בין הפנים לקרן ישנו משטח קטן שמפלסו נמוך במעט ממפלס פני הסדן המכונה "מדרגה". המדרגה רכה יותר והיא משמשת כן למטרות חיתוך וניסור; תכליתה למנוע את השחתתם של פני הסדן על ידי ביצוע פעולות אלו במקום שאינו מיועד לכך וכמו כן, לעכב את התקהות להב האזמל של הנפח. נפחים רבים נמנעים כליל מביצוע פעולות חיתוך וניסור על גבי הסדן על כל חלקיו מפני שהדבר עלול לבלותו בשימוש לאורך זמן. ישנם שני חורים על פני הסדן, האחד בצורת ריבוע והשני בצורת מעגל, בעלי קצוות מעוגלים. החור הריבועי נועד לתקיעה וקיבוע של כלי עבודה מיוחדים הנקראים כלי הארדי והמשמשים בעיקר לחיתוך וכיפוף באופן שאינו מתאפשר בלעדיהם. ייעודו של החור העגול לשמש פלטפורמה לניקוב חורים בפיסות המתכת אותן הנפח מעוניין לחורר. בפועל שני החורים משמשים לשתי המטרות.
מיקום.
על הסדן להיות ממוקם על גבי אדן איתן העשוי מחומר עמיד בפני מכות ואש. הסדן צריך להיות מהודק בחוזקה אל בסיסו כך שלא ינוד עקב מכות הפטיש. סדן רופף אינו כלי חישול יעיל ואף מסוכן, שכן הוא עלול ליפול מהבסיס ולפצוע את הסובבים אותו בגלל משקלו הרב. שיטות נפוצות לקיבוע סדן לבסיסו הן שימוש ביתדות, שרשראות, רצועות פלדה או ברזל, ברגים וכבלים. הסדן אמור להיות ממוקם קרוב ככל האפשר לכבשן אך לא על חשבון נוחות העבודה, לרוב לא יותר ממרחק של מטר אחד, כדי למנוע אובדן חום של יצירת הנפח במהלך העבודה.
בסיס הסדן השכיח ביותר היה באופן מסורתי בול או קורת עץ גדולים וקשיחים הקבורים באדמה בעומק של כמטר מתחת לרצפת הנפחיה. מבנה זה תורם לייצוב הסדן ולמניעת תזוזתו בעת הפעלת כוחות חזקים בתהליך חישול וכיפוף המתכות על גביו. אדני סדן עשויים יַצֶּקֶת נעשו זמינים עם פרוץ המהפכה התעשייתית. יתרונם על פני בסיסי העץ היה בכך שהוסיפו משקל רב לסדן ובכך שיפרו את יציבותו. לאדנים אלו ביקוש גבוה בקרב אספנים בימינו. כשהבטון נעשה נפוץ החלה מגמה של שימוש בבסיסים מבטון מזוין בקרב אי אלו נפחים, אם כי באופן גורף מגמה זו לא זכתה לפופולריות. בזמנים מודרניים יותר החלו נפחים רבים להציב את סדניהם על גבי אדנים העשויים פלדה, לעיתים על חתך רוחב של קורת פלדה גדולה ועבה. בימינו קיימות גם חצובות המשמשות בסיס לסדן.
האוניברסיטה הטכנית של ברלין
האוניברסיטה הטכנית של ברלין (בגרמנית: Technische Universität Berlin; ידועה בשם TU Berlin) היא אוניברסיטת מחקר בעיר ברלין, גרמניה. היא נוסדה ב-1879, והפכה לאחד ממוסדות ההוראה היוקרתיים באירופה. באוניברסיטה זו אחוז גבוה של סטודנטים בינלאומיים, כמעט 20% בשנת 2016.
האוניברסיטה הטכנית של ברלין חברה בברית TU9, ארגון המוסדות האקדמיים הטכנולוגיים המוביל בגרמניה, המאפשר חילופי סטודנטים בין בתי ספר שונים להנדסה החברים בארגון. המוסד שייך לוועידת בתי הספר האירופים לחינוך ומחקר הנדסי מתקדם. באוניברסיטה הטכנית של ברלין שני מרכזי חדשנות המוכרים על ידי המכון האירופי לחדשנות וטכנולוגיה.
האוניברסיטה ידועה בדירוגה הגבוה בתוכניות ללימודי הנדסה, במיוחד בהנדסת מכונות והנדסת תעשייה וניהול. בין בוגרי האוניברסיטה ומרציה יש חברים באקדמיה הלאומית האמריקאית למדעים, הנדסה ורפואה, שני זוכי המדליה הלאומית למדעים ועשרה חתני פרס נובל.
האוניברסיטה חברה בארגון TU9 ובועידת בתי הספר האירופיים לחינוך ומחקר הנדסי מתקדם.
האוניברסיטה ידועה כאחת הראשונות אשר פתחו חוג להנדסת תעשייה וניהול (בגרמנית: Wirtschaftsingenieurwesen), חוג שלו דרישה גבוהה מאוד. החוג קם במענה לדרישות תעשיינים גרמנים למסלול לימודים אקדמי המכשיר את דרג הניהול של מפעלים תעשייתיים, בעל מומחיות בתחומים טכנולוגיים וניהול. החוג החל לפעול בשנת הלימודים 1926-27 והוא אחד היוקרתיים ביותר בתחומו.
היסטוריה.
ב-1 באפריל 1879 נוסדה "האוניברסיטה הטכנית המלכותית בשרלוטנבורג" (בגרמנית: Königlich Technische Hochschule Charlottenburg) לאחר החלטה ממשלתית לאחד את האקדמיה של ברלין לבנייה ואת האקדמיה המלכותית למסחר, שני מוסדות שנוסדו בממלכת פרוסיה בשנת 1799 ובשנת 1821 בהתאמה.
קמפוס האוניברסיטה.
קמפוס האוניברסיטה הטכנית של ברלין משתרע על שטח של למעלה מ-604 דונם, במספר אתרים בברלין.
הקמפוס המרכזי נמצא בלב רובע שרלוטנבורג-וילמרסדורף. בשנת 2015 למדו בשבעת בתי הספר של האוניברסיטה 33,933 סטודנטים ב-90 תחומי לימוד.
קמפוס אל גונה:
לאוניברסיטה הטכנית של ברלין שלוחה בעיר הנופש אל גונה, על חוף הים האדום, צפונית לע'רדקה במצרים.
ארגון אקדמי.
מאז 4 באפריל 2005 האוניברסיטה הטכנית של ברלין כוללת את הפקולטות והמכונים הבאים:
סגל ההוראה.
באוניברסיטה מועסקים 8,455 עובדים: 338 מרצים מן המניין, 2,598 חוקרים לתארים מתקדמים, 2,131 אנשי עובדי מנהל, טכנאים ועובדי ספריות. בנוסף עובדים באוניברסיטה 2,651 עוזרי הוראה ו-126 חניכים (נכון לשנת 2015).
לתלמידים בינלאומיים יש אפשרות ניידות בין מוסדות לימוד בתוכנית ארסמוס או בתוכנית TIME - Top Industrial Managers for Europe.
הספרייה.
הספרייה המרכזית המשותפת החדשה של האוניברסיטה הטכנית של ברלין ואוניברסיטת ברלין לאמנויות נפתחה בשנת 2004 ובה כ-2.9 מיליון כרכים (2007). מימון משמעותי לבניין הספרייה ניתן על ידי חברת פולקסווגן. שמה הרשמי של הספרייה הוא "ספריית TU Berlin ו-UdK (בבניין פולקסווגן)". אולם בשלט מעל הכניסה הראשית לספרייה כתוב "ספריית פולקסווגן" – בלי להזכיר את האוניברסיטאות, דבר המבלבל רבים המגיעים למקום.
חלק מ-17 הספריות של האוניברסיטה הטכנית של ברלין ושל אוניברסיטת ברלין לאמנויות התמזגו לתוך הספרייה החדשה, אך מספר מחלקות עדיין שומרות על ספריות עצמאיות משלהן. כך, הספרייה בית הספר לכלכלה ולניהול שבה 340,000 כרכים בבניין הראשי של האוניברסיטה והספרייה של המחלקה למתמטיקה שבה 60,000 כרכים.
אליפות העולם בכדוריד 1967
אליפות העולם בכדוריד 1967 היא אליפות העולם השישית והיא נערכה על ידי איגוד הכדוריד העולמי. הטורניר התקיים בשוודיה בין ה-12 בינואר ל-21 בינואר 1967. המשחקים נערכו במספר ערים. משחקים של שלב הגמר נערכו בוסטרוס ב-Rocklundahallen שהכיל כ-4,900 מקומות.
זכתה באליפות בפעם הראשונה בתולדות הנבחרת.
מתכונת התחרות.
נבחרת שוודיה העפילה לאליפות ללא מקודמות כמארחת התחרות כמו נבחרת רומניה כאלופה המכהנת. מ-18 נבחרות אירופאיות נוספות העפילו 11 נבחרות. בנוסף לכך העפילה נציגת אסיה (יפן) ואפריקה (תוניסיה). מאמריקה נרשמו שתי נבחרות, קנדה העפילה לאחר מוקדמות.
הקבוצות חולקו ל-4 בתים. מנצחי הבתים והסגנים העפילו משחקי הפלייאוף.
ישראל באליפות.
נבחרת ישראל בכדוריד השתתפה במוקדמות תוך התמודדות נגד נבחרת יוגוסלביה בכדוריד על הזכות לעלות למשחקי האליפות. היא הפסידה במשחקים שנערכו בליובליאנה ובתל אביבי עם התוצאה 23:11 ו-19:11.
אוויאפארק (קניון)
אוויאפארק (ברוסית: Авиапарк) הוא מרכז קניות בן שש קומות הנמצא בצפון מוסקבה.
הקניון נמצא על שטח של 390,000 מ"ר מתוכם 230,000 מ"ר מיועדים לקמעונאות מה שעושה אותו לאחד הגדולים באירופה.
הוא נפתח בנובמבר 2014 והוא כולל יותר מ -500 חנויות ואקווריום גלילי בן ארבע קומות המתנוסס מהרצפה ועד לתקרה. האקווריום הוכר על ידי ספר השיאים של גינס כ"אקווריום הגלילי הגבוה ביותר בעולם"
(22.31 מטר).
צ'רי ג'ו בייטס
תן ביס
תן ביס הוא המותג שבו ידועה חברת 10 ביס.קו.איל בע"מ, העוסקת בסליקת תשלומים למסעדות ובשירותי הזמנת מזון ממסעדות באמצעות האינטרנט.
את שירותי הסליקה מספקת החברה באמצעות כרטיס מגנטי שהיא מנפיקה, וכן באמצעות כרטיסי עובד של מקומות עבודה רבים בישראל איתם יש לחברה הסכמים לסליקת תשלומים עבור ארוחות לעובדים. כרטיס תן ביס מקושר לכרטיס האשראי של בעליו, והחיוב מבוצע דרך חברת האשראי. כרטיס עובד מאפשר תשלום בהתאם לתקציב שאישר המעסיק (למשל: 25 ש"ח ליום או 500 ש"ח לחודש), והחיוב בגין הארוחה מועבר למעסיק (ונחשב לצורך מס להטבה בשווה כסף לעובד). כאשר מחיר הארוחה גבוה מהתקציב שנקבע, יכול העובד להשלים אותו במזומן, או לתת הוראת קבע לחיוב הסכום העודף בכרטיס האשראי שלו. בשנת 2018 סיפקה החברה את שירותיה ליותר מ-3,500 מעסיקים וליותר מ-5,000 מסעדות. תמורת שירותיה גובה החברה מהמסעדות עמלה שנעה בין 7% ל-12% ממחיר הארוחה. בקרב המסעדנים יש הרואים בכך עמלה גבוהה מדי, ונמנעים מהתקשרות עם תן ביס.
החברה נוסדה ביוני 2000 על ידי תמיר כרמל כ-Bootstrap. בשנת 2016 רכשה קרן הפרייווט אקוויטי האמריקאית TA Associates 70% מהחברה בעסקת מזומן המוערכת ב 80 מיליון דולר.
בשנת 2017 עברו דרך החברה 15.2 מיליון הזמנות מזון במחיר כולל של 560 מיליון ש"ח, שיצרו לחברה הכנסות של 56.2 מיליון ש"ח. מתחרה עיקרית של החברה היא סיבוס סודקסו, שהיא חברת בת של חברת סודקסו הצרפתית. ביולי 2018 הועסקו בתן ביס 150 עובדים בתל אביב.
ביולי 2018 פורסם על רכישת 100% ממניות החברה על ידי Takeaway.com (כיום נקראת ), חברה הולנדית, תמורת 157 מיליון דולר.
באוקטובר 2020 הוקם ועד עובדים בהובלתו של יו"ר ועד הפעולה אדם שטיינר, המייצג חלק מהשליחים בחברה, כחלק מההסתדרות החדשה. לוועד שהוכר על ידי החברה הצטרפו כ-700 שליחים מתוך 1,400 השליחים המועסקים בחברה. באוגוסט 2021 פסק בית הדין לעבודה בתל אביב כי החברה פגעה בהתארגנות העובדים, והורה לה לשלם 80 אלף שקלים פיצויים ולהיכנס עם ארגון העובדים למשא ומתן לחתימת הסכם קיבוצי.
לחברה שיתופי פעולה עסקיים רבים בציבור, כגון השיתוף שלהם כמפרסמת הראשית של ליגת האלופות.
10 ביס.קו.איל
גשר מוסקבורצקי הגדול