המכון הדמוקרטי מפתח ומוביל מיזמים המקדמים את התרבות הדמוקרטית, עוסק בהקמה ושינוי מוסדות חינוך ומערכות למידה תוך מיקוד בחדשנות חינוכית, חברתית, ערכית. המכון מפעיל בשיתוף עם מכללת סמינר הקיבוצים בתל אביב את התוכנית האקדמית היחידה בעולם, המכשירה מורים בתחומי החינוך הדמוקרטי. התוכנית ששמה הוא "החממה ליזמות חינוכית חברתית", היא תוכנית לתואר B.Ed ובה לומדים הסטודנטים לתואר בחינוך עם התמחות בחינוך דמוקרטי ועושים תעודת הוראה בשתי דיסציפלינות לבחירתם. התוכנית משלבת למידה אקדמית עם למידה בכלים מתחום החינוך הדמוקרטי והתנסות מעשית בבית ספר תיכון ממלכתי ובבית ספר דמוקרטי. בנוסף מפתח המכון ערי חינוך - תוכנית המפתחת מרחב חינוכי עירוני הרואה בעיר כולה בית ספר אחד גדול. תוכנית חלוץ חינוכי - תוכנית המאתרת ומכשירה אנשי חיוך לתפקידי מנהיגות ועתודה ניהולית.
בתי ספר דמוקרטיים בישראל.
בית הספר הדמוקרטי הראשון בישראל הוקם ב-1987 בחדרה. זמן קצר אחריו הוקם בית ספר פתוח-דמוקרטי ביפו. מאז תחילת שנות התשעים קמו בישראל בתי ספר דמוקרטיים רבים.
בית הספר הדמוקרטי בחדרה.
בית הספר הדמוקרטי הראשון שהוקם בישראל היה "בית הספר הדמוקרטי" בחדרה אשר הוקם על ידי יעקב הכט בשנת 1987. בית ספר הוקם לראשונה בתור בית ספר ניסויי-פתוח ולאחר שנתיים הוסב לבית ספר דמוקרטי. בית הספר מונה כ-500 תלמידים מגילאים 4 עד 19. כיום הוא בין בתי הספר הדמוקרטיים הגדולים והוותיקים בעולם.
בית הספר מנוהל באופן דמוקרטי, תוך שמירה על עקרון הפרדת הרשויות.
לכל חברי בית הספר:
תקופת המקרא
קוורץ
קוורץ הוא מינרל סילקטי. זהו המינרל השני הנפוץ ביותר בקרום כדור הארץ.
היסטוריה.
השם "קוורץ" מקורו כפי הנראה מהשפות הסלאביות או הגרמניות הקדומות. החוקר הרומאי פליניוס הזקן האמין כי הקוורץ הוא סוג של קרח קפוא לעד. תמיכה לדעה זו מצא בעובדה שגבישי קוורץ מצויים בהרי האלפים בקרבה לקרחונים ובמנהג לצנן ידיים בכדורים העשויים מקוורץ. פליניוס גם דיווח על היכולת של הקוורץ לשבור את האור הנראה לספקטרום. היה זה המחקר בקוורץ שערך הדני ניקולאוס סטנו (נילס סטנסן) שסלל את הדרך למדע הקריסטלוגרפיה. הוא גילה שלא משנה עד כמה גביש הקוורץ מעוות, הזווית בין שני משטחים בחלק הארוך של הגביש תמיד תהיה 60°.
תכונות.
הקוורץ שייך לקבוצת המינרלים הסיליקטיים (SiO4) שהם הקבוצה החשובה ביותר בין המינרלים יוצרי הסלעים. בסיליקטים, אטום הצורן מצוי במרכזה של פירמידה משולשת (נקראת גם ארבעון או טטראדר), כלומר: פירמידה בעלת ארבעה קדקודים, שבכל אחד מהם נמצא אטום חמצן. הקשר הכימי בין הארבעונים חייב להיות בין אטום חמצן בארבעון אחד לאטום חמצן בארבעון אחר. קיימות כמה אפשרויות מבנה בין הארבעון כתוצאה מכלל כזה, והקוורץ מייצג את המבנה התלת־ממדי הקרוי טקטוסיליקט – (סיליקטים במבנה מרחבי). במבנה סריג זה כל אטום חמצן משמש גשר בין שני ארבעונים, כלומר הוא משותף לשני אטומי צורן. מכאן נובעת הנוסחה הכימית של הקוורץ SiO2.
מבנה גביש הקוורץ הקסגונלי. צורת הגביש היא פריזמה משושה המסתיימת בפירמידה בת 6 צלעות, אם כי לרוב לא רואים צורה זו בטבע בשל עיוותים או משום שהגביש כה גדול שרק חלק מהצורה נחשף בדגימה שנחצבה. לעיתים גבישי קוורץ מסוגים מסוימים כדוגמת "אמאטיסט" גדלים מתוך הסלע ולכן רואים רק קצה אחד בצורת פירמידה. הקוורץ מופיע באחת מתופעות הטבע הקרויה "גאוד" (מיוונית, דמוי ארץ). כדור שקליפתו החיצונית אבן גיר וחלקו הפנימי החלול בדרך כלל מצופה בגבישי קוורץ.
טמפרטורת ההתכה 1700 מעלות צלזיוס.
סוגים.
קוורץ הוא אחד המינרלים הנפוצים ביותר ולכן קיים מגוון מבלבל של שמות למינרל בצורותיו השונות. ההבחנה החשובה ביותר בין סוגי קוורץ היא על פי גודל הגבישים: נראים בעין בלתי־מזוינת (macrocrystalline) או קטנים עד כדי כך שניתן לראותם במיקרוסקופ בלבד (microcrystalline או cryptocrystalline). כלקדון הוא השם הקיבוצי לכל סוגי הקוורץ שיש להם גבישים תת-מיקרוסקופיים. סוגי הקוורץ בעלי הגבישים הזעירים נוטים להיות שקופים למחצה עד אטומים, בעוד שסוגי הקוורץ בעלי גביש נראה לעין נוטים להיות שקופים.
אף שמקור רוב שמות סוגי הקוורץ הוא מצבעם של המינרלים, שיטת השמות המדעית כיום מתייחסת למבנה המיקרוסקופי של המינרל. צבע הוא מציין משני לגבי מינרלים בעלי גבישים זעירים, אך הוא מציין עיקרי לקוורץ בעל גבישי גדולים.
לא כל סוגי הקוורץ מצויים בטבע. פרסיוליט, מינרל בצבע זית, מופק באמצעות טיפול בחום. אף שניתן למצוא סיטרין בטבע, המינרל הנמכר בחנויות הוא בדרך כלל מלאכותי, תוצאה של טיפול בחום באחלמה.
בשל העובדה שגבישי קוורץ נוצרים בטבע מחוברים אחד לשני, רוב הקוורץ בשימוש תעשייתי הוא מלאכותי. גבישי קוורץ גדולים, מושלמים ונפרדים האחד מהשני נוצרים באוטקלב בתהליך הידרותרמי בדומה ליצירת אזמרגד מלאכותי.
סלעים המכילים קוורץ.
קוורץ מצוי הן בסלעי יסוד כדוגמת הגרניט, סלעי משקע כדוגמת צור וסלעים מותמרים כדוגמת שיסט. הקוורץ הוא המינרל האחרון בשורת בואן להתגבש (בטמפרטורה של כ-600°) כשמאגמה מתמצקת ליצירת סלעי יסוד. מקובל לסווג סלע מגמטי בהתאם לכמות הקוורץ שבו. מעל 10% קוורץ הוא סלע חומצי. 0%–10% הוא סלע בינוני, הסלעים הבסיסיים והאולטרה-בסיסיים אינם מכילים קוורץ. קוורץ נוצר בעורקים הידרותרמיים וכפגמטיטים (גבישי ענק). גבישים מושלמים עשויים להגיע לאורך של כמה מטרים ולמשקל של כמה מאות ק"ג. בליה של הפגמטיטים עשויה לחשוף כיסים נרחבים של גבישים הקרויים "קתדרלות".
איניד בלייטון
אִינִיד מרי בְּלַייטוֹן (באנגלית: Enid Mary Blyton; 11 באוגוסט 1897 - 28 בנובמבר 1968) הייתה סופרת ילדים בריטית שנחשבה לאחת מסופרות הילדים הפוריות והגדולות ביותר במאה ה-20.
ספריה.
במהלך חייה כתבה כ-800 ספרים. כתביה תורגמו ל-90 שפות, עם למעלה מ-3,544 תרגומים שונים נכון ל-2007 ונמכרו בלמעלה מ-600 מיליון עותקים.
בין ספריה ניתן למנות את:
עיקר ספריה של בלייטון מתארים משפחות שלמות ושמחות, שבהן הילדים טובים סקרנים ושובבים, והעולם המבוגר בעיקרו טוב וסלחני כלפיהם. הסדרות תמימות, הטובים בהן טובים והרעים - רעים. כל אדם וחיה יכולה לתקן את דרכיה, וכמעט תמיד הסוף שמח. עלילות הספרים פשוטות באופן,ומעשירות את הקורא במגוון תכונות אופי טובות ויסודיות וכמו כן מיומנות תקשורת חברתית מפותחת. הדמויות הטובות מתוגמלות ומאווייהן מתגשמים, והדמויות הרעות נענשות או עוברות שינוי.
ספריה של איניד בלייטון היו שנויים במחלוקת בשנות ה-50 בשל כל מיני סטראוטיפים שיוחסו להם. מאז שנות ה-50 נעשו שינויים ניכרים בספרים כדי להתאימם לשינויים בדרך הדיבור בשפה האנגלית ובשמות הגיבורים, וכן כדי להוציא מהספרים סטראוטיפים. על היקף השינויים בספרים ועל הצנזורה שנערכה בחלק מספריה, נמתחה ביקורת.
לנוכח הפופולריות הרבה של בלייטון, סופרים אחדים כתבו לאחר מותה ספרים נוספים בסדרות, דוגמת שישה ספרים שנכתבו על ידי פמלה קוקס בסדרה טירת מלורי בשנת 2009.
אחדים מספריה עובדו לסרטים ולסדרות טלוויזיה, כמה מהם גם באנימציה. הופקו גם קלטות שמע עם סיפוריה, ובהן "היער הקסום" בקריינות שחקנית הקולנוע ההוליוודית קייט וינסלט.
תרגומים לעברית.
שרגא גפני, בשם העט אבנר כרמלי, תרגם לעברית 63 ספרים מספריה של איניד בלייטון, שיצאו לאור בהוצאת מ. מזרחי. אלו כוללים את ספרי השביעייה הסודית, החמישייה הסודית, הרביעייה והתוכי, חבורת הבלשים והכלב וסדרת "חבורת הבולשים", שכללה את:
ספר נוסף בסדרה שלא תורגם לעברית הוא "חבורת הבולשים בתעלומת הנקישה המסתורית".
תרגומים חדשים לעברית - דנה אלעזר הלוי בהוצאת אחוזת בית (2012).
ספרי נדי.
"עלילות נדי פעמוני" תורגמו לעברית בשנות ה-60 בהוצאת ש. זימזון, בתרגום יפה קרינקין ובעריכת לאה גולדברג; בשנות ה-80 בידי אריאל כהן להוצאת שלגי; ובשנות ה-90 בידי יוספה אבן-שושן להוצאת כתר.
"סיפורי נדי" יצאו לאור גם בתרגום לעברית של לאה נאור בהוצאת "יהושע אורנשטיין-יבנה"; "היה אמיץ, נדי הקט", תרגם אריאל כהן, הוצאת שלגי, 1987.
ספרים נוספים שתורגמו לעברית.
ספרים נוספים שיצאו בהוצאת "רמדור":
ויליאם ואלס
גרעיני הבסיס
גרעיני הבסיס (TA: Nuclei basales; נקראים גם הגרעינים הבזאליים) הם קבוצה של גרעינים במוח, שממוקמים בעומק המוח הגדול, מתחת לקליפת המוח בבסיס המוח הקדמי ובקצה העליון של המוח האמצעי.
גרעיני הבסיס מעורבים בפעילות של זיכרון העבודה. הם פועלים בתיאום עם קליפת המוח הקדמית כדי לסנכרן ולבצע התנהגויות מתוכננות ורצוניות המצריכות את מערכות השליטה הלימביות, הקוגניטיביות והמוטוריות.
מרבית גרעיני הבסיס משמשים כיחידה תפקודית שפועלת במסגרת המערכת המוטורית ומסייעת לאזורים המוטוריים בקליפת המוח להוציא לפועל תנועות רצוניות של השרירים.
רוב המידע שמגיע לגרעיני הבסיס מתקבל מכל האזורים של קליפת המוח ומהחומר השחור.
גרעיני הבסיס שולחים מידע לאזור המוטורי המשלים ולתצורה הרשתית.
גרעיני הבסיס אחראיים ללמידה ויישם של תמורות מורכבות בתגובות לגירויים כמו שימוש נכון בכללי הדקדוק, בנוסף עבור אנשים רב לשוניים יש לו תפקיד בבחירת השפה המתאימה להקשר.
מרכיבים.
גרעיני הבסיס כוללים את:
אזורים נוספים המקושרים לגרעיני הבסיס הם:
גרעיני הבסיס נוצרים מחלקים שונים במהלך ההתפתחות העוברית של המוח. הגרעין הזנבי, הפוטמן והגלובוס פלידוס שייכים למוח הגדול.
אלו הם הגרעינים האחראיים על התפקודים המוטוריים של גרעיני הבסיס.
מקורו של הגרעין התת-תלמי הוא במוח הביניים והחומר השחור הוא חלק מהמוח האמצעי וממוקם בגזע המוח.