לדז'ה וו ניתנו הרבה הגדרות פסיכיאטריות שכולם אבחנו כי הדז'ה וו מתרחש בצורה בולטת במחלות פסיכיאטריות שכוללות חרדה, דיכאון, הפרעות ניתוק וסכיזופרניה.
ג'וזף ספאט הציג במאמרו הסבר ביולוגי לתופעת הדז'ה וו אשר קשורה בתפקוד ה-parahippocampal (חלק במוח העוטף את ההיפוקמפוס והוא חלק מהקורטקס המוחי). הוא טוען כי תופעת הדז'ה וו נובעת מפעולה שגויה של קשרים בין שני מבנים במוח הקשורים בתחושות מוכרות ושימור זיכרונות אשר מעורבים בצורה ישירה בתפיסתה של הסביבה הכוללת מערכים ויזואליים, וכתוצאה מאותן פעולות שגויות אנו חשים את אותו רגע מוכרות. בנוסף, טוען ספאט כי בחוויית הדז'ה וו אותן פעולות בין שני אזורים אלו נשארות מבודדות ומכאן ניתן להסיק כי חוויית הדז'ה וו משקפת מערכת זיהוי זיכרון שאחראית על תחושות מוכרות (parahippocampal) לא גמישה.
הסבריו של בראון.
אלן ס. בראון הציג במאמרו שלוש תאוריות שונות לגבי היווצרות הדז'ה וו שכיום מוכרים כהסברים מקובלים בקרב חוקרים רבים. בראון טען כי אלו ההסברים המבטיחים ביותר באשר להיווצרות תופעת הדז'ה וו:
הכרות מוחלטת מבלי זכירה ברורה.
"הכרות מוחלטת מבלי זכירה ברורה" זהו עוד אחד מהמודלים אותם מציג בראון במאמרו. הסבר זה לא טוען באופן חד משמעי כי דז'ה וו זה תחושת מוכרות מוטעית אלא אומר כי יש בה מן האמת. על פי הסבר זה בו תופעת הדז'ה וו נגרמת כתוצאה מתאימות חוויה בהווה לחלק מחוויה שנחוותה בעבר, כאשר אל החוויה שנחוותה בעבר לא הופנה קשב מלא אך היא נשמרה בזיכרון. מכאן כי תחושת המוכרות שהורגשה על ידי הפרט אכן אמיתית ועלתה במרומז לסיטואציה החדשה, הסבר שסותר תאוריות שונות לגבי הדז'ה וו שטוענים כי זוהי תחושת מוכרות שגויה.
מטיעון זה ניתן להסיק כי אצל מבוגרים השכיחות של תופעת הדז'ה וו תעלה עקב העובדה שחוו יותר ניסיון והרבה יותר סיטואציות בחייהם לעומת צעירים יותר, מה שסותר את העובדות שהוסקו ממחקריהם של Chapman &amp; Mensh בשנת 1951 שערכו מחקרים לגבי שכיחות התופעה אצל מבוגרים וגילו נסיגה משמעותית בשכיחות התופעה.
אבחנה פשוטה ורפואית מפי ד"ר קורל אלקיים:
התופעה מוכרת, מתרחשת אצל כל אדם לפחות פעם בחייו בדרך כלל במצב עייפות, בלילה או בשעות הבוקר המוקדמות, מחוסר שעות שינה מספקות או תזונה לקויה הגורמת לתשישות הגוף ותפקוד לקוי נוירולוגית.
כאשר נוצר הבדל מזערי בטווח זמן מסירת האותות למוח מהעיניים,
עין אחת שולחת את המסרים המתקבלים ואת המידע למוח בזמן קצר מהעין השנייה, והקליטה "המאוחרת" גורמת לתחושה שהמצב התרחש בעבר באותו האופן.
"דז'ה וו" יכול להתרחש לרגע ארוך, קצר, וכן, להתמשך לכמה פעימות קצרות שנותנות תחושה של חיזיון מהעבר, ועל כך ניתנה לתופעה שמה בצרפתית:
דז'ה - חיזיון
וו - מהעבר.
עפרון
עט הוא כלי כתיבה המכיל דיו. קיימים סוגים שונים של עטים.
סוגי עטים.
עט נובע.
העט הנובע הומצא בארצות הברית בסוף המאה ה-19.
העט הנובע מן הסוג המשובח הוא בעל ציפורן זהב עם חוד מצופה אירידיום. הודות לחוד האירידיום הקשה והחלק אין הציפורן מגרדת את הנייר וכתיבתה היא חלקה וברורה. ידיתו של העט הנובע היא חלולה ובתוכה מכל לדיו. יש עטים נובעים, אשר מכל הדיו שבתוכם אינו אלא שקית גומי. על ידי הרמת מנוף קטן נדחף מתוכה האוויר, ובשעת שחרור המנוף מתיישרת השקית ויונקת לתוכה את הדיו. עטים נובעים אחרים מצוידים בבוכנה אשר על ידי לחיצה עליה והרפיה ממנה פעמים אחדות בזו אחר זו נשאבת הדיו לתוך המכל.
יש מספר דרכים למלא עט נובע; אחת מהם היא על ידי מזרק ומכלית דיו. שואבים לתוך המזרק דיו, את הדיו מכנסים למכל דיו נוזל (צורתו כשל קליע) ומכניסים למקום האחסון של הדיו בעט.
עט כדורי.
עט כדורי הוא עט שבקצהו קבוע כדור פלדה זעיר. את מרכז הכדור חובק חרוט מתכת שאליו מחוברת צינורית המכילה דיו. תנועת הכדור חפשית וכתוצאה מהחיכוך שלו בפני הנייר הוא מסתובב ומורח שכבת דיו על פני הניר מהצד האחד ונרטב בדיו מהצד הנגדי הפונה אל צינורית הדיו. קיימים עטים כדוריים שבהם דיו סמיך ועטים בעלי דיו נוזלי יותר בעלי "חוד מחט" או "roller ball". יתרונותיו של העט הכדורי הם מחירו הזול, משך עבודה ארוך מאוד (עד כ-5,000 מטר קו רציף), אמינות פעולה (אינו נוזל בתנאי טמפרטורה רגילים), אחידות בכתיבה גם לקראת סוף חיי העט ומהירות ייבוש גבוהה.
עט למחשב כף יד.
העט להפעלת מחשב כף יד (סטיילוס) ולכתיבה בו הוא מוט מתכתי בעל קצה קהה במקצת מפלסטיק או מוט קטן מפלסטיק. באמצעות העט מפעילים לחץ נקודתי על מסך המחשב כף יד. או עט אשר מוליך חשמל וסוגר מעגל במסכי מגע חדשים.
פרומנזיה
מידות ומשקלות
מידות ומשקלות על פי פקודת המשקולות והמידות, 1947, ופקודת סדרי השלטון והמשפט, תש"ח-1948.
אמנזיה
אַמְנֶזְיָה (באנגלית: Amnesia; על פי האקדמיה ללשון העברית: "שִׁכָּחוֹן" ובשמה העממי "מחלת השכחה") היא פגיעה חלקית או מלאה ביכולת לזכור, הפוגעת בתפקוד האדם בתחומי חיים שונים. ישנם כמה וכמה מצבים רפואיים הכרוכים באובדן היכולת לזכור, מהם מצבים הנגרמים על ידי שימוש בחומרים שונים (צריכה של אלכוהול למשל, או קנאביס, וכן תרופות שונות ). אמנזיה יכולה להיות תוצאה של טיפולים רפואיים כמו נזעי חשמל, היא יכולה להיות תוצאה של חבלות שונות (בעיקר כאלה שמעורב בהן זעזוע מוח). אמנזיה יכולה להיות גם תוצאה של מחלות שונות, פיזיות או נפשיות (למשל סטרס מתמשך או דיכאון). מקובל להבחין בין אמנזיה פסיכוגנית (אמנזיה דיסוציאטיבית) שמקורה נפשי, לבין אמנזיה שמקורה גופני רפואי. כמו כן מקובל להבחין בין אמנזיה רטרוגרדית - שיכחת אירועים לפני גורם האמנזיה, ואמנזיה אנטרוגרדית שהיא חוסר יכולת לזכור אירועים חדשים אחרי גורם האמנזיה.
אמנזיה כהפרעה נפשית.
כאמור, בחלק מהמקרים אמנזיה יכולה להיות הפרעה נפשית במובן המלא של המושג. זוהי הפרעה נפשית תגובתית, כלומר כזו המתרחשת נוכח חשיפה לאירוע לא נעים או טראומטי.
אמנזיה שמקורה רפואי גופני.
מאפיינים.
אמנזיה היא הפרעה בזיכרון, היכולה לפגוע בתפקוד האדם כתוצאה מחוסר היכולת לזכור, ללמוד מניסיון ולהשתמש בזיכרון המיומנות לעתיד. הפרעה אמנסטית יכולה להיות זמנית (פחות מחודש) או כרונית (מעל חודש). כמו כן, לא כל סוגי הזיכרון חייבים להיפגע במצב של אמנזיה. במקרים מסוימים פוגעת האמנזיה רק בזיכרון האפיזודי, אך לא בזיכרון הסמנטי (הידע הכללי אינו נפגע).
בשנת 1960 המחקר אודות אמנזיה העלה כי הזיכרון המרומז (אשר עד אז כמעט ולא קיבל התייחסות מחקרית) לא נפגע במצבים אלו.
מנגנונים פיזיולוגיים ועצביים.
האטיולוגיה של אמנזיה קשורה למבנים נוירואנטומיים ובפרט מבנים של מוח הביניים (כמו גרעינים דורסו-מדיאליים ואמצעיים בתלמוס) ומבנים כמו היפוקמפוס, אמיגדלה וגופים ממילריים. לרוב, אמנזיה היא כתוצאה מנזק בילטרלי (דו צדדי) למבנים אלו, אף על פי שדווחה אמנזיה כתוצאה מנזק אונילטרלי. ישנם מספר מקרים קליניים מפורסמים של אנשים שלקו באמנזיה עקב פגיעות מוח. עם פגיעות אלו נמנות פגיעות בחלקי קליפת המוח האחראים על אחסון הזיכרון לטווח ארוך, ובהיפוקמפוס האחראי לעיבוד הזיכרון אל תוך הזיכרון לטווח ארוך.
גורמים.
מחלות ותסמונות: אמנזיה יכולה להופיע כתסמין חולף בהתקפים אפילפטיים. היא יכולה להופיע גם בגידולים במוח,בעיות באספקת הדם לחלקי המוח השונים או למוח כולו עלולות לגרום לאמנזיה. אמנזיה יכולה להיות תוצאה של שבץ, דלקת קרום המוח (אנצפיליטיס). קיים גם מצב ששמו שכחה גלובאלית חולפת (Transient global amnesia), המהווה תסמונת בפני עצמו. היפוגליקמיה (בסוכרת).
הרעלות: הרעלת CO, צריכה כרונית של אלכוהול.
חבלות: פגיעות ראש שונות, בעיקר כאלו המלוות בזעזוע מוח.
תרופות: למשל תרופות מקבוצת הבנזודיאזפינים (בעיקר אם הן נצרכות עם אלכוהול)
טיפולים רפואיים: למשל טיפול בנזעי חשמל, או ניתוחי מוח.
הפרעות נפשיות: דיסוציאציה, טראומה נפשית, דיכאון תסמונת אמנסטית (המכונה גם תסמונת קורסקוף, ומאפיינת חלק מהמקרים של גמילה מאלכוהול), סטרס ממושך.
טיפול.
הטיפול המקובל הוא בבעיה האורגנית שהביאה להתפתחות המצב. כאשר מדובר במצב בלתי הפיך (כפי שיכול לקרות על רקע של שבץ למשל), המאמץ מתמקד ברכישת אסטרטגיות שונות שיקטינו את רמת הפגיעה של האמנזיה בחיי היומיום (טיפול כזה יכול להיות טיפול משולב בתחומי הריפוי בעיסוק וקלינאות תקשורת).
לקריאה נוספת.
Alan J. Parkin, Memory and Amnesia: An Introduction, Psychology Press, 2013
Laird S. Cermak Human Memory and Amnesia (PLE: Memory), Psychology Press, 2014
ערוץ ביפ
המעי הרגיז
פרקינסון
מהירות זויתית
מהנדס אזרחי
מהנדס מכונות
מהנדס מכונות הוא מהנדס העוסק בהנדסת מכונות. זהו עיסוק במגוון רחב של נושאים כגון: קונסטרוקציות מתכת ומוצרי עיבוד שבבי, תכנון ותחזוקה של מנועים, משאבות, ומדחסים, תכנון ותחזוקה של מערכות הידראוליות ופניאומטיות.
הכשרתו של מהנדס מכונות כוללת בנוסף למקצועות המדעים התשתיתיים התמחויות בתחומים: חוזק חומרים, סטטיקה, דינמיקה, מכניקת הזורמים, מעבר חום, אוטומציה ובקרה, מכטרוניקה ורובוטיקה.
בעבודתו משתמש מהנדס המכונות במדעי ההנדסה השונים, במחשבים, במעבדות ובאמצעי ייצור שונים. בנוסף למדעים הכלליים, מדעי ההנדסה המיושמים בהנדסת מכונות כוללים את מכניקת המוצק, מכניקת הזורמים, תרמודינמיקה ומעבר חום, תורת הבקרה ושיטות חישוביות שונות. בנוסף, צריך מהנדס המכונות להכיר את הרקע המאפיין את המערכת בה הוא עוסק.
בשנת 1817, האקדמיה הצבאית וסט פוינט בארצות הברית הייתה הראשונה שהציעה השכלה הנדסית.