בחודש מרץ 1948 הקים יצחק שדה הקים את גדוד הטנקים הראשון, גדוד 82, ופליקס באטוס נתמנה למפקדו. הגדוד החל להתארגן במחנה תל השומר, שנכבש ב-15 באפריל 1948. במסגרת הגדוד הוקמו שלוש פלוגות. האחת הייתה פלוגה "רוסית" שהורכבה מעולים יוצאי רוסיה ומדינות מזרח אירופה, שקיבלה את טנקי ההוצ'קיס. השנייה הייתה פלוגה "אנגלו-סקסית", שקיבלה את שני הטנקים מסוג קרומוול שהוברחו על ידי שלושה חיילים בריטים ממחסני הצבא הבריטי, וכן טנקי שרמן שהוצאו מרשות הצבא הבריטי, שעמד לרסק אותם לגרוטאות כבלתי ראויים לפינוי מהארץ בסיום המנדט הבריטי. השלישית הייתה פלוגה "ארצישראלית" של יוצאי לח"י ואצ"ל שהפעילו זחל"מים. הגדוד היה חלק מחטיבת השריון הראשונה, חטיבה 8, בפיקודו של יצחק שדה.
בשל הרכבו האנושי של הגדוד, שהורכב מלוחמים דוברי שפות שונות, היו לגדוד היו בעיות של ארגון ושליטה. בפלוגה האנגלו-סקסית דיברו אנגלית, בפלוגה הרוסית דברו רוסית ובגדוד לא נמצא איש שדיבר בשתי השפות גם יחד. בשל כך תורגמו הפקודות בכל שפה ליידיש וממנה לשפה האחרת.
ב-10 ביולי 1948, במהלך מבצע דני, כבש הגדוד את נמל התעופה לוד ונטל חלק בבלימת מתקפת הנגד של הלגיון הירדני. ב-18 ביולי ניסה הגדוד ביחד עם חטיבת יפתח, בפעם החמישית, לכבוש ללא הצלחה את לטרון.
באטוס הנהיג בגדוד נהלים קשוחים השאובים מנוהגי הצבא האדום. את הטנקים הורה למרוח בסולר כדי שיהיו נוצצים. את פְּנים הטנקים הורה לנקות בבנזין ובמשחת הברקה מסוג בראסו. לצוותי הטנקים הורה להיכנס לטנקים כשהם נעולים בנעלי התעמלות. את מפקדת הגדוד קבע בנמל התעופה בלוד ואת הקצינים שיכן בדירות שירות שבנמל.
ב-16 באוקטובר 1948, עם תחילתו של מבצע יואב, תקפה חטיבת הנגב את המתחם המצרי בעיראק אל-מנשייה. הכוח התוקף הורכב מהגדוד השביעי של החטיבה ומגדוד הטנקים שבפיקודו של באטוס. לכוחות הישראליים עוד לא היה אז ניסיון בתקיפה משולבת של חיל רגלים ושריון. הפיקוד על הקרב היה בידי מפקד חיל הרגלים, שהיה צריך להתייעץ עם באטוס, ושניהם היו במרחק מה משדה קרב. כוח הרגלים נתקל בהתנגדות קשה ונאלץ לסגת. המצרים החלו להפגיז את הכוח התוקף בתותחים. תוך זמן קצר נגרמו אבדות כבדות והחלה נסיגה. ארבעה טנקים מסוג הוצ'קיס נפגעו וגם האחרים יצאו מכלל שימוש.
בראשית נובמבר 1948, לאחר שבעה ניסיונות קודמים שנכשלו לכבוש את מצודת עיראק סווידאן, עמדה חטיבה 8 בפיקודו של יצחק שדה לנסות בפעם השמינית לכבוש את המצודה. הפיקוד על הפעולה הוטל על באטוס, הפעולה התבצעה ב-9 בנובמבר, ארכה כשעתיים ובסופה נכנעו הכוחות המצריים עם מפקדם, קצין סודאני בדרגת רב-סרן בשם צאלח באדר, ונלקחו בשבי.
לאחר מלחמת העצמאות.
בתום מלחמת העצמאות, כאשר פרצו חילוקי דעות בין מפקדי הפלמ"ח לדוד בן-גוריון, פרש יצחק שדה מצה"ל ואיתו גם פליקס באטוס. לאחר השחרור עבד באטוס שנים רבות כנהג באגד. לאחר פרישתו מאגד ניהל בשלהי שנות ה-60 את תחנת אגד תיור בנמל התעופה בלוד.
פליקס באטוס נפטר בשנת 1992 בעת היותו בביקור שורשים בפולין.
אזור ברילואן
בפיזיקה של מצב מוצק, אזור ברילואן הוא תא יחידה בסריג ההופכי של מוצק גבישי.
הגדרה נוספת לאזור ברילואן הראשון היא קבוצת הנקודות במרחב k (המרחב ההופכי) שאפשר להגיע אליהם בלי לחצות מישור בראג.
אזור ברילאון קרוי על שמו של לאון ברילואן.
צפיפות המצבים
בפיזיקה של מצב מוצק, צפיפות המצבים באנרגיה של מערכת מתארת את צפיפות הפתרונות האפשריים של המשוואה המתארת את המערכת בכל טווח באנרגיה. צפיפות המצבים היא גודל נדרש על מנת לחשב את האינטגרלים התרמודינמיים של המערכת, כמו מספר החלקיקים, האנרגיה, קיבול החום או הזרם.
צפיפות המצבים מתארת בדרך כלל את צפיפות המצבים של האלקטרונים (פתרונות משוואת שרדינגר), או של הפונונים (פתרונות משוואת הכוחות הבין אטומיים) בחומר המוצק.
בניסוח מתמטי, צפיפות המצבים היא הנגזרת של מספר המצבים ליחידת אנרגיה, מחולקת בנפח של המערכת:
formula_1
כאשר formula_2 הוא מספר המצבים בכל אנרגיה ו-formula_3 הוא הנפח.
ניתן להראות כי במערכת עם סימטריה בין הכיוונים השונים ישנו קשר ישיר בין יחס הנפיצה של האלקטרונים או הפונונים לצפיפות המצבים, הנתון על ידי:
formula_4
כאשר formula_5 הוא המימד של המערכת, formula_6 הוא מספר הגל, formula_7 הוא הניוון של כל פתרון באנרגיה (למשל כתוצאה משני מצבי ספין אפשריים) ו-formula_8 הוא היעקוביאן, הנתון לפי המימד:
צפיפות המצבים שימושית בתיאור ההתנהגות המקרוסקופית של האלקטרונים במתכות ומוליכים למחצה. על פי תורת הפסים, בכל מוצק, מספרם הרב של האטומים שמסודרים בצורה מחזורית, והאינטקרציה בין האלקטרונים לאטומים, גוררים היווצרות של פסי אנרגיה מותרים ופסים אסורים. צפיפות המצבים היא הגודל הפיזיקלי שמתאר את כמות המצבים בכל פס, והיא יכולה להשתנות בצורה ניכרת בין פסים שונים ואף בחלקים שונים של כל פס. בין פסי האנרגיה ישנו פער אנרגיה שבו צפיפות מצבים היא אפס, שמשמעותו היא שאין מצבים מותרים באנרגיה זאת (אין פתרונות אפשריים של משוואת שרדינגר), כלומר שזהו פער אסור באנרגיה.
כאשר הספקטרום אינו רציף, כגון בננו-חלקיקים, צפיפות המצבים שווה לניוון של כל רמה דיסקרטית באנרגיה. במצב כזה צפיפות המצבים של ננו-חלקיקים יכולה להימדד בצורה עקיפה על ידי מדידת ספקטרום הפליטה של הקרינה האלקטרומגנטית.
אלקטרון ציקלוטרון רזוננס
אלקטרון ציקלוטרון רזוננס הוא שם לתופעה בפיזיקה של חומר מעובה ובפיזיקה של מצב מוצק. כאשר אלקטרון נע בתוך שדה מגנטי אחיד הוא ינוע, בעקבות כוח לורנץ, במעגלים במישור שניצב לשדה המגנטי. אם לחלקיק קיימת מהירות שניצבת לשדה המגנטי, הוא ינוע בצורת בורג. תדירות תנועתו תינתן על ידי:
formula_1
כאשר formula_2 זוהי עוצמת השדה המגנטי, formula_3 זהו מטען האלקטרון וformula_4 זוהי מסת האלקטרון.
כאשר תופעל קרינה בתדר הנ"ל על האלקטרון, הוא יבלע את האנרגיה (רזוננס), דבר שניתן לזהות. תופעה זאת משמשת למדידת המסה האפקטיבית של חלקיקים במוצקים.
גיורא חזון
פיני משה
פיני משה (נולד ב-25 בינואר 1960) הוא מעצב ישראלי, המעצב בעיקר תפאורה לתיאטרון ולטלוויזיה.
ביוגרפיה.
משה נולד בתל אביב. הוא בוגר החוג לאמנות התיאטרון באוניברסיטת תל אביב במגמת עיצוב תפאורה ותלבושות. הוא עיצב את התפאורה עבור מספר רב של סדרות טלוויזיה, חלק ניכר מהן בטלוויזיה החינוכית; וכמו כן עבור שורה של מחזות ואופרות שהועלו בארץ, מתוכם מחזות פרינג' לצד מחזות קאנוניים כ"בית ברנרדה אלבה" ו"שלוש אחיות". ב-1986 זכה בפרס הראשון בפסטיבל עכו בקטגוריית עיצוב תפאורה ותלבושות, על ההצגה "עור" מאת ענולה שמיר ונגה אשד. כמעצב השתתף בין 2005 ו-2006 בשלוש תערוכות קבוצתיות של אמני תחריט והדפס בבית "אגודת האמנים" ובבית אסיה שבתל אביב עירו, ולימד באוניברסיטה הפתוחה ובמספר מכללות.
עבודותיו בתחום העיצוב לטלוויזיה כוללות סטים של תוכניות ידועות כ"זהו זה!", "תיק תקשורת", "אהבה מעבר לפינה", "פולישוק" ,"בנות הזהב", "חוצה ישראל" ו"פיק אפ", כמו גם "רואים 6/6", "תעלם ותכלם" ו"חצי המנשה", ועוד רבות אחרות. בעיצוב לתיאטרון נגע בכל הסוגות המטופלות בישראל, החל מהצגות מסחריות בתיאטראות הבולטים דרך תלבושות להפקות התזמורת הפילהרמונית ועד תפאורה להפקות בתי הספר השונים למשחק ותיאטראות ילדים וחובבים.
טריפלט
טריפלט (באנגלית: Triplet) הוא סט של שלושה מצבים קוונטיים של אטום או מולקולה, ומוגדר על ידי כך שהמספר הקוונטי של הספין, S, הוא אחד (S=1).
כאשר אטום או מולקולה בולעים פוטון בתחום האור הנראה או האולטרה סגול (UV) יכול להתרחש עירור של אלקטרון, כלומר עלייה של אלקטרון מהרמה האנרגטית בה הוא נמצא לרמה אנרגטית גבוהה יותר, שנקראת רמה מעוררת. הטריפלט, כמו גם הסינגלט, הוא מצב מעורר של אטום או מולקולה, כלומר בעל אנרגיה גבוהה יותר ממצב היסוד, ושמו נגזר מסט שלושת המצבים הקוונטים אותם הוא מתאר (מיוונית: טרי - שלוש).
במצב טריפלט האלקטרון המעורר והאלקטרון במצב היסוד הם בעלי ספין בכיוון זהה, לעומת הסינגלט, שמתואר על ידי כך שהמספר הקוונטי של הספין הוא אפס (S=0), ובו האלקטרון המעורר והאלקטרון ברמת היסוד הם בעלי ספינים בכיוונים מנוגדים.
זהו מצב נמוך יותר אנרגטית מהסינגלט המעורר, אך עם זאת הוא אינו נפוץ בטבע בשל המעבר האסור (כלומר מעבר בעל הסתברות נמוכה להתרחשות) של האלקטרון מרמת היסוד אליו.
ספין.
במכניקת קוונטים, ספין הוא תכונה של חלקיק לה ממדים של תנע זוויתי, לצד התנע הזוויתי האורביטלי. הספין הוא תכונה אינטרינזית של החלקיק, ואין לו תכונה מקבילה במכניקה הקלאסית. עבור חלקיקים שונים (למשל אלקטרון, פרוטון או אטום בודד), הספין מהווה מרכיב חשוב אשר קובע התנהגויות שלא ניתנות להסבר באופן קלאסי.
הספין מתואר ביחידות של ħ (קבוע פלאנק המצומצם), ויכול לקבל ערכים חיוביים (או אפס) של חצי-שלם (...2, 3/2, 1, 1/2, 0). יש להבדיל בין הספין לבין המספר הקוונטי של היטל הספין, שמתואר על ידי המספר הקוונטי ms. עבור אלקטרון, s=1/2, ו-ms יכול להיות 1/2, כלומר ספין למעלה (up), ומסומן כחץ לכיוון מעלה (↑), או 1/2-, ספין למטה (down), ומסומן כחץ לכיוון מטה (↓).
עיקרון האיסור של פאולי קובע כי שני פרמיונים לא יוכלו לאכלס את אותו מצב קוונטי. באופן ספציפי לאלקטרונים, החוק קובע כי לשני אלקטרונים באטום לא יהיו אותם ארבעה מספרים קוונטיים (n, l, ml, ms), כלומר רמת אנרגיה מסוימת יכולה להיות מאוכלסת רק על ידי שני אלקטרונים בעלי ספינים הפוכים.