פונזו טען שהמוח האנושי מעריך את גודלם של אובייקטים על סמך הרקע שלהם. הוא המחיש את התופעה על ידי ציור שני קווים זהים באורכם על פני זוג קווים מתכנסים, בדומה למסילות הרכבת. באשליה זו, הקו האופקי העליון נראה ארוך יותר בהשוואה לקו האופקי התחתון. זאת משום שאנו מפרשים את הקווים המתלכדים על פי הפרספקטיבה הליניארית, כקווים מקבילים שהולכים ומתרחקים במרחב. בעקבות זאת, אנו מפרשים את הקו העליון כאילו היה רחוק יותר ולכן הוא נתפס במוחנו כארוך יותר בהשוואה לתחתון. זאת משום שאובייקט שנמצא במרחק גדול יותר מהצופה, צריך להיות ארוך יותר מאובייקט קרוב, כדי ששניהם יצרו את אותה הדמות על הרשתית.
אלוזיית פונזו
בולי מדינת ישראל - שנת 1967
בשנת 1967 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 24 בולי דואר חדשים בעלות כוללת של 9.67 ל"י.
רקע.
לרשימת הבולים שתוכננו להנפקה בשנת 1967 נוספה סדרה מיוחדת שנועדה לציין את הניצחון במלחמת ששת הימים, ואת הערכת העם לצבא הגנה לישראל.
שיטת הדפוס.
בשנת 1967 הודפסו שבע סדרות בשיטת שקע ושתי סדרות הודפסו בשיטת פוטוליטו.
המעצבים.
כל הבולים של שנת 1967 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
בולים מן המניין.
בשנת 1967 לא הונפקו בישראל בולים מן המניין בעיצוב חדש. הדואר המשיך להשתמש בבולי סדרת סמלי ערים א' שהונפקו לראשונה בשנת 1965, תוך שהוא מוסיף לה מספר ערכים נקובים חדשים.
הבולים עוצבו בידי מקסים וגבריאל שמיר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
הבולים האלו הודפסו במועדים הבאים (לפני תאריך ההנפקה):
בנוסף, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם במהלך שנת 1967 כמות נוספת לאחר מועד ההנפקה המקורי:
בולי דואר אוויר.
בשנת 1967 לא הונפקו בישראל בולי דואר אוויר בעיצוב חדש, והדואר המשיך להשתמש בבולים מסדרת ציפורי ישראל שהונפקו לראשונה בשנת 1963.
כמקובל, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם כמות נוספת במהלך שנת 1967:
בולי זיכרון קבועים.
יום העצמאות.
הבולים עוצבו בידי מקסים וגבריאל שמיר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
יום הזיכרון לחללי צה"ל.
הבול עוצב בידי אוסוולד אדלר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
מועדים לשמחה.
הבולים עוצבו בידי אליעזר ויסהוף.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:.
בולי זיכרון.
נמלים עתיקים.
הבולים עוצבו בידי אוסוולד אדלר.
בעקבות הנפקת הבולים הועלתה שאילתה במליאת הכנסת ועסקה בסיבה לאי השתתפות ישראל ביוזמה של האו"ם להנפקת בולים מיוחדים לשנת התיירות הבינלאומית. השואלת תמהה מדוע לא נוצלו בולים אלו, העוסקים בנושאי תיירות מובהקים, על ידי הוספת כיתוב מתאים בשובל הבולים. כותבים אחרים תמהו שהדואר לא שילב בבול את הסמל של שנת התיירות הבינלאומית, והחמיץ בכך הזדמנות להגדיל את תפוצת הבולים.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
שמורות הטבע.
הבולים עוצבו בידי מקסים וגבריאל שמיר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
בולי יובלות.
שולחן ערוך.
הבול עוצב בידי אליעזר ויסהוף.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
יובל להצהרת בלפור.
הבולים עוצבו בידי אוסוולד אדלר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
הנהלת דואר ישראל שלחה את סדרת הבולים הזו כשהם ארוזים מאלבום מפואר אל מלכת בריטניה ואל משפחת בלפור באנגליה. בתגובה התקבלו מכתבי תודה מארמון בקינגהאם וממשפחת בלפור.
בולי אירוע.
ניצחון צה"ל 1967.
מיד בתום מלחמת ששת הימים הוחלט בשירות הבולאי להנפיק סדרת בולים לציון הניצחון במלחמה. הודות לשיתוף פעולה מצד כל הגורמים המעורבים בהנפקה (ציירים, מדפיסים וכו') הצליח השירות הבולאי לעצב ולהדפיס את הבולים בפחות מחודשיים.
הבולים עוצבו בידי "רולי": גרד רוטשילד וזאב ליפמן.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
שנת התיירות הבין-לאומית.
ברקע הנפקת הבולים עומדת שאילתה שהועלתה במליאת הכנסת ועסקה בסיבה לאי השתתפות ישראל ביוזמה של האו"ם להנפקת בולים מיוחדים לשנת התיירות הבינלאומית.
הבולים עוצבו בידי אשר קלדרון.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
בולים מתוכננים שהנפקתם בוטלה.
בול הקונגרס ה-52 של אספרנטו.
בחודש אוגוסט 1967 הייתה מדינת ישראל אמורה לארח את הקונגרס העולמי ה-52 של דוברי האספרנטו. השירות הבולאי תכנן להנפיק לרגל האירוע בול מיוחד, ולכבד באותה הזדמנות את זכרו של הרופא היהודי ד"ר אליעזר זמנהוף, ממציא שפת האספרנטו. הבול עוצב והודפס ב-22 במאי 1967 במיליון ושש מאות אלף עותקים. עם פרוץ מלחמת ששת הימים החליט המרכז העולמי של האספרנטו לקיים את הקונגרס ברוטרדם שבהולנד במקום בתל אביב, והעילה להנפקת הבול התבטלה. מרבית עותקי הבול הושמדו למעט מספר גיליונות שנשמרו בארכיון השירות הבולאי.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
בולי רכבת - 75 שנה.
בתוכנית המשוערת של הנפקות השירות הבולאי לשנת 1967 הוכרז על כוונה להנפיק בולים שיוקדשו לציון מלאת 75 שנה למסילת הברזל הראשונה בארץ ישראל. הנפקה זו בוטלה בטרם הודפסו הבולים.
מאיר (מייקה) מסטאי
מאיר (מייקה) מסטאי (נולד ב-12 ביוני 1965) הוא תת-אלוף במילואים בצה"ל. בתפקידו האחרון היה ראש חטיבת התקשוב במפקדת זרוע היבשה.
קודם לכן שירת כראש פרויקט רציפות תפקודית במטכ"ל ומפקד בה"ד 7.
ביוגרפיה.
מסטאי נולד וגדל במושב ישרש. את לימודיו התיכוניים עשה במכללת בזק בירושלים והוסמך כטכנאי אלקטרוניקה ותקשורת בזק. הוא התגייס לצה"ל ביולי 1984 למסלול ייעודי לקציני קשר גדודיים ושירת כקצין קשר גדודי של גדוד שקד בחטיבת גבעתי, כמפקד פלוגת התקשוב של חטיבת גולני ומפקד גדודי התקשוב של אוגדת עזה ואוגדת הגליל. בהמשך מונה לראש מערך התקשוב בפיקוד הצפון, למפקד בית הספר הארצי לקשר, תקשוב וסייבר ובין השנים 2011 - 2014 היה ראש חטיבת התקשוב בזרוע היבשה שם הוביל את פרויקט צי"ד והיה אחראית להטמעתו ביחידות הזרוע כולל במבצעים ברצועת עזה עופרת יצוקה ועמוד ענן.
לאחר השחרור מצה"ל הקים מסטאי את תנועת "הגיע זמן גליל" הפועלת לקידום הגליל ויצירת תוכנית לאומית לחיזוק הפריפריה הצפונית באמצעות שיפור התשתיות, הטבות מס לתושבים ושילוב אוכלוסיות. מסטאי פועל במסגרת התנועה וכן לשילוב בני העדה הארמית (ערבים נוצרים ישראלים) והעדה הדרוזית בישראל ולמיסוד השירות צבאי והלאומי בקרבם.
בשנת 2015 מונה ליועץ בחטיבה הביטחונית והסייבר של חברת מוטורולה ובהמשך מונה לראש חטיבת התקשוב והסייבר הביטחוני בחברה.
מסטאי הוא בעל תואר ראשון במדע המדינה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב ותואר שני במנהל ציבורי מאוניברסיטת בר-אילן, מתגורר בקיבוץ שמיר, נשוי ליפעת ואב לשניים.
שמיטה ישראלית
שמיטה ישראלית הוא מיזם חברתי חינוכי של עמותת טבע עברי שמטרתו להכניס משמעות עדכנית למצוות שנת השמיטה.
המיזם החל לפעול בשנת 2013 לקראת שנת השמיטה התשע"ה.
הרקע למיזם.
שמיטה היא אוסף מצוות המתקיימות ביהדות מדי שנה שביעית, הנקראת שנת שמיטה. מצוות אלו עוסקות בעזיבת אחיזתו של האדם בנכסיו הגשמיים, ומתחלקות לשתי קבוצות: שמיטת קרקעות, המתקיימת באיסור על עבודת האדמה והנאה מתוצרתה, ושמיטת כספים, המתקיימת במחיקת חובות.
כיום, בחברה שרובה אינו חקלאי ואינו דתי, הצטמצם העיסוק בשמיטה לתחום הכשרות הרלוונטי למגזרים מסוימים בלבד ורוב תושבי המדינה או לא מודעים להיות שנה זו או אחרת שנת שמיטה או לא מוצאים בנתון זה רלוונטיות לחייהם במאה ה-21 או מכירים אותו רק דרך הפריזמה של פולמוס השמיטה.
יוזמי שמיטה ישראלית רצו למנף את שנת השמיטה בישראל לשנה בה יבואו לידי ביטוי ערכים סביבתיים חברתיים וכלכלים המקבלים השראה מטעמי מצוות השמיטה ולשנות את התפיסה הציבורית של שנת השמיטה ממושג ללא רלוונטיות או רלווטיות דתית בלבד למושג כלל ישראלי חיובי וערכי הנוכח בסדר היום של כל אזרחי מדינת ישראל.
"קרבה שנת השבע".
המיזם התחיל לפעול בשנת התשע"ד, שנה לפני התחלת שנת השמיטה תשע"ה תחת הכותרת "קרבה שנת השבע" בפעילויות שנועדו להכין את התודעה הציבורית לקראת שנת השמיטה.
בשנה זו התקיימו כנסים, סמינרים, ימי עיון וערבי לימוד, שנועדו להביא את רעיון השמיטה הישראלית לתודעת הציבור.
במקביל הוקמו קואליציות בין ארגונים, יזמים חברתיים, אנשי רוח ומוסדות ציבור לטובת פרויקטים משותפים מתחומים שונים הקשורים לשמיטה ישראלית.
"שמיטה ישראלית" בשנת השמיטה התשע"ה.
עיקר פעילות המיזם בשנת השמיטה עצמה הייתה קריאה והנעה לפעולה של גופים וארגונים קיימים וסיוע בהקמת שתופי פעולה ואיגום משאבים בנוסף נעשתה פעילות יח"צ ועידוד של אנשי ציבור לעסוק בנושא ולפרסם מאמרים העוסקים בערכי שנת השמיטה.
לטובת הפרויקט הוקם אתר אינטרנט ייעודי לשמיטה ישראלית ודף פייסבוק בו פורסמו החומרים והמיזמים השונים.
בנוסף לאורך כל השנה הוקם "אוהל שמיטה ישראלית" בנקודות שונות ברחבי הארץ. באוהל הוקמו פינות ישיבה שאיפשרו לאנשים זמן של רגיעה, הוגש כיבוד מפירות הארץ, הוקמה ספרית "קח וקח" שאיפשרה למי שרצה לשאול ספרים שעניינו אותו ובעיקר איפשר האוהל מרחב לשיח משותף על החלומות החברתיים של השוהים בו, בדגש על כאלו הנוגעים בערכי השמיטה.
להלן מספר דוגמאות למיזמים שונים בם התקיימו פעילויות התואמות לרוח השמיטה הישראלית על ידי גופים רבים ושונים.
חלק מהפעילויות היו עם זיקה ישירה למיזם וחלק מהם פעלו באופן עצמאי על פי אותה הרוח.
ניתן לחלק את הפעיליות לשני תחומים עיקריים, מעגל המעורבות החברתית ומעגל הלימוד ותרבות הפנאי
הערות שוליים.
__חייב_תוכן_עניינים__
__לחיפוש__
סקאניה סדרה 4