המלבי"ם נודע בדרך ייחודית בפירוש המקרא, בפירושו מביא את מדרשי ההלכה ודן בהם בהשוואה לפשט הפסוקים תוך דיוקים בדקדוק המקרא. לשיטתו, אין שום חזרה וכפילות בפסוקים, ושום ביטוי לא בא ל"תפארת הקריאה" (כפי שטען, למשל, אבן עזרא). בפירושיו יש הרבה מן החידוש ההלכתי אף בסיפורים המקראיים (בעיקר ספר בראשית) (לעומת מפרשים אחרים שאצלם עיקר הדיון ההלכתי נובע מדיוקים בפסוקים העוסקים בהלכות כמו בפרשת משפטים לדוגמה). למלבי"ם הייתה השכלה רחבה אותה שיקע בפירושיו, וכך אנו מוצאים פעמים אחדות בפירושו אזכורים של פילון האלכסנדרוני, קאנט ופילוספים אחרים, וכן מדברי המשכילים שקדמו לו.
משפחתו.
בתו, פרידה מאירוֹבְנה, נישאה לר' אליהו חריף הלפרן. בנם הוא מיכאל הלפרן. אליהו חריף הלפרן היה נשוי בנישואין ראשונים לשרה סוניה לבית רטנר, שנישאה בנישואין שניים למהרי"ל דיסקין.
ספריו.
רוב ספריו יצאו במהדורות מקוונות - סרוקות או מפוענחות. וראו להלן 'ספריו במהדורה מקוונת'
קישורים חיצוניים.
- פירושו למדרש 'תורת כהנים' (ספרא דבי רב)
ספריו במהדורה מקוונת.
התורה והמצוה - על המדרשים בחמישה חומשי תורה וההפטרות
רוג'רס סנטר
רוג'רס סנטר (Rogers Centre; או בשמו הישן: סקיי דום, Sky Dome) הנמצא בטורונטו, קנדה, הוא אצטדיון ספורט הנמצא למרגלות מגדל סי אן (CN Tower) לא הרחק מימת אונטריו. האצטדיון תוכנן על ידי האדריכל רודריק רובי והמהנדס מיכאל אלן. הוא נפתח ב-1 ביוני 1989, והוא נחשב לאצטדיון הראשון בעולם שנבנה עם גג נפתח. האצטדיון משמש בעיקר למשחקיה של קבוצת הבייסבול טורונטו בלו ג'ייז שזכתה בו פעמיים באליפות העולם בשנים 1992 ו-1993. האצטדיון משמש גם למופעי רוק המוניים וגם למשחקי כדורגל מיוחדים.
קבוצת טורונטו ארגונוטס (פוטבול) משחקת את עונתה האחרונה באצטדיון בשנת 2016 ותעבור לאצטדיון אחר בטורונטו. קבוצת טורונטו ראפטורס בכדורסל שיחקה באצטדיון בשנים 1999-1995.
בסמוך לסקיי דום שוכן מלון הסקיי דום, ממנו ניתן לראות מחדרים השכורים לאורחי המלון את האירועים המתרחשים במגרש.
בשנת 2015 התקיים באצטדיון טקסי הפתיחה והסיום של המשחקים הפאן-אמריקניים שנערכו בעיר טורונטו.
סקידום
סקי דום
סקיי דום
מוחמד ברכה
מוחמד בָּרָכֵּה (בערבית: محمّد بركة, תעתיק מדויק: מחמד ברכה; נולד ב-25 ביולי 1955) הוא מנהיג ערבי-ישראלי וראש ועדת המעקב העליונה של הציבור הערבי בישראל. שימש חבר הכנסת מטעם חד"ש, ויו"ר ועדת הכנסת למאבק בנגע הסמים.
ביוגרפיה.
מוחמד ברכה נולד בשפרעם, בנו של סעיד ברכה, שמוצאו מספוריה.
בגיל 14 הצטרף לנוער הקומוניסטי בשפרעם.
ב-30 במרץ 1976, זמן קצר לפני יום הולדתו ה-21, היה שותף פעיל ב"יום האדמה" הראשון, שהתקיים במחאה על החלטת הממשלה להפקיע 20,000 דונם באזור סח'נין למטרה של "ייהוד הגליל".
ברכה למד לתואר ראשון במתמטיקה באוניברסיטת תל אביב, ולצד זה שימש יו"ר התאחדות הסטודנטים הערביים באוניברסיטה ובארץ כולה, נוסף על כך היה מהמקימים ומהפעילים הבולטים של תא הסטודנטים הערבי-יהודי "קמפו"ס" (ראשי תיבות של "קבוצה למעורבות פוליטית וחברתית סטודנטיאלית"), שאיחד סטודנטים יהודים וערבים מן השמאל במאבק פוליטי משותף.
ב-1982 היה מיוזמי הקמת "הוועד נגד המלחמה בלבנון".
עם סיום לימודיו באוניברסיטת תל אביב, שב לעיר הולדתו והחל להשתתף בפעילות הסניף המקומי של המפלגה הקומוניסטית הישראלית.
כיום הוא חבר בלשכה הפוליטית של המפלגה הקומוניסטית הישראלית. חבר מרכז ועד ההגנה על אדמות ערביות בארץ, חבר הנהלת עיתון "אל-איתיחאד", חבר הנהלת מכון אמיל תומא למחקרים וחבר מועצת המרכז הבינלאומי לשלום במזרח התיכון.
קריירה פוליטית.
בשנת 1999 נבחר לראשונה לכנסת, התמודד על תפקיד יושב ראש הכנסת מול אברהם בורג והפסיד. בכנסת ה-16 כיהן בתפקיד סגן יושב ראש הכנסת. כמו כן שימש יו"ר השדולה המוניציפלית בכנסת וחבר השדולה הסביבתית-חברתית בכנסת. לקראת הבחירות לכנסת ה-17 ניצח בהתמודדות הפנימית במועצת חד"ש על ראשות הרשימה את תע'ריד שבייטה ברוב של 69%.
לקראת הבחירות לכנסת ה-18 יצאה בל"ד במתקפה באופן כללי נגד חד"ש ובמתקפה אישית נגד מוחמד ברכה ואף קראו לו בוגד. זאת לאחר שהשתמש מספר פעמים בביטוי "שני עמינו" ובאמונה שלו בשותפות ערבית יהודית.
במחקר שנערך בבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית בירושלים במהלך הכנסת ה-16, דורג ברכה כחבר הכנסת הרביעי בטיבו בעשייה חברתית.
בכנסת ה-17 כיהן ברכה כחבר ועדת הכנסת, ועדת הכספים, הוועדה לפניות הציבור וממלא מקום בוועדת החינוך, התרבות והספורט. בנוסף לזאת הוא כיהן כיושב ראש סיעת חד"ש.
במהלך כהונתו בכנסת יזם חוק המגן על כספים שמעבירה המדינה לרשויות המקומיות למטרות חינוך מפני עיקול. כן היה בין יוזמי החוקים לביטול איחודי הרשויות של שגור, עיר הכרמל ובאקה-ג'ת, ובין יוזמי התיקון לחוק גיל פרישה שדחה את ההעלאה המדורגת לגיל הפרישה לנשים מגיל 62 לגיל 64 עד לשנת 2017.
בכנסת ה-18 עמד בראשות הוועדה למאבק בנגע הסמים, בתפקידו זה פעל נגד הפרטת המרכזים לטיפול בנפגעי סמים.
בשנת 2009 החליט היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז להגיש כתב אישום כנגד ברכה באשמת תקיפת שוטר, העלבת עובד ציבור והפרעה לשוטר במילוי תפקידו, בשל מספר תקריות במהלך הפגנות שבהם היה ברכה מעורב. ברכה הגיב כי החלטת היועץ היא פוליטית והשתתפות בהפגנות היא חלק מתפקידו של חבר כנסת.
לקראת הבחירות לכנסת ה-19 נבחר ברכה פעם נוספת לעמוד בראש רשימת חד"ש, אך הודיע כי באמצע הקדנציה יתפטר, כדי לפנות מקום למועמד חדש.
בשנת 2014 הורשע ברכה בתקיפת אזרח, במהלך הפגנה. במאי 2015 ביטל בית המשפט המחוזי את ההרשעה.
בינואר 2015 הודיע על פרישתו מן החיים הפוליטיים ובבחירות לכנסת העשרים הוצב במקום הסמלי והאחרון (120) ברשימה המשותפת.
באוקטובר 2015 נבחר ברכה לראש ועדת המעקב העליונה של הציבור הערבי בישראל.
עמדותיו המדיניות.
ברכה מתאר את ערביי ישראל "בני העם הפלסטיני בגליל, במשולש ובנגב". הוא דוגל בהקמת מדינה פלסטינית לצד מדינת ישראל, האמורה להפוך לשיטתו ל"מדינת כל אזרחיה", וקורא לאפשר לערבים אזרחי המדינה לשוב לכפריהם שנחרבו ב-1948 ולבנות אותם מחדש. בעבר הציע ברכה להחליף את המנון המדינה "התקווה" בשירו של שאול טשרניחובסקי "אני מאמין".
בשנת 2005 השתתף בכנס סולידריות עם העם הסורי שנערך בנצרת, שם האשים את ממשלות ארצות הברית וישראל בניסיון לסכסך בין סוריה ללבנון.
ב-2006 השתתף בהלווייתה של תושבת שדרות שנהרגה מפגיעת קסאם, וזאת כדי להביע מסר ברור נגד פגיעה בחפים מפשע.
ב-2010 השתתף במשלחת של חברי הכנסת הערבים ללוב בהזמנת שליטהּ אז, מועמר קדאפי. ברכה טען כי לפגישה עם קדאפי "חשיבות מרחיקת לכת" מבחינת ערביי ישראל.
ב-2013 התנגד נחרצות למתווה פראוור שהציעה הממשלה לפתרון בעיות התיישבות הבדואים בנגב.
חיים אישיים.
ברכה גר בשפרעם, נשוי ואב לשלושה.
זיהום אור
זיהום אור (באנגלית: Light pollution, Photo pollution, Luminous pollution), הוא מונח המתאר עודף, אי־כיוון, או בזבוז מאסיבי של אור (בדרך כלל אור מלאכותי). התופעה הנפוצה ביותר הנגרמת מזיהום אור היא הסתרת הכוכבים בשמי הלילה, והמונח מתאר, אלא אם צוין במפורש אחרת, סוג זה של הזיהום. זיהום אור יכול להחריף עקב גורמים נוספים המצטרפים אליו ומתווכים את השפעתו בהקשרים שונים (כגון החשכת שמי הלילה), דוגמאות לגורמים אלה הן עננים, ערפל, אירוסול, ופחמן דו־חמצני.
בישראל אין מקום שחופשי מזיהום אור מאופק לאופק, אך קיימים שטחים בהם תצפית לזנית וסביבתה חופשיים למדי מזיהום אור.
אחד הגורמים שעתידים להשפיע על זיהום אור הוא שיגורם של לוויינים, ובפרט ובמיוחד מערכי לוויינים הכוללים אחדות עד אלפי לוויינים.
השלכות.
השפעתו העיקרית של זיהום אור היא ביצירת מיסוך זוהר שמיים, הגורם להסתרת גרמי השמים כגון גלקסיות וכוכבים מעל ריכוזים עירוניים ובסביבתם ובפועל גורם להופעתם של כוכבים ספורים ובהירים מאוד בלבד. מלבד זאת קיימות השפעות נוספות, חלקן טרם נחשפו על ידי מדעי הטבע – ידוע שמחזור אור־חושך מתזמן מערכות רבות בבעלי חיים וצמחים, אבל היקף המחקר אינו מספק עדיין תשובה סופית כמה נזק נגרם ולאילו אורגניזמים. רק חלק מהפגיעה ידוע ומוכר.
בין השפעות זיהום האור יימנו:
לפי אמת מידה הגיונית של שימור אנרגיה, הפחתת זיהום האור בראש ובראשונה כרוכה בשינוי הרגלי החברה, הרגלים הנוגעים להשמת מערכות תאורה בריכוזי אוכלוסייה, כמו למשל הצבת תאורה מוקרנת למטרה, ולא בעלת סימטריה כדורית, ובזבוז אנרגטי (אור שאינו מוקרן נקודתית ומתפזר במרחב ללא סיבה מוצדקת מהווה בזבוז אנרגיה שהייתה יכולה לשמש למטרות שונות, כמו למשל ציבוריות). מספר איגודים תעשייתיים התריעו נגד הבעייתיות שבזיהום האור, כך למשל, מוסד מהנדסי האור לממלכה המאוחדת (The institute of light engineers, United kingdom) משלים את הידע של חבריו בנושא תכנון מערכות תאורה משמרות אנרגיה ולפיכך מניעה של זיהום אור מנקודה זו.
מבחינה פסיכולוגית זיהום אור עלול להשליך באופן שלילי ברמה האישית והבין־אישית כאחת. מקורות אור רחוביים וביתיים כמו למשל פנס כביש או זרקור חצר הדולקים במהלך הלילה, עלולים להוות מטרד לגרים בקרבתם. בדיקות שונות העלו שתאורה כזו היא במקרים רבים בזבזנית (באנרגיה) מתוקף היותה זורקת אור בצורה נרחבת מאוד, כזו שמפריעה לחי, במגוון הקשרים.
השיטה המשמשת לתכנון והערכה של איכותו וכמותו של האור הנדרש לסביבה מסוימת היא מודל מתמטי, אשר תוצאותיו בדרך כלל מוצגות איסופוטית, או בעקומת גובה קו (Contour map).