ג. יש להעדיף הולכת קולות חלקה על-פני הימנעות מהכפלת הטרצה.
א. בסקסטאקורדים של דרגות היסוד, מומלץ להכפיל את צליל הקווינטה אם הוא מופיע בסופרן.
ב. בקוורט-סקסטאקורדים, בדרך כלל, מומלץ להכפיל את צליל הקווינטה (כלומר את צליל הבס).
ג. במקרה של הכפלת קווינטה, עדיפה מאוד הולכת קולות חלקה מאשר הימנעות מהכפלתו.
צלילים מובילים ופתרונם.
יוצאי דופן
הכנת הדיסוננס.
בהרמוניה קלאסית, ובעיקר בכתיבה רנסאנסית ובארוקית, צריך להכין דיסוננסים ולפתור אותם בקפידה. כללים אלו תקפים אם כן, בעיקר בכתיבה בסגנונות אלו.
גלי עטרי
גלי עטרי (נולדה ב-29 בדצמבר 1953) היא זמרת, מלחינה ושחקנית ישראלית. החלה בקריירת זמרה בנעוריה שנמשכת מזה חמישה עשורים, במהלכם ייצגה עטרי את ישראל בתחרויות בינלאומיות וזכתה עם להקת "חלב ודבש" באירוויזיון 1979. הצלחתה הביאה גם להשתתפותה בסרטי קולנוע ישראלים.
במהלך השנים עטרי הוציאה לאור למעלה מעשרה אלבומים, רובם הגיעו למעמד של אלבום זהב ופלטינה, עשרות שירים שלה היו ללהיטים גדולים כאשר רבים מהם מדברים על העצמה אישית ונשית, חלקם אף הגיעו למעמד של קלאסיקות ישראליות, היא נחשבת לאחת הזמרות המצליחות ביותר בישראל בכל הזמנים מאז הקמת המדינה.
ביוגרפיה.
נולדה בשם אביגיל עטרי בשכונת שעריים שברחובות כבת זקונים להורים שעלו מצנעא שבתימן. היא אחות לזמרת והשחקנית יונה עטרי ולשדרנית הרדיו שוש עטרי. כשהייתה עטרי בת ארבע התייתמו האחיות מאביהן. לאחר מותו של אביה היא ומשפחתה עברו להתגורר בתל אביב, שם גדלה והתחנכה. עטרי שאפה לקריירה של קריינית רדיו, בהשראת אחותה שוש שהייתה שדרנית רדיו, ניגשה לבחינות של גלי צה"ל ועברה אותן בהצלחה, אך בשל חוסר תקן נאלצה לוותר על הגיוס לצבא.
שנות ה-70.
בינואר 1971 בהיותה בת 17 הקליטה עטרי שני שירים ראשונים, שיר אחד באנגלית בשם, "Give Love" (בעברית: "תן אהבה"), ושיר אחד בעברית בשם, "יש לך שמש", שכתבה שמרית אור והלחינו דוד קריבושי ומוטי המר. עטרי נסעה עם השיר ליפן על מנת לייצג את ישראל בתחרות בשם "פסטיבל טוקיו". בישראל הפך השיר ללהיט ענק ועטרי הקליטה לו גם גרסה ביפנית, שזכתה להצלחה בעיקר ביפן.
בהמשך שנת 1971 נסעה עטרי לניו יורק, והשתתפה במחזמר "לחיות עוד קיץ, לעבור עוד חורף" לצד אחותה יונה וחנן גולדבלט, והופיעה לסירוגין גם במועדון המצליח של אריס סאן בניו יורק. בתקופת מגוריה בניו יורק למדה ג'אז ופיתוח קול. לאחר חזרתה לישראל התפרנסה מהקלטת ג'ינגלים לפרסומות והשתתפה באלבומו היחיד של יורם ארבל (שיצא ב-1972) כשהיא שרה איתו את "נערה ושמה שוקולי" בדואט.
בשנים שלאחר מכן חלה האטה בהתקדמותה של עטרי. השיר הבא שהקליטה, "על ארץ החלום", יצא בשנת 1974 כסינגל ולא משך תשומת לב מיוחדת, והוא לא יצא עד היום על גבי דיסק. זהו אחד השירים הנדירים ביותר של עטרי. עוד באותה שנה הקליטה עם צביקה פיק את הדואט "עכשיו אני יודע" שהופיע באלבומו השלישי (השיר בוצע במקור על ידי שלמה ארצי ואילנית). בדצמבר אותה שנה השתתפה בפסטיבל שירי הילדים מספר 5 וביצעה בו את "קלרה אפרסק" (מילים אורה מורג, לחן: יאיר מילר ואלדד שרים, עיבוד: אלדד שרים).
באפריל 1975 השתתפה בפסטיבל הזמר והפזמון החלופי שהתקיים בהיכל הספורט ביד אליהו עם "שיר תמים" (מילים: אהוד מנור, לחן ועיבוד: קובי אושרת). עוד באותה שנה שרה עם צמד רעים בפסטיבל הזמר החסידי את השיר "ולירושלים עירך" של שייקה פייקוב, שהגיע למקום השני, ואת "שים שלום". היא גם הקליטה שיר אחד כסולנית, "סבתי מן היישוב". באותה שנה הציע קובי אשרת לעטרי להשתתף בתוכנית הטלוויזיה לילדים, "ראש כרוב", כמחליפה לזמרת רותי נבון, שהחלה בתהליכים של חזרה בתשובה. עטרי כיכבה בתוכנית זו לצידם של חנה לסלאו, אלי מגן ומנחם עיני.
בשנת 1976 נשלחה עטרי לייצג את ישראל בשנית בפסטיבל טוקיו שביפן עם השיר, "בוא היום", שהלחין אשרת ושאת מילותיו כתבה אחותה שוש עטרי. תקופה קצרה לאחר מכן נשלחה עטרי לייצג את ישראל בפסטיבל בפוארטו ריקו, שם הציעו לה חוזה הקלטות, אך היא דחתה את ההצעה בטענה שהיא כבר חתומה על חוזה בישראל שאינה רוצה להפר אותו. עוד באותה שנה השתתפה בקולות רקע בהקלטות אלבומו של יגאל בשן "צבעים".
בשנת 1978 שיחקה עטרי בסרט "הלהקה" של אבי נשר את דמותה של מלכה (מלי) לוי, בחורה יפה, מוכשרת וחסרת ביטחון שאינה מודעת ליופייה ולכישרונה. על משחקה בסרט זכתה עטרי בתואר "שחקנית השנה" ובפרס "ורד הכסף". למרות הפרסים שקטפה בשלב מוקדם בקריירה שלה, עטרי עדיין לא הייתה משוכנעת שייעודה הוא להיות זמרת והחלה לעבוד כדיילת באל על. במהלך הקמת להקת "גזוז" הציעו לה דני סנדרסון וגידי גוב להצטרף כקול הנשי, אך היא סירבה, בשל עבודתה כדיילת.
שמרית אור וקובי אשרת כתבו את השיר, "נסיך החלומות" ("ולנטינו"), עבור אילנית שייצגה את ישראל באירוויזיון 1977, אך ועדת השיפוט דחתה אותו וכעבור שנה העבירו השניים את השיר לעטרי שהשתתפה בפסטיבל הזמר בשנת 1978. באותה תחרות ניצח יזהר כהן עם השיר, "אבניבי", ועטרי הגיעה למקום השלישי. לאחר הצלחתה בפסטיבל הזמר הפך "נסיך החלומות" ללהיט, ובעקבות פרסומה פרשה עטרי מעבודתה כדיילת והמשיכה בקריירת הזמרה.
באותה שנה יצא לאור אלבומה הראשון, "נסיך החלומות", שהניב מספר שירים שזכו להצלחה במצעדי הפזמונים, בהם שיר הנושא "נסיך החלומות", "יש לך שמש", "בוא היום", "One Night איתו" ו"אל תשכח". קובי אושרת עיבד והפיק מוזיקלית את האלבום וגם ניגן בפסנתר ולצדו השתתפו בהקלטות חיים רומנו בגיטרה, מאיר ישראל בתופים, אלון אולארצ'יק ואלי מגן בבס, ריקי מנור ונאוה ברוכין בקולות. עוד באותה שנה השתתפה בקולות רקע באלבומו של צביקה פיק "מוזיקה".
בשנת 1979 הוציאה עטרי את "שמש אדומה" (מילים: שמרית אור, לחן ועיבוד: קובי אושרת) ובהמשך השנה את "דרך ארוכה" (מילים: תלמה אליגון-רוז, לחן: קובי אושרת) שהקליטה לפסקול הסרט "דיזנגוף 99" של אבי נשר, בו השתתפה. שני השירים זכו להצלחה.
הזכייה באירוויזיון.
עוד בשנת 1979 חל מפנה בקריירה של עטרי, כאשר נבחרה לבצע את השיר "הללויה" (שמרית אור/קובי אשרת) יחד עם להקת "חלב ודבש", שהוקמה במיוחד לפסטיבל הזמר והפזמון. שנה קודם לכן, ב-1978, היה אמור השיר להיות מבוצע על ידי להקת הכל עובר חביבי, אך השיר לא התקבל לתחרות פסטיבל הזמר והפזמון של אותה שנה. ב-1979 התקבל השיר לתחרות אולם חברי הלהקה ויתרו עליו, לאחר שסולנית הלהקה שלומית אהרון קיבלה מכת חשמל באמצע חזרות, לפי גרסה אחת, או בשל מחלוקת בין חברי הלהקה לפי גרסה אחרת. לכן חיפשו יוצרי השיר מבצעים אחרים, והבחירה נפלה לבסוף על עטרי. משהוצע השיר לעטרי, נוצרה בעיה הואיל והשיר נכתב במקור לזמרת סולנית ולשלושה מלווים. אל עטרי צורפו שלושה זמרים מתחילים: יהודה תמיר, ראובן גבירץ ושמוליק בילו. הם קראו לעצמם "גלי עטרי ולהקת חלב ודבש". השיר זכה בפסטיבל ונבחר לייצג את ישראל באירוויזיון 1979 שנערך בבנייני האומה בירושלים בהנחיית ירדנה ארזי ודניאל פאר, לאחר ששנה קודם לכן זכה יזהר כהן בתחרות. ההצבעה הייתה צמודה ובסופה העניקה ספרד, שהייתה המדינה האחרונה בסדר ההצבעה, עשר נקודות לישראל, ואלה הביאו את הניצחון ל"הללויה" - זכייה שנייה ברציפות של ישראל באירוויזיון.
בעקבות הזכייה הוזמנו עטרי וחברי הלהקה לראיונות בתוכניות טלוויזיה ולהופעות ברחבי אירופה, בין היתר בשווייץ, בבריטניה, בגרמניה ובצרפת. "הללויה" תורגם לשפות שונות והסינגל שלו נמכר ברחבי אירופה ב-4.5 מיליון עותקים. הרביעייה אף הקליטה גרסאות בלועזית לשיר - באנגלית, צרפתית ואפילו ערבית. השיר הגיע למקום החמישי במצעד הבריטי, וחברי הלהקה השתתפו בתוכנית "Top of the Pops" לצד אלטון ג'ון ומייקל ג'קסון. לאור ההצלחה עטרי והלהקה (שהפכה מחד פעמית ללהקה של ממש) הקליטו באנגליה חמישה שירים חדשים, באנגלית, בגרמנית ובצרפתית. הם הופיעו בפני מלכת בריטניה ולצד אמנים מפורסמים כגון הבי ג'יז, בוני אם ואחרים. עטרי זכתה בתואר "זמרת השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשל"ט (1979), והשיר "הללויה" זכה בתואר "שיר השנה". כמו כן, שימש השיר למתיחת אחד באפריל כאשר קול ישראל הודיע הודעה כוזבת לפיה השיר יהפוך להמנון החדש של ישראל במקום "התקווה" של נפתלי הרץ אימבר.
לאחר זכייתה בתואר שחקנית השנה על משחקה בסרט "הלהקה", נבחרה עטרי על ידי הבמאי אבי נשר לככב בסרט "דיזנגוף 99" באחד התפקידים הראשיים, לצדם של גידי גוב וענת עצמון. הסרט מספר על חבורת צעירים בתל אביב של שנות השבעים. הדמות שגילמה בסרט הייתה של מירי, חברתו של נתי (גידי גוב), מוזיקאית צעירה, מוכשרת וסקסית, אך עם זאת, אישה קשה ומניפולטיבית. עטרי עוררה סערה כאשר חשפה את החזה שלה בשתי סצנות אורגיה בסרט. עטרי טענה בזמנו שעקב סצנות אלו, לו היה בידה התקציב, הייתה רוכשת מכספה את כל העתקי הסרט ומשמידה אותם לבלי זכר, אולם עם הזמן שינתה את יחסה בנוגע לסצנות.
שנות ה-80.
הצלחת השיר "הללויה" הביאה להמשך פעילותה של להקת "חלב ודבש", ויחד איתה הקליטה עטרי מספר שירים נוספים. מהם הצליחו במיוחד השירים "גלגל ענק" שנבחר כ"שיר השנה" במצעד השנתי של קול ישראל לשנת תש"ם, "שיר לשירים" ו"יחד".