מלחמת הקודש השלישית.
מלחמת הקודש השלישית התרחשה גם היא בשל תפיסת המקדש בדלפי על ידי הפוקים בשנת 359 לפנה"ס. הפוקים נדרשו לשלם קנס על ידי מועצת האמפיקטיונה, והם סירבו לכך. פעולות אלה גרמו לחברות באגודה הדלפית, בראשותם של תבאי ותסליה, להכריז מלחמה על הפוקים בשנת 355 או 356 לפנה"ס.
במהלך המלחמה בזזו הפוקים את אוצר המקדש לצורכי המלחמה, והקימו צבא שכירים שמומן על ידיו. ידם של הפוקים הייתה כנראה על העליונה, תסליה נוצחה, וכוחה של תבאי נחלש. אולם, עם כניסת מוקדון אל המלחמה, בהנהגתו של פיליפוס השני, שונה מהלך המלחמה לרעתה של פוקיס, שכוחותיה נשחקו במאבק התמשך. בשנת 346 לפנה"ס הסתיימה המלחמה, הערים של הפוקיים פורקו לכפרים, חומותיהן נהרסו, הם חויבו להשיב בתשלומים את הכסף שלקחו מהמקדש ווגורשו סופית מן האמפיקטיונה האנתהלית דלפתית. המוקדונים ניצלו את ניצחונם, נכנסו לברית הדלפית ותפסו את מושביהם של הפוקים.
מלחמת הקודש השלישית הייתה הארוכה והקשה במלחמות הקודש. השליטה על האגודה הדלפתית נחלשה וחשיבותה ירדה, המוקדונים ולאחריהם האיטולים שלטו באגודה ובמקדש בדלפי וחוקי האגודה נעשו חסרי משמעות.
מלחמת הקודש הרביעית.
מלחמת הקודש הרביעית הייתה קצרה מ-339 לפנה"ס עד 338 לפנה"ס. במהלכה ניצבה ממלכת מוקדון, שעדיין הייתה תחת שלטונו של פיליפוס נגד קואליציה חזקה של פולייס יווניות בהנהגת אתונה ותבאי. הקרב המכריע היה בכירונאה שבו ניצח פיליפוס. התוצאה הייתה השתלטותו דה-פקטו של פיליפוס כמעט על כל יוון (פרט לספרטה) וכינון הליגה הקורינתית.
גנס אנד רוזס
ג'ומו קאניאטה
וולטר מתיאו
ולטר מתיאו
אסכולה אוסטרית
פרידריך האיק
פרידריך פון האייק
לודויג פון מיזס
פון מיזס
בוהם באוורק
בוהם-באורק
ACiD Productions
ACiD Productions היא קבוצת אמנות דיגיטלית מחתרתית לא מסחרית, שנוסדה בשנת 1990. הקבוצה התמחתה בתחילה ביצירת אמנות ANSI למאגרי מידע ממוחשבים, שנקראו ה-BBS. לאחרונה, הקבוצה הרחיבה את עבודתה לתחומי גרפיקה ומדיה נוספים וגם לפיתוח תוכנות מחשב.
באמצע שנות התשעים, ACiD יצרה תת-קבוצות שתהיינה אחראיות על תחומי העשייה וההתמקצעות, לדוגמה: REMORSE, שהייתה תת-קבוצה (מחלקה) שתפקידה היה להיות אחראית על אמנות ה ASCII וכל האמנות שהתבססה על שימוש בתוי הטקסט למיניהם. כך גם לגבי
pHluid, על יצירת המוזיקה, ועסקה בהלחנת וכתיבת מנגינות.
כיום, ACiD מתמקדת בעיקר, בשימור וסיקור היסטוריית האמנות הדיגיטלית שלה, ובכלל, משדרת שידורי רדיו, ומשווקת את ארכיב האומנות שלה מהסצנה על DVD.
מדינות אירופה
גיזר
אמילי דיקינסון
מסכת תרומות
מַסֶּכֶת תְּרוּמוֹת היא המסכת השישית בסדר זרעים. כמרבית המסכתות בסדר זה, המסכת מופיעה במשנה בלבד ולא נכתב לה תלמוד בבלי אלא תלמוד ירושלמי ותוספתא בלבד. במסכת זו אחד עשר פרקים אשר ברובם עוסקים בדיני תרומה גדולה, תרומת מעשר, מקרים שבהם התערבה התרומה בחולין ועוד.
מיקומה של המסכת בסדר זרעים.
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, סודרה מסכת תרומה (או בלשונו של הרמב"ם: "תרומה גדולה") מיד אחר מסכת שביעית, משום שהיא "מתנה הראשונה שמוציאין מן הזרע".
פרקי המסכת.
בסה"כ במסכת 101 משניות.
מסכת מעשרות
מַסֶּכֶת מַעֲשְׂרוֹת היא המסכת השביעית בסדר זרעים במשנה, בתוספתא ובתלמוד הירושלמי. במשנה כוללת חמישה פרקים, ובתוספתא שלושה פרקים.
המסכת עוסקת באיסור להשתמש בתבואה לפני שהופרש ממנה מעשר.
המסכת נקראת "מעשרות", כיוון שהיא נוגעת בהלכות השייכות לכל המעשרות.
מיקומה של המסכת בסדר זרעים.
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, המסכת סודרה אחרי מסכת תרומות, מכיוון שבתחילה מפרישים תרומה, ולאחריה מעשר ראשון.
פרקי המסכת במשנה.
בסה"כ במסכת 40 משניות.
מסכת מעשר שני
מסכת מַעֲשֵׂר שֵׁנִי היא המסכת השמינית בסדר זרעים. במסכת זו חמישה פרקים אשר עוסקים בפרטי ההלכות של מעשר שני ופדיונו, נטע רבעי, ודיני
ביעור מעשרות ווידוי מעשרות.
כמרבית המסכתות בסדר זה, המסכת מופיעה במשנה בלבד, ולא נכתב לה תלמוד בבלי אלא תלמוד ירושלמי ותוספתא בלבד. בתלמוד הירושלמי של מסכת זו יש גם פתרון חלומות, כמו בפרק תשיעי במסכת ברכות.
מיקומה של המסכת בסדר זרעים.
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, סודרה מסכת מעשר שני אחרי מסכת מעשרות על פי סדר חשיבותם.
פרקי המסכת.
בסה"כ במסכת 57 משניות.
מסכת חלה
מסכת חַלָּה היא המסכת התשיעית בסדר זרעים. במסכת זו ארבעה פרקים אשר עוסקים בפרטי ההלכות של הפרשת חלה ונתינתה לכהנים. כמרבית המסכתות בסדר זה, היא מופיעה במשנה בלבד, ולא נכתב לה תלמוד בבלי אלא תלמוד ירושלמי ותוספתא בלבד.
מיקומה של המסכת בסדר זרעים.
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, סודרה מסכת חלה אחרי מסכת מעשר שני, מפני "שאחר שמוציאין מן הזרע כל אלו המתנות, שהם תרומה ומעשר ראשון ושני, אז יטחנוהו, ועושין אותו קמח, ולשין אותו, ואז יתחייב בחלה".
פרקי המסכת.
בסה"כ במסכת 38 משניות.
מפרשים וחיבורים על מסכת חלה והלכותיה.
שלא כמסכתות אחרות בסדר זרעים, על מסכת חלה נכתבו כמה וכמה חיבורים. הדבר נובע מכך שמצוות הפרשת חלה נוהגת גם בחוץ לארץ וגם בזמן הגלות. מלבד מפרשי המשנה והירושלמי ופסקי הרמב"ם, על מסכת חלה כתב הרמב"ן הלכות (כעין פסקי הרי"ף לשאר המסכתות) ואחריו גם הרשב"א והרא"ש. למקום מיוחד זוכה פירושו של המהרי"ט אלגזי להלכות חלה של הרמב"ן.
מלבד זאת, גם הפוסקים כגון הטור והשולחן ערוך ומפרשיהם כתבו על הלכות חלה בחלק יורה דעה.
מסכת ערלה
מסכת עָרְלָה היא המסכת העשירית בסדר זרעים. במסכת שלושה פרקים העוסקים בפרטי ההלכות של ערלה. אגב הלכות ערלה יש במסכת דיון בהלכות תערובות וביטול איסורים.
כמרבית המסכתות בסדר זה היא מופיעה במשנה בלבד ולא נכתב לה תלמוד בבלי אלא תלמוד ירושלמי ותוספתא בלבד. במשנה יש למסכת שלושה פרקים אך בתוספתא רק פרק אחד.
מיקומה של המסכת בסדר זרעים.
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, כשהסתיים הדיון בזרע ומתנותיו (כלומר במתנות הנהוגות הן בזרעים והן באילנות), הגיע תור הדיון במצוות הנהוגות באילנות בלבד - ערלה וביכורים. ולפיכך סודרו מסכתות ערלה וביכורים בסוף הסדר. הטעם להופכת מסכת ערלה לפני מסכת ביכורים הוא לפי סדר הופעתם במקרא: הערלה בספר ויקרא, והביכורים בפרשת כי תבוא.
פרקי המסכת.
בסה"כ במסכת 35 משניות.
מסכת ביכורים
מַסֶּכֶת בִּכּוּרִים היא המסכת האחת-עשרה והאחרונה בסדר זרעים. במסכת זו שלושה פרקים, אשר עוסקים בפרטי ההלכות של הבאת הביכורים משבעת המינים שנשתבחה בהם ארץ ישראל.
כמרבית המסכתות בסדר זה המסכת מופיעה במשנה בלבד ולא נכתב לה תלמוד בבלי אלא תלמוד ירושלמי ותוספתא בלבד. לשלושת הפרקים הנ"ל נוסף פרק רביעי העוסק בדיני אנדרוגינוס. מקורו של פרק זה בתוספתא, הוא איננו מופיע בתלמוד הירושלמי ורוב מפרשי המשנה לא פירשוהו.
מיקומה של המסכת בסדר זרעים.
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, כשהסתיים הדיון בזרע ומתנותיו (כלומר במתנות הנהוגות הן בזרעים והן באילנות), הגיע תור הדיון במצוות הנהוגות באילנות בלבד - ערלה וביכורים. ולפיכך סודרו מסכתות ערלה וביכורים בסוף הסדר. הטעם להופעת מסכת ערלה לפני מסכת ביכורים הוא לפי סדר הופעתם במקרא: הערלה בספר ויקרא, והביכורים בפרשת כי תבוא.
לפי גישה מחקרית, סדר המסכתות בכל סדר מסדרי המשנה נקבע לא על פי תוכנם כי אם לפי אורכם. לכן, מסכת ביכורים הקצרה מצויה בסוף הסדר.
פרקי המסכת.
בסך הכול יש במסכת 39 משניות.
מסכת פסחים
מַסֶּכֶת פְּסָחִים היא המסכת השלישית שבסדר מועד – במשנה ובתלמוד. מסכת זו מורכבת מעשרה פרקים העוסקים בפרטי ההלכות וסוגיות הסובבות לחג הפסח. בתלמוד בבלי מסכת פסחים כלולה מ־120 דפים בדפוס וילנה.
שלושת הפרקים הפותחים את המסכת עוסקים בפרטי הדינים של איסור החמץ בפסח. הפרק הרביעי מתעסק באיסור מלאכה בערב פסח. הפרקים ה' עד ט' עוסקים בענייני קרבן הפסח. הפרק העשירי מתרכז בפרטי הדינים והעניינים הקשורים בליל הסדר.
שם המסכת.
השם שנקבע על ידי חז"ל למסכת הזו הוא 'פסחים'- ברבים ולא פסח ביחיד. טעמים אפשריים הנידונים בכך:
מיקומה של המסכת בסדר מועד.
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, ישנן שתי סיבות להבאת המסכת לאחר מסכת שבת. הראשונה היא שמצוות הפסח היא מהמצוות הראשונות הנתונות על ידי משה. הסיבה השנייה היא שמצוות הפסח היא המצווה שמופיעה מיד לאחר מצוות השבת ("שנייה לשבת") בפרשת המועדות.
פרקי המסכת.
בסה"כ במסכת 89 משניות.
מפרשי המסכת.
ראשוני ספרד.
פירושם של שניים מחכמי ספרד על המסכת, הריטב"א - שמובא פירוש מקוצר של תלמידו בשמו - והרשב"א אבדו. בנוסף לכך, פירושו של הרמב"ן, גם הוא מחכמי ספרד, מונה רק שלושה עשר דיבורי המתחיל על כל המסכת. אמנם, ישנם בידינו שני פרשנים ספרדים ייחודיים על המסכת - מהר"ם חלאווה וחידושי רבינו דוד.
פרקים ה-ט במסכת.
פרקים ה-ט במסכת ("מסכת פסח שני") עוסקים בדיני קדשים, והרבה ממפרשי המסכת לא כתבו פירושים על פרקים אלו
פרק ערבי פסחים.
בפרק ערבי פסחים ניתוסף הפירוש של נכד רש"י, רשב"ם.
מסכת שקלים
מַסֶּכֶת שְׁקָלִים היא המסכת הרביעית בסדר מועד, במסכת זו שמונה פרקים, אשר עוסקים בפרטי ההלכות של השקלים (במצוות מחצית השקל) ובדינים הקשורים לגזברי בית המקדש.
המסכת בדפוסי התלמוד הבבלי.
מסכת זו היא היחידה בסדר מועד שיש עליה תלמוד ירושלמי ואין עליה תלמוד בבלי. אף-על-פי כן, ברוב דפוסי התלמוד הבבלי, הדפיסו את הירושלמי על שקלים אחרי מסכת פסחים. כמו כן, (ואולי בשל כך), המסכת נלמדת במסגרת הדף היומי. בש"ס וילנה, התלמוד הירושלמי על המסכת מונה 21 דפים (בדפוסים אחרים המספר שונה).