ליד הבניין שכנו בניין המשטרה, עירייה, משרד הטאבו ובית המשפט. לצד הבניין עברה אחת הדרכים המרכזיות בנגב, הדרך מעזה, וכך כל העוברים בה היו נתונים לפיקוח המושל.
כאשר הבריטים כבשו את באר שבע, הפך הבניין לבית המשפט הבדואי, בו נשפטו התושבים הבדואים של האזור על פי החוקים הבדואים.
בשנת 1938, בתקופת המרד הערבי הגדול (מאורעות תרצ"ו - תרצ"ט), הוצת הבניין, וגגו העשוי עץ נשרף כליל. שלטונות המנדט הבריטי הקימו במקומו גג בטון, ושילבו את הבניין במכלול מבני ממשל, פקידות, משטרה ודואר שנבנו בצמוד אליו.
במלחמת העצמאות ב-1948, התבצר הצבא המצרי בבית הסראייה, אך אנשיו נכנעו לאחר איום בהפגזה ישירה של תותח שהובא לעיר. דגל ישראל שהוצב בכניסה הראשית למבנה סימל את כיבוש העיר על ידי ישראל. הבניין נותר בידי צה"ל, אך לאחר איומי שביתה של המשטרה, הוחזר לה חלק ממכלול המבנים של בית הסראייה, וכיום שוכנים בו משטרת באר שבע לצד מפקדת פיקוד הדרום של צה"ל.
דיסקורדיאניזם
דיסקורדיאניזם היא דת מודרנית שנוסדה ב-1958 או ב-1959 בארצות הברית. הדת נוסדה עם פרסום הטקסט הדתי העיקרי שלה, הפרינקיפיה דיסקורדיה מאת מלאקליפס הצעיר.
דיסקורדיאניזם טוענת שאי-סדר הוא תכונה חשובה ורצויה לא פחות מסדר.
המצב הטבעי זה כאוס , סדר ואי סדר הם המצאות אנושיות הקיימות בתוך הכאוס.
בכך היא מבדילה את עצמה מרוב הדתות, המדגישות את החשיבות של הסדר וההרמוניה בעולם. רבים מחשיבים את הדת לפרודיה, ויש המזהים אותה כגרסה מערבית לזן בודהיזם. עם זאת, ישנם אנשים המזהים עצמם כדיסקורדיאניסטים, במידות שונות של רצינות. רבים מחזיקים בדיסקורדיאניזם יחד עם דת אחרת. האלה אריס, השאולה מהמיתולוגיה היוונית, משמשת לדיסקורדיאניזם כאלה וכמקור חוכמה וידע. לפיכך נקראת הדת לפעמים אריסיאניזם.
דן שפירא
דן שפירא (נולד ב-28 בנובמבר 1980) הוא שחקן תיאטרון וקולנוע ישראלי. זוכה "פרס התיאטרון לשחקן המבטיח" על משחקו במחזה "אקווס".
ביוגרפיה.
שפירא נולד וגדל בתל אביב, בן יחיד למשפחה ממוצא ליטאי ותימני. בנו של מנהל מחלקת התרבות לשעבר בגלי צה"ל, מולי שפירא. דודו הוא המשפטן עמוס שפירא. למד בגימנסיה הרצליה במגמת כימיה וצרפתית, וכן מוזיקה קלאסית בקונסרבטוריון במשך 12 שנים.
בצה"ל שירת בלהקה הצבאית של חיל האוויר. לאחר מכן פנה ללימודי תיאטרון באוניברסיטת תל אביב.
קריירה.
בטלוויזיה.
בשנת 2002 השתתף בתוכנית המערכונים "עם ישראל לייב", שעלתה בערוץ 10. באותה שנה לקח חלק בפאנל התוכנית "סקר הסקס הגדול" ששודרה ב-yes.
בשנת 2003 שיחק את התפקיד הראשי בסרטו של אייל חלפון "תיאום כוונות" המבוסס על ספרו של חיים סבתו.
בשנת 2004 השתתף בתפקיד אורח בתור סתיו בסדרה "שמש".
בשנת 2005 גילם את יונתן אבשלום (האישה המסתורית) בסדרה "אלביס, רוזנטל והאישה המסתורית" בערוץ 2 של קשת. בשנת 2007 גילם את שלומי כץ, קצין האבטחה של היישוב בסדרת הנוער "הנפילים" ב-yes, במשך שתי עונות.
בשנת 2009 הצטרף שפירא לעונה השנייה של הסדרה הקומית "מסודרים" בערוץ 2 של קשת בתפקיד סער שקד.
בנוסף, שיחק בתפקיד הראשי במיני-סדרה "מה שנחוץ לרווק" בהוט 3, שהתבססה על ספרהּ של ג'יין אוסטן "גאווה ודעה קדומה" ובוימה על ידי עירית לינור, גילם שפירא את דמותו של מר דארסי.
ב-2010 שיחק בסדרה "עספור" של HOT. באותה השנה לוהק לתפקיד הראשי בסדרת הדרמה "הצרות שלי עם נשים" בערוץ 10, העוסקת בגבר שלא מסתדר עם זוגיות.
ב-2011 עלתה סדרת דרמה נוספת בערוץ 2 של רשת, הנקראת "סימני שאלה", המספרת על עולמם של יוצאים בשאלה.
בשנת 2012 השתתף בסדרת הדוקו-ריאליטי "גולסטאר" של HOT.
ב-2015 החל לשחק בסדרת המתח "המדרשה" בערוץ 2 של רשת.
בנוסף ב-2015, קריין את סרט הקולנוע הדוקומנטרי "רבין במילותיו שלו".
בשנת 2017 הגיש את תוכנית "הרמב"ם היומי" בערוץ 20.
בשנת 2018 שיחק בסרטו של נדב לפיד "מיומנו של צלם חתונות" לצד אוהד קנולר ונעמה פרייס. הסרט זכה בפסטיבל קורטס לקולנוע בפורטוגל.
בשנת 2018 הנחה את התכנית "סלפי ירושלים" בערוץ 20 - ברחבי העיר העתיקה בירושלים.
ב-2019 התארח בסדרה הקומית "זאת וזאתי" ברשת 13.
מיולי 2020 מנחה את התכנית השבועית "להיות ראשון" לצד יונתן גלעד בערוץ "הידברות" תוכנית העוסקת בהתפתחות תודעתית ומחשבתית.
בינואר 2021 החל שפירא להנחות תוכנית שבועית שו"ת בהלכה בשם "שאלת הרב הראשי", עם הרב דוד לאו בערוץ 20.
בקיץ 2021 שיחק שפירא דמות של חקלאי בעונה 4 של רצים למשנה.
בתיאטרון.
בשנת 2006 לוהק לתפקיד דקין במחזה "נערי ההיסטוריה" בתיאטרון בית ליסין, בבימויו של מיכה לבינסון.
ב-2007 גילם את התפקיד הראשי בהצגה "מייק" - הדרמה המוזיקלית של תיאטרון בית ליסין שגוללה את סיפור חייו של מייק ברנט.
ב-2009 לוהק לתפקיד הראשי במחזהו השערורייתי של פיטר שאפר "אקווס", לצדו של השחקן הוותיק דורון תבורי. במרכז המחזה חוקר פסיכיאטר נודע סדרה של פגיעות בסוסי רכיבה בחווה באנגליה. בחקירה מתברר כי הפגיעות בוצעו על ידי נער בן 17, אלן סטראנג, המגולם על ידי שפירא. המחזה מפורסם בשל סצנת העירום שלו ושל השחקנית יובל שרף. על משחקו זכה ב"פרס התיאטרון לשחקן המבטיח".
ב-2010 עבר לתיאטרון הקאמרי ושיחק בהצגה "הבדלה" מאת שמואל הספרי ובבימויו.
ב-2011 גילם את זוהר ארגוב במחזה על חייו - "זהר", לצד שלמה וישינסקי.
באותה שנה גילם את דמותו של רומיאו בהצגה "רומיאו ויוליה" מאת שייקספיר לצד השחקנית נלי תגר ובבימוי של נועם שמואל.
בשנת 2012 שיחק בתפקיד הראשי ב"קומדיה של טעויות" מאת שייקספיר לצד עידו מוסרי ויניב ביטון ובבימוי של משה קפטן.
בפברואר 2014 שיחק בהצגה "הכיתה שלנו" בבימוי של חנן שניר וגילם את זיגמונט. ההצגה זכתה בפרס הצגת השנה.
בינואר 2015 גילם במחזמר "שיער" את דמותו של קלוד הופר בוקובסקי לצדם של עוז זהבי, חן אמסלם ומירב פלדמן ובבימוי של משה קפטן.
ביוני 2016 החל לגלם את נריק בהצגה "הזאבים" של הלל מיטלפונקט בתיאטרון הקאמרי.
ב-2016 החל לשחק את דמותו של תומאס שטוקמן בהצגה "אויב הציבור" - עיבוד מודרני למחזה אויב העם מאת איבסן אותו כתב יחד עם הבמאי יונתן אסתרקין.
בנובמבר 2017 החל לגלם תפקיד ג׳ון פרוקטור במחזה "ציד המכשפות" של ארתור מילר בתיאטרון הקאמרי.
ב-2018 שיחק את דמותו של הסופר שלום אש במחזה "מעשיה מגונה" בבימוי יאיר שרמן בתיאטרון הקאמרי.
ב-2019 גילם את הפרופסור במחזה "אוליאנה" לצד ג'וי ריגר בתיאטרון הקאמרי בבימויה של שרה פון שוורצה, וכן שימש בתור מנחה במופע תל אביב הקטנה.
מאפריל 2020 מגלם את תפקיד המנחה בערב השאנסונים "לילה בפריז" בבימוי גלעד קמחי בתיאטרון הקאמרי.
בשנים 2019–2020 הופיע ברחבי הארץ עם מופעו "מסע ישראלי" ועם המופע "לך לך" יחד עם הנגנים ניצן עין הבר, חגי אלקיים, שי חמני, יגאל ברעם.
מנובמבר 2021 משחק במחזה "כימים אחדים" שהמחיז וביים חנן שניר על פי מאיר שלו בתיאטרון הקאמרי.
חיים אישיים.
ב-2014 נישא לתמר ג'רבי. לזוג שני בנים.
ב-2018 סיפר בריאיון ל"ישראל היום" שהוא לומד יהדות. החל להתקרב ליהדות ע״י חב״ד בתל אביב.
אתיל מרכפתן
אייל בנבנשתי
שעון שבת
שעון שבת הוא התקן הכולל שעון ומפסק המאפשר לתכנן מראש את זמני ההפעלה של מכשירי חשמל באמצעות שליטה על מעבר זרם חשמלי אליהם. ההתקן משמש גם כפתרון הלכתי לשליטה על מערכות חשמליות בשבת, כתחליף להדלקתם וכיבויים בידי אדם, דבר האסור על פי ההלכה. לפי עדות אחת, הוא הומצא בסוף המאה ה-19 על ידי אברהם שכט, עקב הצורך של יהודים שומרי שבת להתמודד עם בעיית השימוש בחשמל בשבת.
כיום נעשה שימוש רווח במונח זה כשם כולל לסוגים שונים של מתגי זמן לשימוש ביתי. הגרסה הנפוצה של שעון שבת הוא התקן מכני עם מחזור פעולה של 24 שעות. שעון שבת קיים בגרסה ללוח חשמל המאפשר לשלוט על חלקים של מערכת החשמל הביתית, ובגרסה המתחברת לשקע חשמל ומאפשרת שליטה על מכשיר בודד.
בשימושים שאינם קשורים להלכה היהודית, מכונה שעון השבת גם בשם "טיימר" או "קוצב זמן", כדי להבדילו משעון השבת המשמש את הציבור הדתי והחרדי בשבת ויום טוב, אף שהאחרון משמש לספירת הזמן לאחור.
השעון.
שעון שבת הנפוץ ביותר פועל מכנית. הוא מורכב בלוח החשמל או על הקיר או מחובר לשקע ובו שעון עם או בלי מחוגים. סביב השעון הנתון במעגל, יש מערכת זיזים אשר באמצעותה ניתן לקבוע את שעת ההפעלה או הכיבוי. זיז המוכנס לתוך המעגל קובע הפעלה. זיז המוצא מתוך המעגל קובע ניתוק. ניתן להתקין מספר שעוני שבת במקביל, באופן שתהיה הפרדה בין השליטה על מערכות שונות, כך שמכשיר חשמל שונים יופעלו בשעון נפרד. קיימים גם שעוני שבת עם כוונון דיגיטלי המתבצע על ידי לחצנים.
שעון שבת שבועי יומי מכיל חוגה נוספת המחולקת ל-7, ומאפשרת שליטה גם לפי ימים. שעון זה משמש למשל למערכת צלצולים בבתי ספר.
שעון שבת אסטרונומי מכיל את המידע המלא על שעות השקיעה והזריחה, ומאפשר תכנות מראש של הפעלה וניתוק מערכות לכל ימות השנה. שעון זה משמש למשל להפעלה וכיבוי של תאורת רחובות.
כיום יש מכשירי חשמל ביתיים, כמו מזגנים, תנורי אפייה ובישול הכוללים תוספת מובנית של שעון שבת.
שעון שבת ביהדות.
שעון שבת, הוא פתרון הלכתי לכיבוי והדלקה מתוזמנים מראש של מכשירי חשמל בשבת ויום טוב, שנועד לחסוך את הצורך בפעולה ידנית של כיבוי והדלקת המכשיר החשמלי ביום השבת או יום טוב עצמו, דבר הכרוך לעיתים באיסור מלאכת מבעיר ומכבה.
אזיקים
אזיקים הם אמצעי כבילה שנועד לשמור על שני פרקי יד צמודים. הם מורכבים משני חלקים טבעתיים, המחוברים ביניהם בשרשרת או בציר. בכל אחד מהחלקים יש זרוע משוננת המסתובבת על ציר, כך שתינעל לצורת טבעת החובקת את פרק היד.