אליהו ליבמן (נולד בשנת 1970) הוא ראש מועצת קריית ארבע. לשעבר קצין הביטחון של היישוב היהודי בחברון. מעוטר באות הערכה מטעם הרמטכ"ל.
קורות חיים.
ליבמן נולד לרב מנחם ולרחל ליבמן, מראשוני ורבני הישוב היהודי בחברון וגדל בקריית ארבע, בילדותו התגורר תקופה בבית הדסה ביישוב היהודי בחברון. כשהיה בן 10, נכח ליבמן בפיגוע בבית הדסה בו מחבלים תקפו מתפללים יהודים סמוך לבית הדסה, רצחו שישה מהם ופצעו 16.
בגיל 15 התנדב ליבמן במד"א. ב-1988 התגייס לצה"ל ושירת בסיירת גולני וחזר לחטיבה לאחר שסיים לאחר קורס קצינים. הוא המשיך בשירותו הצבאי עד לדרגת סא"ל.
קצין ביטחון.
בין השנים 1992–2018 היה ליבמן קצין הביטחון של היישוב היהודי בחברון. ב-7 בנובמבר 1993, בעת שאפרים איובי, נהגו של הרב חיים דרוקמן נפצע בפיגוע ירי, ליבמן היה הראשון שהגיע לשטח וטיפל בנהג, אך איובי נפטר. ב-21 במרץ 2001, היה ליבמן עד לרציחתה של שלהבת פס.
בשנת 2002 השתתף ליבמן בקרב בציר המתפללים, וסייע לכוחות צה"ל באיתור המחבלים ובחילוץ נפגעים, כשעל חלקו בקרב הוענק לו אות הערכה מטעם הרמטכ"ל בוגי יעלון.
בשנת 2003 חילץ ליבמן את ניצן פלג ממארב בחברון. פלג, קצין הנדסה מסיירת "יעל" הגיע לעיקול 160 בחברון לסייע לכוח שנתקל במחבלים, ונפצע קשה מירי, ליבמן שדהר לזירה חסם את קו האש עם רכבו, וגונן על פלג הפצוע כדי לאפשר את חילוצו. ביום היבחרו של ליבמן לראשות המועצה בקרית ארבע, נבחר פלג לראשות המועצה אזורית הגליל התחתון.
ב-28 באוגוסט 2016 העיד ליבמן במשפטו של אלאור אזריה.
ראש מועצת קריית ארבע.
בבחירות למועצת בקריית ארבע ב-2018 ליבמן זכה ב-53% מקולות הבוחרים, וניצח את ראש המועצה המכהן מלאכי לוינגר, שזכה רק ב-39% מהקולות. ב-2021 ליבמן קרא לחסל את ראש עיריית חברון, תייסיר אבו סנינה. אבו סנינה השתתף בפיגוע בבית הדסה בו נוכח ליבמן בילדותו.
חיים אישיים.
ליבמן נשוי לאבישג לבית סגל ואב לשמונה ילדים, ומתגורר בשכונת גבעת האבות בקריית ארבע.
אחיו של ליבמן, יהודה ליבמן מנהל מוסד ישיבה תיכונית ומג"ד במילואים. אח נוסף, ישראל ליבמן, הקים ומנהל את עמותת מקימי.
מרגלים בתחפושת
בית הכנסת האשכנזי (איסטנבול)
בית הכנסת האשכנזי באיסטנבול (בטורקית: Eşkenazi Sinagogu) הוא בית כנסת אשכנזי הנמצא ליד מגדל גלאטה ברובע בייאואולו (Beyoğlu) בחלקה האירופי של איסטנבול. בבית הכנסת מתקיימות תפילות מדי שבת, וזהו בית הכנסת האשכנזי היחיד באיסטנבול שפעיל כיום ופתוח לתפילות וביקורים, מבין שלושה בתי כנסת אשכנזיים שהיו פעילים בעבר.
האשכנזים בטורקיה מהווים כיום כ-4% מהקהילה היהודית.
בית הכנסת נוסד על ידי הקהילה היהודית-אוסטרית בשנת 1900. האמנות בבית הכנסת מרשימה ביותר, ומשלבת בין אלמנטים עיצוביים אירופיים ואלמנטים עיצוביים ערביים. הרב ד"ר דוד מרקוס, מקים בית הספר היהודי "בני ברית", שימש כרב בית הכנסת עד מותו ב-1938.
בבית הכנסת נערכות חתונות, בר מצוות ופעילויות דתיות נוספות על פי המנהג האשכנזי. ניתן לבקר בבית הכנסת במהלך הבוקר בימי חול ובשבת בבוקר במהלך התפילה.
שליח חב"ד הרב מנדי חיטריק יושב ראש משמש כרב בית הכנסת מאז שנת 2003.
קרחון יאנסי
קרחון יאנסי (באנגלית: Yancey Glacier) הוא קרחון הממוקם ברכס בריטניה שבאנטארקטיקה.
הקרחון זורם בסמוך להר מקלינטוק דרום מערבה ונשפך אל קרחון בירד, ממערב לקרחון סנט.
היסטוריה.
גילוי הקרחון.
הקרחון מופה לראשונה באמצעות תצלומי אוויר של צי ארצות הברית.
מקור השם.
שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.
הקרחון נקרא על שם אוניית צי ארצות הברית יאנסי ( USS Yancey (AKA-93)), שהייתה אוניית מטען קרבית של צי ארצות הברית במסגרת מבצע קפיצה לגובה (שנערך בין 1946-1947).
שמו של הקרחון ניתן לו יחד עם מתן השם לקרחון בירד הסמוך, אשר נקרא על שם אדמירל ריצ'רד בירד, שהיה מפקד המבצע.
ספיאשוילי דוידוביץ' איליה
ארמיית האוויר השישית
ארמיית האוויר השישית (ברוסית: воздушная армия я-6) הייתה ארמייה של הצבא האדום שלחמה במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה.
היחידה הוקמה ב-14 ביוני 1942 בהתאם לפקודת שר ההגנה של ברית המועצות. היא החלה את דרכה בלחימה במבצע דמיאנסק. בהמשך היא נתנה חיפוי אווירי למתקפה של חזית קלינין. ב-20 בנובמבר 1943 היא הועברה לעתודה וחלק מהיחידות שלה הועברו לארמיית האוויר ה-15. במהלך פברואר 1944 היא תמכה ביחידות של החזית הבלארוסית השנייה. במהלך קיץ וסתיו 1944 היא נתנה חיפוי אווירי לכוחות שלחמו בבלארוס ואחר כך בפולין. באוקטובר 1944 היא פורקה וחלק מהמפקדה שלה היה בסיס להקמת חיל האוויר הפולני.
במהלך ימי המלחמה טייסי הארמייה ביצעו 120 אלף טיסות.
ארמיית האוויר השביעית
ארמיית האוויר השביעית (ברוסית: воздушная армия я-7) הייתה ארמייה של הצבא האדום שלחמה במלחמת העולם השנייה.
היסטוריה.
היחידה הוקמה ב-1 בדצמבר 1942 בהתאם לפקודת שר ההגנה של ברית המועצות על בסיסי יחידות שלחמו בגזרת חזית קרליה. היא נתנה חיפוי אווירי לכוחות היבשה של החזית ופעלה בתאום חיל האוויר של הצי הצפוני. בנובמבר 1944, לאחר סיום הלחימה באזור היא הועברה לעתודה. בהמשך יחידותיה הועברו למזרח הרחוק ותגברו את ארמיית האוויר התשיעית.
במהלך ימי המלחמה טייסי הארמייה ביצעו 60 אלף טיסות.
המנצח (סדרת טלוויזיה)
המנצח היא סדרת דרמה ישראלית שיצר אורי אלון ומשודרת ב-yes וב-STINGTV, החל מ-13 באוקטובר 2018 ונגמרה ב-15 בדצמבר 2018. הסדרה הופקה במסגרת המיזם המשותף של קרן גשר לקולנוע רב תרבותי, קרן אבי חי ומיימונידיס.
עלילה.
"המנצח" עוסקת בנח גמליאל, פסנתרן בינלאומי בעל שם. נח חי עם ליב, אבל אחרי עשרים שנה, כאשר הוא אמור לעלות לקונצרט בניצוחו, ממאן להופיע ברגע האחרון. נח עולה על טיסה הביתה, לפתח תקווה, מבלי להגיד דבר לאיש, מה שגורם לבהלה בעולם, שכן ייתכן ונעלם. נח צץ בבית הילדות שלו, בדיוק כאשר המנצח של חבורת הזמר של אביו חולה האלצהיימר, נפטר. לאחר הלווייתו, נח מציע את עצמו לתפקיד ומקבל אותו.
הסיבה לחזרתו לארץ מתגלה בסוף הפרק הראשון. לנוח יש בעיה רפואית מסתורית שגורמת לו להבזקים של ניתוק במהלכם הוא מתחרש לזמן קצר, ושמונעים ממנו לנגן מול קהל.
SOBR הוא כינויה של היחידה המיוחדת לתגובה מהירה (ברוסית: Специа́льный отря́д бы́строго реаги́рования, בראשי תיבות СОБР) ומהווה שמן של יחידות פדרליות ואזוריות של המשמר הלאומי של הפדרציה הרוסית, שעד 2003 היוו חלק מהמחלקות למאבק בפשע המאורגן (RUBOP) במשרד הפנים (היחידות כללו יותר מ-200 אנשים בסוף שנות התשעים). בשנת 2002, יחידות SOBR הומרו ליחידות המיליציה למטרה מיוחדת (OMSN בראשי תיבות), אך ב-30 בנובמבר 2011 בצו של שר הפנים ראשיד נורגאלייב הושב ליחידות שמן הקודם. היחידות פעלו כיחידות משטרה מיוחדות עד להכפפתן לשירות הלאומי בשנת 2016.
היחידות מיועדות ללוחמה בטרור, לחילוץ בני ערובה ולמקרים מיוחדים. לאנשי ה-SOBR תפקידים רבים המנצלים את הכשרתם הייחודית, ביניהם: הצלת בני ערובה, אבטחת אירועים ואישים חשובים, התמודדות מול גורמים עוינים החמושים בכבדות או בעלי יתרון טקטי (למשל, חמושים המבוצרים בבניין), מניעת פעילות חוליות גרילה וטרור בערי רוסיה, גיבוי כוחות המשטרה בפשיטות, מעצרים והפעלת צווי חיפוש וטיפול באנשים המאיימים להתאבד.
במקור, היחידה הוקמה במטרה להיאבק בפשע המאורגן הרוסי. עם זאת, היחידות מסייעות לעיתים לצבא במבצעי לוחמה בטרור באזור צפון הקווקז.
בכל שנה ב-9 בנובמבר, החל משנת 2004, ברוסיה נחוג יום SOBR, המציין את יום החג המקצועי של היחידה.
אזורים ארוגניים
אזורים ארוגניים (מיוונית: érōs- אהבה ו-genḗs ללדת, ליצור) הם אזורים רגישים למגע בגוף האדם אשר מסוגלים להעצים תחושות מיניות ולגרום לעוררות מינית מוגברת ואורגזמה. לעיתים כוללים גם את המוח כאיבר ארוגני הניתן לגירוי על ידי חוש הראיה והשמיעה.
האזורים הארוגניים מפוזרים לכל אורך גוף האדם, אך הרגישות של כל אזור משתנה בהתאם לריכוז העצבים שמסוגלים לגרום לתחושת הנאה. מלבד הנאה אזורים אלו מסוגלים לגרום לאדם מגוון תחושות, בהתאם למצב העוררות המינית שלו באותה רגע, הנסיבות בהן מתרחש הגירוי, התניות תרבותיות וטיב הקשר בין האנשים המעורבים. למשל הישבן הוא אזור ארוגני אצל הגבר וגם האישה, אך חיכוך הישבן על מושב הכיסא אינו גורם לעוררות מינית ומגע פתאומי של אדם זר עלול אף לגרום לתחושה שאינה נעימה, עם זאת כאשר המגע מגיע מבן זוג אשר כבר קיימות כלפיו תחושות מיניות, המגע יעצים תחושות אלו ויגביר את העוררות המינית.
מלבד ריכוז העצבים, עוצמת ההנאה של האזורים הארוגניים תלויה גם בסוג המגע. למשל בעור קיימים סיבי C רגישים למגע, ליטוף אזורים אלו, למשל בצוואר, במהירות של 3 ס"מ לשנייה נחשב אופטימלי (C-Tactile optimal) לגרימת הנאה לעומת למשל ליטוף במהירות של 18 ס"מ לשנייה. אזורים אחרים כמו איברי המין זקוקים לגירוי מהיר יותר ולרוב אינם מסוגלים לגרום לאורגזמה מליטוף איטי.
רגישות.
מספר מחקרים גדולים בוצעו כדי להעריך את רמת הרגישות של האזורים השונים. בטבלה למטה מוצגים חמשת האזורים הארוגניים הרגישים ביותר לפי המחקרים.
מהמחקרים ניתן ללמוד שאיברי המין הם האזורים הארוגניים ביותר אצל הגבר והאישה. שאר האיברים הארוגניים זהים פחות או יותר בין גברים ונשים אם כי הדירוג שלהם שונה. הצוואר, העורף, הירך הפנימית והישבן רגישים יחסית אצל שני המינים אך בעלי רגישות יחסית גדולה יותר אצל נשים מאשר גברים. האיבר בעל ההבדל הגדול ביותר הוא החזה שרגיש באופן ניכר אצל נשים.
איברי המין.
גבר.