בשנת 1964 זומן לוצקי לנבחרת ישראל והשתתף בטורניר הקדם אולימפי לקראת אולימפיאדת טוקיו (1964), אשר נערך בז'נבה. הנבחרת סיימה במקום השמיני כשמאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר היה ארבעה ניצחונות וארבעה הפסדים ולא העפילה לאולימפיאדה. לוצקי קלע 4 נקודות בכל הטורניר. לטורניר הבא, אליפות אירופה בכדורסל 1965 לוצקי לא זומן על ידי המאמן שמעון שלח. סך הכל שיחק לוצקי 11 משחקים במדי נבחרת ישראל.
בעונת 1966/1967 חזרה מכבי פתח תקווה לליגה הראשונה, אך לא החזיקו מעמד ונשרה בסוף העונה שוב לליגה השנייה. לוצקי קלע בממוצע של 16.8 נקודות למשחק. זו הייתה העונה האחרונה של מכבי פתח תקווה בליגה הבכירה בישראל, עד שחזרה אליה כעבור כמעט 40 שנה, בעונת 2004/2005. לוצקי עצמו המשיך לשחק במדי מכבי פתח תקווה בליגה השנייה עד שפרש בשנת 1974.
לוצקי הוא מלך הסלים של מכבי פתח תקווה בכל הזמנים בליגה העליונה עם 423 נקודות.
בשנת 1975 מונה לוצקי למאמן הפועל פתח תקווה והעלה אותה לליגה הראשונה, שם אימן אותה עונה נוספת. בשנת 1977 עבר לאמן את קבוצת נעוריו מכבי פתח תקווה, ובשנת 1979 אימן את מכבי דרום תל אביב.
בהמשך החליף את משה דניאל כמאמן נבחרת ישראל בכדורסל נשים. לאחר מכן אימן כדורסל בכלא מעשיהו, ובנוסף עבד כאחרי כמורה להתעמלות.
בשנת 1995 מונה למנהל נבחרת ישראל בכדורסל (גברים), והיה בתפקידו 22 שנה, עד שפרש בשנת 2017 והוחלף על ידי מוטי דניאל. סך ליווה את נבחרת ישראל כמנהל ב-11 אליפויות אירופה.
בשנת 2014 קיבל עיטור על מפעל חיים בספורט מהשר לענייני אזרחים ותיקים אורי אורבך.
חיים לוי יצחק גינזבורג
הרב חיים לוי יצחק גינזבורג (י"ב בניסן תשי"ח, 2 באפריל 1958 – ט"ז בתמוז תשע"ט, 19 ביולי 2019) היה משפיע בישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד ובראשון לציון ומחבר ספרים על תורת החסידות.
ביוגרפיה.
נולד וגדל בבני ברק לזהבה ולרב שלום יהודה לייב גינזבורג, שוחט ובודק ומשפיע בקהילת חב"ד במקום.
בצעירותו למד תקופה קצרה בישיבת "קרלין" בבני ברק, ולאחר מכן עבר ללמוד בישיבת תומכי תמימים בלוד, ובישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד. שם הוא התקרב אל המשפיע הרב מנחם מנדל פוטרפס, ונחשב לאחד מתלמידיו הקרובים. בח' באלול תשל"ז (1977) נשלח על ידי הרב מנחם מנדל פוטרפס ביחד עם עוד חמישה בחורים לפתוח את הישיבה במגדל העמק, אותה הקים הרב יצחק דוד גרוסמן, שבוע קודם, אשר בהמשך הפכה לישיבת תומכי תמימים. בשנת תש"ם נסע ללמוד בישיבת תומכי תמימים המרכזית שבמרכז חב"ד העולמי בברוקלין שבניו יורק.
בשנת תשמ"ב (1982) לאחר נישואיו עם מרים יפה בתו של הרב יעקב פלס, החל לשמש כמשפיע בישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד, ובהמשך החל למסור שיעור כללי בספר התניא במקומו של הרב פוטרפס. עם השנים לא כל חברי הנהלת הישיבה הסכימו עם דעותיו בענייני גאולה ומשיח, ובעקבות חילוקי דעות עזב בשנת תשס"ה את הישיבה.
בשנת תשס"ו (2006) החל לשמש משפיע ראשי בישיבת תומכי תמימים בראשון לציון.
כתלמיד של הרב פוטרפס, הדגיש לתלמידיו את חשיבות האידיאל של תפילה קונטמפלטיבית וכך אף נהג.
הרב גיזבורג פרסם במשך השנים עד תמוז ה'תשנ"ד (1994) מאמרים בשבועון כפר חב"ד, מאז שהתחיל לצאת עיתון בית משיח היה כותב בכל שבוע טור בשם "התוועדות חסידית" והיה חבר בהנהלת מטה משיח. בעבר, שימש בתפקידים בצעירי אגודת חב"ד בישראל.
בכ"ט בסיון תשע"ט לקה באירוע מוחי ונפטר כשבועיים לאחר מכן כשהוא בן 61. נקבר בבית הקברות באחיעזר.
חיים אישיים.
הרב גינזבורג היה אב לשלוש בנות. אחיו הרב יוסף שמחה, הוא הרב של המועצה מקומית ושליח חב"ד הראשי בעומר.
החדרת אצבעות
החדרת אצבעות היא סוג של פעילות מינית בה משתמשים באצבעות הידיים כדי לגרום לגירוי מיני באיברי המין, בדרך כלל בפות או בפי הטבעת. פעולה זו יכולה להתבצע כחלק ממשחק מקדים או מאוננות הדדית. החדרת אצבעות יכולה להיות חלק מיחסי מין ללא חדירה או עם חדירה. החדרת אצבעות נקראת גם "דחיפת אצבעות" או "פינגרינג" (מאנגלית: fingering).
החדרת אצבעות מחוץ לנרתיק.
אצל נשים, הדרך הנפוצה ביותר להגיע לאורגזמה היא על ידי גירוי פיזי של הדגדגן, שהוא החלק הרגיש ביותר לגירוי מיני. אצל רוב הנשים עיסוי הדגדגן באצבעות הידיים מעצים את תחושת העונג והמתח המיני, ומוביל לחוויית אורגזמה. ניתן לעסות את הדגדגן או את השפתיים הפנימיות, תוך שימוש בתנועות מעלה-מטה, מצד לצד או בתנועה מעגלית.
בנוסף לפות, גם איברי המין האחרים ניתנים לגירוי באמצעות האצבעות.
החדרת אצבעות לתוך הנרתיק.
החדרת אצבעות לתוך הנרתיק מתבצעת לעיתים קרובות לצורך גירוי נקודת הג'י, הנמצאת בעומק של כ-5 ס"מ בדופן הקדמית של הנרתיק, לכיוון הטבור. דופן הנרתיק חלקה ורכה, ולעומתה נקודת הג'י בולטת ומעט מחוספסת. החדרת אצבעות סביב נקודה זו גורמת גם לגירוי בלוטת הסקין.
החדרת אצבע מכופפת בצורת "בוא לכאן" יכולה לשמש כזרז משמעותי לאורגזמה אצל חלק מהנשים. שיטה זו נעשית בעזרת האמה או האצבע המורה, כאשר כף היד פונה כלפי מעלה לכיוון עצם האגן.
החדרת אצבעות עלולה לגרום לקריעה של קרום בתולים, שבמהלכה יתרחש דימום קל, וייתכן כאב נקודתי באזור הנרתיק. עם זאת, החדרת אצבעות הנעשית בעדינות וללא דימום או כאב איננה פוגעת בדרך כלל בקרום.
האזורים הפנימיים בגוף רגישים גם אצל גברים, וניתנים לגירוי מיני על ידי החדרת אצבעות לפי הטבעת.
החדרת אצבעות לפי הטבעת.
באזור פי הטבעת מצויים קצוות עצבים רבים, הגורמים לגירוי מיני והנאה בזמן החדרת אצבעות. גירוי נוסף נגרם מכיווץ השרירים הסוגרים על האצבע המוחדרת. לחדירה קלה מומלץ להשתמש בחומר סיכה. יש המסתפקים בגירוי הפתח החיצוני של פי הטבעת, בעוד אחרים מעדיפים החדרה של אצבע אחת או יותר פנימה. החדרת האצבעות מהווה פעילות מינית בפני עצמה, אך יכולה גם לשמש כהקדמה והכנה למין אנאלי.
אצל נשים, החדרת אצבעות לפי הטבעת יכולה גם לגרות את פנים חיץ הנקביים. אצל גברים, החדרת אצבעות לפי הטבעת היא דרך יעילה לגירוי בלוטת הערמונית, ועשויה להוביל לחוויית אורגזמה.
כללי בטיחות.
החדרת אצבעות נחשבת בדרך כלל למין בטוח כל עוד אין פצעים באצבעות. הציפורניים צריך להיות קצוצות וחלקות. ציפורניים ארוכות, חדות או משוננות עלולות לגרום לפציעות או זיהומים חמורים. כדי למנוע התפשטות חיידקים יש להקפיד על רחצת ידיים עם מים חמים וסבון לאחר ההחדרה ולפני המעבר לפעילות מינית אחרת. כמו כן יש למנוע מעבר זיהומים מפי הטבעת לנרתיק על ידי שימוש בכפפות לטקס נפרדות לכל אזור.
החדרת אצבעות כתקיפה מינית.
החדרת אצבעות בכל דרך שהיא בניגוד לרצונו של אדם נחשבת לתקיפה מינית. בישראל, החדרת אצבעות לאיבר המין של אישה שלא בהסכמתה החופשית או בהסכמה שהושגה במרמה נחשבת לאונס. דין דומה חל על החדרת אצבעות לפי הטבעת של אדם.
מומו לוצקי
חמישה קולות
חמישה קולות הוא מושג תלמודי, הנאמר לגבי שמחת חתן וכלה. המשמח חתן וכלה זוכה בחמישה קולות שנשמעו במעמד הר סיני. הנהנה מסעודת חתן וכלה ולא משמחם, מבטל חמישה קולות שנאמרו בנבואת ירמיהו.
במקרא.
מתן תורה.
במעמד הר סיני נאמרו חמישה קולות:
ארבעה קולות לפני מתן תורה, והקול החמישי מתן עשרת הדיברות, כאשר משה דיבר וה' הגביה את קולו. הגמרא במסכת ברכות (ו, ב) מביאה שהיו עוד קולות אבל אלו הופיעו לאחר מתן תורה, ואינם במניין. מטרת הקולות הייתה לרכך את לב בני ישראל, כדי שהתורה לא תישכח מלבם.
נבואת ירמיהו.
בנבואת ירמיהו על הגאולה נאמר שבעתיד תיבנה ירושלים ויהיו בה חמישה קולות של שמחה:
מפרשי המקרא נחלקו בביאור הקול החמישי, בשאלה האם הבאת קרבן התודה מתייחסת לתחילת הפסוק או לסופו. לדעת רבינו בחיי התודה מתייחסת לתחילת הפסוק, כלומר לחתן וכלה, ולכן פסק שחתן וכלה חייבים בקרבן תודה. לדעת האברבנאל (ירמיה שם) קרבן התודה מתייחס לסוף הפסוק, כלומר לשיבת עם ישראל לארצו, ומחמת כך באה ההודיה. לשתי שיטות אלו יש השלכות מעשיות בהלכה לגבי החיוב בקרבן תודה.
בשמחת נישואין.
חמישה קולות אלו מוזכרים בשינוי לשון בברכה האחרונה של שבע ברכות של שמחת נישואין:
התלמוד בבלי במסכת ברכות מביא דרשה:
המהרש"א מבאר את הקשר בין מתן תורה לשמחת חתן וכלה על פי דברי המשנה כי . כלומר מתן תורה היה חתונתו של ה' עם בני ישראל, ולכן משמח חתן וכלה זוכה לאותם קולות שהיו בהר סיני.
בבאור הביטוי "'עובר בחמישה קולות"' נאמרו כמה פירושים. רש"י מבאר: . הפרישה מבאר: . הישמח ישראל (מאלכסנדר) מבאר: ארבעת הקולות 'ששון שמחה חתן וכלה', נותן הקב"ה למסובים, בעוד שהם יתנו את הקול החמישי – קול ההודיה לה', לכן הנהנה מסעודת חתן ולא מודה לה' מבטל לכאורה את ארבע הקולות הראשונים.
בכל תפוצות ישראל נהגו לשיר אחרי החופה "עוד ישמע". מנהג זה קדום מאוד, כפי שמובא בספר "מחזור ויטרי" (מתלמידי רש"י):
. המנהג הרווח היום הוא לשיר לאחר החופה רק את ארבעה הקולות הראשונים (ששון, שמחה, חתן וכלה). היו שהעירו על מנהג זה שראוי לשיר גם את הקול החמישי, שהוא הקול העיקרי.
רבי נתן מברסלב בספרו ליקוטי תפילות (תפילה ל) מזכיר את החמישה קולות בתפילה לזכות לשמח חתן וכלה.
על הרבנית טריינא, אם הגר"א, מסופר שאמרה שזכתה לחמישה ילדים צדיקים בזכות ששמחה בחתונות, והמשמח זוכה לתורה שניתנה בחמישה קולות.
הרב נחמן יוסף וילהלם הוציא בשנת תשע"א ספר בשם חמישה קולות—שבע ברכות בהלכה ובאגדה.
הקול החמישי.