עבור דגמים מספיק דקים ואלקטרונים מספיק אנרגטיים, בליעת האלקטרונים בדגם קטנה מספיק כך שהשינויים באמפליטודה של האלקטרונים אינם גדולים. במצב כזה, ההשפעה של הדגם על הפאזה של גלי האלקטרונים יכולה להיות משמעותית יותר מהשפעתו על האמפליטודה, ומצב כזה נקרא מנגנון קונטרסט פאזה.
מנגנוני קונטרסט.
ניגודיות, או קונטרסט, היא הבסיס לדימות באמצעות מיקרוסקופ. מנגנוני הקונטרסט במיקרוסקופ האלקטרונים החודר מורכבים ומגוונים ביחס למיקרוסקופ אלקטרונים סורק, ומורכבים משמעותית ביחס למיקרוסקופ אור. האפשרות לשנות את אורך המוקד בעדשות האלקטרומגנטיות של מיקרוסקופ האלקטרונים מעניקה גמישות המאפשרת לעבור בין מנגנוני קונטרסט שונים. תכונה זו של מיקרוסקופ האלקטרונים החודר מאפשרת קבלה של מידע רב מאותו דגם, כמו למשל שינויים במבנה ובכיווניוּת הגבישית, שינויים בצפיפות ובעובי הדגם, וכדומה.
קונטרסט עובי-מסה (Mass-Thickness Contranst)
קונטרסט עובי מסה-מבוסס על שינוי באמפליטודת פונקציית הגל של האלקטרונים בגלל בליעה בדגם, לפי חוק Beer-Lambert. לפי חוק זה, דעיכה של גלים בתוך תווך תלויה אקספוננציאלית בעובי התווך ובצפיפותו. כלומר, אזורים צפופים יותר בדגם יבלעו יותר אלקטרונים - בליעה שמתבטאת בדעיכה חזקה יותר של האמפליטודה של פונקציית הגל ביחס לאזורים צפופים פחות. בתמונת הדמות האזורים שבולעים יותר אלקטרונים באופן יחסי יהיו כהים יותר ביחס לאלה שבולעים פחות. באותו אופן אזורים עבים יותר בדגם, יבלעו יותר אלקטרונים בהשוואה לאזורים דקים יותר - גם אם הם בעלי אותה צפיפות. הבדלי קונטרסט הנובעים מהבדלי עובי נפוצים מעט פחות, ולרוב הם מלמדים על חוסר אחידות בהכנת הדגם.
מנגנון קונטרסט עובי-מסה הוא המנגנון הפשוט והאינטואיטיבי ביותר, והוא גם המנגנון הנפוץ ביותר במיקרוסקופ אור. לעיתים קרובות ניתן להבחין בתרומה של מנגנון זה גם כשמנגנוני קונטרסט אחרים הם הדומיננטיים. זהו המנגנון היחיד שפועל בדגמים אמורפיים, משום שהוא היחיד שאינו מתבסס על אינטראקציה של אלקטרונים עם המחזוריות של אטומי סריג. מסיבות אלה, המנגנון שימושי במיוחד בדגמים ביולוגיים, אשר להם לעיתים קרובות מבנה אמורפי.
קונטרסט דיפרקציה (Diffraction Contrast)
מנגנון קונטרסט זה מתבסס על הבדלים בין קרני אלקטרונים שעברו דיפרקציה בדגם לבין אלו שלא עברו דיפרקציה. דימות המתבסס על קרני האלקטרונים שלא עברו דיפרקציה נקרא שדה בהיר (Bright field) ודימות המתבסס על קרני אלקטרונים שעברו דיפרקציה נקרא שדה חשוך (Dark field, ובתרגום פחות נפוץ "שדה כהה" או "שדה אפל").
קונטרסט פאזה (Phase Contrast)
מנגנון קונטרסט זה, אשר שימוש בו מכונה לפעמים גם מיקרוסקופיית אלקטרונים ברזולוציה גבוהה (HRTEM), מתבסס על שינויי פאזה של פונקציית הגל של האלקטרונים הנובעים מאינטראקציה עם המחזוריות של הסריג דרכו עוברים האלקטרונים. קבלת קונטרסט זה דורשת עבודה בהגדלות גבוהות (מסדר גודל של 200,000-1,000,000) עם דגמים דקים במיוחד (לרוב עשרות בודדות של ננומטר) ומקור אלקטרונים בהיר (מקור מסוג field emission הוא הנפוץ ביותר לשימוש זה, אולם בדגמים מתאימים הוא אינו הכרחי).
מנגנון קונטרסט זה הוא המסובך ביותר לפענוח ולהבנה אינטואיטיבית. כאשר מבצעים דימות נכון בקונטרסט פאזה מתקבלות תמונות ברזולוציה תת-אטומית, אולם הפענוח של תמונות קונטרסט פאזה איננו ישיר. על מנת להפיק את מלוא המידע מתמונות אלה, ובפרט, לפענח את המיקום המדויק של עמודות האטומים בדגם, יש צורך בשיטת רכישה מורכבת של תמונות (focal series) והשוואתן לסימולציה של האינטראקציה של גלי האלקטרונים עם הסריג הספציפי אותו מנסים לדמות, בתנאי הדימות הספציפיים (כגון אוריינטציה, אופטיקה ועוד). שגיאה נפוצה בפענוח קונטרסט פאזה היא להסיק שמיקום הנקודות הבהירות בתמונה חופף למיקום עמודות האטומים בדגם.
שלמה שמשון קרליץ
הרב שלמה שמשון קרליץ (תר"ע, וילנה - י' בתשרי תש"ס, 20 בספטמבר 1999, בני ברק) היה רב, פוסק ותלמיד חכם ליטאי וישראלי, שימש במשך שנים רבות כאב בית דין בבית הדין הרבני בפתח תקווה. הוא מחבר ספרי השו"ת "עטרת שלמה" ו"משפטי שלמה".
ביוגרפיה.
נולד בווילנה לרב מאיר קרליץ ולמרים, בתו של הרב שלמה הכהן זקן רבני וילנה, ומחבר הספרים הנודעים "חשק שלמה" על הש"ס, ושו"ת "בנין שלמה".
בילדותו שהה רבות בביתו של הרב חיים עוזר גרודזנסקי שאביו היה ממקורביו, ואת ראשית לימודיו עשה אצלו ואצל אביו. למד בישיבה קטנה בעיר הולדתו והתקרב לדודו החזון איש שהתגורר אז בעיר. לאחר מכן עבר ללמוד בישיבת מיר והתקרב לרב ירוחם ליבוביץ. כבר בבחרותו מילא לעיתים את מקום אביו בהוראה ופסיקת הלכה בעיירה לכוביץ', בעיתות אשר אביו רב העיירה, שהיה בין היתר מראשי ועד הישיבות בפולין, נעדר בשל מחויבויותיו הציבוריות.
עלה ארצה בסוף שנות ה-30 של המאה ה-20, והמשיך ללמוד בישיבות הארץ-ישראליות. בארץ ישראל קיים קשרי לימוד עם דודו "החזון איש", רבי אברהם ישעיהו קרליץ, ועם הרב מבריסק, רבי יצחק זאב הלוי סולובייצ'יק, שנמלט אליה בראשית שנות ה-40.
בשנת ת"ש נישא לדבורה לבית ויינר. מיד לאחר נישואיו, התמנה בהסכמתו והמלצתו של דודו החזון איש, לדיין בבתי הדין הרבניים. תחילה שימש כדיין ואב בית דין בתל אביב, ומאוחר יותר בפתח תקווה. במשרה זו נשא למעלה מארבעים שנה. חבריו להרכב בתחילת דרכו בפתח תקווה, היו הרבנים ראובן כץ ועובדיה יוסף.
בציבוריות הישראלית הכללית הוא זכור כמי שישב ביוני 1969 בראש ההרכב האוסר בפרשת האח והאחות חנוך ומרים לנגר.
הרב שלמה שמשון קרליץ נפטר, לאחר מחלה ממושכת, בליל יום הכיפורים תש"ס. במוצאי יום הכיפורים קרוב לחצות, הובא למנוחות בבית הקברות של נציבי ישיבת פוניבז' בבני ברק.
לאחר פטירתו הועברה ספרייתו בשלמותה לספריית ישיבת בית מאיר. אולם הקריאה בו שוכנה הספרייה, נקרא "עטרת שלמה" על שמו.
מטריצה סטוכסטית
במתמטיקה, מטריצה ריבועית ממשית היא מטריצה סטוכסטית, אם כל רכיביה אי-שליליים, וסכום האיברים בכל שורה הוא 1.
משתמשים במטריצות אלו כדי להראות מעברים של שרשרת מרקוב.
הגדרה.
כל איברי המטריצה הם מספרים ממשיים אי-שליליים בתחום בין 0 ל-1.
מטריצה סטוכסטית ימנית היא מטריצה ריבועית שרכיביה אי-שליליים, וסכום האיברים בכל שורה הוא 1
מטריצה סטוכסטית שמאלית היא מטריצה ריבועית שרכיביה אי-שליליים, וסכום האיברים בכל עמודה הוא 1
אם המטריצה A היא מטריצה סטוכסטית וגם המטריצה AT היא סטוכסטית, אז A נקראת מטריצה דו-סטוכסטית.
מועדון
מועדון הוא התאגדות של קבוצת אנשים שחולקים עניין משותף או מטרה משותפת. קיימים מועדונים לתחביבים, לספורט, לפעילויות חברתיות, פוליטיות או דתיות וכדומה.
היסטוריה.
המועדונים הראשונים שהתקיימו בצורה המוכרת כיום, היו באנגליה, ושימשו להתקבצות במרווחי זמן קבועים כדי לסעוד או לשתות יחד. האזכור המוקדם ביותר לכזה מועדון הוא של המשורר האנגלי תומאס הוקלבה (Thomas Hoccleve; 1368–1426) שסיפר על "מושב החברה הטובה", בו היה חבר. ב-1659 כתב ג'ון אוברי (John Aubrey; 1626-1697) על מועדון כזה תוך שימוש במילה מועדון (Club).
בתקופה מאוחרת יותר, אחד המועדונים הידועים ביותר היה בלונדון ונקרא על שם רחוב ברד (Bread Street) בו נפגשו חבריו ב"פונדק בת הים" ביום שישי הראשון בכל חודש. ג'ון סלדן, ג'ון דאן, ג'ון פלטצ'ר ופרנסיס בומונט ואולי גם ויליאם שייקספיר ווולטר ראלי. מועדון דומה נוסד בלונדון על ידי בן ג'ונסון ב"פונדק השטן".
עם התרחבות תפוצת בתי הקפה באירופה, באמצע המאה ה-17, החלו גם המועדונים להיות נפוצים יותר. הם התקיימו בעיקר למטרות חוגים ספרותיים, פוליטיים וחוגי דיבייט. המאפיינים של המועדונים ההם היו: אי קיום קשר כספי בין החברים וכל חבר היה אחראי לשלם על ההוצאות הקשורות בו, ומאפיין נוסף היה אי החזקת מבנה לצורך המפגשים, או אף קביעת מקום קבוע, אם כי מועדונים רבים נהגו להיפגש בבית קפה או פונדק מסוימים. מועדונים ובתי קפה אלה הפכו במהרה למקלט לשערוריות שונות וב-1675 הורה צ'ארלס השני, מלך אנגליה על סגירת בתי הקפה ברחבי הממלכה בגלל פגיעתם לשלום ולשלווה ברחבי הממלכה. ההוראה לא התקבלה בעין יפה על ידי הציבור והיא בוטלה לאחר זמן לא רב. בימי שלטונה של אן, מלכת בריטניה היו מועדוני בית הקפה חלק חשוב בחיי החברה של אנגליה.
במאה ה-18 וה-19 התפתחו המועדונים האנגלים לשני כיוונים. סוג אחד הפך למועדון בעל מבנה קבע שירש את תחום הדיור מהפונדק הוותיק. במועדון מסוג זה התגוררו חברים קבועים, שאורח חייהם גרם להם לחיות בערים שונות רוב השנה והם חזרו לעיר המרכזית לתקופה מסוימת. חברי מועדון אלו היו בדרך כלל קציני צבא וצי, עורכי דין, שופטים, חברי פרלמנט ואנשי ממשל שנסעו בין ערי האימפריה הבריטית. אלו התפתחו למועדונים הידועים בשם הכולל "מועדון גברים" (Gentlemen's club) כיוון שהם היו מיועדים לגברים בלבד. המועדון היה מיועד גם למקומיים והעניק לגברים הרווקים תחליף לבית המשפחה, אם מפאת ריחוק ואם כדי להתנתק לזמן מה מהשגרה היומיומית, יתרון שמשך אליו גם גברים נשואים. הפעילות במועדונים אלו כללו מלבד מגורים, בעיקר בסיס לפעילות חברתית כגון עישון משותף, רכילות, קריאת ספרים ועיתונים, משחקי קלפים והחלפת דעות.