ב-29 בינואר 2013 חשפה רשות השידור את 30 השירים שנבחרו על ידי ועדה מיוחדת של אמנים, זמרים, מלחינים, מוזיקאים, מפיקים ומומחים מתחום המוזיקה. השירים הוקצו מאוחר יותר לשלושה חצאי גמר ב-6 בפברואר 2013.
חמש ההופעות לקדם אירוויזיון התקיימו בברודקאסט קומפלקס סטודיו בחולון, בהנחיית רון שחר ואורנה דץ שבוע לפני כל חצי גמר, ב-19, 20 ו-21 בפברואר 2013, השירים המתחרים בכל חצי גמר שוחררו לציבור באינטרנט.
צוות השופטים המומחים שהעריך את השירים בחצי הגמר והגמר (אלא אם צוין אחרת) כלל:
חצי-גמר 1.
החצי הגמר הראשון התקיים ב 26 בפברואר 2013. קטלין רייטר, שני זמיר ורון ויינרייך עלו לגמר, ואילו יהודה גברה קיבל הזדמנות שנייה בגלגל הצלה. התוצאות נקבעו על ידי שילוב 50/50 של הצבעת חבר שופטים והצבעה פומבית במסרונים. ב-6 במרץ קטלין רייטר עם השיר עד אליי פרשה מהמתחרות.
בחלק האמנותי של המופע, הופיע משה פרץ בביצוע השיר הללויה שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 1979.
חצי-גמר 2.
החצי הגמר השני התקיים ב-27 בפברואר 2013. רן סנדלר, ולדי בלייברג ומורן מזוז עלו לגמר, ואילו ירדן צור קיבלה הזדמנות שנייה בגלגל הצלה. התוצאות נקבעו על ידי שילוב 50/50 של הצבעת חבר שופטים והצבעה פומבית במסרונים.
בחלק האמנותי של המופע הופיעו אסף הרץ ואליאנה תדהר בביצוע השיר הלילה שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 1981.
חצי-גמר 3.
החצי הגמר השלישי התקיים ב-28 בפברואר 2013. הילה בן דוד, מיטל דה רזון ואסי טל ומורן מזור עלו לגמר, ואילו ניקי גולדשטיין קיבל הזדמנות שנייה בגלגל הצלה. התוצאות נקבעו על ידי שילוב 50/50 של הצבעת חבר שופטים והצבעה פומבית במסרונים.
בחלק האמנותי של המופע הופיע עומר אדם בביצוע השיר שביל הבריחה, שבוצע במקור על ידי ריטה, שהשתתפה בתחרות קדם-אירוויזיון 1986.
גלגל הצלה.
הגלגל הצלה התקיים ב-3 במרץ 2013. השיר הרביעי מכל חצי גמר התחרה על המקום האחרון בגמר. יהודה גברה עם השיר היום עלה לגמר. ב-6 במרץ ניקי גולדשטיין עלה לגמר בעקבות פרישתה של קטלין רייטר.
גמר.
הגמר התקיים ב-7 במרץ 2013. הצבעת הקהל לגמר נפתחה ב-3 במרץ 2013, לאחר גלגל ההצלה. ב-6 במרץ פרשה קטלין רייטר עם השיר עד אליי מההגמר והוחלפה בניקי גולדשטיין עם השיר We Are One. כל חבר במועצת השופטים העניק נקודות לשבעת השירים המועדפים עליהם בדרך: 1, 2, 4, 6, 8, 10 ו -12. סך של 301 נקודות מהשופטים. הצבעת הקהל התבססה על אחוז הקולות שכל שיר השיג. לדוגמה, אם שיר זכה ב-10% מהקולות הציבוריים, אזי השיר יקבל 10% מ-301 נקודות. לאחר השילוב של חבר השופטים והצבעת הקהל, מורן מזור ניצחה עם השיר רק בשבילו. השיר "Forever" בביצועה של שני זמיר קיבל את מירב הקולות מהקהל, 44 נקודות, אולם כל השופטים העניקו לו אפס נקודות, ולכן הוא סיים רק במקום השישי, ועל כך הגיבה זמיר, "לא קיבלתי יחס מהשופטים, כאילו לא הייתי קיימת, כאילו היו רק תשעה שירים,זה חשוד".
בחלק האמנותי של המופע הופיעו מירי מסיקה ושלומי שבת.
באירוויזיון.
חצי גמר.
ישראל השתתפה בחצי גמר השני והופיעה ה-10 בסדר ההופעה, אחרי יוון ולפני ארמניה. בתום ההצבעה ישראל לא העפילה לגמר.
ישראל באירוויזיון 2014
ישראל באירוויזיון 2014 השתתפה עם השיר Same Heart בביצוע של מיי פיינגולד בעיר קופנהגן, בירת דנמרק.
לפני האירוויזיון.
רקע.
רשות השידור אישרה את השתתפותה של ישראל בתחרות האירוויזיון לשנת 2014 ב-10 באוקטובר 2013.
ב-4 בדצמבר 2013 הודיעה רשות השידור כי תבצע בחירה פנימית לבחירת האמן שייצג את ישראל באירוויזיון ויקיים קדם-אירוויזיון לבחירת השיר לאמן.
ועדה מיוחדת, המורכבת מאנשי מקצוע בתחום המוזיקה, בחרה את האמן הישראלי, וקדם אירוויזיון שהציג שלושה שירים של האמן הנבחר ומתוכו נבחר השיר.
בחירת המבצע.
ב-11 בינואר 2014 הודיעה רשות השידור כי מיי פיינגולד נבחרה כנציגת ישראל לתחרות האירוויזיון לשנת 2014. ועדת הבחירה בחרה ב-16 אמנים, בהם מאיה בוסקילה ואלה דורון שנחשבו פייבוריטים לפני בחירת פיינגולד. חברי הוועדה היו ברכה אופיר (שופטת בדימוס), יצחק זוננשיין (ראש משלחת האירוויזיון הישראלית), אודי בצלאל (משלחת), משה מורד (במאי), טלי כץ (עורכת ערוץ 1), טל ארגמן, ליאון קיכלר (סגן נשיא לשעבר של מועדון חובבי האירוויזיון הרשמי בישראל), לירון בן שמעון (מוזיקאי ומפיק) ועופר שפריר (במאי).
בחירת השיר.
קדם-אירוויזיון 2014 הוא תחרות שירים שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 2014.
השיר שמיי פיינגולד שרה באירוויזיון בקופנהגן נבחר בקדם-אירוויזיון 2014. רשות השידור ביקשה מהציבור להגיש שירים לאחר שהכריזה על פיינגולד כאמנית שנבחרה לייצג את ישראל באירוויזיון 2014. המועד האחרון להגשת השירים היה ב-28 בינואר 2014. 78 שירים הוגשו על ידי הציבור, והם הוערכו לאחר מכן על ידי ועדה, אשר צמצמה את הרשימה לעשרה שירים. לשלב הסופי נבחרו שני שירים מתוך השירים שהוגשו על ידי הציבור ושיר אחד שהוגש על ידי פיינגולד עצמה לתחרות. פיינגלד צילמה קטעי וידאו לשלושת השירים והם הוצגו לבחירת הקהל ב-27 בפברואר 2014. לאחר הצגת השירים, החלה ההצבעה לשלושת השירים. השיר הזוכה "Same Heart" נבחר רק על ידי הצבעות במסרונים מהציבור והשיר הזוכה הוכרז במהלך שידור מיוחד בטלוויזיה ב-5 במרץ 2014.
חריגה מהתקנון.
לאחר שפורסמו שלושת השירים לקדם אירוויזיון, נטען שהשיר Same Heart אינו עומד בתקנון של רשות השידור, האומר שהשיר צריך להכיל יחס של 50% מילים בעברית ובאנגלית. הטענה הייתה שהשיר, כפי שהוצג בקליפ, מכיל 80.5% מילים באנגלית ורק 19.5% מילים בעברית.
באירוויזיון.
חצי גמר.
ישראל השתתפה בחצי גמר השני והופיעה ה-2 בסדר ההופעה, אחרי מלטה ולפני נורווגיה. בתום ההצבעה ישראל לא העפילה לגמר.
חבר השופטים הישראלי.
חמשת השופטים מטעם ישראל:
מרי מונטגיו
ליידי מרי וורטלי מונטגיו (באנגלית: Lady Mary Wortley Montagu, 15 במאי 1689 – 21 באוגוסט 1762) הייתה בת אצולה אנגלית, משוררת וכותבת מכתבים. ליידי מונטגיו זכורה בעיקר בשל מכתביה, במיוחד מכתבי הנסיעות שלה לאימפריה העות'מאנית, כאשת שגריר בריטניה בטורקיה. כן, כתביה עוסקים באתגרים החברתיים של נשים בתקופתה ובצמיחה האינטלקטואלית והחברתית שלהן. מלבד הכתיבה שלה, ליידי מונטגיו ידועה גם בהצגה וקידום החיסון נגד אבעבועות שחורות בבריטניה לאחר שובה מטורקיה.
קורות חייה.
מרי וורטלי מונטגיו נולדה ב-15 במאי 1689 (הוטבלה ב-26 במאי 1689), הבת הראשונה של אוולין ומרי פיירפונט. אביה התמנה לרוזן קינגסטון שנה לאחר לידתה. מרי פיירפונט הייתה אשתו הראשונה של אביה והיו לה שלושה אחים מאימה שנפטרה בשנת 1692. ליידי מונטגיו, גדלה אצל סבתה, מצד אמה עד שהייתה בת תשע ואז חזרה להתגורר עם אביה. היא לא קבלה חינוך רשמי בגלל היותה אישה אך למדה בספרייה של אביה ולימדה את עצמה לטינית. כמו בני דורה היא הושפעה מג'ון דריידן ורומנסות צרפתיות. בשנת 1710 היא תרגמה את אנכיירידיון של הפילוסוף היווני אפיקטטוס מלטינית ושלחה עותק לבישוף של לונדון, גילברט ברונט, עם מכתב ארוך המגן על זכותה של האישה לחינוך פורמלי.
נישואים והשהות בקונסטנטינופול.
אדוארד וורטלי מונטגיו הכיר את ליידי מונטגיו מהתכתבותה עם אחותו. הוא הציע לה נישואים אך הצעתו נדחתה על ידי אביה שהציע מועמד אחר. אולם ליידי מונטגיו הייתה מאוהבת בגבר שלישי שכנראה לא הייתה יכולה להינשא לו. לאור המצב, היא ברחה עם מונטגיו ונישאה לו ב-1712. הנישואים לא היו מוצלחים לשני בני הזוג.
שיריה הראשונים הופיעו זמן קצר לאחר מכן, בשם הבדוי "גברת הנשיא".
בסוף 1714 מונה אדוארד מונטגיו לפקיד במשרד האוצר והמשפחה עברה ללונדון. ליידי מונטגיו הגיעה ללונדון בשנת 1715 והשתלבה אינטלקטואלית וחברתית בחברה הגבוהה. שם היא פגשה את המשורר אלכסנדר פופ שבתחילה העריץ אותה ואת כתיבתה אך יחסיהם הדרדרו בהמשך. בסוף 1715, ליידי מונטגיו חלתה באבעבועות שחורות ולהפתעם של אנשי החברה הגבוהה היא החלימה מהמחלה. בזמן שהייתה חולה, המוציא לאור, אדמונד קורל, פרסם שירים שלושה שירים שכתבה ושלושה שירים של פופ. שירים אלו תיארו את חיי החברה הגבוהה בלונדון. אחד השירים שלה היה יכול להפרש כהתקפה על קרולינה, נסיכת ויילס ולכן כאשר בעלה של ליידי מרי הוצב כשגריר בקונסטנטינופול היא נסעה עמו לברוח מהבושה.
ליידי מונטגיו כתבה את מכתבי השגרירות הטורקית ("The Turkish Embassy Letters") בעת שהצטרפה לבעלה שהחזיק בשני תפקידים: שגריר האימפריה הבריטית בקונסטנטינופול ונציג של חברת הלבנט. משימתו המרכזית של השגריר מונטגיו הייתה, לוודא שהפעילות המסחרית תנוהל בצורה חלקה. אולם הוא לא הצליח להביא הפסקת אש בין המדינות הלוחמות, אוסטריה וטורקיה, והוחלף אחרי שנתיים.
עם שובה לאנגליה ליידי מונטגיו אספה את המכתבים שכתבה במהלך שהותה בקונסטנטינופול, ערכה וליטשה אותם לחוברת בשם מכתבי השגרירות הטורקית. הטקסט, אף שכתוב כסדרת מכתבים, נחשב יותר לספר מסע, מאשר אוסף של התכתבות אותנטית, שכן היא ערכה ביסודיות את מכתביה וכללה במכתבים גם קטעים מכתבי עת. המכתבים ממוענים לאנשים שונים ועוסקים בנושאים מגוונים: היא כתבה על השירה הטורקית לאלכסנדר פופ, על מחשבותיה על האסלאם לסופר האיטלקי אנטוניו שיינלה קונטי , ומכתבים העוסקים בחייהן של נשים טורקיות לאחותה. המכתבים ממחישים את הלחצים של נורמות מעמד ומגדר בחייה של ליידי מונטגיו.