מספר רב של פגיעות שרוול מסובב הן אסימפטומטיות, כלומר: לא מלוות בסימפטומים. ידוע כי שכיחותן של פגיעות מסוג זה עולה עם הגיל ולמעשה, אחת הסיבות הנפוצות ביותר לפגיעה שכזו היא ניוון טבעי של השריר כתוצאה מהזדקנות. סיבות נוספות להופעת קרע עשויות לנבוע מפציעת ספורט או טראומה. הן קרעים חלקיים והן קרעים מלאים, נמצאו גם בנתיחות שלאחר המוות ובבדיקות MRI בקרב אנשים ללא היסטוריה ידועה של פגיעות כתף או סימפטומים מדווחים.
סימפטומים.
תסמיני קרע שרוול מסובב עלולים להתרחש באופן מיידי לאחר טראומה (אקוטי) או להתפתח בהדרגה לאורך זמן (כרוני). פציעה אקוטית פחות נפוצה מאשר התפתחות כרונית של הפגיעה, העשויה לנבוע כתוצאה מהרמת הזרוע בהתנגדות כפי שקורה בהרמת משקולות, למשל. בנוסף, גם נפילה המלווה בהנחת משקל רב על הכתף עשויה לגרום לסימפטומים חמורים.
התסמינים לפגיעה שכזו באים לידי ביטוי בכאבים עזים המוקרנים מהזרוע אל סביבתה וכן טווח תנועה מוגבל. קרעי שרוול כרוניים מתרחשים לעיתים קרובות בקרב העוסקים בפעילות תקורה, כגון התנדנדות או שחייה, אך הם עשויים להתפתח גם כתוצאה מדלקת בגיד הכתף.
תסמינים נוספים של קרע כרוני הם החרפה של הכאב שלא בעת מאמץ, חולשה או ניוון של השרירים, כאב מורגש בזמן מנוחה, תחושת 'פצפוצים' (crepitus) המתלווה להנעת הכתף, חוסר יכולת להזיז או להרים את הזרוע במידה מספקת, בייחוד בתנועת כיפוף.
לעיתים קרובות ידווח הסובל מהפגיעה על כאבים בקדמת הכתף, כלומר: מעל הזרוע, כאב המחמיר בזמן הישענות על המרפק ודחיפה שלו כלפי מעלה (כמו בשכיבה על כיסא שיזוף, למשל). לעיתים יופיע כאב בשעת הלילה כתוצאה משכיבה מאוזנת אך גם באופן פתאומי כתוצאה מתנועת הרמה המצריכה התכופפות של הגו. לעיתים עשויה חולשה של השריר להיות מוסווית בכאב נלווה ולכן תתגלה רק באמצעות בדיקה. טיפול בלתי נאות בבעיה לאורך זמן עשוי לגרום לאובדן תנועה במקרים קיצוניים.
פרוגנוזה.
בעוד שהסובלים מקרע שרוול מסובב עשויים שלא לסבול מתופעות סימפטומטיות, מחקרים מראים ש-40% מתוכם יסבלו בתוך חמש שנים מהחמרה ניכרת של הקרע. 80% מתוך החולים האסימפטומטיים יפתחו סימפטומים במסגרת אותה תקופת זמן. אין ראיות מוצקות לכך שניתוח לטיפול בקרע שרוול מסובב מועיל יותר מטיפול לא ניתוחי. לא נמצאו הבדלים גורסים באחוזי הלוקים שנהנו מטווח תנועה מלא כתוצאה מניתוח לעומת אלו שטופלו באמצעים שאינם ניתוחיים.
מחקרים אפידמיולוגיים תומכים בקשר בין גיל ושכיחות התופעה. מתוך אחד המחקרים עלה כי שכיחות התופעה עולה באופן ניכר עם הגיל; כ-13% בקבוצת הביקורת הראשונה (גילאים 50-59), 20% בקבוצה השנייה (גילאים 60-69), 31% בקבוצה השלישית (גילאים 70-79) ו-51% בקבוצת הביקורת המבוגרת ביותר (גילאים 80-89). שיעור גבוה כל כך של הופעת קרע שרוול מסובב במתאם לגיל הלוקים בתופעה מעיד על כך שהדבר עשוי להיחשב חלק מתהליך "נורמלי" של הזדקנות ולא תוצאה של תהליך פתולוגי לכאורה.
טיפול.
כל אדם הסובל מקרע שרוול מסובב יזדקק לאחד משני סוגי טיפולים: טיפול שמרני (אינו כולל ניתוח) וטיפול ניתוחי. ייתכן שעם התפתחות הבעיה, יעבור מטופל מקבוצה אחת לאחרת, בהתבסס על הטיפול הקליני וממצאי הבדיקות השוטפות. אין הוכחה ברורה לתוצאות חיוביות בהכרח במידה ונעשה טיפול ניתוחי עם איבחון הבעיה או זמן ממושך לאחריה. ייתכן מצב בו הן מטופלים הסובלים מקרע שרוול מסובב מורכב והן אלו הסובלים מפגיעה חלקית בלבד, יפיקו תוצאות חיוביות מטיפול שאינו ניתוחי. לאור התוצאות הללו, רופאים נוטים להמליץ על בתחילה טיפול לא ניתוחי. טיפול ניתוחי יישקל עם איבחון הבעיה כמעט אך ורק במקרים של קרע שרוול מסובב מורכב המקשים על התפקוד או לחלופין, במטופלים צעירים בהם עשוי הקרע להתבטא בפגיעה בצמיחה והתפתחות השריר בהמשך.
טיפול שאינו ניתוחי.
טיפול שאינו ניתוחי הוא הקו הראשון לטיפול בקרעים בשרוול המסובב. טיפולים אלה כוללים פיזיותרפיה, טיפול תרופתי, טיפול באמצעות אולטרסאונד ועוד. לרוב הצלחתם של טיפולים מסוג זה איננה מיידית ועשויה לארוך זמן ממושך יחסית.
טיפול ניתוחי-פולשני.
הניתוח בשרוול סובב כתף כולל הסרה של רקמה פגומה וחיבורה של הרקמה הבריאה חזרה לעצם. רקמות בהן תימצא דלקת מוסרים גם כן כדי למנוע הישנות של המצב. הניתוח מבוצע לרוב בשיטה ארתורוסקופית באמצעות 4-5 חתכים קטנים באזור הכתף. לרוב יכלול הטיפול תפירה של הגיד לעצם משך ההחלמה. הטיפול עשוי לארוך מספר חודשים במסגרתם יידרש המטופל לעבור פיזיותרפיה.
טיפול ניתוח זעיר-פולשני.
במסגרת טיפול זה מוחדר בלון הנספג באזור שמעל הקרע בגיד, שמטרתו להקטין את החיכוך בין העצמות ובכך להביא לשיפור תפקוד השרירים הלא פגועים. כפועל יוצא, להפחית את הכאבים הנגרמים כתוצאה מהקרע. הבלון מוחדר דרך חתך של כ-5 מ"מ באמצעות ארתרוסקופיה כאשר הוא מגולגל לחלל מתחת לשיא הכתף הוא מנופח באמצעות נוזל (סליין) עד ליצירת הפרדה בין ראש עצם הזרוע לשיא הכתף. הטיפול נחשב קצר ואורכו 20 דקות בלבד.
זמר נודד
דגל (מחשבים)
בתכנות מחשבים, דגל הוא משתנה, אשר משמש לאחסון ערך בוליאני (0 או 1), או קוד בעל משמעות מוגדרת מראש. מתכנת ישתמש בדגל כאשר ירצה לגרום להליך בתוכנה לזהות ולאותת כי התקיים מצב כלשהו בעל חשיבות להמשך הרצת התוכנה.
רפאל ון דר וארט
אדווין ון דר סאר
תצורת הבזלת התיכונה
תצורת הבזלת התחתונה (Intermediate Basalt Fm) - סימון במפה הגאולוגית - Mβi - כלולה בחבורת טבריה, מצויה בעמק יזרעאל ובגליל. הסלעים של התצורה נוצרו מלבה שהחלה להצטבר בעמק בתקופת המיוקן התיכון, לפני 16 מיליון שנה.
בעמק יזרעאל.
בעמק יזרעאל היא התצורה העתיקה ביותר מבין היחידות הבונות את העמק.
העובי המרבי של התצורה, 450 מטר, אשר נמצא חשוף, נמצא במתלול כוכב הירדן במזרח. בעומק האדמה. בקידוח סמוך נמצא כי עובי התצורה הוא 650 מטר. לפי קידוחים נוספים נמצא כי העובי המשוער של התצורה הוא 1,100 מטר.
בשולי עמק יזרעאל נחשפים קונגלומרטים, הבנויים מחלוקים של אבן גיר מחבורת עבדת וחבורת יהודה. הם החלו להצטבר לאחר תחילת התפרצות הבזלת התחתונה. שכבות הביניים של החלוקים בתוך חתך עבה של הבזלת התחתונה מעידות על כך שבמהלך ההתפרצויות הגעשיות היו תקופות ממושכות של הפסקה.
מקורות ההזנה של הבזלת הם דייקים, צינורות הזנה, סילים והרי געש. בשולי עמק יזרעאל ניתן לאתר מקורות אלה במקומות הבאים: גבעת המורה, הר הגלבוע ושולי רמות מנשה וכן באזור התעשייה שמצפון-מערב למגדל העמק.
הדייקים בגבעת המורה ובגוש עינדור מופו ונמצא כי אורכם הוא בין 100 מטר עד 1,400 מטר. מכאן ההערכה כי המקור העיקרי להתפרצויות הוולקניות בשולי עמק יזרעאל הוא בגבעת המורה. בגבעה נמצאו ארבעה מחדרים (Pipes) וצינורות הזנה (Stocks).
סהלה מריאם
זיכרון (מחשב)
GPGPU (ראשי תיבות באנגלית: General Purpose computation using GPU), הוא תחום ב, שבו יש שימוש במעבדים גרפיים לצורכי עיבוד/חישוב כלליים. השימוש ב-GPGPU התפתח תחילה לצורך חישובים מדעיים.
השפות העיקריות המשמשות לתכנות העושה שימוש ב-GPU הן הסטנדרט הפתוח OpenCV ו-CUDA של חברת NVIDIA.
מעבדים גרפיים.
מעבדים גרפיים, הנמצאים בכרטיס המסך, משמשים בין היתר להרצת משחקים, או תצוגה ויזואלית בתלת-מימד של סרטים ואחרים. המושג GPU הוא ראשי תיבות באנגלית של Graphics Processing Unit, בדומה למעבד הרגיל - CPU (Central Processing Unit).
יכולות וביצועים של מעבדים גרפיים.
למעבדים הגרפיים יכולות עיבוד חזקות ביותר. בין היתר, הם מסוגלים לבצע חישובים על וקטורים, מטריצות ואריתמטיקה בסיסית על מספרים שלמים ונקודה צפה.
ביצועיהם יכולים להגיע עד לפי 1000 ואפילו יותר משל מעבד רגיל בביצוע חישובים מתמטיים מכל סוג. הכרטיסים מתוצרת שתי החברות הגדולות בתחום, NVIDIA ו-AMD, מסוגלים לספק ביצועים של עד 9.67 TFlops (9.67 טריליון חישובים בשנייה) לעומת מעבד רגיל המסוגל להגיע לביצועים של עד 10 GFlops (10 מיליארד חישובים בשנייה). גם קצב הגישה לזיכרון זוכה לטיפול מיוחד. מעבד גרפי מסוגל לגשת לזיכרון הפנימי שלו (הזיכרון המובנה בו) בקצבים של עד 512 GB לשנייה, וזאת לעומת 10.8 GB לשנייה בקצב הגישה של מעבד רגיל ל-RAM.
מסדר ההצטיינות
מסדר ההצטיינות (באנגלית: Order of Merit) הוא אות כבוד בבריטניה ובחבר העמים הבריטי המוענק על ידי המונרך. התואר נוצר ב-1902 על ידי המלך אדוארד השביעי והתבסס על העיטור הצבאי הפרוסי "פור לה מריט". העיטור הוענק כהוקרה על שירות בהצטיינות בצבא, במדע, באמנות, בספרות או עבור קידום התרבות. מינויים למסדר הם מתנה אישית של המלך ולא נדרש ייעוץ מיניסטריאלי. מסדר ההצטיינות מדורג מתחת לאביר הצלב המפואר (Knight Grand Cross) של מסדר האמבט, ואף על פי שהוא אינו מעניק לשותפים בו זכות לתואר אצולה, זכאים המקבלים אותו להוסיף את הסיומת O.M (קיצור של Order of Merit) לשמם.
העיטור מעוצב כצלב אדום שמעליו כתר מוזהב. העיטורים לאנשי צבא, שהם נדירים יותר, שונים מאלה הניתנים לאזרחים בשל תוספת של זוג חרבות מוצלבות מאחורי המדליה המרכזית. צבעי הסרט הם כחול ואדום.
המסדר מוגבל למלך ולעשרים וארבעה חברים, אך ניתן לצרף אזרחים זרים כ"חברים של כבוד", כך למשל נלסון מנדלה הוא חבר של כבוד במסדר ההצטיינות. המסדר היה פתוח לנשים מאז ייסודו, פלורנס נייטינגייל הייתה האישה הראשונה שזכתה לכבוד ב-1907.
צורת המקור
זמן סוכר
זמן סוכר הוא אלבום הבכורה של להקת הרוק הישראלית "איפה הילד?". האלבום יצא בשנת 1993. הפיק אותו יובל שפריר והוא הוקלט באולפני שפריר באוגוסט–ספטמבר 1992.