קרב תל חווילפה הוא קרב, שהתחולל על תל חליף וסביבתו, בין ה-1 בנובמבר 1917 וה-6 בנובמבר 1917 בין כוחות בריטים של חיל המשלוח המצרי לבין כוחות של הצבא העות'מאני במסגרת המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה. הקרב ארך כשבוע, והסתיים בניצחון הצבא הבריטי, ובנסיגת הכוחות העות'מאנים.
רקע.
במהלך מרץ ואפריל 1917 נכשלו הבריטים בניסיונותיהם לכבוש את עזה (קרב עזה הראשון ב-26 במרץ וקרב עזה השני ב-19 באפריל). כישלון זה הוביל, מצד אחד, לתגבור הכוחות הבריטים ומצד שני להכנת תוכניות לתקיפת האגף המזרחי של הטורקים על ידי כיבוש באר שבע. תוכנית זו יצאה לפועל ב-31 באוקטובר והצליחה להפתיע את הטורקים (שריכזו כוחות בעזה) ובסופו של יום הקרב נכבשה באר שבע.
הבריטים שאפו לנצל את הצלחתם ולהמשיך בהדיפת הטורקים צפונה אולם הטורקים מיהרו להעביר כוחות לגזרת צפון באר שבע כדי לחסום את תנועת הבריטים. הטורקים התבצרו בקו שבין חברון ועזה תוך שהם מבצרים שורה של תילים בצפון הנגב. בין התילים ניתן למנות את תל חווילפה, תל א-שריעה, תל הוריירה, תל נגילה, תל ג'ממה, כפר הוג' ועוד.
בגזרה המזרחית של קו ההגנה החזיקו הטורקים בקו בין תל חווילפה לדאהרייה כשבמרכז הקו נמצא ראס-אל-נקב.
תנאי השטח.
תל חווילפה (TEL EL KHUWEILFE) ממוקם כ-16 ק"מ מצפון לבאר שבע בשולי יער להב ומעט צפונה מקיבוץ להב. התל שולט על הדרך מבאר שבע צפונה כמו גם על הדרך העולה לחברון ולירושלים. בקרבת התל התקיימו מספר בארות מים (כמו באר צקלג) אולם אלו היו בשליטת הטורקים בעוד שהשטחים בהם שלטו הבריטים היו מעוטי מקורות מים. מצב זה הכתיב, במידה רבה, את אופי הקרב.
הכוחות המעורבים.
הכוחות הטורקים.
הכוחות הטרקים שנאספו להגן על תל חווילפה כללו כוחות שנסוגו מבאר שבע ותגבורות שנשלחו ממערב. כוחות אלו, בפיקוד מפקדת הקורפוס ה-3, כללו:
הכוחות הבריטים.
הכוחות הבריטים, בפיקוד לוטננט גנרל הנרי שובל מפקד קורפוס המדבר הרכוב, שפעלו בקרב זה היו:
מהלך הקרב.
מהלכי הקרב, מהצד הבריטי, הושפעו מהמחסור החמור במים דבר שהכתיב החלפה תדירה של היחידות הלוחמות בחזית כדי לאפשר להן לחזור למקורות המים באזור באר שבע. דבר זה צמצם את יכולת הפיקוד הבריטי להציב כוח משמעותי מול הביצורים הטורקים החזקים על הקו בין התל ובין דאהרייה.
1 בנובמבר 1917.
במהלך ה-1 בנובמבר תגברו הכוחות הטורקים את כוחותיהם בתל חווילפה ובקו ההגנה ממזרח לו על ידי כוחות שנסוגו מבאר שבע, כוחות מהיחידות שהגנו על תל א-שריעה וכוחות מהארמייה ה-7 שבחברון. במקביל התקדמו יחידות בריטיות מבאר שבע צפונה ונערכו מול התל. הדיוויזיה ה-53 התקדמה צפונה מבאר שבע, ממזרח לה התקדמה צפונה דיוויזיית הרגלים הרכובים אנזא"ק אך היא נתקלה בכוחות טורקים חזקים ובמקום התחוללו קרבות עד שעות הלילה.
2 בנובמבר 1917.
ב-2 בנובמבר החלב תקיפה בריטית על ידי כוחות של קורפוס המדבר הרכוב (בפיקוד לוטננט גנרל הנרי שובל) אשר כללו את בריגדת הפרשים האוסטרלים ה-2 (מדיוויזיית הרגלים הרכובים אנזא"ק) ואת הבריגדה ה-7 הרכובה. חזית הקרב נמתחה בין חווילפה לדאהרייה כשהבריגדה ה-7 תוקפת את התל והבריגדה ה-2 תוקפת מזרחית לה לכוון כביש חברון. בסופו של יום לא הצליחו הכוחות הבריטים לכבוש את התל.
3 בנובמבר 1917.
ב-3 בנובמבר ערכו הבריטים התקפה נוספת על הקו בין תל חווילפה (במערב) לדאהריה (במזרח). הדיוויזיה ה-53 (מהקורפוס ה-20) תקפה את התל בעוד שמימינה תקפו כוחות מ-3 בריגדות (בריגדת הפרשים הקלים ה-1 של דיוויזיית הרגלים הרכובים אנזא"ק, הבריגדה האוסטרלית הרכובה ה-5 והבריגדה הרכובה ה-7). לאחר יום קרבות סבלו הכוחות הבריטים מהרבה נפגעים ולא הצליחו להתקדם משמעותית.
לקראת סופו של יום החל המחסור במי שתייה לתת את אותותיו בכשירות של הכוחות הבריטים ומפקדי הצבא הנחו להחליף את היחידות בחזית על מנת לאפשר להן לחזור לבאר שבע שם היו המים זמינים (מהבארות המקומיות ומתספוקת מהמעיינות בשלאל). בחלק מהמקרים נעשתה החלפת הכוחות תחת אש טורקית.
4 בנובמבר 1917.
ב-4 בנובמבר הורה אריך פון פאלקנהיין לכוחות הטורקים, ששהו מצפון ומצפון מזרח של הגזרה, לצאת להתקפת נגד בגזרה המזרחית של הקו הבריטי (אזור דאהריה וראס-אל נאקב) אל מול יחידות בריטיות של הבריגדה הרכובה ה-5 ודיוויזיית הרגלים הרכובים אנזא"ק. התקפת הנגד הטורקית הסתייעה באש ארטילרית כבדה ובאש מקלעים והסבה לכוחות הבריטים נפגעים רבים. בסופו של יום הצליחו הבריטים להחזיק את קו החזית.
במקביל המשיכה הדיוויזיה ה-53 לתקוף את התל אולם לא הצליחה להשיג התקדמות משמעותית.
לאור החוסר המשמעותי במי שתייה, נערכה במהלך היום, ישיבת חירום בנושא, במטה בבאר שבע, בהשתתפות קצינים בכירים של חיל המשלוח המצרי. בישיבה הוחלט שלאור החוסר המשמעותי במי שתייה ללוחמים וסוסים יש לדחות את המשך הפעילות עד ל-6 בנובמבר כדי לאפשר לכל הכוחות להצטייד ולהתרענן.
5 בנובמבר 1917.
במהלך ה-5 בנובמבר נעשו מאמצים רבים לאפשר לכל היחידות להצטייד במים, מזון ותחמושת. בחלק מהמקרים נשלחו יחידות לאחור ובמקרים אחרים הובאה אספקה לחזית. פעילות זו בוצעה תחת אש ארטילרית אש ומקלעים טורקית ובמקרים מסוימים נדרשו הכוחות הבריטים להדוף התקפות נגד טורקיות.
6-7 בנובמבר 1917.
ב-6 בנובמבר החלו הבריטים במערכה כוללת לחיסול ההתנגדות הטורקית בצפון הנגב (בין השאר לכבוש את תל חווילפה). בפעילות זו היו מעורבות רוב הדיוויזיות של קורפוס המדבר הרכוב והקורפוס ה-20. תוכנית הקרב וסדר הכוחות התוקפים (ממזרח למערב) הייתה כדלקמן:
הקרבות לאורך כל החזית נמשכו גם ב-7 בנובמבר.
קרבות הדיוויזיה ה-53 וקורפוס הגמלים הקיסרי על תל חווילפה נמשכו עד שעות הערב של ה-7 בנובמבר אז החלו הטורקים לסגת מהתל.
תוצאות הקרב.
האסטרטגיה הבריטית לתקוף לאורך כל קו החזית הביאה להצלחה בפריצת החזית בין תל חווילפה לתל א-שריעה ותל הוריירה. ניצחון זה הביא לנסיגת הטורקים מביצוריהם בעזה ואיפשר לכוחות הבריטים לפרוץ לכוון צפון מערב.
הדיוויזיה ה-53, שכבשה את תל חווילפה נשלחה לכוון דאהרייה ובהמשך המערכה היוותה את האגף הימני בקרב לכיבוש ירושלים.
הקרב שנמשך 6 ימים גרם למאות נפגעים בשני הצדים הלוחמים. בנוסף חידד הקרב את ההשפעה של חוסר באספקה סדירה של מים על מוכנות הכוחות.
מורשת הקרב.
בפסגת התל ניתן לראות תעלות קשר שמקיפות את רב התל. התעלות נחפרו, כנראה, על ידי הטורקים שהגנו על התל. התעלות כוללות אלמנטים מודרניים יותר שמצביעים על שימוש בתעלות בתקופה שקדמה למלחמת ששת הימים (אז עבר הקו הירוק ממזרח לתל). על התל נערכו חפירות ארכאולוגיות במהלכן נמצאו ממצאים הקשורים לתקופת מלחמת העולם הראשונה.
נימפית הקטלב
ג'פרי פרידמן
לביא קגן
לביא קגן (קוגומלו) (נולד ב־21 ביולי 1983 בפתח תקווה) הוא מאמן בכיר לקפואירה, שחקן, בדרן וכוכב ילדים ישראלי, המוכר בעיקר בשם קפוארה, דמות ובמה שלו "קוגומלו" (פטרייה בפורטוגזית).
ביוגרפיה.
קריירה כמאמן קפוארה.
בשנת 1998 כשהיה בן 15 הכיר לראשונה את הקפוארה אצל המאמן אדם קדוש.
בשנת 2002 החל להדריך במתנ"ס השכונתי בית מרקו שבפתח תקווה.
בשנת 2004 עבר קורס מדריכי קפוארה במכון וינגייט.
בשנת 2005 טס לברזיל לסטאג' אצל מדריכים בעלי דרגות גבוהות.
בשנת 2009 עבר קורס התמחות בתורת האימון קואורדינציה התפתחותית במרכז וורטהיים.
בשנת 2010 פתח את סטודיו קוגומלו, בית ספר לקפוארה בפתח תקווה.
בשנת 2013 הוענקה לקוגומלו חגורה בדרגת פרופסור ומונה לרכז קורסי מדריכים בקפוארה של מכון וינגייט.
בשנת 2014 העביר סדנאות לטיפול בחרדה חברתית באמצעות הקפוארה והשתתף בפרויקטים להדרכת נוער בסיכון.
בשנת 2018 פתח סניף שני של סטודיו קוגומלו בראש העין.
בשנת 2019 פתח סניף שלישי של סטודיו קוגומלו בקניון ספיר שבשכונת אם המושבות בפתח תקווה.
לסטודיו קוגומלו יש כיום כ-30 מרכזי קפוארה בזכיינות ברחבי הארץ.
הופעות טלוויזיוניות והצגות.
בשנת 2003 פתח להקת הופעות "קפוארה שואו" והשתתף במחזמר טרזן וגיין בכיכובם של יהודה לוי ויעל בר זהר בתפקיד קפואריסט אקרובט ורקדן.
בשנת 2004 השתתף ב 2 עונות של התוכנית "רחוב שמש 22" של ערוץ הופ! שם לימד ילדים להתעורר ולהתארגן לגן ברוח הקפוארה.
קריירה ככוכב ילדים.
בשנת 2014 השתתף במופע משותף עם קופיקו בשם "קופיקו והקפואריסטים".
בשנת 2015 החל להיות מיוצג על ידי קבוצת קופיקו בניהולה האישי של עמית גביש, נכדתה של הסופרת תמר בורנשטיין לזר.
בשנת 2016 עלה לאוויר המופע "קוגומלו, משימה מהמאסטר" שנכתב ובוים על ידי השלגלים (הילה ואלון שלגל).
בחנוכה 2017 השתתף בהפקת חנוכה "כוכבים מהספרים" לצידו של יובל המבולבל, קופיקו, אודי ואביעד, לירן כוהנר, פיקו וענבלרינה, אולם כשעתיים לפני הצגת הבכורה, בעיצומן של החזרות, נפצע קשה בשתי רגליו. למרות הפציעה הצליח קוגומלו להשתתף בהצגת הבכורה כאשר נתמך על הבמה על ידי חבריו לאורך כל ההצגה.
מיד לאחר הבכורה הובהל לבית החולים תל השומר ושם עבר ניתוח בשתי הרגליים, רק לאחר חצי שנה חזר לפעילות פיזית כמעט מלאה ושב להופיע.
במהלך סיבוב ההופעות של "כוכבים מהספרים" בחנוכה 2017 בשל הפציעה גילם את דמותו השחקן ישראל גולדרט.
בפסח 2018 השתתף בפסטיבל פסח "הגדה של פסטיבל" לצידם של קופיקו ויובל המבולבל.
בחנוכה 2018 השתתף בהפקת חנוכה של רמי לוי ומשגב עורי:"עולם האגדות" לצידם של מיקי, קופיקו, רוי בוי, לינור אברג'יל, נתן נתנזון, יפית לוי ואחרים, בבימויו של אודי גוטשלק (מהצמד אודי ואביעד).
באוגוסט 2018 השתתף יחד עם ביתו סיני בפרסומת לחברת האגיס בשיתוף חברת הפרסום מקאן תל אביב.