סינתזה מפרקית שואפת לנתח את הדיבור במונחים של מאפיינים ארטיקולטוריים של מנגנון הפקת דיבור. הם מתארים את צורת מערכת הקול ואת התנועה של מפרקי מנגנון הפקת דיבור עם הזמן. הקושי העיקרי בסינתזה מפרקית היא המורכבות בגזירת כללים מפרקים להפקת צלילי דיבור. הסינתיסייזרים המפרקים הקיימים יכולים להפיק דיבור באיכות טובה עבור צלילים מבודדים, כגון תנועות. אבל איכות הדיבור יורדת משמעותית במהלך סינתזה של דיבור רציף, עקב הבעיות במודל של השפעות הקוארטיקולציה. למרות ההתקדמות במחקר על מנגנון הפקת דיבור בסיסי בשנים האחרונות, הסינתזה המפרקית לא זכתה להצלחה רבה בהשוואה לשיטות סינתזת דיבור אחרות. לאחרונה, נעשה שימוש במאפיינים המפרקים שנגזרו מטכניקות המדידה האחרונות, כגון הדמיית תהודה מגנטית וארטיקולוגרפיה אלקטרומגנטית, בסינתיסייזרים פרמטריים סטטיסטיים של דיבור קיימים.
סינתזה משורשרת.
בסינתזה משורשרת, צורות גל דיבור טבעי שהוקלטו מראש מפוצלות למקטעי דיבור קטנים, ובמהלך הסינתזה, מקטעים אלו משורשרים בצורה חלקה כדי ליצור את המילים. באופן כללי, הסינתזה המשרשרת מספקת פלט דיבור באיכות גבוהה, אך לפעמים עלולים להתרחש עיוותים נשמעים בפלט עקב בחירה וצירוף של קטעי דיבור לא מתאימים. בהתאם לסוג היחידות המשמשות לשרשור, ישנם בעיקר שלושה סוגים של סינתזת שרשור, כלומר, (1) סינתזה ספציפית לתחום, (2) סינתזת דיפון ו-(3) סינתזת בחירת יחידות.
בסינתזה ספציפית לתחום, אמירת הדיבור נוצרת על ידי שרשור המילים והביטויים המוקלטים. ניתן להשתמש בגישה מסוג זה ביישומים, כגון הכרזות מתוזמנות בתחבורה ציבורית ודוחות מזג אוויר שבהם פלט הדיבור הרצוי מוגבל לתחום ספציפי קטן. איכות הדיבור המסונתז גבוהה מאוד עקב שרשור של קטעי דיבור טבעיים ארוכים. אבל החיסרון העיקרי של שיטה זו הוא שהפרוזודיה של הדיבור המסונתז אינה תואמת את הפרוזודיה של אמירת הדיבור הטבעי.
בסינתזת דיפון, מסד נתונים של דיבור מוכן בקפידה כך שכל אחד מהדיפונים מופיע לפחות פעם אחת ומספר הדיפונים תלוי בשפה. במהלך הסינתזה, הדיבור מתקבל על ידי צירוף הדיפונים שנבחרו ממאגר הדיבור הקטן. מאפייני הפרוזודיה של הדיפונים שנבחרו משתנים באמצעות טכניקות עיבוד אותות מתאימות כגון Pitch Synchronous Overlap-Add (PSOLA), חפיפה מחדש של multiband resynthesis-add (MBROLA), וחיזוי ליניארי מעורר שיורית (RELP). סינתזת הדיפון סובלת לעיתים קרובות מעיוותים נשמעים כאשר משרשרים שני דיפונים שאינם תואמים זה לזה. העיוותים הנשמעים יכולים להתרחש גם במהלך שינוי פרוזודיה של דיפונים על ידי טכניקות עיבוד אותות.
סינתזת בחירת יחידות יוצרת את הדיבור על ידי שרשור מקטעי הדיבור הטבעי שנבחרו ממסד נתונים גדול. מאגר הדיבור הגדול מכיל מופעים מרובים של כל יחידה עם הקשר ומצבים פרוזודיים משתנים. מסד הנתונים של הדיבור מפולח ליחידות שיכולות להיות באורך משתנה: חצאי פונים, פונים, דיפונים, טריפונים, הברות, מורפומות, מילים, ביטויים או אפילו משפטים. בחירת היחידה תלויה באופי השפה וביישום היעד. לאחר פילוח מסד הנתונים של הדיבור, יחידות הדיבור מתווספות לאינדקס, מקובצות ומתויגות בהתאם למאפיינים לשוניים ואקוסטיים. במהלך הסינתזה, בהתאם ליחידות היעד ולתכונות הפונטיות, ההקשריות והפרוזודיות המשויכות להן, נבחרות היחידות המתאימות ממסד הנתונים ולאחר מכן משורשרות אותן כדי ליצור את הדיבור. סינתזת בחירת היחידה יכולה לספק דיבור טבעי ומובן ביותר אם נעשה שימוש בקורפוס גדול מותאם היטב (דובר יחיד). סינתזת בחירת היחידה מתאימה ביותר ליישומים המעורבים ביצירת דיבור עם סגנון דיבור יחיד. החיסרון של סינתזה זו הוא שמטבע הדברים אינו גמיש וקשה לשנות את מאפייני הקול כגון איכות הקול, סגנון דיבור והבעה.
התזמורת הסימפונית של שנחאי
וולוין גרדן סיטי
פרופיל DNA
יצירת פרופיל DNA (באנגלית: DNA profiling) הוא תהליך בו בוחנים תכונות ב-DNA של אדם, שהן ייחודיות כמו טביעות אצבעות. הטכניקה הומצאה על ידי סר אלק ג'פריס באוניברסיטת לסטר בשנת 1985.
פרופיל ה-DNA הוא כלי המסייע רבות בחקירות פליליות. משתמשים בבדיקת סמני DNA כדי להשוות בין פרופילים של חשודים ובין ראיות שנאספו בזירת הפשע (כגון: דגימות של דם, שיער, רוק או זרע), ולהעריך את הסבירות לכך שהחשודים היו מעורבים בפשע. טכניקה זו הובילה גם לכך שאנשים שהורשעו בעבר בפלילים נמצאו כעבור מספר שנים חפים מפשע לאחר שה-DNA שלהם לא תאם ל-DNA שנמצא בזירת הפשע.
השיטות הראשונות התבססו על ניתוח RFLP בעזרת לימוד קיטוע DNA. בהמשך עברו לשיטות אחרות שמתבבסות על PCR.
יצירת פרופיל DNA משמשת גם בבדיקות שארות, לזיהוי גופות ובמחקר הגנאלוגי.
איסוף של דגימות DNA מהאוכלוסייה לצורך יצירת פרופיל DNA משתנה ממדינה למדינה בהתאם לחוקים המקומיים. במדינות מסוימות הוקמו מאגרים המכילים פרופילי DNA של כל האסירים.
מייל המוזיאונים
רכס רות (אנטארקטיקה)
רכס רות (באנגלית: Ruth Ridge) הוא רכס סלעי בצד המזרחי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.
רכס רות הוא רכס שחור, וסלעי שאורכו 4.5 קילומטרים, והוא משתרע בכיוון צפון - דרום.
הרכס מהווה את הקצה הדרומי של רמת דטרויט, והוא הנקודה בו הרמה משנה את כיוונה לאורך חוף נורדנשלד.
לאחר שינויי הכוון מהווה הרמה את הקיר הצפוני של קרחון דריגאלסקי.
היסטוריה.
גילוי הרכס ומקור שמו.
דוקטור אוטו נורדנשלד, שעמד בראש המשלחת השוודית לאנטארקטיקה, שחקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1904–1901 גילה את הרכס, וחשב כי מדובר בלשון יבשה.
נורדנשלד קרא לרכס "כף רות" על שמה של אחותו.
בשנת 1947 סקר שטחי חסות איי פולקנד גילה כי מדובר ברכס ולא בלשון יבשה, ובהתאם שונה שמו.
רכס רות
ברוס מקינון
ברוס מקינון (באנגלית: Bruce Mackinnon; נולד ב-17 באוקטובר 1978) הוא שחקן אנגלי שהופיע במגוון תוכניות טלוויזיה וסרטי קולנוע.
ביוגרפיה.
מקינון נולד באשר שבסארי, והתחנך באיטון קולג'. בהמשך למד דרמה באוניברסיטת מנצ'סטר.
הוא החל את הקריירה שלו כחבר בצמד הקומי "מאט ומקינון" יחד עם מת'יו הורן. בטלוויזיה הופיע מקינון בתוכניות כגון "המשרד", "המופע של קתרין טייט", "Smack the Pony", ובסדרה של רשת HBO "רומא".
בקולנוע שיחק בסרטים "החיים על פי פיטר סלרס", "הדוכסית" ו"יריד ההבלים". מקינון כתב עבור תוכניות הטלוויזיה "המופע של קתרין טייט", עבור אליסטר מקגוואן, ג'וני ווהן, ועבור דארה או בריאן בתוכניתו "Live Floor Show". ב-2012 נבחר מקינון לגלם את סר אנדרו אגיצ'יק בהפקה של הלהקה השייקספירית המלכותית למחזה "הלילה השנים עשר" בבימויו של דייוויד פַאר. ב-2014 הופיע מקינון בפרק בסדרה "בתוך מספר 9" של ה-BBC, בסדרה "אוטופיה" של ערוץ 4 ובסרט "שומרי הגלקסיה" של אולפני מארוול.
ב-2015 החל מקינון לשחק בסדרה "אפיזודס" בהפקת שואוטיים / Hat Trick Productions.
ערפילית שדרית
ערפילית קארינה (באנגלית: Carina Nebula) היא ערפילית בקבוצת הכוכבים קארינה. הערפילית נמצאת במרחק מוערך של כ-8,500 שנות אור מכדור הארץ.
הערפילית התגלתה על ידי ניקולא לואי דה לאקאי ב-1752.
ברוס מקקינון
ברוס מק'קינון
ערפילית קארינה
שי סימן טוב
שי סימן טוב (נולד ב-1978) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, שנפצע אנוש במבצע צוק איתן בעודו מפקד על גדוד 12 של חטיבת גולני. לאחר שנפצע, עבר שיקום וחזר לשרת בצה"ל כמפקד צוות במכללה לפיקוד טקטי, והוענקה לו דרגת אלוף-משנה אישית. השיא את משואת צה"ל ביום העצמאות ה-71 למדינת ישראל.
ביוגרפיה.
סימן טוב נולד וגדל בראשון לציון, ולמד בפנימייה הצבאית לפיקוד שליד בית הספר הריאלי העברי בחיפה, במחזור מ"ב (1996) אותו סיים בהצטיינות. לאחר שסיים את לימודיו התגייס לחטיבת גולני, שם עבר הכשרה כלוחם וקורס מ"כים חי"ר. בשנת 2001 מונה סימן טוב כמפקד מחלקה בלי שביצע קורס קצינים ובמבצע חומת מגן לחם סימן טוב בתפקיד זה. בהמשך יצא לקורס קציני חי"ר, והיה למפקד פלוגה מסייעת בגדוד 12. במלחמת לבנון השנייה לחם כמפקד פלגה א' ביחידת אגוז, ובמבצע עופרת יצוקה היה סגן מפקד גדוד 13.עם סיום תפקידו מונה לסגן מפקד יחידת אגוז. לאחר מכן היה קצין האג"ם של חטיבת גולני, וב-2012 מונה למפקד גדוד 12.
ב-10 ביולי 2014 היה אמור סימן טוב לסיים את תפקידו כמפקד הגדוד ולהתמנות לראש ענף חי"ר במל"י. עקב פרוץ מבצע צוק איתן ב-8 ביולי, הוחלט לדחות את יציאתו של סימן טוב מהתפקיד. ב-24 ביולי, תוך שהוא מוביל את הגדוד בלחימה בשכונת שג'אעיה, נפגע מבלוק בטון שעף מקיר שקרס מפגיעת פגז טנק ששבר את מפרקתו, וגרם לו לפגיעה צווארית. הוא פונה במסוק למרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה, שם נותח וטופל. לאחר הטיפול הראשוני, הועבר למרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר כדי לעבור תהליך שיקום. לאחר תהליך השיקום הארוך חזר סימן טוב לשירות בצה"ל באוקטובר 2015, כמפקד צוות במכללה לפיקוד טקטי. בשנת 2017 הוענק לו אות המופת השיקומי מטעם משרד הביטחון.
בספטמבר 2017 הועלה לדרגת אלוף-משנה. בשנת 2020 יצא ללימודים במכללה לביטחון לאומי.
ב-18 באפריל 2019 הודיעה שרת התרבות מירי רגב כי היא מאשרת את המלצת הרמטכ"ל רב-אלוף אביב כוכבי לפיה סימן טוב ידליק את משואת צה"ל בטקס הדלקת המשואות בהר הרצל לכבוד יום העצמאות ה-71 לישראל.
ביולי 2021 סיים את לימודיו במכללה לביטחון לאומי.
סימן טוב בוגר תואר ראשון בלימודי ארץ ישראל וגיאומורפולוגיה מטעם אוניברסיטת חיפה ובעל תואר שני בלימודי מזרח תיכון מטעם אוניברסיטת תל אביב. את שני התארים סיים בהצטיינות.