הולי (Holi) הוא אחד הפסטיבלים המפורסמים והפופולריים ביותר בהודו ובנפאל. הוא נחוג יום אחרי ליל הירח המלא של חודש פהאלגונה (Phālguna) - בפברואר או מרץ ומציין את סוף החורף כסמל לניצחון הטוב על הרע. המשתתפים בפסטיבל שותים בהנג (מריחואנה מעורבת בחלב חם), מתרוצצים ברחובות וזורים זה על זה אבקה בצבעים עזים (גלאל). בכל מקדש הינדי בהודו נערך פסטיבל. בדרך כלל מוציאים החוצה ביום הפסטיבל את פסל האל הנמצא בתוככי המקדש, נושאים אותו על כפיים בתהלוכה ברחוב והמאמינים סוגדים לו. אלים ממין זכר נלקחים לעיתים קרובות אל פסלי בנות זוגם, ושם משעשעים אותן בשירים, בריקודים ובמזמורי הלל כרצון לגשר על הפער ביניהם. דם של קורבנות מוגש כמנחה לאלות דוגמת קאלי ודורגא.
מספר ימים לפני הפסטיבל אוספים בכיכרות העיר ערמות עצים וענפים, ובערב לפני החג מדליקים מדורות ענק ורוקדים סביבן.
החנויות נסגרות לרגל הפסטיבל וכל הרחובות מתמלאים באנשים הודים ותיירים כאחד, ומתיזים את הגלאל בשילוב של מים על כל עובר ושב ללא הבדלי דת ומעמד.
ההיסטוריה של חג ההולי.
אחד הסיפורים הקשורים לפסטיבל ההולי מספר אודות מלך שדרש מכל נתיניו לסגוד רק לו ולא לאף אל אחר. משסירב בנו שהיה חסיד של האל וישנו להיענות לדרישה זו, גזר עליו המלך מוות. אחותו של המלך, הוליקא, הלכה עם הנסיך אל מדורה שבה נגזר דינו להישרף למוות, וישבה עמו בין הלהבות. בזכות דבקותה, יצא הנער מתוך האש ללא פגע, אך היא עצמה מתה. מאז, בכל שנה בערב פסטיבל ההולי מדליקים המאמינים מדורות ענק לזכרה.
ציטוט מכתב העת "המאסף":
"תחת יד יוסף הלאגוא הנזכר שמורים עד היום אגרות שתים אשר שלח המלך אחשורוש על דבר המן ומרדכי והם כתובים בלשון טאמולי:
עם מאליבאר(..) יושבי הארץ מעולם. יש להם עוד בבתי שקוציהם העתקות מן האגרות האלו וחוגגים עם היהודים ביום אחד את חג הפורים ואומרים כי היום הזה חג להם לחקת עולם יען ממלכם בעת ההיא מלך פינא וקאנארע אשר מלך תחת יד אחשורוש הייתה המצוה עליהם להרוג ביום הזה את כל יראי ה' (היהודים) ויהפך הדבר ויהרגו הם את שונאיהם. ואם ישאלו לעם הנזכר מה שם גדולה להם, יענו מבני האחשדרפנים הקדמונים אנחנו. (הנזכר גם במגלת אסתר העברית. ומתורגמת בביליה ההולאנדית - שטאטהלטר)".
מכון ישראלי לארכאולוגיה
מכון ישראלי לארכאולוגיה (ע"ר) נוסד בשנת 2002 והוא עמותה רשומה שמטרות קידום המחקר המדעי הארכאולוגי, פיתוח פרויקטים חברתיים, קירוב הקהילה לארכאולוגיה ולאתרי העתיקות ופיתוח אתרי העתיקות וחשיפתם לקהל הרחב. המכון משמש כזרוע הביצוע של המכון לארכאולוגיה ע"ש סוניה ומרקו נדלר באוניברסיטת תל אביב. צוות המכון מורכב מדוקטורים לארכאולוגיה, מאנשי שימור, ממומחים לתיירות ומתלמידי מחקר לתארים שני ושלישי. המכון מנוהל על ידי הארכאולוג ד"ר אלון שביט.
למכון ארבע זרועות פעילות המקדמות את העשייה הארכאולוגית בארץ – קרדום, תגליות, יסודות ובראשית.
קרדום.
"קרדום" מתמחה בביצוע חפירות ארכאולוגיות ומתן שירותים ארכאולוגיים מגוונים כגון תסקירים ארכאולוגים, חוות דעת ונספחים לתוכניות מתאר ותב"עות, ייעוץ ליזמים בכל הקשור בארכאולוגיה, חוק ומדיניות, אומדנים ותקצוב, ביצוע התכנות כלכלית והערכות סיכון ליזמים המתכננים פיתוח באתרי עתיקות. קרדום מבצעת גם מיזמים משולבים הכוללים, בין השאר חפירה ארכאולוגית, פיתוח, תכנון, שימור ושחזור אתרים, חפירות הצלה, פיתוח אתרי תיירות עתירי עתיקות וארגון משלחות חפירות ארכאולוגיות בחו"ל.
תגליות.
"תגליות" היא הגוף המתמחה בהצגת הארכאולוגיה בציבור הרחב. תגליות מקיימת סיורים, הרצאות, כנסים וסדנאות בהם מציגים מיטב המומחים את פרות מחקריהם. חזונה של תגליות להשיב את הארכאולוגיה של ארץ ישראל לציבוריות הישראלית.
יסודות.
"יסודות" מתמחה בשימור מבנים היסטוריים וארכאולוגיים, בהכנת חוות דעת ליזמים, בפיתוח אתרי תיירות ובביצוע סקרי שימור.
בראשית.
"בראשית": מערך חינוכי-קהילתי-ארכאולוגי לחידוש הברית בין האדם למורשתו. מטרת בראשית להגביר את הזיקה בין הקהילה למורשתה תוך הכרת הרבדים המגוונים של עברנו ההיסטורי והתרבותי בארץ ישראל. הפרויקטים של בראשית מתמקדים באימוץ אתר ארכאולוגי על ידי הקהילה הצמודה אליו.
רשת פרסום
רשת פרסום היא חברה שמקשרת בין מספר רב של מפרסמים ומספר רב של בעלי אתרי אינטרנט, לשם שימוש באתרי האינטרנט להצגת פרסומות רלוונטיות למבקרים באתר. היתרון של שיטה זו הוא ביצירת היצע רחב ומגוון של שטחי פרסום (היצע שכל אחד מהאתרים לבדו אינו יכול לספק), ומכירתו למפרסמים.
סוגי רשתות.
בדרך כלל רשתות גדולות בשליטתם של מנועי חיפוש. הרשתות סורקות תוכן של אתרים, מסיקות מהתוכן על קהל היעד והקטגוריה ושותלות פרסומות רלוונטיות בשטחי הפרסום באתר.
רשתות שלא מסתמכות על תוכן אלא מבקשות מבעלי אתרים להגדיר קטגוריות וקהל יעד של האתר שלהם (לפעמים גם מאמתות את המידע), באותה דרך שואלות את המפרסמים מהו קהל היעד המועדף עליהם ובהתאם לתשובות אלה שותלת פרסומת באתרים הרלוונטיים.
שיטה חדשה יחסית שמאפשרת למפרסמים לחפש היצע של שטחי פרסום באתר מסחר, כמו eBay.
רשתות שסומכות על בעלי אתרים שיבחרו את הפרסומות הרלוונטיות עבור קהל היעד שלהם, רשתות אלה נותנות למפרסמים לאשר כל בעל אתר שרוצה לעבוד איתם ונותנות שקיפות מלאה של סטטיסטיקות ושליטה מלאה על שטחי הפרסום. בנוסף, רשת Reversed תתאפיין בבינה מלאכותית ומערכת לומדת שמנסה להציג פרסומות רלוונטיות בשטחי פרסום רלוונטיים כאשר פרסומות שנבחרו ואושרו בצורה ידנית לא זמינות. במצב זה הרשת תשאף להציג פרסומת שדומה לפרסומות שנבחרו ידנית.
תמחור ברשתות.
רשתות פרסום שונות מנהלות שיטות תשלום שונות, שיטות התשלום המקובלות הן:
רשתות פרסום שמוכרות פרסומות טקסט יפעלו בדרך כלל במודל של CPC, רשתות של באנרים/פלאשים יעבדו בתמחור של CPM ורשתות משולבות יציעו מודל משולב.
אנדרס יונאס אונגסטרם
אנדרס יונאס אוֹנגסטרֶם (שוודית: Anders Jonas Ångström; 13 באוגוסט 1814 - 21 ביוני 1874) היה פיזיקאי שוודי, מראשוני הספקטרוסקופיה.
נולד במדלפלד אשר בצפון שוודיה. חונך באוניברסיטת אופסלה בה שימש כמרצה לפיזיקה החל משנת 1839. לאחר שנת הכשרה במכון האסטרונומי בסטוקהולם, מונה ב-1843 לאחראי מצפה הכוכבים האסטרונומי באופסלה ("Uppsala Astronomical Observatory").
עסק בחקר המגנטיות, האופטיקה והולכת חום. מ-1861 ואילך עסק רבות בתחום הספקטרוסקופיה. הוא היה הראשון לחקר לעומק את הספקטרום אטומי של מימן. מחקריו בספקטרוסקופיה של קרינת השמש הוכיחו ב-1862 כי אטמוספירת השמש מכילה מימן, והביאו ב-1868 לפרסום מפה של ספקטרום השמש. היה הראשון לבחון את ספקטרום זוהר הקוטב ב-1867. זכה במדליית רמפורד ב-1872.
על שמו נקראו יחידות אנגסטרום וכן מכתש אנגסטרום על הירח (אשר שמם בעברית מבוסס על ההגייה האנגלית של שמו).
אנדרס אנגסטרום
הפקעת קידושין
ניקיטה מגלוב
ניקיטה מַגַלוב (ברוסית: Никита Магалов;) הוא פסנתרן גאורגי-רוסי.
חייו.
מגלוב נולד למשפחה (במקור מַרַ'לישווילי) מן האצולה הגאורגית בסנקט פטרבורג. בעקבות מהפכת אוקטובר, נמלט ב-1918 עם משפחתו לפינלנד, ואחר כך לפריז, שם היה לתלמיד של המלחין והמורה הצרפתי איזידור פיליפ. הוא התרועע בין השאר עם מלחינים בעלי שם כמו סרגיי פרוקופייב ומוריס ראוול.
הוא נודע במיוחד בזכות ביצועיו ליצירות שופן, והיה לפסנתרן הראשון שהקליט את הרפטואר השלם של היוצר. כמו כן מוכר בזכות ביצועים ליצירות שומאן, בטהובן, פרוקופייב ומלחינים נוספים.
מגלוב נישא לאיריין, בתו של הכנר היהודי-הונגרי יוזף סיגטי ולזוג נולדה בת אחת, וונדה. ב-1939 נמלט הזוג מאימת מלחמת העולם השנייה לשווייץ, שם התגורר מגלוב עד מותו. בגיל 80, נפטר בשווייץ לאחר מחלה ממושכת, בתאריך 26 בדצמבר 1992.
זוסקלאס, מלך אקסום
זוסקלאס (ביוונית עתיקה: Ζωσκάλης) היה מלך אקסום. שלט סביב שנת 100 לערך, הוא ידוע בעיקר דרך הספר "פֶריפְּלוּס הים האריתראי" (פריפלוס - קובץ הוראות שיוט):
על פי "השיוט בים האריתראי", שליט אקסום שלט גם על שתי ערי נמל חשובות: אדוליס (ליד מאסאווה של היום) וארסינוי (אסאב של היום). בספר מוזכר שבממלכה הייתה ספרות יוונית ענפה:
חלק מההיסטוריונים מזהים את זוסקלאס עם המלך זה חקלה מרשימת שליטי אתיופיה, היסטוריונים אחרים לעומת זאת טוענים שאין מספיק מידע לזיהוי זה, ולא ידוע אם מלך זה היה מלך אקסום או פשוט שליט מקומי שעיקר כוחו היה בעיר אדוליס.
שירת רולן
האות טַא (בערבית: طاء) היא האות השש-עשרה באלפבית הערבי. לפניה באה האות דאד ואחריה האות ט'א.
טא מייצגת את העיצור /tˤ/, כלומר גרסה מלועלעת של העיצור /t/ (כמו טי"ת בהגייתה המקורית שנשמרה בפי עדות המזרח, או מעין טי"ת משולבת עם עי"ן מזרחית). טא היא אחד מחמשת העיצורים הנחציים (האחרים הם צאד, צ'אד, ט'א וקאף), והיא הגרסה הנחצית של תא.
האות מתחברת מצד ימין וגם מצד שמאל, כמו בשאר האותיות למעט דוד'ארז.
מקור האות טא ב"טת" הפניקית, ויש לה מקבילות בחלק מהאלפביתים:
טום סטופארד
סר טום סטופארד (באנגלית: OM CBE Sir Tom Stoppard) (נולד ב-3 ביולי 1937) הוא מחזאי ותסריטאי יהודי-בריטי, יליד צ'כוסלובקיה, זוכה פרסי אוסקר וטוני. סטופארד ידוע בזכות מחזות כדוגמת "חוף אוטופיה", "ארקדיה", "רוזנקרנץ וגילדנשטרן מתים" ו"רוק'נרול", וגם בהשתתפות בכתיבת התסריטים לסרטים "ברזיל" ו"שייקספיר מאוהב". בשנת 2008 קיבל את פרס דן דוד בעבור "השתקפות העבר ביצירות ההווה".
קורות חיים.