פריפריה חברתית מתקיימת גם בתוך ריכוזי אוכלוסייה במרכז הארץ, בתחומן של רשויות מקומיות שהדירוג החברתי-כלכלי הכללי של תושביהן גבוה, והיא קיימת בתוך שכונות או אזורים ספציפיים בהן. במרבית מאותם אזורים הוקמו תשתיות פיזיות-ציבוריות דוגמת ביוב, ניקוז, תאורה וכבישים, באיכות ירודה ולעיתים באופן חלקי בלבד. קשיי נגישות לבתים והיעדר תשתית תחבורתית לשכונות ובתוכן, יצרו נתק וריחוק ביניהן לבין המרכזים העירוניים שאליהן השתייכו. כמו כן, ברבות מאזורים אלו מופעלים שירותים חברתיים-קהילתיים ברמה נמוכה, במגוון מצומצם ואף במבנים שאינם מותאמים להם. שירותי המסחר מוקמים במבנים רעועים ובגנים ציבוריים, ומגרשי משחק לילדים אינם בנמצא. בנוסף, התבססותם הכלכלית של חלק מתושבי השכונות והעתקת מקום מגוריהם לאזורי מגורים איכותיים יותר יצרו תהליך של 'הגירה שלילית', והדירות המתפנות אוכלסו במשפחות חלשות, דבר שהנכיח את המצב הקיים.
פערים בפריפריה החברתית בתחומי הבריאות והחינוך.
המתאם בין מצב הבריאות לבין פערים חברתיים-כלכליים מוכר ומדווח בספרות המקצועית בעולם ובישראל. בישראל נמצא כי קיימים פערים בין שלוש הרמות של המעמד החברתי-כלכלי באוכלוסייה. נמצא כי תושבי יישובים בעלי מעמד סוציו כלכלי גבוה נמצאים במצב בריאותי טוב יותר ביחס לשכבות הנמוכות יותר. שיעור הסובלים מהשמנה נמוך יותר, שיעור העוסקים בפעילות גופנית גבוה יותר, פחות סובלים מבעיות שינה, ממוגבלויות גופניות ומבקרים פחות אצל רופא המשפחה. ממצא על מצב בריאותי דומה של יהודים וערבים הנמצאים באשכול חברתי כלכלי נמוך (1–4), נגזר מהשוואה בין האוכלוסיות באותו האשכול. ניתן להסיק מכך שהשתייכות לאשכול חברתי-כלכלי נמוך יכולה להשפיע על המצב הבריאותי יותר מהשתייכות למגזר מסוים.
עם זאת, פרופ' דב צ'רניחובסקי ממרכז טאוב לחקר המדיניות החברתית בישראל מדגיש כי על אף שבישראל קיים קשר מובהק בין מצב חברתי-כלכלי לבין מצב בריאותי, מצבו של העני בפריפריה הגאוגרפית גרוע מזה של העני במרכז בשל זמינות שירותי רפואה גבוהה יותר במרכז מזו אשר בפריפריה הגאוגרפית.
המכון לחינוך דמוקרטימציג מסמך מסכם של הערכה איכותנית שנעשתה במטרה לסייע במיפוי הגורמים התומכים בקידום מצוינות לימודית בפריפריה החברתית והגאוגרפית. ממצאי ההערכה מבוססים על ראיונות איכותניים שהתקיימו עם מגוון בעלי תפקידים בתחום הוראת המתמטיקה והמדעים בבתי ספר ובמערכת החינוך. מהראיונות עולה כי בפריפריה החברתית נמצא שאחוז הזכאים לבגרות 5 יחידות במתמטיקה נמוך משמעותית הן ביחס לפריפריה הגאוגרפית והן ביחס למרכז. בפריפריה החברתית הנשירה במקצועות אלו גבוהה יותר ואחוז גבוה יותר של התלמידים לומד 3 יחידות לימוד. עוד נמצא כי המורים המלמדים מקצועות אלו בפריפריה החברתית כוללים מורים המוסבים מלימוד 3 ו-4 יחידות זאת לעומת מורים בפריפריה הגאוגרפית בעלי תואר שני או ראשון לפחות.
בנובמבר 2016 יצאה ההתאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל בקריאה למועצה להשכלה גבוהה לגבש תוכנית לשילובם של מועמדים מהפריפריה החברתית למען צמצום הפערים ואי השוויון. זאת לאור נתונים לפיהם צעירים הלומדים בבתי ספר אשר דירוגם במדד החברתי כלכלי נמוך זוכים לנגישות נמוכה יותר להשכלה הגבוהה בשל שיעור זכאות נמוך יותר לבגרות.
פעילות בפריפריה החברתית.
בהתאם להחלטת ממשלה מס' 631 מנובמבר 2015 הוקם אגף בכיר לפריפריה חברתית במשרד לפיתוח הנגב והגליל, והמשרד שינה את שמו למשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל. המשרד מגבש תוכניות עבודה שנתיות בשיתוף משרדי ממשלה, רשויות מוניציפליות והמגזר השלישי לחיזוק החוסן החברתי, הגדלת הצמיחה הכלכלית, צמצום פערי הזדמנויות ושיפור באיכות החיים. עיקר עבודתו הוא בפיתוח תעסוקה ומוסדות ציבור, קידום החינוך, ההשכלה והתרבות והקמת מיזמים חברתיים וקהילתיים.
פרויקטים מרכזיים.
בנוסף מפעיל המשרד תוכניות נוספות בפריפריה החברתית: הפעלת מרכזי צעירים, הקמת גני משחקים, משחקיות, גנים מוזיקליים, מגרשים משולבים (מיני-פיץ'), פארקים מדעיים ושיפוץ מוסדות ציבור. סבסוד קייטנות קיץ והענקת חוגי כדורגל, כדורסל ומחשוב וטכנולוגיה ללא עלות. תוכנית 'פריפריה חכמה' להפיכת ערים חכמות הכוללת מערכת פינוי אשפה חכמה, התקנת גגות סולאריים על מבני ציבור, החלפת תאורת הרחוב בשטח הרשות לתאורה חסכונית ושירותי ייעוץ להתייעלות אנרגטית ועוד.
לקריאה נוספת.
המכון למדיניות ואסטרטגיה – נייר עבודה: בכר (2011) צמצום הפערים הכלכליים, אינטגרציה חברתית וקידום אוכלוסיות ממעמד סוציו-אקונומי נמוך כיעד אסטרטגי למדינת ישראל, כנס הרצליה השנתי האחד-עשר.
הפריפריה החברתית
מקוש דלת
מקוש דלת הוא פריט המותקן על גבי דלת כניסה לבית או לבניין, שמטרתו לאפשר לאנשים מבחוץ להתריע על הגעתם, באמצעות רעש, לנוכחים בפנים.
מקוש דלת עשוי לרוב ממתכת. המקוש בנוי מחלק קבוע המותקן על הדלת; וחלק נוסף המחובר לבסיס המקור בחלקו העליון. על מנת להשתמש במקוש יש להרים את החלק המשוחרר ולהקיש באמצעותו על צלחת המותקנת על הדלת או על הדלת עצמה. ההקשה מפיקה רעש הנשמע על ידי הנוכחים בבית.
עם השנים, הפכו מקושי דלת לפריטי עיצוב מהודרים. עם זאת, באזורים מסוימים משתמשים במקושים פשוטים כגון משקולת ממתכת או טבעת.
מקוש לדלת
היסטוריה של האלפבית העברי
יוג'י נאקה
יוג'י נאקה (ביפנית: 中裕司; נולד ב-17 בספטמבר 1965) הוא מתכנת ומפתח משחקים יפני. ידוע בהיותו כמפתח הראשי של סדרת המשחקים סוניק הקיפוד. בשנת 2006 ייסד את חברת המשחקים Prope . בינואר 2018 הצטרף לחברת Square Enix.
קריירה.
בשנת 1984 החל נאקה לעבוד בחברת סגה. משימתו הראשונה הייתה עיצוב מפות למשחק רוד-ראנר. פריצת הדרך הייתה בשנת 1991 כאשר היה נאקה ראש הצוות שפיתח את סדרת משחקי סוניק. אב הטיפוס המקורי של נאקה היה משחק פלטפורמה שמעורב דמות מהירה המתגלגלת בכדור דרך צינור מתפתל ארוך. בהמשך הוביל נאקה פיתוח של משחקי סוניק נוספים בסדרה. מלבד סוניק, הוא גם עבד על המשחק אלכס קיד בעולם הפלאים, סדרת משחקי Phantasy Star ומשחק ChuChu Rocket . לאחר מכן עבד נאקה בתפקידים נוספים בחברת סגה. בשנת 2006 עבר הקים נאקה את חברת Prope, והיה החבר האחרון בצוות שפיתח את סוניק אשר עזב את סגה. בשנת 2018 הצטרף לחברת Square Enix.
פורד טריטורי
פורד טריטורי (באנגלית: Ford Territory) הוא קרוסאובר עם מאפיינים של SUV (שם מלא: Sport utility vehicle) מתוצרת יצרנית הרכב האוסטרלית Ford Australia (שם רשמי: Ford Motor Company of Australia Limited), חברת בת של קונצרן הרכב פורד אשר יוצר בין השנים 2004–2016.
אין כל קשר לדגם פורד טריטורי (סין) מתוצרת Jiangling Motors בשותפות (joint venture) עם JMC-Ford מתאגיד Jiangling Motor Holding (JMH), חלק ממותג כלי הרכב הסינים Landwind בבעלות החברה הממשלתית Changan Automobile והחברה הממשלתית JMCG אשר מיוצר משנת 2018.
ג'ון לונדוויק
רצח יהודי סקולן
רצח יהודי סקולן היה מאירועי הפתיחה של שואת יהודי רומניה והתרחש ביוני 1941, ימים בודדים לאחר תחילת מבצע ברברוסה שהחל את המלחמה של גרמניה הנאצית ורומניה נגד ברית המועצות. אנשי צבא רומנים אספו את יהודי טרגו סקולן, עיירה בבסרביה סמוכה לגבול הרומני, הובילו אותם תחת משמר מחוץ לעיירה, אילצו אותם לחפור בורות הריגה, העמידו אותם על שפת הבורות, הפשיטו מהם בגדים טובים וירו בהם למוות.
גילוי הגופות.
לאחר תום מלחמת העולם השנייה והשואה, ב-12 בספטמבר 1945, בקרבת היישוב סטנקה רוזנובאנו (Stânca Roznovanu), השוכן 14 קילומטרים מצפון ליאשי, התחילו חפירות לשם הוצאת גופות מקברי המונים. החפירות נעשו על ידי חיילים גרמנים שבויים, בפיקוח חיילים סובייטים, ובנוכחות רופא ונציגי רשויות מקומיות והקהילה היהודית. החפירות החלו לפי דרישת הקהילה היהודית של יאשי, שהתבססה על שמועות לגבי 4 קברי המונים במקום.
החפירות חשפו שלושה קברים (הקבר הרביעי לא נמצא) ובתוכם גופותיהם של 311 יהודים מסקולן. היהדות נקבעה על פי ברית המילה שעברו הגברים ומוצאם מסקולן נקבע על פי תעודות, שנמצאו על חלק מהגופות. הרופא מיין את הגופות שנמצאו לפי גיל, 7 עד גיל שנה, 19 ילדים מגיל שנה עד גיל 6, 19 ילדים נוספים מגיל 6 עד גיל 12, 46 מגיל 12 עד גיל 18, 103 מבוגרים מגיל 18 עד 40 ועוד 79 מעל גיל 40.
הגופות נמצאו בשלושה חפירים באורך שישה מטר, רוחב של כארבעה מטרים ועומק של מטר ושבעים סנטימטר כל אחד. המרחק בין החפירים היה של שניים-שלושה מטרים והגופות הראשונות נמצאו לאחר חפירה של כשלושים סנטימטרים.
בגופות רבות נמצאו סימנים לירי, אך היו גם פציעות שבר בראשים, כנראה באמצעות קת של רובה. ילדים קטנים רבים נמצאו כשידיהם כרוכים סביב צווארי נשים. היה גם ילד בגיל 2 עד 4 שלא נמצאו בו סימני ירי ונראה שנקבר בחייו.
בחפירים נמצאו כדורי רובה, תוצרת רומניה, שהיו בשימוש הצבא הרומני ב-1941.
הקבורה והמצבה.
הגופות הועברו לבית העלמין היהודי ביאשי ונקברו שם בשלושה קברים שיתופיים, עליהם הוצבו מצבות.
במקום הקבורה הראשוני הוצבה בשנת 2000 מצבת זיכרון, שבהמשך חוללה חלקית.
בור היהודונים.