שינויים בערכי מעבדה - מנות בודדות של Buspirone יכולות לגרום לעליות חולפות בריכוזים של הורמון הגדילה, פרולקטין וקורטיזול, אף על פי שאין לכך משמעות קלינית.
מינון והנחיות קליניות.
Buspirone קיימת בטבליות של 5 ו-10 מ"ג (single scored) וטבליות של 10 ו-15 מ"ג (triple-scored). בדרך כלל מתחילים טיפול פומי בטבליות של 5 מ"ג, שלוש פעמים ביום, או בטבליות של 7.5 מ"ג פעמיים ביום. ניתן להעלות את המינון ב-5 מ"ג כל 2–4 ימים עד לטווח המינון הרגיל של 15–60 מ"ג ביום.
הפרעת חרדה כוללנית
כאבי ראש
קסבייה ניאל
קסבייה ניאל (או קסבייה ניל, בצרפתית: Xavier Niel; 25 באוגוסט 1967, קרטיי שבצרפת) הוא איש עסקים ויזם צרפתי יהודי, פעיל בתעשיית התקשורת והטכנולוגיה. ידוע בעיקר כמייסד של ספקית שירותי האינטרנט הצרפתית החלוצית "איליאד" המשווקת תחת המותג "Free", אשר שברה את המונופול של פראנס טלקום בצרפת. בשנת 2014 נמנה במקום החמישי ברשימת עשירי צרפת, ובמקום ה-127 בדירוג העשירים בעולם של הירחון פורבס, עם הון של 9.7 מיליארד דולר אמריקני.
חייו.
ניאל נולד לאב קתולי-צרפתי, משפטן, ולאם יהודייה, רואת חשבון במקצועה. כבר בצעירותו החל לעסוק ביוזמה ופיתוח שירותי תקשורת נתונים. בשנת 1984 פתח שירות לשיחות ארוטיות בצ'אט, ובגיל 19 נטש את לימודיו האקדמיים והקים ומכר בהצלחה את החברה הראשונה שלו, ספקית שירותי מיניטל. בשנת 1993 יצר יחד עם חברו את ספקית האינטרנט הראשונה בצרפת, Worldnet, שנמכרה עבור 40 מיליון יורו טרם התפוצצות בועת האינטרנט.
בשנת 1999 הקים את חברת "Free". החברה השיקה בשנת 2002 חבילת פס רחב במחיר הנמוך של 29.99 € לחודש, אירוע שהפך לאבן דרך בתעשיית התקשורת במדינה וגרם ליתר החברות להתיישר על פיו. במקביל, יצר והשיק יחד עם רני אסף את ממיר ה-Freebox: שירות ה"טריפל פליי" (שירותי תקשורת כוללים של טלוויזיה, אינטרנט וטלפון) הראשון בצרפת, תמורת 29.99 € לחודש. ניאל מכהן כסגן יו"ר הדירקטוריון וכמנהל האסטרטגיה הראשי של החברה, ומחזיק ברוב המניות בה. בנוסף, הוא בעל הזכויות לשיר My Way, אותן רכש בשנת 2009.
ניאל נודע ברטוריקה הנלהבת שלו נגד אילי ההון בצרפת ואף כונה "רובין הוד" של השוק הסלולרי. עבור הישגיו בתחום התקשורת קיבל ציונים לשבח ופרסים אחדים, ובהם פרס היזם, וכן נכלל מספר פעמים ברשימות האנשים העשירים והמשפיעים ביותר כיום.
ב-28 במאי 2004 הוגש נגדו כתב אישום, והוא הושם במעצר במשך חודש בגין סרסרות ושימוש לרעה בנכסי החברה, שהתרחשו באחת מחנויות הסקס בבעלותו. ב-30 באוגוסט 2005 בוטלו סעיפי האישום נגדו שעסקו בסרסרות, אולם ב-13 באוקטובר 2006 הוא נידון לשנתיים מאסר על תנאי על ניצול לרעה של נכסי החברה, ושילם קנס 330 אלף אירו.
ב-2009 קיבל זיכיון להקמת חברה סלולרית, ובינואר 2012 השיק את "Free Mobile", שהציעה מסלולים במחירים אגרסיביים שנעו בין 2 ל-19 יורו לחודש, וצירפה אליה 2 מיליון מנויים בתוך חודשיים. במלאת שנה לכניסת החברה לשוק טענו מומחי כלכלה בצרפת כי החברה אחראית להורדת האינפלציה במדינה בכ-0.4 נקודות.
במרץ 2010 היה ניאל שותף מייסד (יחד עם ג'רמי ברבי) של קרן ההון "קימה ונצ'רס", שהשקיעה נכון ליוני 2012 בכ-150 חברות הזנק, ב-18 מדינות. העיתון "ביזנס אינסיידר", תיאר את השניים כמשקיעים מלאכים הפעילים ביותר בעולם. באותה שנה רכש, יחד עם שני שותפים, 64 אחוז מהעיתון "לה מונד", ובעזרת שותפו מיכאל גולן ניהל את תוכנית ההבראה של העיתון. ב-2011 רשם העיתון רווחים לראשונה אחרי שנים ארוכות.
ניאל אחראי להקמתה של קרן Free הממומנת מכספיו האישיים, ושמטרתה לספק תשתית תקשורת בסיסית כגון שיחות לשירותי חירום ושירותים חברתיים וכן גישה לאינטרנט במהירות נמוכה למשקי בית צרפתיים שאינם מנויים על קו טלפון.
במרץ 2013 הקים ומימן בעלות של כ-70 מיליון יורו את בית הספר "42", המיועד להקנות לימודי תכנות ללא תשלום עבור צעירים בגילאי 18–30.
ניאל החזיק ב-30% ממניות בקבוצת "גולן טלקום" שיסד וניהל מיכאל גולן שקודם לכן שימש מנכ"ל חברת הטלקום בבעלות ניאל "Free". החברה זכתה בשנת 2011 במכרז להפעלת חברה סלולרית בישראל. באפריל 2017 נרכשה גולן טלקום (ביניהן מניות ניאל) על ידי חברת אלקטרה צריכה תמורת 350 מיליון ש"ח.
פרדריק כגן
עיר הקודש
הוצאת הספרים ע&quot;ש י&quot;ל מאגנס
האחים המכוערים
תרופות אנטי-פסיכוטיות לא טיפוסיות
תרופות אנטי פסיכוטיות לא טיפוסיות, הידועות גם בשם תרופות א-טיפיות או SDA (Serotonin Dopamin Antagonists) הן תרופות שהן אנטגוניסטים של סרוטונין ודופמין ומשמשות לטיפול בהפרעות פסיכיאטריות שונות, בעיקרן סכיזופרניה, הפרעות נוספות הכוללות מצבי פסיכוזה, טיפול בהפרעות מצב רוח לרבות הפרעה דו־קוטבית וכן התוויות נוספות. תרופות אלו מחליפות במידה רבה את השימוש שנעשה בעבר בתרופות אנטי פסיכוטיות טיפוסיות, שפעלו בעיקר על הקולטן (רצפטור) לדופמין ומקושרות לתופעות לוואי אקסטרה פירמידליות הבעייתיות בשימוש.
קיימות כיום מספר תרופות אנטי פסיכוטיות לא טיפוסיות, הידועות ביניהן- ריספרידון (ריספרדל), אולנזפין (זיפרקסה), קווטיאפין (סרוקוול), קלוזאפין (לפונקס) אמיסולפריד (סוליאן) וזיפרסידון (גיאודון).
תרופות אלו נקראות SDA בגלל שהיחס בין חסימת הרצפטורים של סרוטונין סוג 2 (5-HT2) לדופמין D2 גבוה יותר לעומת התרופות הטיפוסיות מהדור הישן (הקובנציונליות)- אנטגוניסטים של רצפטור לדופמין שהיוו בעבר את הטיפול העיקרי.
מאפיינים של קבוצת התרופות מסוג SDA.
מבחינה נוירוכימית, נראה כי התרופות הללו יותר ספציפיות למערכת המזולימבית לעומת המערכת הסטריאטלית במוח, ובחלק מהמקרים, יש דיסוציאציה מהירה מהרצפטורים של דופמין, D2. ההנחה היא שזוהי הסיבה לשיפור בסבילות של התרופות הללו.
כל התרופות הא-טיפיות חולקות מספר מאפיינים משותפים:
בכל יתר ההבטים, התרופות הללו שונות בצורה בולטת. לכולם מבנה כימי אחר, אפיניות שונה לרצפטורים ופרופיל תופעות לוואי שונה. אין תרופה א-טיפית אחת שזהה לאחרת בקומבינציה של האפיניות לרצפטורים, והתרומה היחסית של כל רצפטור לאינטראקציה על ההשפעה הקלינית איננה ידועה.
התרופה אריפיפרזול (Aripiprazole, abilify), שמדגימה מנגנון חדש של אנטגוניסט חלקי של דופמין, מייצגת התקדמות נוספת, מעבר לתרופות האנטי-פסיכוטיות מהדור השני בטיפול בהפרעות פסיכוטיות.
למרות שהתרופות הללו קשורות בפחות, אבל לא לגמרי ללא תופעות לוואי אקסטרה-פירמידליות, חלק מהתרופות בקבוצה זו גורמות לעיתים קרובות לעלייה ניכרת במשקל, מה שגורם לעלייה בסיכון לפתח סוכרת. ה-FDA הורה על ציון אזהרה בנושא בכל התרופות הא-טיפיות.
בין התרופות, קלוזפין נפרדת מכל היתר. היא לא נחשבת כתרופת קו ראשון בגלל תופעות הלוואי והצורך בבדיקות דם שבועיות. למרות היעילות הגבוהה בטיפול הן במאניה והן בדיכאון, מצבים אילו אינם מהווים אינדיקציה למתן התרופה כטיפול קו ראשון לפי ה-FDA.
התוויות רפואיות.
אינדיקציות אחרות- כ-10% מהחולים בסכיזופרניה מציגים התנהגות אגרסיבית או אלימה כלפי חוץ. התרופות הא-טיפיות יעילות בטיפול באגרסיה כזאת. אינדיקציות אחרות כוללות מתן תרופות אלו לחולים באיידס, הפרעות מהספקטרום האוטיסטי, טורט, מחלת הנטינגטון ותסמונת לש-ניהן (Lesch-Nyhan). קיים שימוש בריספרידון ואולנזפין לצורך שליטה באגרסיות ונטייה לפגיעה עצמית של ילדים. התרופות הללו ניתנות גם יחד עם סימפטומימטיים כמו מטילפנידאט (ריטלין) או דקסטרו-אמפטמין (דקסדרין, דקסטרוסטאט) לילדים הסובלים מהפרעות קשב וריכוז אשר סובלים גם מהפרעות התנהגות (ODD או conduct disorder). התרופות הא-טיפיות, במיוחד אולנזפין, קווטיאפין וקלוזפין, יעילות באנשים שסובלים מטרדיב דיסקינזיה. טיפול בתרופות אלו מדכא את התנועות האבנורמליות של טרדיב דיסקינזיה, אבל לא גורם להחמרה בהפרעת התנועה. תרופות א-טיפיות יעילות גם בטיפול בדיכאון פסיכוטי ובפסיכוזה שהיא משנית לחבלת ראש, דמנציה או תרופות. טיפול בתרופות א-טיפיות מוריד את הסיכון להתאבדות והרעלת מים בחולים עם סכיזופרניה. אנשים עם הפרעה אובססיבית-קומפלסיבית (OCD) שעמידים לטיפול מגיבים לטיפול עם תרופות א-טיפיות; חלק מהמטופלים עם הפרעת אישיות גבולית ישתפרו תחת טיפול בתרופות א-טיפיות.
תופעות לוואי.
לתרופות הא-טיפיות יש ספקטרום דומה של תופעות לוואי, אבל יש שוני משמעותי בשכיחות ובחומרה של המאורעות הללו.
לגבי כל תרופה, קיים ציון של תופעות הלוואי הספציפי לה.
ריספרידון.
ריספרידון (ריספרדל) היא תרופה. תופעות הלוואי השכיחות ביותר של ריספרידון הן תופעות לוואי אקסטרה פירמידליות, עליה במשקל, עליה בפרולקטין. זוהי התרופה היחידה מקבוצת התרופות הא-טיפיות, אשר ניתן לתת אותה גם אחת לשבועיים בזריקה תוך שרירית (הפורמולה נקראת ריספרדל קונסטה) ובכך לשפר את היענות המטופל.
אולנזפין.
אולנזפין (זיפרקסה) היא תרופה אנטי פסיכוטית אשר ניתנת אחת ליום. מלבד התוויות בטיפול בסכיזופרניה, היא ניתנת גם כטיפול אחזקה בהפרעות מצב רוח, וכן להפרעות נוספות כגון אגרסיה אצל ילדים. היא מקושרת לעליה במשקל, יותר מכל שאר התרופות הא-טיפיות. תופעות לוואי נוספות כוללות ישנוניות, יובש בפה ועוד.
קווטיאפין.
קווטיאפין (סרוקוול) היא תרופה הניתנת 2–3 פעמים ביום, והיא אינה קשורה לתופעות לוואי אקסטרה פירמידליות. תופעות הלוואי העיקריות הן ישנוניות, תת-לחץ דם במעבר מישיבה לקימה, וחשש מסוים שטרם הוכח באופן מבוקר להיווצרות קטרקט.
זיפרסידון.