כן משמש כמנכ"ל של הארגון. אח נוסף הוא הרב מאיר בראלי, רב היישוב עשהאל. גיסו הוא ד"ר אסף מלאך, יושב ראש ועדת המקצוע בלימודי האזרחות במשרד החינוך, ראש המכללה למדינאות בירושלים, ומרצה כמרכז האקדמי שלם.
נשוי לאסתר גנץ, בתו של הרב משה גנץ, מראשי ישיבת שעלבים לשעבר, אחייניתו של הרב חיים גנץ.
בשנת 2016 נבחרה בתו, הלל, להדליק משואה ביום העצמאות.
שלושת הנונאטאקים
שלושת הנונאטאקים (באנגלית: Three Nunataks) הם שלושה נונאטאקים באזור המכוסה ברובו קרח, בקצה הצפון מערבי של רכס בריטניה שבאנטארקטיקה.
הנונאטאקים מצויים 3.7 קילומטרים מהר הייבן.
הגבוה מבין שלושת הנונאטאקים מגיע לגובה של 2,190 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה.
מקור השם.
שמם של הנונאטאקים ניתן להם על ידי משלחת החקר של קרחון דרווין, שהייתה חלק מהמשלחת הטראנס-אנטארקטית של חבר העמים הבריטי אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1958–1956.
מיני מטרו
תחנת כיכר טיימס
קרייג ונטר
ג'ון קרייג ונטר (באנגלית: John Craig Venter; נולד ב־14 באוקטובר 1946) הוא ביוטכנולוג, ביוכימאי, גנטיקאי ואיש עסקים אמריקאי. ונטר נודע כמוביל קבוצת המחקר שפרסמה את הטיוטה הראשונה של גנום האדם, וכן את קבוצת המחקר שהצליחה להכניס באמצעות טרנספקציה כרומוזום סינתטי לתא. ונטר ייסד מספר חברות, ובהן:Celera Genomics , Human Longevity , Synthetic Genomics וכן את המכון לחקר הגנום (TIGR) שהפך בהמשך למכון ג'יי. קרייג ונטר (JCVI) , שם הוא מכהן כיום כמנכ"ל. המגזין טיים דירג את ונטר בין 100 המשפיעים ביותר בעולם בשנים 2007 ו-2008. בשנת 2010 המגזין הבריטי ניו סטייטסמן דירג אותו במקום ה-14 ברשימת 50 האנשים המשפיעים ביותר בעולם לאותה שנה.
קורות חיים.
ונטר נולד בסולט לייק סיטי, יוטה לאליזבת וג'ון ונטר. בצעירותו הוא לא לקח את לימודיו ברצינות, והעדיף לשוט בסירות או לגלוש בים. לפי האוטוביוגרפיה שלו, "חיים מפוענחים" ("A Life Decoded"), נאמר עליו שהוא תלמיד ללא שום סקרנות, אשר השיג ציונים נמוכים בתעודה של סוף כיתה ח.
אף על פי שהתנגד למלחמת וייטנאם, ונטר גויס לחיל הים האמריקאי, ובמסגרת זו שירת במחלקת טיפול נמרץ בבית חולים שדה. במהלך שהותו בווייטנאם ניסה להתאבד באמצעות שחיה לים הפתוח, אך שינה את דעתו לאחר שעבר מרחק של בערך קילומטר וחצי. המפגש היומיומי עם פצועים והרוגים פיתח בו את הרצון ללמוד רפואה - אף על פי שבהמשך שינה את הכיוון ולמד מחקר ביו-רפואי.
ונטר החל את לימודיו האקדמיים במכללה קהילתית בסן מתאו, קליפורניה, ולאחר מכן עבר ללמוד באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו, שם השלים תואר ראשון בביוכימיה בשנת 1972 ותואר שלישי בפיזיולוגיה ובפרמקולוגיה ב-1975.
עבודתו המדעית.
ונטר עבד מספר שנים כפרופסור באוניברסיטת באפלו בניו יורק, ובשנת 1984 הצטרף ל-NIH - המכונים הלאומיים לבריאות של ארצות הברית.
מחלוקת רישום פטנטים על EST.
במסגרת עבודתו ב-NIH, ונטר למד כיצד לזהות מולקולת רנ"א שליח והחל לחקור את תפקודם במוח האנושי. מכיוון שמולקולות הרנ"א שליח אינן יציבות, החוקרים הופכים אותם למולקולות cDNA יציבות - אך קצרות יותר מאשר הרצף המקורי. לחתיכות אלו קוראים (EST (Expressed Sequence Tag. ונטר והמכונים הלאומיים לבריאות השתמשו ברצפי EST אשר התגלו על ידי אחרים והגישו בקשה לרישום פטנט על רצפי EST אשר זוהו במוח האדם. כאשר ונטר הציג את האסטרטגיה הזאת בפני שימוע בקונגרס, גלי מחאה רבים נשמעו, ובעקבות המחאה הציבורית ה-NIH משכו את בקשתם לרישום הפטנט.
פרויקט גנום האדם.
ונטר היה להוט אחר הכוח הטמון בגנומיקה ועל האפשרות שתחום זה ישנה את פני הרפואה. הוא האמין ששיטת ריצוף ה-Shotgun sequencing לריצוף ה-DNA היא הדרך המהירה והיעילה ביותר כדי לפענח את רצף הגנום של האדם. עם זאת, לגישה זו לא היו שותפים אנשי פרויקט גנום האדם, מכיוון שחוקרים אחרים המעורבים בפרויקט סברו ששיטה זו אינה מדויקת מספיק לגנום כה מורכב, ובנוסף שיטה זו אינה משתלמת מבחינה לוגיסטית וכלכלית.
על רקע המחלוקת הזו, ונטר פרש מהפרויקט בשנת 1998. ונטר ראה את קצב ההתקדמות האיטי של הפרויקט כהזדמנות לרשום פטנטים על גנים. לצורך כך הוא השיג מימון מחברת Celera Genomics , אשר רצו להחזיר את השקעתם באמצעות מכירת מנויים לגישה למידע אותו יגלה ונטר. שותפות זו דחקה באנשי פרויקט גנום האדם להאיץ את קצב עבודתם. בסופו של דבר הצליח ונטר במימון פרטי ופרויקט גנום האדם במימון ציבורי להשלים באותו הזמן את הטיוטה הראשונה של גנום האדם. בשנת 2000 פרנסיס קולינס מה-NIH יצא בהודעה משותפת עם ונטר ועם נשיא ארצות הברית ביל קלינטון וראש ממשלת בריטניה טוני בלייר על כך שהם הצליחו להגיע ליעדם שלוש שנים תמימות לפני המועד המשוער. ב-15 באוקטובר 2000 פרסמו פרויקט גנום האדם את גנום האדם בעיתון Nature, ולמחרת חברת Celera פרסמה את ממצאיהם בעיתון Science. למרות הטענות על אי דיוקים בשיטת הריצוף של Shotgun sequencing לעומת שיטת השיבוטים שבה נקטו אנשי פרויקט גנום האדם, שיטה זו הפכה לנפוצה יותר בקהילה המדעית.
ונטר פוטר מחברת Celera בראשית שנת 2002. לפי הביוגרפיה של ונטר, הפיטורין היו על רקע מחלוקת עם המשקיע המרכזי של החברה, טוני וויט, מכיוון שלטענתו וויט לא הזמין אותו להשתתף במסיבה לרגל ההישג של פענוח הגנום האנושי.
המסע הגלובלי לדגימת האוקיינוסים.
המסע הגלובלי לדגימת האוקיינוסים הוא מיזם אשר נועד לגלות את המגוון הביולוגי שנמצא בים ולהבין את תפקידם בעולם הטבע. באוגוסט 2003 נבדקה ההיתכנות של המיזם בים סרגסו, ובראשית מרץ 2004 הכריז ונטר על פתיחת מסע המחקר. המיזם משתמש ביאכטה הפרטית של ונטר החלה את מסעה בהליפקס, קנדה, הקיפה את כדור הארץ וחזרה לארצות הברית בינואר 2006.
Synthetic Genomics.
בשנת 2005 היה ונטר שותף בהקמת חברת Synthetic Genomics , אשר מהנדסת מיקרואורגניזמים כדי ליצור מהם דלק ביולוגי וביוכימיקלים. בשנת 2009 הכריזה אקסון מוביל על שיתוף פעולה בין החברות בשווי של 600 מיליון דולר, למחקר ופיתוח של דור חדש של דלקים ביולוגיים. ונטר מתעסק במחקר של מיקרו-אצות לטובת דלק ביולוגי.
ונטר מנסה לרשום פטנט על יצור חצי-סינתטי בשם "Mycoplasma laboratorium", חיידק שלפי השערותיו יהונדס לצרכים מסוימים, כמו יצירת דלק, סינתוז תרופות, למנוע התחממות גלובלית ועוד.
בשנת 2010, צוות חוקרים בראשות ונטר היו הראשונים ליצור מה שהם קראו לו "חיים סינתטיים". הדבר נעשה באמצעות סינתזה של מולקולת DNA ארוכה שהכילה גנום שלם של חיידק והכנסה שלו לתוך תא. לתוצאה דומה הגיעה גם קבוצתו של אקרד ויימר שסינתזו גנום של וירוס RNA והכניסו לתוך ליזט תאי. חד-התא שיצר ונטר מכיל ברצף ה-DNA שלו ארבעה מאפיינים שאמורים להגדיר אותו כיצור סינתטי:
1. קידוד לא"ב ולסימני הפיסוק.
2. שמותם של 46 החוקרים אשר היו מעורבים בתהליך היצירה.
3. שלושה ציטוטים.
4. כתובת המייל הסודית של התא.
ב-25.3.2016 הכריז ונטר על יצירת Syn 3.0, גנום סינתטי שמכיל את מינימום הגנים הדרושים לקיומו של יצור חי - 473 גנים. מטרת המיזם היה להוציא את כל הגנים הלא חיוניים כך שישארו רק הגנים החיוניים לקיום חיים. היצור מיועד לשימוש בעולם המחקר.
באוגוסט 2018 הודיע ונטר על פרישתו כיו"ר הוועד המנהל של החברה, כדי שיוכל להתמקד בתפקידו במכון ג'יי. קרייג ונטר. עם זאת, הוא נשאר כיועץ מדעי לוועד המנהל.
מכון ג'יי. קרייג ונטר.
ונטר הוא המייסד והמנכ"ל של מכון ג'יי. קרייג ונטר, אשר הוקם ללא כוונת רווח ב-2006, ומבצעת מחקרים בתחום של ביולוגיה סינתטית. במכון מועסקים מעל 200 איש, וממוקמת בלה ג'ולה בסן דייגו וברוקוויל, מרילנד.
גנום של איש אחד.