בשנת 1924 כבר היה האיוש מוכר כאדריכל בעל שם בתכנון מתקני ספורט. הוא הוזמן להשתתף בתחרות לתכנון ערים ומתקני ספורט באולימפיאדת פריז (1924). בתחרות עצמה הוא זכה במדליית כסף (לא היה זוכה במדליית זהב). לפיכך הוא אחד משני זוכים אולימפיים בלבד שזכו מעולם במדליה אולימפית הן בספורט והן באומנויות. האצטדיון האולימפי שהיה שותף בתכנונו נחשב כיצירה ארכיטקטונית מרשימה. מתקן הספורט המפורסם ביותר אותו תכנן היה אצטדיון השחייה האולימפי באי מרגיט שבבודפשט. אצטדיון זה שנבנה בשנת 1930 שימש באליפויות אירופה בשחייה, ב-1958, ב-2006, ב-2010 ובאליפות העולם בכדור-מים בשנת 2006.
אחיו הצעיר, הנריק האיוש, אף הוא שחיין אולימפי, זכה באולימפיאדת אתונה (1906) במדליית זהב במשחה שליחים 4x250 מטר חופשי.
תענית בה&quot;ב
תענית בה"ב, תענית שני וחמישי ושני, הוא מנהג של יהדות אשכנז לצום שלושה צומות, בימים שני וחמישי ושני בחודש חשוון ובחודש אייר, שני וחמישי בשבוע האחד, ויום שני בשבוע שאחריו.
כיום רק בודדים צמים תעניות אלו בפועל, אבל בחלק מבתי הכנסת המתפללים בנוסח אשכנז (וכן בקצת קהילות נוסח ספרד החסידי) נוהגים לומר את הסליחות המיועדות לתעניות אלו. מנהג אמירת הסליחות נפוץ במגזר החרדי ליטאי, ובקצת קהילות (על פי רוב בישיבות) השייכות לזרם הדתי לאומי.
מקור וטעם המנהג.
במסכת סופרים (פרק כא) מובא מנהג "התלמידים" להתענות שני וחמישי בחודש ניסן "מפני חילול השם ומפני כבוד ההיכל שנשרף", אך הודגש שם שהתענית מותרת רק בצנעה, אבל להזכיר בציבור – אסור עד שיעבור ניסן.
ב מופיע המנהג זוהה כמנהג אשכנז וצרפת. בדורות מאוחרים יותר אומץ המנהג גם בקרב קהילות ספרדיות שונות.
באשר לטעם המנהג, יש אומרים שכיון שהמועדים פסח וסוכות עלולים לגרום לאנשים לבוא לידי עבירה, תיקנו להתענות אחריהם כדי לכפר על עבירות אלו. אך מכיוון שלא נהוג לצום בחודש ניסן ותשרי, דוחים את הצום לחודש שאחריהם.
יש המסמיכים למנהג התענית את הפסוק בספר איוב (א,ה): "ויהי כי הקיפו ימי המשתה… והעלה עולות מספר כולם [=בניו]… כי אמר איוב אולי חטאו בני".
אחרים הסבירו את טעם התעניות ככפרה לפני עונת הגשמים (בחשוון) והקציר (באייר).
כיון שחג השבועות אינו אלא יום אחד (או יומיים בחוץ לארץ), לא חששו לעבירה, ולא תיקנו תעניות בה"ב לאחריו. מכל מקום, היו יחידים שצמו בה"ב גם אחרי שבועות.
מדוע דווקא שני וחמישי.
"ומה שמתענים בימים ב' וה', ולא בימים אחרים בשבוע, זה מפני שהם ימי רצון. כי "כשעלה משה למרום בפעם השנייה לקבל לוחות שניים, עלה ביום ה' וירד ביום ב'" (טור או"ח קלד)
וב מבואר מדוע לא תקנו את התעניות בחמישי שני וחמישי "אין גוזרין תענית על הצבור בתחילה בחמישי שלא להפקיע השערים אלא שלש תעניות הראשונות שני וחמישי ושני" ומפרש רש"י שם שכשרואין בעלי חנויות שקונין למוצאי יום חמישי שתי סעודות גדולות אחת לליל חמישי ואחת לשבת סבורים שבא רעב לעולם ומייקרים ומפקיעים השער אבל משהתחילו להתענות יודעין שאינו אלא מפני התענית".
מועד התענית.
לדעת המשנה ברורה, יש להתחיל להתענות ביום שני אחרי השבת הראשונה שאחרי ראש חודש אייר ומרחשוון. ויש נוהגים שבאייר עושים בתחילת החודש כמו שכתב המשנה ברורה, ואילו במרחשוון דוחים את התענית עד סוף החודש, או כדי להקל על הציבור כדי שהימים יהיו יותר קצרים, או משום שרוצים להתחיל אחרי י"ז במרחשוון משום שהוא זמן רביעה.
סליחות.
בבתי כנסת רבים נהוג לומר סליחות המיועדות לתעניות אלו אף כשאין בקהל עשרה אנשים שמתענים. סליחות אלו כוללות התייחסות מפורשת לצום, ולפיכך האחרונים הציעו תיקונים שונים לסליחות כאשר אין עשרה מתענים. למשל, יש שהציעו לדלג לחלוטין על הסליחה "תענית ציבור קבעו", ואחרים הציעו לדלג רק על המילה "ציבור" ולומר: "תענית קבעו", או לומר "תפילת ציבור".
לפי מנהג אשכנז הישן, אומרים סליחות לכל תענית ציבור באמצע חזרת הש"ץ בברכת סלח לנו. האחרונים דנו בשאלה האם יש צורך במניין מתענים כדי להתיר לומר סליחות באמצע חזרת הש"ץ, ויש שהתירו זאת, ויש שאמרו לומר אחרי התפילה. גם היום, בקהילות המועטות שממשיכות במנהג זה, יש חילוקי מנהגים בשאלה זו.
מי שברך.
בשבת שלפני התענית נהוג שהחזן מכריז בתפילה על התעניות על ידי ברכה של אלו שיתענו. במנהג אשכנז המזרחי, נוהגים לומר מי שברך מיוחד לפני החזרת ספר התורה לארון הקודש, ואילו במנהג אשכנז המערבי, נוהגים להוסיף את הברכה לנוסח המי שבירך שאחר יקום פורקן.
לשון הברכה במנהג המזרחי:
האחרונים כתבו שמי שעונה אמן אחרי ברכה זו, אינו צריך לקבל על עצמו את התענית בתפילת המנחה ביום שלפני התענית כדין תענית יחיד, אך הדגישו שאין עניית אמן על ברכה זו מחייבת את העונה להתענות אם לא התכוון לכך.
גיז'רמו ישראלביץ'
גיז'רמו ישראלביץ' (בספרדית: Guillermo Israilevich; נולד ב-10 בספטמבר 1982) הוא כדורגלן עבר ארגנטינאי-ישראלי ששיחק בעמדת הקשר.
קריירה.
ישראלביץ' נולד בעיר סנטה פה שבארגנטינה. הוא החל לשחק בגיל 11 באוניון דה סנטה פה, ואת הופעת הבכורה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון ערך הבכורה בבוגרים ערך ב-10 בפברואר 2000 במשחק מול ולז סרספילד.
בשנת 2002 הגיע לישראל ובגלל מוצאו היהודי לא נחשב לשחקן זר. ישראלביץ' חתם במכבי חיפה, ובעונת 2002/2003 השתתף במשחקי הקבוצה בליגת האלופות, אך לא זכה לדקות משחק רבות בליגה או במפעלים אחרים. בתחילת עונת 2003/2004 עבר ישראלביץ' להפועל נצרת עילית ששיחקה בליגת העל. ישראלביץ' הפך אט אט לשחקן הרכב קבוע, אך הקבוצה ירדה לליגה הלאומית בתום העונה. ישראלביץ' המשיך לשחק עם הקבוצה בליגה הלאומית ואף הושעה ממנה לפרק זמן מסוים בשל החרמתו את האימונים.
לקראת עונת 2006/2007 עבר לשחק בהפועל כפר סבא, בעסקה שבמסגרתה עבר לשחק בחיפה אייל משומר. ישראלביץ' שיחק בכפר סבא עד סוף עונת 2007/2008, אשר בסיומה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית.
ביוני 2008 חתם ישראלביץ' במכבי תל אביב, עמה זכה בגביע הטוטו של 2008/2009. לאחר ארבע שנים וסיום חוזהו בקבוצה החליטה הקבוצה לא לחדש את חוזהו ובכך הפך ישראלביץ' לשחקן חופשי.
בקיץ 2012 חזר ישראלביץ' לשחק בארגנטינה, בקבוצת בוקה אונידוס, ובשנת 2014 פרש ממשחק פעיל.
נבחרת ישראל.
ב-31 באוגוסט 2002 זומן ישראלביץ' לראשונה לסגל הנבחרת הצעירה של ישראל, ובמדיה רשם שתי הופעות וכבש שער אחד.
ב-4 באוקטובר 2006 זומן ישראלביץ' לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת במקומו של מיכאל זנדברג הפצוע למשחק נגד נבחרת רוסיה, אולם לבסוף הנבחרת יצאה למשחק עם סגל של 19 שחקנים בלבד, אחרי שישראלביץ' נופה מהסגל מאחר שבדיקה שביצעה ההתאחדות לכדורגל העלתה כי הוא שיחק בעברו בנבחרת ארגנטינה הצעירה, ועל כן אינו רשאי לשחק בעבור שתי נבחרות שונות.
זולטן פהר
זולטן פהר (בהונגרית: Zoltán Fehér; נולד ב-12 ביוני 1981 בסאבאדסאלאש) הוא כדורגלן הונגרי המשחק בעמדת המגן. הוא משחק כיום במועדון הכדורגל ההונגרי ETO מגיור.
פהר החל את הקריירה המקצוענית שלו במועדון פרנצווארוש במולדתו. בשנת 2000 הוא חתם בשורות מועדון ראקושפלוטאי. ביוני 2002, הוא עבר לשחק במועדון ואשאש, ולאחר שלוש שנים בקבוצה חתם בשופרון. הוא הספיק לשחק עוד 8 משחקים במדי פרנצווארוש לפני שבינואר 2008 חתם על חוזה במועדון ויהרן סנדנסקי מן הליגה הבולגרית. בהמשך הוא שיחק במועדון הכדורגל ההונגרי גיור. הוא חזר להונגריה, שיחק בליגות נמוכות ופרש מכדורגל בשנת 2018.
רומאן גארי
מנהל מחלקה (רפואה)
מנהל מחלקה בבתי חולים ובמוסדות רפואיים אחרים הוא הרופא הבכיר במחלקה והאחראי על הניהול הרפואי והאדמיניסטרטיבי שלה.
התפקיד והתואר הם חלק אינטגרלי של מבנה הרפואה האירופאית, בעיקר הגרמנית, שם נקרא מנהל המחלקה Chefarzt (בגרמניה) או Primarius (באוסטריה), או Primario (באיטליה).
בנוסף לתפקיד הניהולי, במידה והמחלקה מסונפת לאוניברסיטה כלשהי, נושא מנהל המחלקה בתפקיד המחנך ומורה בשטח התמחותו.
מנהל מחלקה אינו בהכרח פרופסור ולהפך. פרופסור הוא תואר אוניברסיטאי וקבלתו מאת פקולטה לרפואה בישראל מותנית במסלול אקדמי, הוראה, כתיבת מאמרים וניהול מחקר, או בפעילות קלינית-אקדמית, עבורה ניתנת הדרגה "פרופסור קליני".
Crytek
Crytek (תעתיק: קרייטק) היא חברת פיתוח משחקי וידאו שנוסדה בשנת 1999 על ידי שלושה אחים טורקיים, האחים ירלי. מרכזה של החברה בפרנקפורט שבגרמניה, וברשותה שני אולפנים נוספים בקייב שבאוקראינה וכן בבודפשט שבהונגריה. צוות הפיתוח של החברה מורכב מצוות של 186 חברים ממקומות שונים, לרבות אירופה, ארצות הברית ואף ישראל.
החברה ידועה בעיקר בשל פיתוח משחק היריות בגוף ראשון Far Cry ומנוע המשחק שלו, CryENGINE, ובשל פיתוח המשחק קרייסיס ומנוע CryENGINE 2.
החברה ממשיכה לפתח ולשדרג את מנוע ה- CryENGINE 3 וכבר הספיקה להדגים אותו בתערוכת מפתחי המשחקים GDC 2009. לחברה יש שותפות עם Electronic Arts, יוביסופט, NVIDIA, אינטל ו-AMD.
פריצת הדרך של החברה הייתה בתצוגת המחשבים האירופית בשנת 2000, בה הרשימו אנשיה את חברות שיווק משחקי המחשב הגדולים בעזרת הדמו שהציגו בדוכן של NVIDIA. קרייטק ידועה כתורמת עיקרית לתחום הפיתוח הגרפי של דימוי סביבות מציאותיות במשחקי קונסולות (PC בעיקר), ופורצת דרך בתחום זה. כמו כן, המשחקים שהוציאה תמיד היוו תחדיש בהקשר הוויזואלי, ושילבו אספקטים וויזואליים מציאותיים שטרם נראו כמותם במציאות מדומה. יש לראות בתוצרי החברה אבני דרך עד ליצירת משחקי מחשב בעלי גרפיקה מציאותית בעליל, מה שאמור לקרות עד שנת 2040 לערך.
אלפרד נקש