ריפוי הוא התשלום של הניזק לצורך תהליך הריפוי מהמכה. שבת, פירושו הזמן שהתבטל מעבודתו בגלל המכה ותהליך הריפוי. ובושת כמשמעו, שהאדם מתבייש כאשר חובלים בו. ערך זה נישום בהתאם לכבודו של האדם הניזק, כבודו של המזיק ועוד פרמטרים.
אלתר טפליקר
הרב אלתר טפליקר היה כינויו של רבי משה יהושע בזשיליאנסקי (נרצח בי"ב באדר תרע"ט, 14 במרץ 1919), מהדמויות המרכזיות בין חסידי ברסלב בעיירה אומן בסוף המאה ה-19 ובראשית המאה ה-20, ומחשובי הסופרים של חסידות ברסלב.
קורות חייו.
נולד לרבי אשר זעליג מהעיירה טפליק הסמוכה לאומן. אביו היה תלמידו של רבי נתן מנמירוב, תלמידו הקרוב של רבי נחמן מברסלב. הרב אלתר טפליקר עצמו התקרב לקבוצת החסידים באומן לאחר שנישא (בשנית) לאחותו של רבי אברהם חזן שהיה בנו של רבי נחמן חזן, תלמידו של רבי נתן ומנהיגם של חסידי ברסלב באומן. רבי אלתר טפליקר היה מתלמידיו של רבי נחמן מטשערין, ולמד גם משאר תלמידיו של רבי נתן.
בשנת תרמ"ב (1882) ביקר בארץ ישראל. ב-1919, בהיותו בערך בן 70, נרצח בפוגרום בטפליק על ידי קבוצת מהפכנים בעיצומה של מלחמת האזרחים באוקראינה. על פי המסורת החסידית היה זה בעת שישב ולמד בביתו.
חיבוריו.
רבי אלתר טפליקר היה הראשון שיזם הדפסת כתבי רבי נחמן מברסלב ותלמידו רבי נתן במתכונת של חלוקה לנושאים שונים. ספריו המפורסמים הם משיבת נפש (למברג תרס"ב) העוסק בנושאי אמונה, תשובה ועבודת ה', והשתפכות הנפש (ירושלים תרס"ד) העוסק בענייני תפילה והתבודדות, נושאים מרכזיים בתורת ברסלב. לספריו הייתה השפעה רבה על חסידי ברסלב. כמה ממנהיגי החסידות בדורות שאחריו העידו על עצמם שהמפגש הראשון שלהם עם תורת ברסלב היה דרך ספרו "השתפכות הנפש". בדור האחרון הודפסו ספריו במהדורות רבות וזכו לתפוצה רחבה.
ספריו הנוספים הם: "אמונת עיתך" (למברג תרס"ג עם ימי מוהרנ"ת) - העוסק במעלת ניצול הזמן, "אור זורח" (ירושלים תרפ"ז) - פירוש על הגדה של פסח, "מילי דאבות" (פיוטרקוב תרע"ד) - על מסכת אבות ופירוש "מי הנחל" (בני ברק תשכ"ה) על חלק מספרו של רבי נחמן מברסלב, לקוטי מוהר"ן. רבים מכתבי היד שלו ובהם מסורות ושמועות מזקני החסידים וכן ספרים נוספים שהכין להדפסה - אבדו. ספרו של ד"ר צבי מרק "מגילת סתרים: חזונו המשיחי הסודי של ר' נחמן מברסלב" מתבסס על כתב יד של רבי אלתר טפליקר.
משה יהושע בזשיליאנסקי
השתפכות הנפש
אלתר מטעפליק
אלטר טפליקר
לקוטי מוהר&quot;ן
סי. אס. לואיס
חזקת כשרות
חזקת כשרות בהלכה היהודית היא חזקה הקובעת כי כל יהודי שומר תורה ומצוות אמין להעיד, כל עוד לא הוכח ההפך.
חזקה זו מבוססת על ההנחה שכל יהודי צדיק כל עוד לא הוכח אחרת, ולכן החזקה אומרת שגם כאשר התרחש מעשה מסוים לפנינו המערער לכאורה את אמינותו, עלינו לדון אותו לכף זכות ולהניח שהוא לא עבר את העבירה כל עוד לא הוכח אחרת. דוגמה לכך היא למשל כאשר אדם נשא אשה והתגלה כי איננה בתולה, עלינו להניח שהסיבה לכך היא מעשה אונס ולא זנות מרצון, או לחלופין היותה מוכת עץ.
קיימת מחלוקת בתלמוד האם אדם יכול להעיד על עצמו כי הוא אינו אמין, אך להלכה נפסק שלא, מכיוון שאין אדם משים עצמו רשע.
כף זכות.
אחת ממצוות התורה היא "בצדק תשפוט עמיתך", האומרת כי יש לדון את כל האדם לכף זכות.
רבי ישראל מאיר מראדין פוסק בספרו חפץ חיים, כי כאשר אנו רואים אדם שעושה מעשה שנראה לכאורה שאינו ראוי, יש לשקול את המעשה מול העושה. אם עושה המעשה הוא אדם המוחזק כצדיק ותלמיד חכם, עלינו להאמין שהמעשה שעשה גם הוא כשר וישר, גם אם הדברים מטים יותר שהדבר אינו כשר. במקרה והאיש נחשב ל"בינוני", כלומר אדם כשר הנשמר מאיסורים, אבל נכשל לעיתים בעבירות, יש לדונו לכף זכות אם המעשה נוטה לשני הצדדים, אך במעשה שנוטה לחובה אין חובה כזו. אם כי, אסור לדבר עליו לשון הרע גם במקרה כזה, ועדיף לדונו לכף זכות גם במקרה כזה.
לעומת זאת, אדם המוגדר כרשע אין חיוב לדונו לכף זכות, גם אם מצד המעשה נראה שכוונתו הייתה לטובה.
מוכת עץ
ישראל מאיר מראדין
משה יהושע (אלתר) בוז'ילנסקי
משה יהושע בוז'ילנסקי
לורד קיצ'נר רוצה אותך
"לורד קיצ'נר רוצה אותך" (באנגלית: "Lord Kitchener Wants You") הוא כינויה של כרזת גיוס מ-1914, שבה נראה שר המלחמה הבריטי, הוריישו קיצ'נר, מצביע על הצופה, ומתחתיו הכיתוב "רוצה אותך" (WANTS YOU). הכרזה עוצבה על ידי אלפרד ליט (Leete) והופיעה לראשונה על שער המגזין השבועי "London Opinion". בווריאציה אחרת של הכרזה הופיע הכיתוב "מולדתך צריכה אותך" (YOUR COUNTRY NEEDS YOU). זהו הדימוי המפורסם ביותר ששימש בקמפיין הגיוס לצבא הבריטי במלחמת העולם הראשונה.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה מינה ראש ממשלת בריטניה הרברט אסקווית' את קיצ'נר לשר המלחמה. על קיצ'נר, יוצא הצבא הראשון שהתמנה למשרה זו, הוטלה המשימה של גיוס כוחות גדולים למלחמה בגרמניה. בניגוד לצבאות אחרים במלחמה בהם הונהג גיוס חובה, הצבא הבריטי נסמך עם פרוץ המלחמה (ועד 1916) על התנדבות לצבא. במסגרת קמפיין הגיוס שעשה שימוש בכרזה שבה נראו פניו המשופמים של קיצ'נר, אצבעו המורה והכיתוב "הצטרף לצבא מולדתך", התגייסו למעלה מ-2 מיליון בני אדם בשנתיים הראשונות למלחמה.
ברבות השנים זכה דימוי זה של לורד קיצ'נר מצביע ישירות אל הצופה לחיקויים רבים; המפורסם שבהם ככל הנראה הוא בכרזה אמריקאית מ-1917, שבה הופיעה דמותו של "הדוד סם" בתנוחה זהה לזו של קיצ'נר בכרזה המקורית.
כלכלה נאו קלאסית
צבי לבנון
צבי (צביקה) לבנון (ביאליקמין) (8 במרץ 1931 - 20 באוקטובר 2014) היה אלוף-משנה בצה"ל. היה מפקד פיקוד הנח"ל ומפקד פיקוד ההדרכה. בתפקידו האחרון היה יו"ר הארגון הארצי של חברי "ההגנה".
ביוגרפיה.
נולד בוורשה, פולין, ועלה לארץ ישראל עם הוריו ב-1938. אביו, יעקב, היה מראשי התנועה הציונית בפולין, ואמו, צילה, סופרת יידיש.
גדל בתל אביב. היה תלמיד בית הספר העממי "כרמל" והגימנסיה העברית "הרצליה" (במגמה חקלאית), שנוהלה אז על ידי ד"ר חיים בוגר (בוגרשוב).
היה חניך "הצופים הקשישים" בתל אביב. בגיל 14 הצטרף ל"הגנה" במסגרת הגדנ"ע. נמנה עם "גיוס הילדים" – ילידי 1931, שבהוראת הממשלה הזמנית גויסו לצה"ל עוד בהיותם בכיתה י"א, בעיצומה של מלחמת העצמאות.
היה בין מקימי הנח"ל, והשתייך לגרעין המייסד של קיבוץ תל קציר שבעמק הירדן. ב-1954 מונה למפקד סיירת הנח"ל, שפעלה בנגב בעקבות רצח נוסעי האוטובוס לאילת במעלה עקרבים. בשנים 1955 - 1956 השתתף בפעולות התגמול במסגרת הצנחנים ולקח חלק בפעולת א-צבח'ה בה הוביל את פלוגת קורס המ"כים של הנח"ל בפיקודו. לאחר סיום לימודיו במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, מונה למפקד גדוד 51 בחטיבת גולני. ב-1966 מונה לסגן מפקד הנח"ל.
במלחמת ששת הימים פיקד על גדוד מילואים 54 של חטיבה 11, שהשתתף בכיבוש מוצב אל-קובה שממערב לעזה ובכיבוש העיר עזה. נפצע במהלך הלחימה. לאחר המלחמה מונה למפקד מרחב שלמה (שארם א-שייח'). ב-1969 מונה למפקד פיקוד הנח"ל. ב-1972 עבר לפקד על פיקוד ההדרכה, ובמלחמת יום הכיפורים פיקד על אוגדת ההונאה שפעלה בחזית הצפון. השתחרר מן הצבא ב-1976 בדרגת אלוף-משנה.
בשנים 1976–1979 שימש שליח עלייה בקנדה מטעם הסוכנות היהודית. עם שובו לישראל מונה למנכ"ל הקריה לחינוך ומדע בשדה בוקר שבנגב. בין התפקידים שמילא: מנהל הרשות לחינוך רעיוני של ההסתדרות ומנהל המחלקה לחינוך משלים במכללת בית ברל; מנהל פרויקט שיקום שכונות בבית דגן; חבר הנהלת האגודה למען החייל; חבר הנהלת הקרן למען ביטחון ישראל (לב"י) ובעל עיטור "יקיר לב"י זהב" שהוענק לו על ידי נשיא המדינה. כן עסק בארגון והדרכת משלחות נוער ומבוגרים לסיורים ללימוד השואה בפולין.
היה בין מדליקי שתים-עשרה המשואות בטקס המרכזי לציון יום העצמאות ה-62 למדינת ישראל, שהתקיים בהר הרצל בירושלים ב-2010.
חתן פרס יקיר הצופים לשנת 2013.
חיים אישיים.
בעל תואר ראשון ותואר שני בחינוך מאוניברסיטת בר-אילן.
כיהן עד יומו האחרון כיו"ר הארגון הארצי של חברי "ההגנה". בתפקיד זה עסק בין היתר בייזום וארגון שורת פעולות ואירועים לציון 90 שנה להקמת "ההגנה" (שנוסדה ב-1920), בהם שחזור העלייה לביריה (1946) בהשתתפות ותיקי "ההגנה" ואלפי בני נוער, וכנס חניכי הקורסים למ"מים של "ההגנה", שהתקיים בג'וערה ב-2010.
נפטר בעקבות אירוע מוחי ב-20 באוקטובר 2014.
היה נשוי לתמימה (לבית מילשטיין), ואב לשלושה.
חואן מנואל סנטוס קאלדרון
קארולין שולר
קארולין ג'יין שולר (באנגלית: Carolyn Jane Schuler; נולדה ב-5 בינואר 1943) היא שחיינית עבר אמריקאית, אלופה אולימפית בעלת שתי מדליות זהב.
ביוגרפיה.
שולר נולדה בסן פרנסיסקו, קליפורניה. היא התאמנה בקבוצת השחייה של YMCA בברקלי.
אלופה אולימפית.
באולימפיאדת רומא (1960) זכתה שולר בשתי מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אולימפי חדש של 1:09.5 דקות, לפני מריאן הימסקרק מהולנד (1:10.4 דקות) וג'אן אנדרו מאוסטרליה (1:12.2 דקות), כבר בשלב המוקדמות היא קבעה שיא אולימפי חדש של 1:09.8 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בשיא עולם חדש של 4:41.1 דקות, לפני אוסטרליה (4:45.9 דקות) וגרמניה (4:47.6 דקות), את משחה הפרפר היא שחתה בעזרת "זינוק שליחות" בתוצאה של 1:08.9 דקות. בת ארצה הצעירה, קארולין ווד, שסיימה ראשונה במשחה 100 מטר פרפר במבחנים האמריקאיים, לא סיימה את המשחה המקביל במשחקים האולימפיים לאחר שבלעה מים בסיבוב.
רודריק ג'יינס
ארג'ונה
סימס שלוש
משמעות תרבותית של נכסי מורשת