בראש פינה עובר הערוץ בחלקה העליון של המושבה, עד לאזור המרכז המסחרי הישן, שם הוא נכנס לתוך תעלה שאורכה 80 מטר, מגיח החוצה ל-30 מטרים ואז נכנס שוב לתעלה שאורכה כ-120 מטרים. לאחר מכן, יוצא הנחל שוב לערוץ פתוח וזורם דרך שכונת השקדים (הרחבה ב'). הנחל יוצא מהשכונה בסמוך אחד מהבתים בחלק הצפוני של השכונה וממשיך בשדה לכיוון בית הקירור רפקור שם הוא חוצה את כביש 90 בתעלה שמתחת לכביש. הנחל בהמשך עובר בסמוך לשדה"ת מחניים, ומגיע עד למאגר מים מצפון-מערב לכפר הנשיא, בו נאגרים המים ורק העודפים זורמים במורד הנחל עד לירדן. חלקו התחתון של הנחל ידוע בשמו הערבי: ואדי שעיון (وادي شعيون) והוא נשפך לירדן בסמוך למצד עטרת.
חלקו העליון של הנחל בין צפת לראש-פינה באורך כ-1.3 ק"מ נחלק לשני חלקים: החלק התחתון בתחום שיפוט המועצה המקומית ראש פינה, בקרקעות מינהל מקרקעי ישראל הוכרז כשמורת טבע רשמית בקיץ 2007, שטח זה גודלו 273 דונם. חלקו העליון של הנחל גודלו 863 דונם, נמצא בתחום שיפוט עירית צפת, כולל קרקעות פרטיות רבות, והליכי אישורו כשמורה מתעכבים.
מים (הידרולוגיה).
המעיינות.
לאורך הנחל נובעים שלושה מעיינות: עין גיא-אוני, עין פינה ועין כדן. מרבית מי המעיינות מנוצלים נכון לשנת 2014 ומבני אבן שהוקמו עליהם בעבר עדיין קיימים במקום.
בנחל יש שלושה מעיינות אשר כולם נובעים בתוך מבנים סגורים עתיקים אשר נבנו סביבם על מנת להגן על המים מזיהום. חלק ממי המעיינות זורמים בגרביטציה אל המושבה והעודפים זורמים אל מחוץ למעיינות אם כי בשנים האחרונות פחות ופחות מים מוזרמים אל המושבה ועל-כן הנחל זורם לאורך כל השנה. המעיין הראשון (התחתון), נקרא עין כדן. כ-300 מטר מעליו נובע עין פינה, אשר חלק ממימיו נתפסים ומובלים בצינור גרביטציה לחלקה העליון של המושבה. המעיין השלישי, כ-300 מטר מעל עין פינה, נקרא עין גיא אוני.
שימוש המים.
בעלי-החיים אשר שוכנים באגן הניקוז של הנחל, מגיעים אליו על-מנת להרוות את צמאונם והדבר חשוב כמובן בייחוד בחודשי הקיץ. מבחנת בני-האדם, מים אלו שימשו כמקור חיים עבור תושבי ג'עוני וראש-פנה. ב-2 העשורים הראשונים של המאה ה-21 עלה מספר התושבים מ-2200-2300 ל-3000-3400 תושבים ונבנו מתקני התפלה לאורך מישור החוף; על-כן מקבלת המושבה תוספת מים ממקורות נוספים. מצב זה איפשר, כאמור לשאוב פחות מים ולתת לנחל לזרום לאורך כל השנה. על אף ההסכם שנחתם בין רשות הטבע והגנים למועצה המקומית ראש פינה על שחרור המים לטבע, עדיין שואבת מועצת ראש פינה מים מהנחל. בממוצע שואבים בתקופות הקיץ סדר גודל של כ- 200-250 קו"ב ליום. ובעונות גשומות מגיעים ל-500-600 קו"ב ליום. בממוצע רב שנתי כ- 300-350 קו"ב ליום. המים מובלים על קו גובה באמצעות כוח הכבידה לחלקה העליון של המושבה, מוכנסים למתקן סינון ומועברים כמי שתייה לשימוש השכונות העליונות של המושבה.
מסלע וקרקע.
המביט למעלה אל עבר הר כנען, יוכל להבחין כי לא צומחים בו עצים, זאת מכיוון שנחל ראש פינה מתחתר בהר כנען הבנוי ברובו מסלעי גיר קשה מתקופת האאוקן התיכון. חלקו העליון של הנחל מאופיין בגושי סלע גדולים מתצורת בר כוכבא היוצרים מצוקים תלולים. הקרקע המתפתחת בסלעי האאוקן מכילה חרסית בזמן שהיא נרטבת היא נעשית בוצית וכשהיא מתייבשת היא מתכווצת ומתפוררת.
צמחייה.
בנחל ראש פינה מוצאים שלושה בתי גידול עיקריים: מורד ההר, צמחי בוסתנים וצמחיית נחלים.
צמחי נחלים.
אחת התופעות המעניינות היא שבנחל ראש פינה לא גדלים צמחי נחלים נפוצים כמו קנה, ערבה והרדוף ואין הסבר ברור לתופעה. תופעה דומה מתרחשת גם בשני נחלים אחרים בגליל המערבי. נחל בצת שופע בהרדופים ואילו בנחל כזיב הסמוך לו, ההרדופים חסרים. צמחי המים שפוגשים בנחל הם פטל קדוש, ברוניקת המים, ערברבה, גרגיר הנחלים ותאנה (פיקוס התאנה).
רוב צמחי הנחל פורחים בקיץ, היתרון של מים זמינים מאפשר להם פריחה בלעדית בעונה זו כך שהם נהנים מחרקים מאביקים ומאריכים את תקופות הצימוח עד הקיץ.
צמחי בוסתנים.
בחלקו של הנחל הקרוב לראש פינה, גדות הנחל רחבות מאוד ולכן מאפשרות גידול של עצי בוסתנים הגדלים ממורדות ההר ועד קרוב לנחל. העצים לא גדלים באופן טבעי ונשתלו בעבר על ידי תושבי הכפר הערבי ג'עוני שחיו במקום לפני תושבי ראש פינה. רוב עצי הבוסתנים הם עצי פרי: שקד, צבר, רימון וזית אך לפעמים רואים גם עצים טבעיים כמו האשחר הארץ ישראלי והעוזרר קוצני. באזורים המוצלים, בעיקר במפנה הצפוני הסלעים מכוסים בטחב.
צמחי מורד ההר.
מורדות נחל ראש פינה בנויים מסלעי גיר מתקופת האאוקן. הקרקע המתפתחת בסלעי האאוקן מכילה חרסיות שסופחות מעט מים, ועל כן הקרקע מתייבשת במהירות.
לכן נעדרות מהר כנען חברות של צמחי החורש והיער כפי שהיינו מצפים מאזור שכמות המשקעים בו גבוהה. חברות הצומח העיקריות במקום זה הן של צמחים עשבוניים, שהבולטים שבהם חיטת הבר (אם החיטה) שעורת התבור, שעורת הבולבוסין, עיריוני צהוב וצהרון מצוי. כמו כן ניתן למצוא במורדות נחל ראש פינה חד שנתיים כמו: חרדל, חטוטרן מצוי, לקוקיה כרתית, פעמונית קיפחת ומרגנית השדה.
בחלקו העליון של הנחל על הגדה הצפונית נמצאים ריכוזים של חלמונית גדולה הפורחת באמצע נובמבר-תחילת דצמבר ואילו בחלקו התחתון של הנחל על הגדה הדרומית נמצאים ריכוזי פריחה של גביעונית הלבנון.
גילוי אם החיטה.
בניסן תשס"ז, אפריל 2007, התכנסו בראש פינה כ-100 חוקרי חיטה, לכנס בינלאומי שעסק במחקרים גנטיים על החיטה, במלאת 100 שנה לגילויה של אם החיטה על ידי אהרון אהרונסון. בתאריך 18 ביוני 1906 התגלה לראשונה המקור לחיטה התרבותית כ-9,000 שנה לאחר שהפכה החיטה לגידול חקלאי.
החיטה הנה אחד משלושת מיני הדגנים החשובים כמקור מזון. גילוי החיטה בנחל ראש פינה על ידי אהרון אהרונסון, הביא לו ולמקום פרסום עולמי.
בעלי חיים.
נחל ראש-פינה עשיר בבעלי חיים המצויים בבתי גידול שונים. בתי גידול לחיים בנחל ראש פינה 3 מעיינות המאפשרים לבע"ח מימים לחיות בו. באזור המעיינות ניתן למצוא בעונת החורף את הדו חי הייחודי- סלמנדרה מצויה.
בנחל נמצא גם בעלי חיים החיים בתוך המים ועל המים כמו: רצי מים ושטצדאים. קרוב לנחל אפשר למצוא בעלי חיים הנהנים ממי הנחל למשל: צבי ארץ ישראלי חזיר בר, צבי יבשה ודרבנים לאחרונה החלו להגיע גם זאבים אפורים לנחל ראש פינה בהמשך להתפשטותם מהגולן לגליל. זאבים אלה נמצאים במעקב וניטור על מנת שהאוכלוסייה שלהם לא תגדל יתר על המידה ותיפגע בבעלי חיים בסכנת הכחדה, כמו כן על גדות הנחל ובסביבתו נמצא שפע של פרוקי רגליים וחרקים כמו: עכביש, דובון מנומר ועוד.
מצוקי הנחל מהווים גם הם בית גידול לבעלי חיים כמו: שפני סלע ועופות דורסים. נחל ראש פינה הוא שמורה וחל בו איסור מוחלט לצוד בעלי חיים.
שמירת הטבע.
חלקו העליון של נחל ראש פינה מצפת ועד המושבה ראש פינה הוכרז כשמורת טבע בשנת 2007 במטרה לשמור על מסדרון אקולוגי שהוא מעבר חופשי מהשפעת אדם המחבר בתי גידול טבעיים ומאפשר לבעלי חיים לחצות בבטחה מכשולים מעשה אדם כגון כבישים, תעלות ומסילות רכבת. באתר רשות הטבע והגנים פורסם שהחל מתאריך 15 במרץ 2014 ישוחררו מי המעיינות: עין כדן, עין פינה ועין גיא אוני, לתוך ערוץ הנחל במשך כל השנה במטרה לשקם את בתי הגידול בנחל. בנוסף לשטח המוכרז מוצעת הרחבה לשטח השמורה בסך של 1136 דונם.
במקביל לשחרור חלקי של מי המעיינות נסגר שביל הטיול העובר בנחל מהר כנען לצפת לתנועת רכבי שטח, וכיום השביל מיועד למטיילים רגליים בלבד. עם זאת, בתחילת שנות ה-2000 נמתח קו מתח גבוה מעל הואדי אשר משמיע רעשים חזקים לעיתים קרובות. ניתן לשמוע רעשים אלו גם בתוך המושבה. עם השנים, ככל הנראה בשל סיבה זו (אך לא באופן מוכח מעבר לכל ספק), התמעטו הצבאים באזור הואדי וכיום ניתן לראותם רק בשלוחות שסביבו.
הקבינט של ארצות הברית בממשל פרנקלין דלאנו רוזוולט
הקבינט של ארצות הברית בממשל פרנקלין דלאנו רוזוולט כיהן במשך 12 שנים וחודש - למעלה משלוש תקופות כהונה נשיאותיות, ממועד השבעת הנשיא פרנקלין דלאנו רוזוולט ב-4 במרץ 1933 ועד לפטירתו ב-12 באפריל 1945, פחות משלושה חודשים לאחר שהחל בכהונתו הרביעית. הייתה זו הכהונה הארוכה ביותר בתולדות ארצות הברית של נשיא ושל קבינט.
הרכב הקבינט.
הקבינט כלל בסך הכל 11 בעלי תפקידים וכיהנו בו 28 גברים ואשה אחת. שניים מהם - מזכיר הפנים הרולד איקס ומזכירת העבודה פרנסס פרקינס - כיהנו בתפקידיהם במשך כל תקופת נשיאותו של רוזוולט (פרקינס הייתה גם האשה הראשונה שהייתה חברה בקבינט בתולדות ארצות הברית). מזכיר המדינה קורדל הול כיהן בתפקידו רק מעט פחות מהם - 11 שנים ושמונה חודשים.
מספר החברים הקטן בקבינט ביחס לכהונתו הארוכה נבע מהמספר המוגבל של בעלי תפקידים שנכללו בו בהשוואה לימינו (כך, בקבינט בממשל הנשיא אובמה מכהנים (נכון לשנת 2013) 23 בעלי תפקידים).
מרבית חברי הקבינט שכיהנו בעת מותו הפתאומי של רוזוולט המשיכו לכהן בקבינט של יורשו הארי טרומן, אך כבר במהלך 1945 התחלפו כמעט כולם, למעט מזכיר הצי ג'יימס פורסטל, מזכיר הפנים הרולד איקס ומזכיר המסחר הנרי וולאס.
הקבינט השחור.
הקבינט של ארצות הברית בממשל רוזוולט לא כלל אפריקאים אמריקאים. עם זאת, הנשיא כונן בראשית כהונתו גוף מייעץ בשם "המועצה הפדרלית לענייני שחורים" (Federal Council of Negro Affairs) אשר ייעץ לו בנוגע לקידום צרכיה של האוכלוסייה האפריקאית-אמריקאית בארצות הברית, בין השאר במסגרת מהלכי הניו דיל. לצורך כך מינה הנשיא 45 גברים ונשים בולטים מציבור זה לתפקידים ביחידות הממשל הפדרלי, אשר נכללו במועצה. היא זכתה לכינוי הבלתי רשמי "הקבינט השחור".