ב-9 במאי 2017, סטיילס הופיע עם שלושה שירים מהאלבום ועם גרסת כיסוי לשיר "Stockholm Syndrom" של וואן דיירקשן בתוכנית הטלוויזיה האמריקאית, "The Today Show". ב-13 במאי, יום לאחר יציאת האלבום, סטיילס הופיע בהפתעה בהופעה פרטית בפני מעריצים בלונדון. סטיילס ערך הופעה דומה בטרובדור בלוס אנג'לס ב-19 במאי, והזמין את סטיבי ניקס להופיע בתור אורחת מיוחדת ויחד הם שרו את השיר "Two Ghosts" כמו כן גם את "Landslide" ואת "Leather and Lace". כל ההכנסות משני המופעים נתרמו לצדקה. ב-15 במאי, "הארי סטיילס: מאחורי האלבום" יצא לאור באופן בלעדי באפל מוזיקה, סרט תיעודי באורך 49 דקות הכולל תיעוד של תהליך כתיבת האלבום והקלטת האלבום בג'מייקה ובלוס אנג'לס. כמו כן גם הופעה של האלבום שצולמה ב-Abbey Road Studios בלונדון. סטיילס היה האורח המוזיקלי בתוכנית הלילה של ג'יימס קורדן כל לילה בשבוע החולף מ-15 ל-18 במאי, והופיע במגוון סצנות לצד קורדן בתור תמיכה לאלבום, סטיילס יצא לסיבוב ההופעות העולמי הראשון שלו בתור זמר סולו, Harry Styles: Live on Tour שנמשך בין ספטמבר 2017 עד יולי 2018, ובמהלכו סטיילס ביקר בצפון אמריקה, אירופה, אסיה, אוקיאניה, דרום אמריקה. במהלך סיבוב ההופעות, סטיילס ביצע שני שירים שלא שוחררו, "Oh Anna" ו- "Medicine", שנכתבו במקור עבור האלבום.
אוגוסטה, נסיכת נסאו-אידשטיין
אוגוסטה, נסיכת נסאו-אידשטיין (בגרמנית: Augusta von Nassau-Idstein; 17 באוגוסט 1699 - 8 ביוני 1750) הייתה נסיכה גרמנייה ואשתו של קרל אוגוסט, נסיך נסאו-ויילבורג.
ביוגרפיה.
אוגוסטה נולדה באידשטיין ב-17 באוגוסט 1699, לגאורג אוגוסט, רוזן נסאו-אידשטיין ולהנרייטה דורותיאה מאטינגן-אטינגן, בתם של אלברכט ארנסט הראשון, רוזן אטינגן-אטינגן וכריסטינה פרדריקה מווירטמברג. ב-17 באוגוסט 1723 התחתנה אוגוסטה עם קרל אוגוסט, נסיך נסאו-ויילבורג, ממנו נולדו לה 6 ילדים. ב-8 ביוני 1750 מתה אוגוסטה בקירכהיימבולאנדן, והיא בת 51 שנים.
משפחתה.
ב-17 באוגוסט 1723 התחתנה אוגוסטה עם קרל אוגוסט, נסיך נסאו-ויילבורג, ממנו נולדו לה 6 ילדים:
ראזיה
ראזיה (בצרפתית: Razzia) הוא סרט דרמה עלילתי מרוקאי באורך מלא, שבוים על ידי נביל עיוש ונכתב על ידיו יחד עם מרים טוזאני, השחקנית הראשית של הסרט. הסרט מספר על עבדאללה, יטו ועוד מספר דמויות הנפגשים בקזבלנקה, שם אורח החיים המדוני מתנגש בכל מיני דרכים במסורת המוסלמית של העיר. הסרט מציג אהבה אבודה, תשוקה אסורה וחלומות שבירים במרוקו של ימינו, ועוסק באופי של התושבים מקזבלנקה משנת 1942.
הסרט הוקרן לראשונה ב-9 בספטמבר 2017 בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו שבקנדה. בישראל הסרט הוקרן לראשונה ב-22 בספטמבר 2018 בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה ה-34. שפות הסרט הן ערבית, צרפתית וברברית ואורכו כ-119 דקות.
בשנת 2018, הסרט היה מועמד למועמדות לפרס אוסקר בקטגוריית הסרט הזר הטוב ביותר בטקס פרסי אוסקר ה-90, אך לבסוף אינו נבחר.
תקציר העלילה.
הסרט מתחיל בשנת 1982 בהרי האטלס, שם המורה עבדאללה, עקב לחץ של נציגי השלטון, צריך להפסיק ללמד בשפה הברברית בה מדברים תושבי המקום. שהוא מרגיש מאוכזב, מבואס וכאוב, הוא מחליט להיפרד מאהובתו יטו ולעזוב את המקום. הסרט ממשיך בשנת 2015, בה עבדאללה, יטו ועוד מספר דמויות נפגשים בקזבלנקה, שם אורח החיים המודרני מתנגש בכל מיני דרכים במסורת המוסלמית של העיר.
וולדמאר, נסיך ליפה
וולדמאר, נסיך ליפה (בגרמנית: Woldemar Fürst zur Lippe; 18 באפריל 1824 – 20 במרץ 1895) היה השליט של נסיכות ליפה משנת 1875 עד מותו.
ביוגרפיה.
וולדמאר נולד ב-18 באפריל 1824 בדטמולד, והיה הילד השלישי של לאופולד השני, נסיך ליפה ואמיליה, נסיכת שוורצבורג-זונדרסהאוזן, בתם של גינטר פרידריך הראשון, נסיך שוורצבורג-זונדרסהאוזן וקרולינה, נסיכת שוורצבורג-רודולשטדט.ב-9 בנובמבר 1858 התחתן וולדמאר בקרלסרוהה עם סופיה, נסיכת באדן, בתם של וילהלם, נסיך באדן ואליזבת אלכסנדרינה, דוכסית וירטמברג, אך לא היו להם ילדים.
בשנת 1875 מת אחיו לאופולד השלישי, נסיך ליפה, ווולדמאר עלה לשלטון במקומו. בשנת 1892 השתתף וולדמאר ממפגש בברלין יחד עם וילהלם השני, קיסר גרמניה ושאר שליטי גרמניה. אחרי שהקיסר תיאר את הריבונים האחרים כווסלים שלו, קטע וולדמאר את נאומו באופן חריג ואמר, "לא, אדוני, לא וסלים שלך, אלא בעלי הברית שלך, אם אתה רוצה". זה נראה כמו קטילת שאיפות הקיסר להיות "קיסר גרמניה" במקום "הקיסר הגרמני".
ב-20 במרץ 1895 מת וולדמאר בדטמולד, ואחיו אלכסנדר, נסיך ליפה עלה לשלטון במקומו. מאחר שאחיו היה חולה נפש, הוקמה עוצרות בליפה, בשל המגבלות החוקיות משנת 1870. וולדמאר הורה בצוואתו כי העוצרות תינתן לאדולף, נסיך שאומבורג-ליפה, גיסו של קיסר גרמניה.
בעקבות כך פרץ מאבק ירושה בין אדולף, נסיך שאומבורג-ליפה מבית שאומבורג-ליפה לבין ארנסט השני, רוזן ליפה-ביסטרפלד מבית ליפה-ביסטרפלד. בשנת 1897 הכריע בית המשפט הקיסרי בלייפציג, בראשות אלברט, מלך סקסוניה, שהנסיכות תעבור להיות תחת העוצרות של ארנסט. בשנת 1904 מת ארנסט, ובנו לאופולד, רוזן ליפה-ביסטרפלד ירש את נחלותיו ותאריו, וכמו כן ירש את העוצרות על נסיכות ליפה. בשנת 1905 מת אלכסנדר, נסיך ליפה, וכמה חודשים לאחר מכן החליט בית המשפט הקיסרי שלאופולד יקבל את הנסיכות.
אריה קרוגר
אריה מזרח-אפריקני
יורן קאמפוייס
ירן קאמפהויס
ירן קאמפהאוס
ההסלמה בעוטף עזה (נובמבר 2018)
ההסלמה בגזרת עזה (נובמבר 2018)
מנחם בן חלבו
רבי מנחם בר חלבו (סביבות 1070-1080) היה ראשון פרשני המקרא הצרפתיים הידועים לנו. ר' מנחם חי ופעל בצפון צרפת במאה ה-11, ופירש כנראה את כל ספרי המקרא, בנוסף לפירושי פיוטים שחיבר. ייתכן שחיבר גם פירוש יחיד במינו על סדר עולם, שלא הגיע לידינו. את פירושי המקרא שלו קיבץ בספר הקרוי "פתרונים", ועל שמם נקרא בפי חכמי צרפת גם בשם "רבי מנחם קרא". תלמידו המובהק הוא רבי יוסף קרא, תלמידו-חבירו של רש"י.
רקע.
מעט לאחר זמנם של ראשוני פרשני המקרא בתקופת הראשונים, הם חכמי ספרד רבי משה הכהן אבן ג'יקטילה ויהודה אבן בלעם, החלו ניצניו של הרנסאנס היהודי בצרפת, ששיאו בא לידי ביטוי רק מאוחר יותר, בתקופת בעלי התוספות. במאה ה-11 פעלה בפרובאנס שבדרום צרפת ישיבה גדולה בנרבונה שבראשה עמדו בני שושלת רבי משה הדרשן, ולאחר רבי משה עמד בראשות הישיבה בנו רבי יהודה הדרשן מטולוז; ובצפון צרפת התפרסמו הפוסקים והפייטנים רבי יוסף טוב עלם ורבי אליהו הזקן ממאנש. אך פרשנות המקרא עוד לא הייתה מקובלת בצרפת, ור' מנחם היה חלוץ בתחום זה בצרפת, ככל הידוע לנו - ואף הקדים את פרשני המקרא הקלאסיים בספרד, כמו ראב"ע ורד"ק.
קורות חייו.
לא ידוע כמעט דבר על משפחתו, מוצאו וקורות חייו של רבי מנחם; היו ששיערו כי היה לו בן תלמיד חכם בשם רבי יעקב, שרש"י מוסר אמרה בשמו בפירושו לתורה, ואולי בן נוסף בשם רבי יוסף. אחיו הוא רבי שמעון בר חלבו, שהיה אביו של פרשן המקרא הצרפתי רבי יוסף קרא, תלמידו המובהק של ר' מנחם; ר"י קרא כותב בפירושו: . על שם עיסוקו העיקרי בתחום פרשנות המקרא נתכנה ר' מנחם בתואר "רבי מנחם קרא".
רבי מנחם התגורר בצפון צרפת (אם כי לא באזור טרואה, שאם לא כן היה רש"י מכירו) אך שהה גם בפרובאנס, וקיבל שם פירושים מפי רבי יהודה הדרשן מטולוז ראש ישיבת נרבונה. רבי מנחם מביא בפירושיו חכם בשם רבי עזריה, שזהותו אינה ברורה.
לא נודע לנו אף אחד מתלמידיו של רבי מנחם, מלבד אחיינו ר"י קרא; אולם מדברי ר"י קרא נראה כי רבי מנחם הרצה את פירושיו לפני חוג מסוים של תלמידים ושומעי לקחו, שכן הוא כותב:
פירושיו.
רבי מנחם בר חלבו לא פירש כלל את התורה, כנראה, והתמקד אך ורק בנ"ך; בנוסף ביאר גם פיוטים שונים מפייטני צרפת ואשכנז (כמו פיוטי רבי אלעזר בירבי קליר, רבי מאיר ש"ץ); אחיינו ר' יוסף קרא מביא פירוש שלו על פיוט תקיעתא לראש השנה, ומוסיף כי רש"י לא הסכים עם פירוש זה וביאר את הפיוט בצורה שונה. החוקר דב רטנר שיער כי ר' מנחם כתב גם פירוש על מדרש סדר עולם, וציין כי אכן מפירושי ר' מנחם ניכר כי השתמש רבות בסדר עולם.
ה"פתרונים" על הנ"ך.
מה"פתרונים" למקרא של ר' מנחם נשתמרו מעט לספר יחזקאל, והם נזכרים אצל חכמי צרפת גם לשאר ספרי התנ"ך; פירושיו מוזכרים באופן שוטף בפירושי תלמידו המובהק רבי יוסף קרא, אצל רש"י ששמעם מפי ר"י קרא שהיה תלמידו-חבירו, וכן אצל חכמים צרפתיים בני הדור שלאחר רש"י כרבי שמעיה, רשב"ם (שהיה חבירו של ר"י קרא וכנראה שמע מפיו את פתרוני דודו ר' מנחם) ובעל פירוש דברי הימים המיוחס בטעות לרש"י. כנראה שגם כאשר מביא רש"י את פירוש "הפותרים" הוא מתכוון לפתרוני רבי מנחם.
ב"פתרונים" שלו מנסה ר' מנחם ללכת אחר פשוטו של מקרא, אך בדומה לדרכם של רוב פרשני צרפת ובראשם רש"י מביא פעמים רבות את מדרשי חז"ל כמייצגים את פשטי המקראות (בניגוד לרשב"ם, לדוגמה, שהיה קיצוני בדרכו הפשטנית). לעיתים מסתפק ר' מנחם רק בביאור המלים הקשות ואינו עוסק בפשט הכתובים, אך דרכו היא גם ביאור דברי הכתובים עצמם והבנת עניינם, כדרך כל פרשני צרפת המאוחרים לו. כרוב חכמי צרפת המאוחרים, מיעט ר' מנחם ביישוב עניינים דקדוקיים. היו לפניו מדרשים רבים שאינם ידועים לנו כיום. בפירושיו מביא פעמים רבות לעזים "בלשון אשכנז", ונראה שהיה בקי בגרמנית. רש"י מביא בפירושו לספר שמואל ששמע "בשם רבי מנחם ששמע מפי ערבי אחד", והכוונה כפי הנראה לר' מנחם בר חלבו.