לקראת צאת הסרט לסבב הקרנות בסינמטקים ברחבי הארץ כתב מבקר הקולנוע מאיר שניצר במעריב: "בניגוד לסרטו הקודם "רשימת אהבה", שבו פרש פישר אל מול המצלמה את כל החוליות הגלויות והנסתרות המרכיבות את משפחתו, הפעם הוא עושה סרט אישי על אודות עצמו. נכון הוא שהמצלמה נחה דרך קבע על פניו של הבן יובל, אך מי שחשוב באמת ב"מוסטאר הלוך ושוב" הוא זה שניצב מאחורי המצלמה ולא לפניה. ברגעים ארוכים בסרט, שלא במודע, מתחלפים התפקידים המשפחתיים: הבן הוא המלווה את אביו בדרך ל"התבגרות" מפוכחת, ליציאה מהמחפורת של דמות האב אל האזור החופשי שבו הוא שווה כוחות, ונטול כל יתרון, לעומת בנו המתבגר. שיעור ראוי בהורות אקטיבית״.. יאיר רווה בפנאי פלוס חלק על דעתו: "ייתכן ודווקא התבוננות ממוקדת יותר בפנימיה הבינלאומית, תוך השארת נוכחות הבמאי מאחורי הקלעים, הייתה הופכת את הסרט לחזק יותר, וגם מטעין אותו בשלל משמעויות שכרגע רק נרמזות. למשל, כל הרעיון של מלחמת אזרחים. בין הבוסנים, בין הישראלים, בין בנים ובנות, ובין הורים וילדיהם." אבל לסיכום כתב: "פישר יודע היטב למצוא את הדרמה. וכשהיא נוכחת ומצטללת בסרטו, "מוסטאר" מצליח לחשוף אנשים ועולמות שמרגש להיתקל בהם.".
הסרט יצא לסבב פסטיבלים בעולם שהתחיל בבכורה בינלאומית בפסטיבל הקולנוע Filmfest מונטריאול, קנדה 2011. דן פיינרו כתב בScreen Internationl: "סרטו של פישר לוכד בצורה אפקטיבית את קסמו של הרומן בין יובל לחברתו מספרד ניאוס והפרידה העצובה שלהם בשדה התעופה או את מבעה של לילי, אשתו של הבמאי, בטקס הסיום. באותו הזמן, הסרט נוגע בכמה מהשאלות הרלוונטיות והמטרידות ביותר של זמננו, משום שמעבר לפער הדורי שבו הסרט מתמקד יש גם רקע מרומז לעיר מוסטאר, עיר בוסנית שעדיין נושאת את צלקות המלחמה בבלקן וחושפת משמעות חבויה לשיחות של סלאם עם חבריו הישראלים.". בהמשך הוצג בפסטיבל הקולנוע לילדים ונוער אובורן, אוסטרליה 2011, בפסטיבל Exground בוויסבאדן, גרמניה 2011, בפסטיבל Crossing Europe בלינץ, אוסטריה 2012, בפסטיבל הקולנוע הדוקומנטארי בבלגרד, סרביה 2012 ובפסטיבל Doxa וונקובר, קנדה 2012.
חג המוסיקה הישראלית
אודוקיה
יוסי, ילד שלי מוצלח
יוֹסִי, יֶלֶד שֶׁלִּי מֻצְלָח הוא שיר ילדים עברי בחרוזים מאת המשורר ע. הלל.
השיר הופיע באלבום של להקת התרנגולים משנת 1963. בנוסף, הוא התפרסם במספר ספרי שירה, ביניהם "יוסי, ילד שלי מוצלח" בהוצאת מסדה עם איוריו של שמואל כץ משנת 1978. בשנת 2010 הופיע השיר כספר עצמאי בהוצאת עם עובד בשם "יוסי ילד שלי מוצלח" עם איוריה של ליאת יניב.
תוכן השיר.
השיר עוסק בילד שאמו מַנְחָה אותו, בהנחיה חוזרת בכל בית הפותח סצנה בשיר, למשימה להביא מוצרים מן המכולת, בכל פעם מוצר אחר: בקבוק חלב, כיכר לחם וזיתים, אך הוא שב בכל פעם עם מתנה אחרת: גור כלבים, מפוחית ופרח אדמוני.
השיר בנוי מעשרה בתים, שלוש סצנות ובית אחרון מסכם. כל סצנה נמשכת על פני שלושה בתים ומתחילה ב, ויוסי המתבקש לצאת למשימה על ידי אמו ולהביא מוצרים מן המכולת. ההוראה ברורה (כנראה מכיוון שהאם מכירה את נטייתו של בנה לחולמנות), "לך הבא" או "לך ישר" ומצטרף אליה ביטוי המביע את אהבתה של האם "יוסי, ילד שלי מוצלח".
הסצנה מתחילה בבית בו נמצאים יוסי ואמו, היא עוברת לשדרה בחוץ בה יוסי פוסע. השדרה מקבלת האנשה והיא לוחשת לו ומצייצת לו והוא שוכח את המשימה שאליה נשלח. עיניו רוקדות (דוגמה לסינסתזיה), ונאורות לנוכח השדרה והטבע. דעתו של יוסי מוסחת ולבסוף הוא חוזר אל הבית ואמו כשבידיו מתנות אחרות, והיא מקבלת את הדברים בקינה מהולה בסלחנות "אוי לי, ילד שלי מוצלח".
פירוט הסצנה הראשונה המורכבת משלושה בתים, שני בתים בעלי חמישה טורים ובית שלישי שהוא ססטט, שחוזרים על עצמם עם שינויים קלים בשתי הסצנות הנוספות:
הבית הראשון בנוי מחריזה צמודה א–א–ב–ב–ב כשחָלָב משמש כחרוז בלתי מדויק לתִּשְׁכַּח ומֻצְלָח. בו ניתנות הוראות האם ליוסי ללכת ישר ולא לשכוח להביא בקבוק חלב. בית המסתיים במילים "יוסי, ילד שלי מוצלח" שהוא גם שם השיר.
הבית השני, האמצעי בסצנה, בנוי מחריזה סרוגה א–ב–ב–א–ב. יוסי הפוסע בשדרה ועיניו נאורות לכלב צולע שאותו הוא מחבק, ותמימות עיניו של יוסי מצביעה גם על טוב ליבו בחום ובעזרה שהוא מעניק לגור הכלבים.
הבית השלישי, האחרון בסצנה, הוא ססטס הבנוי בחריזה סרוגה ההופכת לצמודה א–ב–א–ב–ג–ג. בו יוסי חוזר אל הבית, ואל האם המחכה בלי חלב, אך עם כלבלב מתנה. והאם מקבלת את המתנה כפי שרק אם אוהבת יכולה, היא אינה מרוצה מהעדר החלב, אך שמחה על יַלְדָּהּ הטוב והמוצלח שהביא משהו משמח אל הבית.
השיר מסתיים בבית מסכם ובו תיאור הרגשות הקיימים בבית, על אף חסרונם של המצרכים אותם נתבקש יוסי להביא, . כל המתנות שהביא ממלאות את שאר מערכות החושים בבית באופן חיובי. רגשי אהבה, קולות נגינה, נביחות הכלבלב וריחו של הפרח האדמוני.
ביצועים.
השיר הולחן על ידי סשה ארגוב וזכה למעל 50 ביצועים שונים, בהם של להקת התרנגולים, חוה אלברשטיין, גלי עטרי ודני מסינג.
השיר זכה לביצוע בימתי בסרט בלוז לחופש הגדול של הבמאי רנן שור והתסריטאי דורון נשר מ-1987 שהפך במשך השנים לסרט פולחן.
בשנת 1975 שלמה ארצי הוציא את אלבום "משחקי 26" כיוון שזה היה גילו דאז, בתוכו השיר "יוסי בן 26", שכתב ארצי כהמשך אירוני לשיר "יוסי, ילד שלי מוצלח".
בשנת 2002 עלתה הצגת ילדים "יוסי ילד שלי מוצלח" שהיא עיבוד של השיר המקורי, בה יוסי מנסה להגיע לאפריקה שם יוכל לצוד אריות. יוצרי ההצגה הם: סשה ארגוב, שלמה גרוניך, טל עומר, ואפי שושני.
בשנת 2011 ה יצא לאור האלבום "מסע אספלט" - פרויקט ביצועים לשיריו המולחנים של סשה ארגוב, שיצא בקול הקמפוס בניהולה המוזיקלי של טלי פולק. את השיר ביצעה באלבום נילי פינק.
יציבותה של מערכת השמש
יציבותה של מערכת השמש היא אחת הבעיות הוותיקות במכניקה השמיימית, ומטרתה להבין את מסלולי כוכבי הלכת בטווח הארוך, ובפרט לברר האם בעוד כמה מיליארדי שנים תהיה מערכת השמש דומה לזו של היום. את הבעיה העלה אייזק ניוטון לאחר שפענח את חוק הכבידה האוניברסלי, והיא מעסיקה מאז אסטרונומים, פיזיקאים ומתמטיקאים.
הבעיה בפיזיקה קלאסית.
חוק הכבידה, המתאר את המשיכה בין גופים כפונקציה של מסתם והמרחק ביניהם, מאפשר לתאר מערכת של שני גופים, כגון השמש וכוכב לכת אחד, בקלות יחסית: ניוטון הראה שבמקרה כזה שני הגופים ינועו במסלולים אליפטיים סביב מרכז הכובד המשותף שלהם. לעומת זאת, בעיית התנועה היחסית של שלושה גופים לא נפתרה באופן מלא עד היום. לכאורה ייתכן שהתנועה המחזורית של כוכבי הלכת תצבור השפעות הדדיות שעוצמתן תלך ותגבר, עד שכדור הארץ, או אחד מכוכבי הלכת האחרים, ישנה באופן דרמטי את מסלולו.
היסטוריה.
בראשית דרכה הייתה בעיית היציבות קשורה במחלוקת תאולוגית. ניוטון סבר שההשפעה ההדדית של כוכבי הלכת צוברת אי-סדירויות עד שמפעם לפעם נדרשת התערבות אלוהית כדי להשאיר את הכוכבים במסילותם, בדומה לפתרון שהציע לפרדוקס בנטלי. ניוטון אף ראה בכך ראיה להשגחה כללית. בר הפלוגתא שלו, גוטפריד לייבניץ, דחה את ההשקפה הזו, בטענה שהיא מפחיתה מיכולותיו של האל, האמור כביכול להיזקק לנסים כדי לשמור על הבריאה מהתמוטטות. ויכוח זה הביא את פייר-סימון לפלס לנסח את עקרונות הדטרמיניזם: אם ישות בעלת תבונה עילאית יודעת היכן נמצא כל חלקיק חומר ביקום (דאז, היינו מערכת השמש) ומהי המהירות הרגעית של כל חלקיק, היא תוכל לחשב את מקומם לעדי עד.
התקדמות לפתרון השאלה.
על בעיית היציבות עבדו מדענים רבים, והיא הביאה להתפתחות של תאוריות מתמטיות חשובות, כמו תורת ההפרעות ומשפט קולמוגורוב-ארנולד-מוסר . בכמה מודלים מקורבים של מערכת השמש אכן הוכחה יציבות, אלא שזה אינו פתרון לבעיה האמיתית. לבעיית היציבות השלכות גם על מערכות אחרות שבהן יש לעקוב אחרי תנועה מורכבת לאורך זמן, כגון שינויי אקלים או אפילו שמירת המסלול במאיץ חלקיקים, אחרי מיליוני הקפות בתוך הליבה המגנטית.
הגישה הישירה ביותר לבעיית היציבות היא לחשב באופן נומרי את תנועת כוכבי הלכת, על-פי הנתונים – המדויקים למדי – שיש היום לגבי המסלולים שלהם, ובהנחה שבאלו שאינם מוכרים פרטנית די הצורך (שביטים, אסטרואידים וכדומה) אפשר לטפל בכלים סטטיסטיים. בפני גישה זו עומדים שני מכשולים: ראשית, הדמיה שתישאר מדויקת לאורך מיליארדי שנים דורשת כלים נומריים מספקים. אלו אכן פותחו בשנות ה-90 של המאה ה-20, בדמות האלגוריתמים לאינטגרציה סימפלקטית המשמרים את מצב המערכת בממד גבוה. המכשול השני הוא כוח החישוב הדורש מערכות מחשב גדולות וייעודיות. הקושי כאן הוא שהדמיה לטווח ארוך היא בעיה סדרתית מטבעה, שקשה לה להיעזר ביכולות של חישוב מקבילי. מתברר שמערכת השמש כאוטית במובן מוגבל – הגודל והצורה של מסלולי הכוכבים יציבים למדי, אולם מקומו של כל כוכב לכת לאורך המסלול תלוי מאוד בתנאי ההתחלה, וסטייה קלה בנתוני ההווה עלולה להתפתח בתוך מיליוני שנים לסטייה גדולה במיקום.
התאוריה הכללית על מחזור החיים של כוכבים צופה שהשמש תהפוך לענק אדום בעוד כשמונה מיליארד שנים, ותבלע את כוכבי הלכת הפנימיים. מרבית התחזיות קובעות שעד אותה עת יישארו כל כוכבי הלכת במקומם, במסלולים דומים לאלו שאנו מכירים היום. יש הסתברות של כאחוז אחד לכך שמסלולו של כוכב חמה יהפוך אקסנצטרי במידה כזו שהוא יתנגש בנוגה לפני מות השמש.
הדמיות.