הטיפול ברוזציאה משתנה בהתאם לחומרה ולתת-הסוג. הגישה המומלצת של תת-סוג לטיפול בחולי רוזצאה מומלצת על ידי רופאי עור. במקרים מתונים לא מטפלים כלל, או פשוט מכסים את האזור על ידי קוסמטיקה רגילה (כמו איפור, לדוגמה: מייקאפ).
הטיפול ברוזציאה אינו מרפא, ונמדד בצורה הטובה ביותר במונחים של הפחתת כמות האדמומיות בפנים ונגעים דלקתיים, ירידה במספר, משך ועוצמת ההתלקחויות, ותסמינים של גירוד, צריבה, ורכות. שתי השיטות העיקריות לטיפול ברוזציאה הן תרופות אנטיביוטיות דרך הפה ומקומיות. טיפול בלייזר סווג גם כן כטיפול. בעוד תרופות לעיתים קרובות יכולות לייצר הפוגה זמנית של האדמומיות בתוך כמה שבועות, האדמומיות בדרך כלל חוזרת זמן קצר לאחר השעיה של הטיפול. טיפול ארוך טווח, בדרך כלל בין שנה לשנתיים, עלול להוביל לשליטה קבועה על מצבם של חלק מהחולים. טיפול למשך כל החיים הוא הכרחי, אם כי במקרים מסוימים מגיעים לפתרון לאחר זמן מה ולהפוגה קבועה. במקרים אחרים, אם לא מטפלים, המצב עלול להחמיר עם הזמן.
התייחסות.
הימנעות מטריגרים (גורמים) המחריפים את המצב יכולה לעזור בהפחתת הופעת רוזציאה, אך לבדה לא תוביל בדרך כלל להפוגה אלא רק במקרים מתונים של רוזציאה. לעיתים מומלץ להשתמש ביומן כדי לזהות ולהפחית את הטריגרים מהמזון והמשקאות.
מפני שאור השמש הוא גורם נפוץ, הימנעות מחשיפה מוגזמת לאור השמש היא מומלצת. ישנם אנשים עם רוזציאה המטיבים לעשות שימוש יום יומי במקדם הגנה, אחרים מעדיפים ללבוש כובעים עם שוליים רחבים. כמו אור השמש, גם לחץ נפשי יכול לעורר התפתחות של רוזציאה. אנשים המפתחים זיהומים על העפעפיים חייבים לתרגל היגיינת עפעפיים באופן תכוף.
ניהול אירועים טרום גירויים כגון חשיפה ממושכת לסביבות צוננות יכול להשפיע ישירות על פעולת ההסמקה.
תרופות.
תרופות עם עדויות טובות כוללות איוורמקטין, קרמים המכיל חומצה אזליתית, ברימונידין, דוקסיציקלין ואיזוטרטינואין דרך הפה. פחות עדויות תומכות בקרם פלג‘יל וטטרציקלין דרך הפה.
פלג‘יל נחשב לפועל באמצעות מנגנוני אנטי דלקתיות, בעוד חומצה אזליתית נחשבת למפחיתה בייצור קתליצידינים. אנטיביוטיקה אוראלית של מהסוג של הטטרציקלין, כגון דוקסיציקלין ואוקסיטטרציקלין, נפוצה בשימוש גם היא נחשבת למפחיתה של נגעים של רוזציאה תת-סוג 2 באמצעות פעולות אנטי דלקתיות ולא באמצעות יכולות אנטיבקטריאליות.
שימוש בקליפות של חומצות אלפא-הידרוקסיות עשוי לסייע בהפחתת האדמומיות הנגרמת על ידי גירוי, ולהקטין את הפפולות ואת הפוסטולות הקשורות לרוזציאה. אנטיביוטיקה אוראלית יכולה לעזור להקל על הסימפטומים של רוזציאת עיניים. אם ישנן פפולות ופוסטולות עקשות, אז לפעמים ניתן להשתמש באיזוטרטינואין שנרשם על ידי רופא.
ההסמקה שבדרך כלל מלווה את הרוזציאה מטופלת בדרך כלל עם יישום מקומי של אגוניסט אלפא-אדרנרגי כגון ברימונידין ופחות נפוץ אוקסימטזולין או קסילומטזולין.
לייזר.
ראיות לשימוש בלייזר ואור פועם בצורה אינטנסיבית נחשב לטיפול דל ברוזציאה.
אפידמיולוגיה.
נשים, במיוחד אלה בגיל המעבר, נוטות יותר מאשר גברים לפתח רוזציאה. אלה ממוצא האדם הלבן, במיוחד אלה ממוצא צפון או מזרח אירופאי מושפעים יותר.
ראובן פכר
ראובן פכר (פרח) (29 באפריל 1933 – 29 באפריל 2020) היה כדורסלן ישראלי, בגובה 1.80 מטר, ששיחק בהפועל מזרע ובנבחרת ישראל בשנות ה-50. השתתף במדי נבחרת ישראל בטורניר הקדם אולימפי 1952, באליפות אירופה במוסקבה ב-1953, ושנה לאחר מכן באליפות העולם בברזיל.
ביוגרפיה.
פכר נולד בקיבוץ מזרע. באותן שנים, בטרם הוקמה הליגה הראשונה, הכדורסל בישראל שוחק בשתי ליגות: אחת של "מכבי" והשנייה של "הפועל". פכר שיחק בקבוצת הפועל מזרע ששיחקה בליגה של "הפועל". בשנת 1949 שיחק במדי הקבוצה בטורנירי כדורסל נוספים. בשנת 1951 השתתף פכר בנבחרת הפועל באולימפיאדת הפועלים בליאז'. באותן שנים התגייס פכר לצה"ל ושירת בחיל הים כמדריך ספורט. בשנת 1951 שיחק פכר במדי נבחרת צה"ל. באוגוסט 1953 עבר לשרת ביחידה 101.
בקיץ 1952 בגיל 19, השתתף פכר במדי נבחרת ישראל במוקדמות המשחקים האולימפיים בהלסינקי, הטורניר המשמעותי הראשון בו השתתפה הנבחרת. פכר היה אחד מארבעת השחקנים שייצגו את ההתיישבות העובדת, יחד עם עמוס לין, משה דניאל ושמעון שלח. לימים סיפר פכר על החוויה: "שיחקנו ארבעה משחקים בסך הכל ובכולם הפסדנו בכבוד. שיחקנו לפי העיקרון – העיקר ההשתתפות במשחק ולא התוצאה. הסגל היה מורכב בחציו משחקני מכבי וחציו משחקני הפועל. המאמן היה אמריקאי זקן נחמד שמו היה רסקין, אשר לא ידע לדבר מילה בעברית ומאחר ואנחנו לא ידענו אנגלית, הקשר בינינו היה משובש". באליפות עצמה רשם פכר 2 הופעות וקלע 12 נקודות.
בשנת 1953 הוקמה ועדת הכדורסל, שהודיעה על פתיחת שתי ליגות מבחן. שני המרכזים (הפועל ומכבי) התבקשו לשלוח ארבע קבוצות לליגה הראשונה ושש לשנייה. שבועות ספורים לפני פתיחת הליגה קיימה "הפועל" מבחנים באולם בחדרה. הפועל תל אביב, הפועל חולון, הפועל גבע והפועל מעין ברוך זכו בכרטיסים הנכספים. הפועל מזרע, שבה שיחק פכר, שולבה בעונת 1953/1954 בליגה השנייה באזור צפון (הליגה חולקה לצפון ודרום), יחד עם הפועל חיפה, הפועל משמר העמק, מכבי רמת גן, מכבי קריית מוצקין ומכבי חולון.
בשנת 1953 השתתף פכר במדי נבחרת ישראל באליפות אירופה בכדורסל שנערכה במוסקבה. כהן רשם 3 הופעות וקלע 3 נקודות. כן באותה שנה קיבל פכר אות הצטיינות ככדורסלן מצטיין ממרכז הפועל.
בעונה השנייה של הליגה, עונת 1954/1955, גדלה הליגה הראשונה ל-12 קבוצות, שש מכל מרכז. מעין ברוך וגבע התפרקו. הפועל חיפה, הפועל אשדות יעקב, הפועל משמר העמק, הפועל ירושלים, ברית מכבים עתיד ומכבי ירושלים הצטרפו. למיקום הקבוצות בשתי הליגות בעונה הראשונה לא הייתה שום השפעה על רשימת המשתתפות, וכך הפועל מזרע נותרה בליגה השנייה.
בשנת 1954 השתתף פכר במדי נבחרת ישראל באליפות העולם בכדורסל 1954, רשם 4 הופעות וקלע 12 נקודות. כן בשנת 1954 ייצג את נבחרת צה"ל במשחקה נגד צרפת.
בעונת 1955/1956 לא התקיימו משחקי ליגה עקב מבצע קדש, בעונת 1956/1957 שיחק פכר במדי הפועל מזרע בליגה השנייה. ביולי 1956 נופה פכר מנבחרת ישראל על ידי המאמן האמריקאי אלמר ריפלי, אך ביוני 1957 זומן שוב. בסיום העונה פרש פכר מכדורסל.
סך רשם פכר 3 עונות במדי הפועל מזרע בליגה השנייה בכדורסל. בנבחרת ישראל קלע 25 נקודות והשתתף בטורניר הקדם אולימפי 1952, באליפות אירופה במוסקבה ב-1953- ושנה לאחר מכן באליפות העולם בברזיל.
בשנת 1958 החליף את דניאל הכהן, כמאמן הפועל בית אלפא. לאחר שמתוך 13 משחקים הפסיד 10, לא המשיך פכר בתפקידו.
בשנת 1962 נישא לאילנה גרבורג. בשנת 1976 עבר להתגורר במושב עין עירון והפך לחקלאי. בנוסף עבד כמורה לנהיגה.
נפטר ב-29 באפריל 2020, יום הולדתו ה-87.
אלוסולפאז אלפא
אלוסולפאז אלפא (elosulfase alfa) הוא החומר הפעיל בתרופה וימיזים (vimizim) המשמשת לטיפול בתסמונת מורקיו אשר נגרמת על ידי חוסר באנזים N-אצטילגלקטוזאמין-6-סולפטאז. אלוסולפאז אלפא הוא גרסה סינתטית של אנזים זה.
התרופה וימיזים (אלוסולפאז אלפא) פותחה על ידי חברת ביומרין פרמסוטיקל אינק. (.BioMarin Pharmaceutical Inc). ואושרה לשימוש בארצות הברית על ידי מינהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA), בשנת 2014.
התרופה משמשת כטיפול אנזימטי חלופי; מחקר קליני שנערך בשנת 2014, אישר כי התרופה הייתה יעילה בחולים צעירים עם תסמונת מורקיו סוג A.
מוקופוליסכרידוזיס מסוג IVA הנקראת גם תסמונת מורקיו, סוג A, היא מחלה מטבולית המשפיעה בעיקר על השלד. החומרה, גיל הופעת המחלה והתסמינים הקשורים אליה, שונים בין אדם לאדם. סימנים ותסמינים כוללים מגוון של ליקויים בשלד. חולים במחלה עלולים אף לסבול ממעורבות של מערכות איברים אחרות, כמו בעיות נשימה, או מחלת לב מסתמית.
טיפול עם וימיזים היה יעיל ביותר לגבי תסמינים נשימתיים, פעילויות של חיי היומיום וגדילה, כפי שאושר במאמר שפורסם בשנת 2015.
התרופה וימיזים מאושרת לשיווק בישראל, בצורת תרכיז להכנת תמיסה לאינפוזיה, ומיועדת לטיפול במוקופוליסכרידוזיס מסוג IVA (תסמונת מורקיו A, MPS IVA) בחולים בכל הגילאים. התרופה אינה נכללת בסל הבריאות.
רכס אוון (אנטארקטיקה)
רכס אוֹוֶן (באנגלית: Owen Ridge) הוא רכס גבוה וסלעי הנמצא בקצה הדרום מערבי של רכס סנטינל בהרי אלזוורת' שבאנטארקטיקה.
גאוגרפיה.
שיא גובהו של הרכס הוא 3,200 מטרים מעל פני הים (בהר סטריבינג).
אורכו של הרכס 41 קילומטרים.
הרכס משתרע בין פסגת קארנארה לכיוון דרום מזרח עד פינת בוורס. ברכס נמצאים הר סאות'ויק ופסגת לישנס.
אתרים ברכס.
ברכס נמצאים:
היסטוריה.
גילוי הרכס.
הרכס מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית באמצעות סקרים על הקרקע, ותצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1960–1957.
מקור השם.
שמו של הרכס ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים, בשנת 1974.
הרכס נקרא על שם תומאס ב. אוון (Thomas B. Owen) שהיה משנה למנהל התוכנית הלאומית והבינלאומית של הקרן הלאומית למדע של ארצות הברית.
האח הגדול VIP עונה 3
האח הגדול VIP עונה 3 היא העונה השלישית של תוכנית הריאליטי הישראלית "האח הגדול" שהשתתפו בה ידוענים, והעונה השנייה של התוכנית במצטבר ששודרה ברשת 13. שידור העונה החל ב-12 בינואר 2019 והסתיים בתוכנית הגמר ששודרה ב-2 במרץ באותה שנה.
הנחה את העונה גיא זו-ארץ, כשעד ל-17 בפברואר, עת יצאה לחופשת לידה, הייתה לצידו לירון ויצמן.
הזוכה של העונה הוא אסף גורן.
על העונה.