בהתחשב במגבלה שמטילה עקמומיות כדור הארץ על טווח הגילוי של מכשיר מכ"ם, גובה המבנה מאפשר למכ"ם שבו טווח גילוי ארוך במיוחד.
המכ"ם המוצב בראש המבנים משדר בתחום התדרים X (הכוונה לסיווג של קרינת רדיו בתחום 8–12 גיגהרץ, ולא לקרינת רנטגן) ויוצר על ידי חברת ריית'און האמריקאית.
מאקווא
רות בן-דוד
טאוטיהואקן
עליה במשקל
דימיטאר ראנגלוב
דימיטאר ראנגלוב (בבולגרית: Димитър Рангелов; נולד ב-7 במרץ 1983 בסופיה, בולגריה) הוא כדורגלן בולגרי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת סלביה סופיה. ערך 40 הופעות במדי נבחרת בולגריה במשך מעל לעשור.
קריירה.
ראנגלוב החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של סלביה סופיה מעיר הולדתו. ב-3 ביוני 2000 בעודו בן 17 בלבד, שיחק במשחקו הרשמי הראשון בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-65 במשחק מול ברואה סטארה זאגורה.
בשנת 2006 נמכר ראנגלוב לקבוצה הצרפתית שטרסבורג תמורת סכום של כמיליון אירו. בשנת 2007 הושאל לחצי שנה לקבוצת ארצגבירגה אווה מליגת המשנה בגרמניה, שם שיחק 15 משחקים בהם הבקיע 5 שערים. לאחר מכן הושאל לאנרגי קוטבוס מהבונדסליגה, שם הוא התאקלם במהרה והפך לבורג מרכזי בקבוצה. לאחר ששיחק בקבוצה כמושאל, רכשה אנרגי קוטבוס את כרטיסו של ראנגלוב.
ב-16 ביוני 2009 חתם ראנגלוב בבורוסיה דורטמונד מהבונדסליגה לארבע שנים תמורת סכום העברה של מיליון אירו. ב-20 במרץ 2010 הוא כבש את שערו הראשון בבונדסליגה, במשחק נגד באייר לברקוזן. ראנגלוב לא הרבה לשחק לאחר פציעה שעבר, ובהנהלת הקבוצה החליטו להשאילו לקבוצה אחרת. ב-4 בספטמבר 2010 הגיע ראנגלוב לישראל והושאל למכבי תל אביב לשנה אחת עם אופציה להעברה בסוף העונה. ב-6 בנובמבר 2010 הבקיע את שערו הראשון בליגת העל, בניצחון 0-2 נגד הפועל אשקלון. ב-6 בפברואר 2011 הבקיע את שערו השני בקבוצה כשכבש את שער השוויון בדרבי התל אביבי באפריל 2011 שוחרר ראנגלוב ממכבי תל אביב.
ב-28 ביוני 2011 בורוסיה דורטמונד השאילה את ראנגלוב שוב לאנרגי קוטבוס. בסיום אותה עונה, עזב את דורטמונד וחתם בקבוצת לוצרן מליגת העל השווייצרית. בעונתו הראשונה בקבוצה הבקיע שער אחד, ובעונתו השנייה הבקיע 11 שערים.
לקראת עונת חתם בקוניאספור מליגת העל הטורקית.
סאבו פאביצ'ביץ'
סאבו פאביצ'ביץ' (במונטנגרית: Caвo Павићeвић; נולד ב-11 בדצמבר 1980) הוא כדורגלן עבר מונטנגרי-סרבי ששיחק בעמדת הבלם.
קריירה.
פאביצ'ביץ' גדל בקבוצה קטנה בסרביה, ובשנת 1999 עבר לשחק במועדון היידוק קולה. בתחילת דרכו הושאל למספר קבוצות קטנות ולאחר מכן תפס את מקומו בהרכב הקבוצה, עד שבאמצע עונת חתם בקבוצת וויבודינה נובי סאד (הקבוצה הוותיקה ביותר בסרביה). הקבוצה מצמרת הליגה הסרבית הקנתה לו פרסום רב וכעבור חצי שנה הוחתם לשנתיים בקבוצת אנרג'י קוטבוס מההבונדסליגה הגרמנית. ב-16 באוגוסט 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה, במשחק מול הופנהיים. לאחר שנה בגרמניה, עבר פאביצ'ביץ' בשנת 2009 לקבוצת קוואלה מהליגה היוונית, במדיה שיחק שנה אחת.
בקיץ 2010 הגיע פאביצ'ביץ' לישראל וחתם בקבוצת מכבי תל אביב. ב-19 באוגוסט 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, במשחק מול פריז סן-ז'רמן במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. ב-5 במרץ 2011 הבקיע את שערו היחיד במדי מכבי תל אביב, בתיקו 2–2 עם הפועל עכו. לאחר שנתיים במועדון, ביוני 2012 עבר פאביצ'ביץ' לאומוניה ניקוסיה מהליגה הקפריסאית, אך לא הצליח להתאקלם בקבוצה שנקלעה לקשיים כלכליים, ושוחרר כעבור מספר חודשים.
בחלון ההעברות של ינואר 2013 חזר פאביצ'ביץ' לישראל, וחתם בקבוצת הפועל תל אביב. ב-12 בינואר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הפועל תל אביב, כשפתח בהרכב הקבוצה בניצחון 3–0 על בני סכנין. בסך הכל ערך 15 הופעות בכל המסגרות עד תום עונת 2012/2013, ובסיומה שוחרר מהמועדון.
ביוני 2013 חזר פאביצ'ביץ' לקפריסין, וחתם באנורתוסיס פמגוסטה. לאחר חצי עונה, חזר בינואר 2014 לסרביה וחתם בקבוצת הכוכב האדום בלגרד. ביולי 2016 חתם בקבוצת ספרטק סובוטיצה מליגת העל הסרבית, ובתום עונה אחת במועדון פרש ממשחק פעיל בגיל 36.
נבחרת מונטנגרו.
ב-24 במרץ 2007, לאחר פירוק סרביה ומונטנגרו, היה פאביצ'ביץ' חלק מההרכב הראשון של נבחרת נבחרת מונטנגרו החדשה, במשחקה הראשון אי פעם, נגד נבחרת הונגריה, ולאחר מכן שיחק במדי נבחרת מונטנגרו במשחקי מוקדמות מונדיאל 2010 ומוקדמות יורו 2012. בסך הכל ערך פאביצ'ביץ' 39 הופעות במדי הנבחרת, האחרונה במשחק מול בשנת 2014.
זכויות מטפחים
זכויות מטפחים הן סוג של קניין רוחני המקנות מונופול לניצול תת-מין של צמחים למי שטיפח אותו. הזכות כוללת מונופול למספר שנים על החומר המשמש לריבוי או רביית הצמח (למשל זרעים) ועל החומר שנקצר (למשל פירות או פרחים).
בעל הזכות יכול לבחור אם להפוך למשווק הבלעדי של הזן, או לתת רישיון לאחרים. על מנת שהזן יזכה את המטפח בזכות עליו להיות חדש; נבדל מהזנים הידועים; אחיד כך שמאפייני הצמח עקביים מצמח לצמח בתוך הזן; יציב כך שמאפייני הצמח ותכונותיו נשמרים לאחר ריבוי חוזר.
ישראל.
בישראל קיימת המועצה לזכויות מטפחים המסדירה את תהליך רישום הזנים.
החוק הרלוונטי הוא , המבוסס על האמנה הבינלאומית בדבר הגנה על זני צמחים חדשים, 1961.
נויסטריה
נויסטריה (Neustria) הייתה אחת משלוש ממלכות הפרנקים (יחד עם ממלכת בורגונדי ואוסטרזיה), התקיימה בין המאות השישית לשמינית והשתרעה על חלקים משטחי צרפת המודרנית. מאוחר יותר התקיימה דוכסות בשם זהה ובשטח מוקטן עד תקופת הקפטיאנים במאה ה-10, בתקופת השליטה הלומברדית נקרא שטח במערב צפון איטליה בשם נאוסטריה.
לאחר מותו של המלך כלוביס הראשון מהשושלת המרובינגית ב-27 בנובמבר 511, חולקה ממלכתו בין בניו: תיאודריך הראשון הבכור, ושלושת בניה של קלותילדה: כלודומר, כילדברט הראשון וכלותאר הראשון. הם חילקו ביניהם את ממלכת אביהם, בהתאם למסורת הגרמנית, וקבעו את מרכזיהם בפריז, אורלאן, סואסון וריימס.
בעת הקמתה כללה נויסטריה שבשליטת כלותאר שלוש יחידות טריטוריאליות, את השטחים הצפון-מערביים של ממלכת הפרנקים, כלומר מתעלת למאנש בצפון, דרומית ומזרחית מסואסון דרך נהר הלואר, כלומר ממלכתו לשעבר של סיאגריוס, חלקה של אקיטן שיקרא מאוחר יותר גסקוניה ובורגונד. בעת הקמת נויסטריה וכן ברוב התקופה בה התקיימה שמרה ברטאן על עצמאותה, לרוב בשם דוכסות ברטאן ולא נכללה בנויסטריה.
מאבקי כוח.
במשך קרוב ל-200 שנה התנהלו קרבות ומאבקי כוח בין נויסטריה לאוסטרזיה. המלך הראשון של נויסטריה, כלותאר הראשון (בנו של כלוביס הראשון), שנולד בעיר סואסון, הפך אותה לעיר הבירה. מלבד הערים לאן, נויון, קמברה ומאסטריכט שנפלו בחלקו שלט גם בחלקו התחתון של עמק הנהר מז, אך ברוב שאפתנותו לא הסתפק בחלקו זה ורצה להשתלט על חלקים נוספים של ממלכת הפרנקים. עוד בתקופתו של כלותאר הראשון אוחדה נויסטריה בין 558 ל-562 עם אוסטרזיה, ולאחר מכן פוצלה מחדש בין בניו של כלותאר ונמסרה לכילפריך הראשון. כלותאר השני כבש את אוסטרזיה מידי המלכה ברונהילדה מאוסטרזיה וב-623, אחרי שאנשי אוסטרזיה ביקשו מלך שימלוך עליהם, העניק את אוסטרזיה לבנו דגוברט הראשון ואת נויסטריה לבנו כלוביס השני. ברוב התקופה שעד 678 היו שתי הממלכות מפוצלות למעט תקופות קצרות של איחוד. ב-678 הכניעו כוחות נויסטריה תחת פיקודו של המאיורדומוס אברואן את אוסטרזיה בפעם האחרונה. ב-687 המאיורדומוס האוסטראסי פפין מהרסטל הביס בקרב טרטרי (כפר קטן בפיקרדיה קרוב לעיר פרון) את כוחות נויסטריה והשתלט עליה בשם מלכו, כך הפכוה לכפופה לאוסטרזיה.
בתקופה הקרולינגית.
ב־751, לאחר שקיבל את תמיכתו של האפיפיור זכריה, המאיורדומוס פפין הגוץ הדיח מכסאו את המלך המרובינגי האחרון והוכתר כמלך הפרנקים. בכך חדלו נויסטריה ואוסטרזיה להיות ישויות מדיניות והפכו לחלק של האימפריה הפרנקית.
ב-748, פפין הגוץ ואחיו קרלומן (בניו של קרל מרטל) נתנו לאחיהם למחצה, גריפו, 12 נחלות בנויסטריה באזור העיר לה מאן וכינו מחוז זה כ-ducatus Cenomannicus או "דוכסות מאן", שם נרדף לדוכסות זו היה נויסטריה. כעבור שנה שלחו את גריפו למנזר. ב-790 קרל הגדול מינה את בנו הבכור קרל הצעיר כמונרך של ה-regnum שכלל את השטחים שבין הנהרות סן והלואר והעניק לו את התואר rex Francorum. קרל הצעיר קבע את מושבו בלה מאן ושלט במקום עד מותו ב-811.
ב-817 לואי החסיד העניק את נויסטריה לבנו הבכור לותאר הראשון, ששלט במקום עד 831 כאשר כתוצאה מההתקוממות הנחלה הועברה לבנו השני של לואי, פפין הראשון מאקוויטניה, עד מותו ב-838 ואז הנחלה הועברה לבנו השלישי של לואי, קרל הקירח. נויסטריה, יחד עם אקוויטן היו בסיס פרנקיה המערבית שנוסדה כתוצאה מחוזה ורדן.
קרל הקירח המשיך את המסורת של הענקת נויסטריה לבן הבכור.
ב-851 קרל הקירח מינה את רובר החזק למרקיז נויסטריה במטרה להגן על החוף הצפוני של פרנקיה המערבית נגד פלישת הנורמנים. הוא הודח ב-856 ואז לואי המגמגם קיבל את הנחלה לשנתיים.
כאשר עלה לואי המגמגם למלוכה, התכווץ שטחה של נויסטריה כך שחפף את שטחו של איל-דה-פראנס של ימינו. לואי היה המלך הפרנקי האחרון שקיבל את נאוסטריה מאביו.
אחרי חוזה ורדן השם נויסטריה לא ציין אלא את שמו של אחד מאזורי הספר של פרנקיה המערבית. נאוסטריה נזכרת בפעם האחרונה בהסכם סן-קלר-סור-אפ (911) שלפיו קרל התם, מלך פרנקיה המערבית נאלץ למסור חלק מנויסטריה לרולו מנורמנדי, מנהיג הנורמנים.
רובר הראשון (בנו של רובר החזק) הפך ב-911 לשליט שני חבלי הספר. משפחתו שלטה על נויסטריה עד 987, כאשר איג קאפה עלה לשלטון.
מסיפורי ספר הג'ונגל