דאג חוזר לפרג'י ומחסל אותו. הוא מתקשר לקלייר והיא מודיעה לו באמצעות קוד שסוכני ה-FBI נמצאים בביתה. דאג בורח מבוסטון לפלורידה, לא לפני שהוא מותיר תיק עמוס בכסף לקלייר ומנדרינה, כרמז לעיר Tangerine באורנג' קאונטי שבמדינת פלורידה, ממנה באה אימו של דאג ואליה הוא בורח.
ביקורות והכנסות.
הסרט זכה בעיקר לביקורות חיוביות. לפי האתר "Rotten Tomatoes", כ- 94% ממבקרי הקולנוע בארצות הברית נתנו לסרט ציון חיובי בהתבסס על 191 ביקורות. הסרט יצא לאור בפסטיבל הסרטים של ונציה. יתר על כן, בסוף השבוע הראשון לצאתו של הסרט הוא הכניס כ-23.8 מיליון דולר, מה שמיקם אותו כסרט המכניס ביותר בשבוע זה. נכון ל-5 בדצמבר 2010 הסרט הכניס כ-91,735,513 דולר בארצות הברית וכ-51,333,497 דולר ברחבי העולם.
סדר עולמי
סדר עולמי היא תוכנית טלוויזיה בהפקת חברת החדשות המשודרת בקשת 12 ועוסקת בענייני אקטואליה מסביב לעולם (). מיומה הראשון היא מוגשת בדרך כלל על ידי ערד ניר. התוכנית שודרה בעבר בערוץ 2 וברשת 13.
היסטוריה וסיבת הקמה.
באוקטובר 2001, בעקבות פיגועי 11 בספטמבר והסדר העולמי החדש שנלווה אליהם, גייסה חברת החדשות את עורך חדשות החוץ ערד ניר והעלתה את התוכנית "סדר עולמי" העוסקת בחדשות העולם. התוכנית באה לשמש משקל נגד לתוכנית החדשות שהעלה הערוץ הראשון בשעה 19:30, כהקדמה למהדורת החדשות "מבט לחדשות" בשעה 20:00.
לאחר כמה שנים, כשהועברה התוכנית שש עם מהשעה 17:00 לשעה 18:00, היו "שש עם" ו"סדר עולמי" משודרות אחת אחרי השנייה: "שש עם" החלה את שידוריה ב-18:00 וסיימה אותם בשעה 19:30, ומיד לאחר מכן, ללא הפסקת פרסומות, הייתה סדר עולמי עולה לאוויר. בשנים 2005–2006, פחתה התחרות על משבצת השידור של השעה 19:30, ו"סדר עולמי" ירדה מהמסך. מאידך, רצו בחברת החדשות ליצור תוכנית שתמשוך את נתוני המדרוג של השעה 17:00, מהמתחרה של ערוץ 10, "חמש עם רפי רשף". חברת החדשות העלתה לשידור את "חדשות בחמש" עם דני קושמרו ונטשה מוזגוביה, אך הניסיון לא צלח. בשנת 2006 הועלתה "סדר עולמי" מחדש, משעה 17:00 עד 17:30, אך ערוץ 10 היה עדיין עם ידו על העליונה במדרוג. 11 בנובמבר 2007 היה יומה האחרון של "סדר עולמי" במתכונת הזו. החל מ-12 בנובמבר 2007 משודרת בשעת שידור זו התוכנית "מהדורה ראשונה", שמימשה את החזון להגיע לרמה של ערוץ 10 במסגרת השידורים הזו, ואילו "סדר עולמי" עברה מיתוג מחדש לשם "סדר עולמי - השבוע", ובשנים 2007 - 2010 היא שודרה בימי שישי משעה 16:45 עד 17:25, כשכל שנה הפיקה התוכנית את תוכנית "סיכום השנה העולמי", בהנחיית ערד ניר. החל מ-2011, עקב עליית העונה השלישית של "האח הגדול", נתפסו 45 הדקות על ידי קשת ששיבצה בשעות אלו תוכנית בשם "שלום האח הגדול", אשר הפכה לימים לתוכנית "דיבור ישיר". סדר עולמי עברה לשדר בימי שבת משעה 16:20 עד 17:00.
במאי 2013 שונה פורמט התוכנית עם מעברה לשידור בערב שישי בשעה 19:15 יחד עם פינות חדשות.
כיום התוכנית משודרת בכל יום שבת בשעות 16:05 ו-17:05.
ישראל פלוס.
היות שבזמן הקמת ערוץ ישראל פלוס שודרה התוכנית, והיות שמערכת החדשות המקומית הייתה בשליטת חדשות ערוץ 2, מהדורת חדשות החוץ של הערוץ נקראה גם היא "סדר עולמי" (מירבוי פורידוק, мировой порядок). כיום, גם לאחר ניתוק המערכת מחדשות ערוץ 2, התוכנית שמרה על שמה ומשודרת מדי שבת משעה 16:05 עד 16:50 ומ-17:05 עד 17:50.
שריפת שורש
באין כאחד
בָּאִין כְּאֶחָד, או "גִּטּוֹ וְיָדוֹ בָּאִין כְּאֶחָד" ו-"גִּטָּהּ וַחֲצֵרָהּ בָּאִין כְּאֶחָד", הוא פתרון לפרדוקס הלכתי, העוסק בחלות פעולה אשר קיומה מבוסס על תוצאתה שלה. פתרון התלמוד הוא שהפעולה שגורמת לתחולה והתחולה עצמה מתרחשות באותו הרגע.
יישומים.
אחת הפעמים בהן מתעורר הפרדוקס, היא כאשר אדם נותן גט שחרור לעבדו; על פי הכלל מה שקנה עבד קנה רבו, עבד אינו מהווה ישות משפטית עצמאית ואינו יכול להיות בעלים על שום דבר. כיון שכך, אין לעבד את האפשרות לקבל את הגט ההופך אותו לאדם חופשי, כי כל עוד הוא עבד- כל מה שמגיע לרשותו, שייך לבעליו. כדי לפתור את הפרדוקס הזה, קבעה ההלכה כי "גיטו וידו באין באחד", כלומר, באותו רגע שבו ניתן גט השחרור לעבד ניתנת לו גם "ידו"- היכולת המשפטית להחזיק דברים, וכך יכולים עבדים כנעניים להשתחרר.
פרדוקס דומה אשר ניתן לו בגמרא אותו הפתרון, קיים גם בגירושין, במקרה בו אדם זרק גט לחצר הנמצאת בבעלות אשתו. כעת, הואיל וּלְבעל יש קניין פירות בנכסי אשתו, לא תוכל האישה לקבל את הגט. אותו פתרון ניתן גם במקרה זה וגט האישה וחצרה "באין כאחת" וכך ניתן לגרש גם באופן זה.
פרשנות.
לדעת קצות החושן ניתן להשתמש בכלל "באין כאחד" רק בשחרור עבד או בגירושי אישה, אך לא ניתן להקנות על ידי כך. כך לדוגמה, לא ניתן לכתוב שטר קניין ולהניח בחצרו של המקנה כדי להקנות חצר זו עצמה. בגט שחרור של עבד ובגירושי אשה לעומת זאת, אין צורך לזכות בגט ובשטר אלא רק שיהיה מונח בידו, שכן לא שייך לזכות בעל כרחו של אדם, ואילו גט ניתן לכתוב בעל כרחה של האשה.
ייתכן כי ההיגיון שמאחורי דבריו של ה"קצות החושן", טמון בכך שפתרון זה של "באין כאחד" פועל דווקא בגט שפעולתו היא רק סילוק ישות משפטית ששולטת בעבד, כדי להותיר את בעלותו של העבד על ידו - שהייתה קיימת גם עד אז - על כנה, ולמנוע את בעלותו של האדון על העבד, וחלות זו נוצרת על ידי זה שהגט מגיע לידו של העבד. במקרה כזה יסלק הגט את רשות האדון ויצור מצב שבו העבד עומד ברשות עצמו, אך לעומת זאת לא ניתן ליצור זהות או ישות חדשה על ידי מנגנון של "באין כאחת".
סולנוק
סולנוק (בהונגרית: Szolnok) היא עיר במרכז הונגריה, על גדות נהר הטיסה בלב המישור ההונגרי הגדול כ-100 ק"מ דרומית מזרחית מבודפשט. סולנוק היא בירת מחוז יאס-נאג'קון-סולנוק והודות למיקומה הגאוגרפי שימשה לאורך דורות כמרכז תרבותי וכלכלי.
היסטוריה.
בתקופת שלטון מלכי שושלת ארפאד (1001–1301), סולנוק הייתה עיר שוק ומרכז הפצה של מלח שהופק בהרי מרמורש (כיום ברומניה). לאחר מכן – בתקופת ימי הביניים – היא הפכה ליישוב בעל חשיבות אסטרטגית עליה נאבקו המדיארים והעותמאנים. בתקופה המודרנית סולנוק התפתחה למרכז תחבורתי חשוב הן יבשתי והן על נהר הטיסה. היא נמצאת על הדרך הראשית בין בודפשט לדברצן ומספר קווי רכבת בינלאומיים עוברים דרך הגשר הגדול שנבנה לאחר מלחמת העולם השנייה על נהר הטיסה. בנוסף להיותה צומת מעבר חשוב של סחורות, היא הפכה גם למרכז תעשייתי חשוב בענפי הטקסטיל, רהיטים, כימיקלים נייר ומוצרים נוספים. כמו כן התפתח בה ענף התיירות ונבנו בתי מלון ומרחצאות של מים תרמיים המצויים בסביבה.
קהילה יהודית.
המשפחות היהודיות הראשונות התיישבו בסולנוק בסביבות 1830. בהתחלה הם הורשו להיכנס לעיר רק כסוחרים בירידים ובהתאם לתקנות שהיו באותם הימים נאלצו לעזוב את העיר לפני השקיעה. ב-1848 כבר היו כ-60 עד 80 משפחות בעיר וב-1850 נוסדה הקהילה ונבנה בית הכנסת הראשון שהפך לאחר מכן לבית הכנסת של הזרם האורתודוקסי.
ב-1855 נפתח בית ספר יהודי ומספר הנרשמים בו הגיע ל-179 בשנת הלימודים 28–1927. אוכלוסיית היהודים בעיר גדלה מ-1,101 ב-1880 ל-2,590 (6% מסך האוכלוסייה) ב-1941. ב-1935 הוקם מרכז תרבות יהודי עם ספרייה שפעל בצמוד לבית הכנסת. החוקים הגזעניים, שנחקקו בשנת 1938 בעקבות ההתקרבות בין הממשל ההונגרי לגרמניה הנאצית, ערערו את חיי היהודים בעיר. רבים מהם נהרגו לאחר שגויסו לשירות העבודה ונשלחו לעבודות כפייה בחזית האוקראינית בתנאים קשים ביותר. ב-16 באפריל 1944 רוכזו כ-1800 יהודים שנותרו בעיר בתוך גטו. ב-16 ביוני הם הובאו למפעל לזיקוק סוכר יחד עם עוד כ-4,000 יהודים מהסביבה וב-26 ו-29 ביוני נשלחו ב-2 משלוחים אחת למחנות עבודה באוסטריה והשנייה לאושוויץ. כ-600 יהודים ששרדו, שבו לעיר בתום המלחמה והקימו את הקהילה מחדש. ב-1963 הקהילה מנתה 180 נפשות.
כיום קיימת קהילה יהודית קטנה בת עשרות נפשות.
בית הכנסת של סולנוק.
ב-1898 הוקם בית הכנסת הגדול והמפואר על פי תכנונו של האדריכל הנודע ליפוט באומהורן. בית כנסת זה שימש את רוב הקהילה – שהשתייך לזרם הניאולוגי – עד לשנת 1944. אחרי השואה שימש המבנה כמחסן לרכוש הנטוש של יהודי העיר שלא שבו ממחנות ההשמדה. ב-1960 רכשה העירייה את המבנה, שהיה במצב רעוע, מהקהילה היהודית. מאז עבר המבנה כמה שיפוצים והיום הוא משמש כגלריה עירונית.
ניקולאה מילסקו
ניקולאֶה מילֶסקו ספטארול (ברומנית: Nicolae Milescu Spătarul; ניקולאֶה מילסקו ספטארול; ברוסית:Николай Гаврилович Спафарий או Николае Гаврилович Милеску; ניקולאה גברילוביץ' ספאפארי או ניקולאי גברילוביץ' מילסקו; 1636–1708) היה סופר, נוסע, גאוגרף ודיפלומט רומני ממולדובה, שהתיישב ברוסיה. מוכר כ"ניקולאה מילסקו ספטארול" בגלל היותו בעל התפקיד הבכיר של ספטאר בחצר שליטי מולדובה. קנה לעצמו שם במיוחד הודות למסעו לסין בשירות הצאר אלכסיי הראשון ובמיוחד לספר שבו תיאר אותו בשפה הרוסית, הגם ששליחותו הדיפלומטית למעשה נחלה כישלון. היה ממוצא יווני.
מוצאו ולימודיו.
נולד באחוזת מילשט על יד וסלוי במולדובה כבן לבויאר ממוצא יווני בשם גבריל שמוצאו היה, כנראה, מפלופונסוס. למד בין השנים 1648–1653 בבית הספר הגדול של הפטריארכיה היוונית בקונסטנטינופול אצל מורים כמו גבריאיל ולאסיוס ויואניס קריופיליס, ובפדובה באיטליה. היה פוליגלוט - ידע היטב רומנית, יוונית עתיקה, יוונית מודרנית, טורקית, סלאבית כנסייתית עתיקה, לטינית ורוסית.
פעילותו בשרות נסיכי מולדובה ולאכיה.