בֵּאָטֶה קלאוסדאטר בִּילֶה (בדנית: Beate Clausdatter Bille; 29 באפריל 1526 - 18 באוקטובר 1605) הייתה אצילה דנית, בת לאחת המשפחות המשפיעות ביותר בדנמרק באותה התקופה. שימשה כשריף של ויסנברג, הייתה פטרונית ומפקדת החצר של מלכת דנמרק.
בילה ידועה כאמו של האסטרונום טיכו ברהה.
חייה.
באטה נולדה ב-29 באפריל 1526 בטירת סקארהוט שבדנמרק לקלאוס סטינסן בילה ולליזבת' ג'נסדאטר אולפסטנד. נישאה לאוטה ברהה ב-23 בנובמבר 1544 בטירת טוסתרופ והשניים חיו בטירת קנוטסתורפ, אותה בנה בעלה.
חיי משפחה.
לאוטה ברהה ובילה נולדו 12 ילדים אשר רק 8 מהם שרדו את הילדות.
ילדיה של בילה.
טיגה (טי) נולד בטירת קנוטסתורפ, שבסקונה דנמרק (כיום דרום שוודיה) בשם טיגה אוטסן ברהה.
כשהיה בן שנתיים בשנת 1548, נחטף בידי דודו יורגן ברהה ונלקח לטירת טוסתרופ וכשהיה נער שינה את שמו לטיכו.
למרות שבנם נחטף, אין עדויות כי בילה ובעלה התאמצו להשיבו, לפי אחת הסברות היה זה משום שהם עצמם הבטיחו לדוד חסר הילדים שימסרו אותו לגידולו וכשלא עמדו בהבטחתם, הוא חטף את הבן
פועלה בתקופת האלמנות.
אלמנתו של גיסה אינגר אוקס שימשה כמפקדת החצר של המלכה סופי מקלנבורג גוסטרו וכאשר היא התפטרה מתפקידה החליפה אותה בילה ונשארה בתפקיד זה למשך 8 שנים.
בילה נשארה חלק מהאצולה הדנית לאורך כל תקופת האלמנות שלה, לא רק כי הייתה מקושרת לאחת המשפחות החזקות ביותר בדנמרק, אלא גם בגלל אישיותה יוצאת הדופן.
משנת 1575 שימשה כשריף של ויסנברג.
בילה גם הייתה הפטרונית של ההיסטוריון והכומר אנדרס סורנסן ודל אשר הקדיש לה תפילה בשנת 1592.
מותה.
בילה נפטרה ב-18 באוקטובר 1605 בלונדגארד ונקברה לצד בעלה בכנסיית קאגרוד הנמצאת 4 קילומטרים מזרחית לטירת קנוטסתורפ.
גרעיני בסיס
קפטן אמריקה (סרט)
ג'ולייטה אגרונוב
קפטן אמריקה (סרט, 1990)
קפטן אמריקה (באנגלית: Captain America) הוא סרט גיבורי-על אמריקאי שיצא לראשונה לאקרנים בבריטניה ב-14 בדצמבר 1990, המבוסס על דמויות המופיעות בחוברות הקומיקס קפטן אמריקה של חברת מארוול קומיקס.
את הסרט ביים אלברט פיון והפיק, בין היתר, מנחם גולן ומככבים בו מאט סלינג'ר, רוני קוקס, סקוט פאולין, נד ביטי, דארן מק'גאוין, פרנצ'סקה נרי בין היתר.
תקציר העלילה.
במהלך שנות ה-30 של המאה ה-20 באיטליה הפשיסטית נחטף ילד ממשפחתו לצורך פרויקט צבאי ניסיוני אשר במהלכו הילד הופך ללוחם בעל יכולות על-אנושיות בשם הגולגולת האדומה.
כעבור שבע שנים, במהלך מלחמת העולם השנייה סטיב רוג'רס (מגולם על ידי מאט סלינג'ר), סטודנט אמריקני שברירי וחלש אשר נמצא לא כשיר להתגייס לצבא האמריקני, מתנדב להשתתף בפרויקט "מבצע: לידה מחדש" אשר מטרתו לפתח את האמצעים ליצירתם של חיילים נעלים מבחינה פיזית במטרה לעזור במאמץ המלחמתי. רוג'רס מקבל נסיוב מיוחד אשר הופך אותו לחייל על בעל יכולות על-אנושיות אשר מכונה בשם "קפטן אמריקה".
רוג'רס נשלח לגרמניה כדי להביס את הגולגולת האדומה (מגולם על ידי סקוט פאולין), יד ימינו של אדולף היטלר אשר מתכנן לשגר טיל גרעיני אל עבר הבית הלבן.
לאחר עימות עם הגולגולת האדומה, קפטן אמריקה משוגר יחד עם הטיל הגרעיני לעבר הבית הלבן אך מצליח להסיט אותו ברגע האחרון, צפונה לעבר אלסקה, שם הטיל מנוטרל אך קפטן אמריקה קופא בתוך קרחון.
ארבעים שנה לאחר מכן צוות חוקרים מאתר את קפטן אמריקה ומצליח להחיות אותו. קפטן אמריקה מגלה כי כעת עליו למנוע מהגולגולת האדומה מלחטוף את נשיא ארצות הברית.
הפקה.
הצילומים החלו במהלך שנת 1989 והושלמו בשנת 1990. אף על פי כן, לאחר שגרסה ראשונית של הסרט הוצגה בפני קבוצת בדיקה הוחלט להוסיף פעלולים נוספים לסרט.
הסרט היה מיועד במקור לצאת לאקרנים בקיץ 1990, במהלך יום השנה ה-50 ליציאתו לשווקים של הגיליון הראשון בסדרת קפטן אמריקה. אף על פי כן, יצאתו הרשמית של הסרט לאקרנים בארצות הברית התעכבה במשך קרוב לשנתיים. יש לציין כי במהלך השנים 1990 עד 1992 הסרט יצא לאקרנים במספר מדינות ברחבי העולם. לבסוף הוחלט להוציא את הסרט לשווקים בארצות הברית במהלך קיץ 1992 ישירות לווידאו ולרשתות הטלוויזיה בכבלים.
ב-19 ביולי 2011, שלושה ימים לפני שחרורו של העיבוד הקולנועי החדש "קפטן אמריקה", חברת MGM הוציאה לשווקים את הגרסה משנת 1990 על גבי DVD.
דונלד דאק וצוות קוואק
דונלד דאק וצוות קוואק (באנגלית: Quack Pack) היא סדרת אנימציה שנוצרה על ידי חברת וולט דיסני המציגה את דונלד דאק ואחייניו. היא שודרה לראשונה בספטמבר 1996 ב-"The Disney Afternoon" (בארץ התוכנית נקראה זמן דיסני). הסדרה נוצרה כדי לתת קול ואישיות לכל אחד מהאחיינים: יואי היה שובב ונבון, לואי הוא עצלן ותחבולן ודואי הוא חלקלק ואנרגטי. שלא כמו סדרות אחרות של "זמן דיסני", סדרה זו כוונה לקהל בוגר יותר, כולל בני נוער. לסדרה הייתה עונה אחת עם 39 פרקים.
את שיר הפתיחה העברי ביצע מומי לוי.
תקציר העלילה.
במרכז הסדרה עומד דונלד דאק עם אחייניו: יואי, דואי ולואי, שכעת הם בגיל העשרה. דונלד עובד כצלם לצד דייזי שהיא כתבת. החבורה נוסעת ברחבי העולם ומחפשת סקופים.
ביקורת.
בשל הרייטינג הנמוך, רק 39 פרקים הופקו מתוך 69 שתוכננו. הסדרה הייתה שנויה במחלוקת בין אוהדים רבים, שחשבו שזה חילול הקודש לעשות סדרה של דונלד או האחיינים ללא המשך ישיר של אגדות ברווזים. למרות ביקורות אלו, הסדרה עדיין צברה קבוצת מעריצים קטנה אך נאמנה הרואים בסדרה המשך מודרני של דונלד דאק הקלאסי מהסרטונים הקצרים.
בנימין בראון
בנימין בראון (נולד בי"ג בתמוז ה'תשכ"ו, 1 ביולי 1966) הוא פרופסור, חוקר יהדות ומחשבת ישראל, מרצה בחוג למחשבת ישראל באוניברסיטה העברית וחוקר במכון הישראלי לדמוקרטיה. נודע במחקריו על אודות היהדות האורתודוקסית, ובמיוחד החרדית, מן ההיבט התאולוגי, ההלכתי וההיסטורי. בין השאר התחקה לראשונה אחר התפתחות המושג "דעת תורה", ועל ביטוייו השונים בעולם החרדי. כמו כן פרסם מאמרים רבים על הפסיקה ההלכתית, תנועת המוסר, והחסידות. במחקריו הוא משלב מושגים, דגמים וכלי ניתוח שמקורם בפילוסופיה הכללית, ובכלל זה בפילוסופיה של המשפט.
ביוגרפיה.
בראון נולד בתל אביב, וגדל בבני ברק ב'שיכון ההסתדרות', אליה עברה משפחתו בילדותו. הוא למד בתיכון עירוני דתי רמת גן ('תיכון הרא"ה'). עם שחרורו מצה"ל (1986), נרשם ללימודי משפטים ופילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים. במהלך תקופת לימודיו שימש כמבקר מוזיקה קלאסית וספרי עיון של המקומון 'ירושלים', ומדריך טיולים באזור ירושלים. לאחר שסיים תואר ראשון במשפטים (1993) עבד כעורך דין בתחום המשפט האזרחי, אך לאחר תקופה קצרה חזר ללימודי תואר שני במחשבת ישראל באוניברסיטה העברית, וכן למד בבית מורשה בירושלים. את עבודת המוסמך שלו, שעסקה ב"דעת תורה ואמונת חכמים בהגות החרדית", כתב בשנת 1997, בהדרכת פרופ' אליעזר שבייד. עבודת הדוקטור שלו נכתבה בהדרכתו של פרופ' אביעזר רביצקי, ואושרה בשנת 2003 תחת הכותרת: "החזון איש – הלכה, אמונה וחברה בפסקיו הבולטים בארץ ישראל (תרצ"ג-תשי"ד)".
בראון כתב ופרסם מאמרים במחקר ההגות החרדית וההלכה, ולימד בשורה של מוסדות להשכלה גבוהה: באוניברסיטה העברית, באוניברסיטת תל אביב, באוניברסיטת בר-אילן ובבית מורשה. לאחר הפסקה בת כשנה לשם השלמת לימודי פוסט דוקטורט באוניברסיטת הרווארד (2004–2005) חזר בראון להוראה אקדמית, והחל לעבוד כחוקר במכון הישראלי לדמוקרטיה בתחום 'דת ומדינה'. בשנת 2007 התקבל כמרצה מן המניין באוניברסיטה העברית. בין השאר לימד גם פילוסופיה כללית.
בשנת 1990 נישא לאיריס בראון (לבית הויזמן), העוסקת גם היא במחקר ההלכה והאורתודוקסיה היהודית. לזוג ארבעה ילדים. מתגורר בשכונת רמות בירושלים.
מחקריו.
רקע.
על אף שכמה חוקרים קדמו לו במחקר ההגות החרדית, בראון הוא ככל הנראה החוקר הראשון שעסק בתחום זה באופן מקיף ושיטתי. עיסוקו חובק את כל זרמי ההגות של היהדות החרדית - חסידים, ליטאים וספרדים - ואת כל תחומי היצירה התורנית: הלכה, מוסר, חסידות, 'השקפה' ועוד.
בכמה ממחקריו טוען בראון כי מרבית ההוגים החרדיים אינם מנסחים משנה תאולוגית סדורה, ואף מציגים את רעיונותיהם באורח מקוטע ומרושל. עם זאת, לעיתים ניכר כי ביסודם מונחת מערכת מגובשת של אמונות וערכים. מערכת זו מהווה לדעתו "תאולוגיה שלא מדעת", שאותה נדרש החוקר לחשוף ו"לתרגם" לקוראיו באמצעות הצגה סדורה ושיטתית של שברי הרעיונות המקוריים. שיטה זו ננקטת בין השאר במאמריו על דוקטרינת דעת תורה, על ההחמרה, על השקפתו של הרב שך ועוד.
גישתו זכתה לתהודה נרחבת בעולם המחקר ומחוצה לו. כמה ממחקריו צוטטו בפסקי דין של בית המשפט העליון, כגון בפסקי דין של בג"ץ בעניין גיוס בני הישיבות וב'בג"ץ הישיבות הקטנות', וכן בתקשורת, החרדית והכללית.
דעת תורה ומחקר המנהיגות החרדית.