באתר הביקורות Rotten Tomatoes, קיבל הסרט ציון של 97% על ידי 50 מבקרים שונים עם ממוצע של 7.7/10. הכותבים הסכימו כי הסרט משתמש בהיסטוריה כפרשנות נוקבת על אירועים עכשוויים.
יום טוב של ראש השנה תרס&quot;ו
יום טוב של ראש השנה תרס"ו הוא שמה של סדרת מאמרים ('המשך', בעגה החב"דית) בת שישים מאמרי חסידות, שנכתבו על ידי אדמו"ר הרש"ב במהלך שנות ה'תרס"ו-ה'תרס"ח (1906-1908). כינויה הרווח בחסידות חב"ד הוא המשך סָמֵ"ך וָא"ו.
המאמרים שבסדרה עוסקים בנושאים בעלי משמעות רחבה במשנת חב”ד. בעיקרם מוסברת סיבת בריאת העולם בהתאם למשנת ספר התניא. סדרת מאמרים זו נחשבת ליסודית ולעיונית בתורת חב"ד.
במחקר ישנה התייחסות לנושאים במאמרים בענייני הבנת האלוהות ומושגים כמו אור אין סוף, אין סוף ועוד. החוקרים מצביעים על כיווני התפתחות ברעיונות הללו הכתובים במאמר, רעיונות שנוסחו בקצרה במאמריו של אדמו"ר הזקן.
מעמד הספר בחסידות חב"ד.
הרבי מלובביץ' אמר באחת משיחותיו:
רעיונות מרכזיים בספר.
תכלית וסיבת הבריאה.
לפי המבואר בסדרת המאמרים, תכלית כוונת בריאת העולם היא המשכת גילוי אור אין סוף שהיה קודם הצמצום בעולמות באופן שהנבראים יכילו את הגילוי, וזאת באמצעות קיום התורה והמצוות על ידי עם ישראל. בנוסף, על ידי קיום התורה והמצוות יימשך גם גילוי אלוהי נעלה אף יותר מכמו שהיה קודם הבריאה. אידיאל זה הוא מפני שהקב"ה 'נתאווה שתהיה לו דירה בתחתונים', כלומר שגילוי האלוהות יוחדר במציאות הגשמית.
בסדרה מובאות שתי סיבות לבריאת העולם, שנכתבו בספרי קבלה שונים:
אלא שלדברי הרבי הרש"ב, שתי הסיבות הללו אינן מסבירות כראוי את הבריאה: כוחותיו של הקב”ה אינם חסרים את השלימות הקיימת במימושם בפועל, ולפיכך דבר לא מתווסף בהם בבריאה. כמו כן, הנבראים המודעים לקיומו של הקב”ה ומכירים את כוחותיו הם דווקא אלו שבעולמות העליונים, ובריאת העולם הזה הגשמי אינה מוסברת.
לפיכך מסיק כי הבריאה היא מפני תשוקתו של הקב"ה, ולא ייתכן הסבר שכלי-אנושי לתשוקה זו, "הוא למעלה מטעם ודעת (וכמו שאמר רבינו ז"ל על זה ), רק שנתאווה שיהיה מציאות תחתונים, ויומשך בחינת עצמות אור אין סוף למטה, שזה ביכולת להמשיך למטה בעולם התחתון דוקא".
התהוות 'יש מאין'.
המקובלים הראשונים (הרמ"ק, הרמ"ע והאר"י) דנו בביאור השם אור-אין-סוף, שנקרא בשם 'אין סוף' ולא 'אין תחילה', דעת הרמ"ק היא שדרגה זו היא הבורא, דעת הרמ"ע היא שזהו הרצון, דעת האר"י היא שזה נעלה מהרצון, אך אינו עצמות הבורא. לדעת הרמ"ק זהו מפני שאין לתת קדמות לשום דבר חוץ מעצמותו. אך הרבי לא מקבל זאת, מפני שאין הקב"ה עצמו יכול להיות מקור לעולמות, כי בבריאתן הוא יוכרח להשתנות לפיהן. ולכן לדעת רבינו ההתהוות יש מאין היא מהאור, שהוא אין ואפס לגבי עצמות הבורא, ומכל מקום יש בו כח אין-סוף (בדוגמת משל מאור שהוא מעין המאור).
מבנה הספר.
הספר מורכב משישים ואחד מאמרים שנאמרו על סדר השנה, בכתיבתם האריך הרבי הרש"ב יותר מהנאמר. המאמרים הם רצף עניינים הכרוכים זה בזה, ועוסקים באותו עניין, ולכן נקראים בשם 'המשך'. לאורך הספר ישנן הגהות מאת הרבי הרש"ב. החלק האחרון של הספר נקרא 'השלמת הדרוש' והוא לא נאמר בעל פה.
על קטעים מסוימים מתוך המאמרים רשם כי אין להעתיקם. אך הרבי מלובביץ' הורה להדפיסם בשולי הגיליון ולציין שנרשם עליהם "אין צריך להעתיק".
המאמרים משנות אמירת וכתיבת המאמר, שאינם מה'המשך' נדפסו בנפרד, 'ספר המאמרים תרס"ו-תרס"ז', בעריכת הרב יהונתן דוד רייניץ (משפיע בישיבת תומכי תמימים בניו הייבן וחבר מערכת אוצר החסידים).
מהדורות וביאורים.
מעת אמירת המאמרים למדו את המאמרים האלו מתוך העתקות כתב יד או כתובים במכונת-כתיבה. לראשונה הספר נדפס בשנת תשל"א על ידי הוצאת קה"ת, בהוראה ישירה מהרבי מלובביץ'. הספר חזר ונדפס בשנים הבאות עם הוספות שונות. בשנת תשע"א הוציאה קה"ת לאור מהדורה חדשה של הספר. חברי המערכת של מהדורה זו: הרב דוד אולידורט (חבר מערכת אוצר החסידים), הרב דוד פלדמן (חבר מערכת וועד הנחות בלה"ק), הרב יהונתן דוד רייניץ והרב אהרן לייב רסקין (משפיע בקראון הייטס וחבר מערכת אוצר החסידים).
המשך תרס&quot;ו
אירוויזיון למוזיקאים צעירים 2018
האירוויזיון למוזיקאים צעירים 2018 היא התחרות ה־19 של "האירוויזיון למוזיקאים צעירים". בריטניה אירחה אותה בפעם השנייה בתולדותיה 36 שנים לאחר שאירחה אותה במהדורתה הראשונה במנצ'סטר ב-1982. התחרות היא הפקה משותפת בין איגוד השידור האירופי, הפסטיבל הבין-לאומי באדינבורו ותאגיד השידור הבריטי שהוא גם רשת השידור המשדרת של התחרות. בתחרות נוטלות חלק כ-18 מדינות חברות באיגוד השידור האירופי, כאשר אלבניה עושה את הופעת הבכורה שלה לצד שבע מדינות אשר שבו לאחר פרישה, ביניהן ישראל המשתתפת בפעם שנייה, כשהיא שבה לאחר היעדרות של 32 שנים, ונציגה הוא תמיר נעמן-פרי. אוסטריה, שיאנית הניצחונות, פרשה מהתחרות לראשונה בתולדותיה. הקונצרט הסופי התקיים באשר הול ב-23 באוגוסט 2018.
מדינות משתתפות.
הרשימה הסופית של המשתתפים הוכרזה ב-2 בפברואר 2018, עם שמונה עשרה מדינות שאישרו את השתתפותן. לאלבניה תהיה זו הופעת הבכורה, בעוד שבע מדינות, בלגיה, אסטוניה, יוון, ישראל, רוסיה, ספרד ובריטניה, השתתפו פעם נוספת באירוויזיון למוזיקאים צעירים לשנת 2018. בלגיה השתתפה לאחרונה ב-2006, אסטוניה ב-2004, יוון ב-2014, ישראל ב-1986 וספרד ב-2000. רוסיה והמדינה המארחת, בריטניה, השתתפו לאחרונה ב-2010.
חצי גמר.
חצאי הגמר מחולקים לשישה מופעים הפזורים על פני יומיים. בכל אחד מששת המופעים הוצגו שלושה מוזיקאים, עם 18 דקות לכל אחד מהם.
ח'אמנהאי
קדם-אירוויזיון 2006
המרוץ הארקטי של נורווגיה
המרוץ הארקטי של נורווגיה (באנגלית: Arctic Race of Norway) הוא מרוץ אופני כביש בצפון נורווגיה, באזור שמצפון לחוג הארקטי ונקרא על שמו. המרוץ מתקיים מדי שנה למשך ארבעה ימים בחודש אוגוסט, כשהטור הראשון התקיים בין התאריכים 8-11 באוגוסט 2013. המרוץ נחשב לחלק ממרוצי "טור אירופה" מטעם האיגוד הבינלאומי לאופניים (UCI) ומדורג מאז 2015 בדרג 2.HC שמאז 2020 נקרא 2.Pro ב-UCI ProSeries. המרוץ מתאפיין הן בעליות בכל אחד מקטעי המרוץ והן רכיבה לאורך קו החוף של הים הצפוני (או אוקיינוס הקרח הצפוני).
הטור של 2018 התקיים בין ה-16 ל-19 באוגוסט 2018.
המנצח והחולצות.
במהלך המרוץ מוענק פרס למנצח בכל קטע יומי, וחלק מהקבוצות מכוונות את מאמציהן אך ורק לזכייה בקטעים בודדים. המנצח במרוץ כולו הוא הרוכב בעל הזמן המצטבר הקצר ביותר. כדי לזכות במרוץ, על המנצח לגלות עליונות בתחומו העיקרי של המרוץ: טיפוס בהרים ("בין הפיורדים").
החולצות אותן לובשים הרוכבים במהלך המרוץ הן:
החולצה הכחולה - הרוכב המוביל בדירוג הכללי (בעל הזמן המצטבר הקצר ביותר) לובש חולצה כחולה על מנת לזהותו.
החולצה האדומה - הרוכב המוביל בצבירת נקודות המוענקות לרוכבים אשר חוצים ראשונים את הפסגות השונות במהלך המרוץ בקטעים ההרריים. חולצה זו נקראת גם חולצת "מלך ההרים".
החולצה הירוקה - הרוכב אשר צבר את מרב הנקודות המוענקות במרוצי ביניים במהלך המרוץ ובמאוץ אל קו הסיום.
החולצה הלבנה - הרוכב הצעיר, אשר גילו אינו עולה על 25 שנים (ב-1 בינואר של שנת המרוץ), בעל הזמן המצטבר הקצר ביותר.
זבורניק
זְבוֹרְנִיק (בסרבית בכתב לטיני ובבוסנית: Zvornik, בסרבית בכתב קירילי: Зворник) היא עיר השוכנת לגדות הנהר דרינה, במזרח רפובליקה סרפסקה אשר בבוסניה והרצגובינה.
היסטוריה.
היישוב מאוזכר לראשונה בכתובים במסמכים מ-1410 בהקשר להקמת מנזר באזור. במחצית השנייה של המאה ה-15 נכבש המקום על ידי האימפריה העות'מאנית. לאחר המלחמה העות'מאנית-רוסית (1878-1877) קיבלה האימפריה האוסטרו-הונגרית חסות על חבל בוסניה וסיפחה אותו דה פקטו. ב-1908 סיפחו האוסטרו-הונגרים את האזור דה יורה.
לאחר מלחמת העולם הראשונה נכללה זבורניק בשטחי ממלכת יוגוסלביה. באפריל 1941, במהלך מלחמת העולם השנייה, פלשה גרמניה ליוגוסלביה והכניעה את צבאה תוך ימים אחדים. האזור הועבר לחזקת ממשלת הבובות של מדינת קרואטיה העצמאית שנשלטה על ידי האוסטאשה בהנהגת אנטה פאבליץ'. לאחר המלחמה נכללה זבורניק בשטחי יוגוסלביה.
בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 החל תהליך התפרקותה האלים של יוגוסלביה. כחלק מהתהליך פרצה מלחמת בוסניה. במהלך המלחמה ביצעו מיליציות סרביות, ובכלל זה משמר המתנדבים הסרבי, טבח בתושבי זבורניק בוסניאקים ומוסלמים, ובמהלכו נרצחו 352 אזרחים.
הקהילה היהודית.
יהודים הגיעו לזבורניק באמצע המאה ה-19. היו אלה אומנים, סוחרים זעירים ורוכלים יהודים ספרדים. לאחר סיפוח האזור על ידי האוסטרו-הונגרים, הגיעו למקום משפחות אשכנזיות ויצרו קהילה אחת משותפת. ב-1879 התגוררו בזבורניק 50 יהודים. ב-1890 הוקם בית העלמין והוא שכן בקרבת מקום מחוץ לעיר, סמוך לדרך הגישה אליה. ב-1902 הוקם בית כנסת ולצידו תלמוד תורה. בבית הכנסת התפללו לסירוגין בנוסח הספרדים ובנוסח אשכנז.
ב-1910 מנתה הקהילה 148 נפשות. לאחר מלחמת העולם הראשונה החלה במקום פעילות ציונית והוקם סניף של התנועה וכן אגודת נוער. ב-1921 התגוררו בזבורניק 134 יהודים, שהיוו 4.27 אחוזים מכלל האוכלוסייה. בפרוץ מלחמת העולם השנייה מנתה הקהילה 78 נפשות. לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית וכינון משטר האוסטאשה, הוחל ברדיפות יהודים. במאי 1942 בוצעה אקציה ובה נעצרו בני הקהילה. הם גורשו לשאבאץ ומשם הובלו למחנה הריכוז באנייצה. רוב המגורשים נרצחו. ב-1968 התגוררו בזבורניק 11 יהודים.