בשלבים מוקדמים של התפתחות עוברית מכיל גוף העובר חללים סגורים שדפנותיהם מצופים בקרום נסיובי. איברים מתפתחים נכנסים לתוך אזור החללים אלו וממלאים אותם מבלי שהם נכנסו לתוכם בפועל ומבלי לפגוע בשלמות הקרום הנסיובי. בסיום התהליך גם האיברים עטופים בקרום נסיובי הבא במגע עם הקרום הנסיובי העוטף את דפנות החלל. הקרום שעוטף את האיברים מכונה קִרְבִּי (visceralis) והקרום על דפנות החלל מכונה דָּפְנִי (parietalis).
יוהאן גלטונג
פרופ' יוהאן גלטונג (בנורווגית: Johan Galtung; נולד ב-24 באוקטובר 1930) הוא סוציולוג נורווגי, אבי דיסציפלינת לימודי השלום העוסקת באמצעים לסיום ומניעת סכסוכים ועימותים אלימים. מייסד המכון הבינלאומי לחקר השלום באוסלו וראש מכון Transcend. במאמר שכתב, ראיון שנתן ודעות שהשמיע ברבים, גלטונג הביע עמדות אנטישמיות.
ביוגרפיה.
נולד באוסלו בשנת 1930. אביו היה רופא. במהלך מלחמת העולם השנייה נשלח אביו למחנה ריכוז ובעקבות אירועי המלחמה הפך גלטונג לפציפיסט. הוא סירב להתגייס מטעמי מצפון לצבא נורווגיה בשנת 1951 ונשלח לכלא. הוא למד מתמטיקה, סוציולוגיה ופילוסופיה באוניברסיטה וסיים תואר במתמטיקה באוניברסיטת אוסלו בשנת 1956. בשנת 1958 נסע לארצות הברית כדי ללמד באוניברסיטת קולומביה בניו יורק וחזר כעבור שנתיים לאוסלו. בשנת 1959 היה מהמייסדים של המכון הבינלאומי לחקר השלום באוסלו ועמד בראשו במשך עשר שנים. בשנת 1964 עזר לייסד את כתב העת Journal of Peace Research והיה עורכו במשך עשר שנים.
בשנת 1969 עזב את המכון לטובת משרה אקדמית באוניברסיטת אוסלו, בה החזיק עד לשנת 1978.
בשנת 1987 הוענק לו פרס הקיום הנכון.
הוא אב לשני ילדים מאשתו הראשונה, הסוציולוגית אינגריד איד, ולשני ילדים מאשתו השנייה, פומיקו נישימורה (Fumiko Nishimura).
עמדתו כלפי ישראל והיהודים.
גלטונג תומך בעקביות מאז שנות השבעים בפתרון שתי המדינות - ישראל כמדינה בעלת אופי יהודי ולצידה מדינת פלסטין - כחלק מהסדר שלום אזורי בו תוקם קהילה אזורית של שש מדינות בדומה למודל האירופאי: ישראל וחמש המדינות הערביות הגובלות בה.
במהלך הרצאה שנתן באפריל 2012 באוניברסיטת אוסלו, במאמר שפרסם לאחר מכן בכתב עת נורווגי ובראיון שנתן לעיתון "הארץ" בעקבותיהם, התבטא גלטונג באנטישמיות: הוא טען כי אין לפסול קשר אפשרי בין רוצח ההמונים הנורווגי אנדרס ברינג ברייוויק, לבין המוסד וישראל, מה עוד, שהרוצח משתייך לארגון "הבונים החופשיים", "אשר מקורותיו הם יהודיים". בנוסף לכך, הזכיר גלטונג בהקשר זה תאוריה, לפיה יש קשר בין פיצוץ מלון המלך דוד, אשר בוצע ב-1946 בידי האצ"ל, לבין הטבח בנורווגיה, שכן שניהם בוצעו באותו תאריך - 22 ביולי: "יהיה מעניין לקרוא את דו"ח המשטרה הנורווגית על ישראל במשפט ברייוויק", הוא סיכם את דבריו בעניין זה.
גלטונג הסביר ל"הארץ" כי "היהודים שולטים בתקשורת העולמית ומטים אותה לטובת ישראל". הוא ציטט מחקר על פיו היהודים שולטים בתקשורת האמריקאית: "שש חברות יהודיות שולטות על 96% מהמדיה".
בנושא אחר, גלטונג המליץ על עיון מחודש בפרוטוקולים של זקני ציון כדי להבין את האופן שבו מדינות שולטות במדינות אחרות על ידי מתן הלוואות שאליהן מצורפים תנאים מחמירים (debt bondage).
התבטאות מעוררת מחלוקת נוספת שלו היא שאחד הגורמים לאנטישמיות שהובילה לשואה, הוא עמדות המפתח של יהודים בגרמניה.
ב-2 במאי 2012 פרסם גלטונג בנושא הבהרה בה בין היתר גינה את הפרוטוקולים של זקני ציון כמסמך "מחליא".
ב-14 במאי 2012 צירף למאמר שפרסם התנצלות בנוסח הבא: "כמה אמירות שלי לאחרונה, אשר צוטטו מחוץ להקשרן, פגעו ברגשותיהם של אנשים. אני מתנצל על כך בשיא הכנות, לא הייתה לי כלל כוונה שכזו".
כארבעה חודשים קודם לכן השמיע פרופסור אחר מה"מכון לחקר השלום" באוסלו, דעות אנטישמיות דומות לדעות אלה של גלטונג.
מערכת החלונות X
מערכת החלונות X גרסה 11 (הידועה בשמה המלא The X Window System, בקיצור X11 ובאופן לא רשמי Xwindows) היא ממשק משתמש גרפי, שנוצרה כחלק מפרויקט אתנה ב־MIT. המספר 11 הוא מספר גרסה. בגרסאות קודמות של X (למעט 10, לזמן קצר) כלל לא השתמשו. זוהי מערכת התצוגה הנפוצה ביותר במערכות לינוקס.
הפרוטוקול הוא פרוטוקול של שרת–לקוח. השרת אחראי להציג תוכן על המסך, ואילו לקוח היא תוכנית שרוצה להשתמש בתצוגה. הלקוח יכול לרוץ גם על מחשב שונה. פרוטוקול X11 מגדיר רק רמות נמוכות יחסית של החיבור. הוא לא עוסק בשאלות כמו מראה והתנהגות של חלונות. במערכות שמשתמשות ב־X11, הטיפול בכך הוא על ידי התוכניות עצמן, או בדרך כלל בספריות ערכת כלים כגון ו־QT. כמו כן, הוא לא מספק ממשק גרפי במלוא מובן המילה, ובדרך כלל בנויים מעליו ממשקים, כגון KDE, GNOME ו־Xfce.
X נוצר במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס בשנת 1984. הגרסה הנוכחית, X11, הופיעה בספטמבר 1987. בהמשך רוכז פיתוחו על ידי קונסורציום יצרני מחשב בשם קונסורציום X שהוקם מחדש בשם קרן X.org. המימוש הנוכחי זמין כתוכנה חופשית תחת רישיון MIT ורישיונות חופשיים דומים.
עקרונות.
בשנת 1984 ניסחו בוב שיפלר (Bob Scheifler) וג'ים גטיס (Jim Gettys) את העקרונות המנחים של X:
העיקרון הראשון שוּנה בעת העיצוב של X11 ל: "לא להוסיף פונקציונליות חדשה, אלא אם ידוע כי יישום אמיתי יצטרך אותה."
X באופן כללי שמרה על עקרונותיה. המימוש מפותח בראייה להרחבות ושיפורים, תוך שמירה על תאימות מרבית לפרוטוקול המקורי מ-1987.
סוכנות החקירות הפדרלית של מקסיקו
מקסי פריירה
לודוביקו פרארי
לודוביקו פרארי (באיטלקית: Lodovico Ferrari; 2 בפברואר 1522 – 5 באוקטובר 1565) היה מתמטיקאי איטלקי שהיה הראשון למצוא פתרון כללי למשוואות ממעלה רביעית.
קורות חייו.
אביו של לודוביקו, אלכסנדר פרארי, מת כשהיה בנו צעיר. עם מות אביו עבר לודוביקו לגור עם דודו, וינסנט פרארי. בנו של וינסנט פרארי, לוקה פרארי, מצא עבודה אצל המתמטיקאי ג'ירולמו קרדאנו, שם עבד כמשרת. לאחר זמן מה החליט לוקה שהעבודה איננה לטעמו ועזב את ביתו של קרדאנו במפתיע. לאחר שקרדאנו פנה אל אביו של משרתו לשעבר, שלח וינסנט פרארי את בן חסותו, לודוביקו פרארי בן ה-14, לעבוד אצל קרדאנו כמשרת.
כשהבין קרדאנו שמשרתו החדש יודע קרוא וכתוב, החליט להעסיקו כמזכירו האישי במקום כמשרתו. בתפקידו החדש הפגין פרארי את כישרונו הרב וכך החליט קרדאנו ללמדו מתמטיקה, בתמורה לעזרה מצידו של פרארי בעבודה על כתבי-היד שלו. כבר בגיל 18 החל ללמד מתמטיקה. קרדאנו התפטר מעבודתו בבית הספר על שם פיאטי בשנת 1541, וכך ירש פרארי בן עשרים את תפקידו כמרצה לגאומטריה.
פתרון המשוואה ממעלה רביעית.
ניקולו טרטליה נודע עקב הצלחתו בפתרון משוואה ממעלה שלישית וזכה לפרסום לאחר שניצח בעזרת ידע זה בתחרות פתירת משוואות, אך לא היה הראשון לעשות כן משום שהבעיה נפתרה כבר בעבר על ידי שיפיונה דל פרו מבלי שהדבר יפורסם. על פתרון המשוואה עמלו באותם ימים גם קרדאנו ופרארי. קרדאנו הצליח לשכנע את טרטליה לגלות לו את הפתרון שמצא, ובעזרתו הצליחו הוא ופרארי תלמידו להכליל את פתרונו של קרדאנו לצורה כללית יותר. בעזרת פתרון זה הצליח פרארי להגיע לפתרון מלא של משוואה ממעלה רביעית. את פתרונן של שתי משוואות אלו, ממעלה שלישית ורביעית, פרסם קרדאנו בספרו "האומנות הגדולה".
בזמנו, כשגילה טרטליה את שיטת הפתרון שלו לקרדאנו, התנה את גילויה בכך שהפתרון לא יפורסם לפני שטרטליה יפרסמו בעצמו, כך שלטרטליה תשמר זכות הראשונים על הפרסום. למרות זאת, קרדאנו פרסם את ספרו לאור הגילוי שדל פרו קדם לטרטליה בגילוי הפתרון, כך שלכאורה אין לטרטליה זכויות ראשונים עליו. הפרסום הכעיס את טרטליה שטען שהפרסום נוגד את ההסכם שלו עם קרדאנו וכך החל סכסוך אישי בין טרטליה לקרדאנו ופרארי שהסתיים בתחרות משוואות שבה הסכימו טרטליה ופרארי להתחרות זה מול זה. בתחרות ניצח פרארי ששיכלל השיטות להתרת משוואות.
מותו.
הצלחתו בתחרות זימנה לפרארי הצעות עבודה רבות ששכר נאה לצידן, ביניהן אפילו הצעה מהקיסר עצמו, שהציע את פרארי כמורה פרטי לבנו. פרארי עבד לבסוף כשמאי מס עבור מושל מילאנו ולאחר מכן עבור הכנסייה. לבסוף חזר לעירו בולוניה, ובשנת 1565 התמנה למשרת פרופסור באוניברסיטת בולוניה. לודוביקו פרארי גר עם אחותו ומת במפתיע עוד באותה השנה. השמועות טענו כי ככל הנראה נרצח בהרעלת ארסן על ידי אחותו, שרצתה לרשת את ההון הרב שצבר מאז התחרות בה ניצח את טרטליה. לטענתו של קרדאנו, אחותו אף לא התאבלה על מותו. אחותו ירשה את כספו הרב ונישאה שבועיים לאחר מכן. במסגרת הנישואין הועבר הרכוש הרב שצברה לידיו של בעלה שעזב אותה במהרה, למות חסרת כל.
סרוזה
ליגת העל בכדורעף
ליגת העל בכדורעף (נקראה גם "ליגת ווינר בכדורעף") היא הליגה הבכירה בישראל בענף הכדורעף והיא מנוהלת על ידי איגוד הכדורעף בישראל.
הליגה הוקמה בשנת 1956 והקבוצה בעלות מירב הזכיות היא הפועל מטה אשר עכו עם 16 אליפויות. מכבי תל אביב היא אלופת הליגה הנוכחית (2021/2022).
חלק ממשחקי הליגה משודרים בערוץ הספורט.
היסטוריה.
רקע - שנות ה-20 והתפתחות הכדורעף בישראל.