חיווט חשמלי או תיול חשמלי הוא מונח המתאר הן את כלל הרכיבים המיועדים להולכת זרם חשמלי בתוך מערכת, והן את הפעולה הנעשית להתקנתם. אדם העוסק בחיווט נקרא "חווט". המונח מתאר מוליכים אשר מורכבים בנפרד מהמערכת ועל פי רוב ניתנים לפירוק והתקנה מחדש (להבדיל, למשל, מקווי ההולכה במעגל מודפס).
מבנה החיווט.
החיווט עשוי מתילים מוליכים מבודדים או חשופים. התיילים מקשרים בין הרכיבים השונים שבמערכת ומאפשרים את הגעת הזרם החשמלי אליהם, על פי תוכנית או תרשים קבועים מראש של המערכת.
התקנה.
צורת ההתקנה של החיווט תלויה בעיקר בסוג המערכת אותה הוא משמש.
במוצרי מדף החיווט מורכב ומחובר במקום הייצור, בדרך כלל המוליכים החשמליים מחוזקים באמצעים פשוטים לדפנות המוצר. לעיתים נעשה שימוש בתיילים מחומר קשיח יחסית כגון אלומינים או נחושת עם שטח חתך משמעותי, ועצם הקשיחות של המוליך מונעת את תזוזתו בתוך המוצר.
במוצרים טרומיים עשוי החיווט להיות מורכב על המוצר בכל אחד מהשלבים של בניית המוצר - תלוי בצרכן. לדוגמה, אוטובוס עשוי להמכר כמוצר מושלם הכולל את החיווט החשמלי המלא, או שהחיווט החשמלי יותקן בו על ידי המשתמש הסופי בהתאם לצרכיו הייחודיים. במוצרים כאלה החיווט מותקן בדרך כלל בתוואי ייעודי עבורו, לעיתים בתעלות סגורות, שנועד לחזק אותו לגוף המוצר ולמנוע השפעה הדדית בינו לבין מערכות אחרות או פגיעה פיזית בו.
במבנים, ישנן מספר דרכים להתקנת חיווט. הדרכים נחלקות לשלושה סוגים עיקריים:
תוואי.
תוואי החיווט מושפע מאוד ממבנה המערכת. על אף שחיבור כל שני רכיבים בקו הקצר ביותר האפשרי הוא החסכוני ביותר הן בעלות המוליכים והן בהפסדי הספק חשמלי (שעלולים להיות משמעותיים במערכות שעובדות בזרמים נמוכים במיוחד), הרי שברוב המערכות זה בלתי אפשרי טכנית, אם כי לתכנון טוב נחשב חיווט בתוואי הקצר ביותר האפשרי בהינתן המגבלות של המערכת. על פי רוב, נבחר תוואי החיווט בצורה שתמזער ככל האפשר את ההפרעה לרכיבי המערכת, ושתקל ככל האפשר על התקנתו. מגבלה נוספת על התוואי היא המבנה של המוליכים שעשוי להגביל את רדיוס הכיפוף האפשרי שלהם - בעיה נפוצה מאוד בפתילי הזנה של מכשירי חשמל קטנים.
במוצרים, תוואי החיווט קבוע ומתוכנן מראש. במבנים, חלקים מהתוואי נקבעים מראש, וחלקים נקבעים אד-הוק במהלך ביצוע העבודה, בהתאם למצב המתקן בפועל ועל פי כללים מחייבים.
במערכות בהן נדרשת כמות משמעותית של חיווט, מתוכנן התוואי בדרך כלל בתצורת עץ - כלומר רוב החיווט מרוכז במובל אחד גדול, וממנו מתפצל ל"ענפים" ההולכים וקטנים עד לרכיבים השונים.
הפרדת מערכות.
במערכות בהן קיימים רכיבים בעלי יעוד מסוים, נדרש לעיתים לבצע הפרדה ולחווט את הרכיבים בתוואים נפרדים. דוגמה לכך הוא מתקן בו קיימות מערכות חשמל במתחים שונים, מערכות המשמשות לשגרה או לשעת חירום, ועוד.
תהליך החיווט.
לתהליך החיווט שני שלבים עיקריים:
לעיתים קרובות מתווסף שלב ביניים של עיבוד קצות המוליכים.
התקנת המוליכים נעשית על ידי הכנסתם או השחלתם בתוואי המיועד להם. במערכות המיוצרות באופן סדרתי יוכנו בדרך כלל המוליכים מראש - יחתכו באורך המתאים בדיוק ליעודם והקצוות יעובדו מראש. במערכות אחרות המוליכים מגיעים ארוזים כסליל, נמשכים מתוך הסליל לאורך התוואי ונחתכים באופן שיאפשר את עיבוד הקצוות וחיבורם לאחר מכן. במקרים רבים, התקנת החיווט במערכת מתבצעת הרבה לפני התקנת שאר האביזרים, וזאת מכיוון שהחיווט קל יחסית להתקנה, תופס נפח קטן ומהווה אילוץ משני בלבד למערכת. מיד לאחר התקנת המוליכים הם מסומנים בסימון ברור שיאפשר זיהוי של תפקיד המוליך ואת שני קצותיו.
עיבוד קצה המוליך תלוי במבנה המוליך. מטרת העיבוד לוודא שחיבור המוליך לאביזר יהיה בר קיימא, לא יתרופף ולא יתנתק. רוב המוליכים עשויים מסגסוגות של נחושת או אלומיניום, שהן רכות יחסית ולכן עשויה צורתן להשתנות. שיטות העיבוד הנפוצות הן התקנת שרוול או נעל כבל. בשלב הראשון, יקולף הבידוד מקצה המוליך באופן שיחשוף את המוליך עצמו, ובשלב השני יחובר רכיב מקבע באמצעות צימות או הברגה, המנצלים את הרכות היחסית של המוליך לקיבוע הרכיב אליו (הרכיב ננעץ במוליך כמו שקרס דיג ננעץ בדג).
השלב האחרון הוא חיבור המוליכים לאביזרים השונים. החיבור יכול להעשות על ידי נעיצת המוליך במָחבַּר מהיר, הלחמה, ריתוך, הידוק באמצעות בורג או מהדק, השחלה על מוט הברגה והידוק על ידי אום, ועוד.
מכיוון שלעיתים המחווט אינו יכול לראות את המוליך לכל אורכו, בין אם משום שמדובר במערכת גדולה מאוד, או שחלק מהמוליכים מוסתרים או אף מוליכים רבים מותקנים ביחד כ"צמה", יש חשיבות רבה בשלב החיבור לסימון הברור של המוליכים.
נוישטאדט
נוישטאדט (גרמנית: עיר חדשה) הוא שמן של ערים רבות בגרמניה ובאזורים דוברי גרמנית.
נוישטט
נוישטאט
ניישטאט
נוישטדט
אייריס 7
אסטרואיד אייריס 7 הוא אסטרואיד גדול בחגורת האסטרואידים המקיף את השמש בין מאדים לצדק. הוא האובייקט הרביעי הבהיר ביותר מתוך האסטרואידים בחגורה המרכזית.
אייריס מסווג כאסטרואיד מסוג S, כלומר קבוצת אסטרואידים המורכבים ממינרלים ותחמוצת סיליקון ובעלי הרכב סלעי. כ-17 אחוז מהאסטרואידים משתייכים לסוג זה. זמן הקפתו סביב השמש הוא 3.69 שנים בקוטר של כ-200 ק"מ.
גילוי ושמו.
אייריס מספר 7 התגלה ב-13 באוגוסט 1847 בלונדון על ידי האסטרונום הבריטי ג'ון ראסל הינד. מנהל החברה המלכותית האסטרונומית, אשר גם מצא בין השנים 1847- 1854 סך הכל עשרה כוכבים קטנטנים. שמו של האסטרואיד ניתן לו על שמה של איריס אלת הקשת בענן במיתולוגיה היוונית, אשר שימשה גם כשליחת האלים.
מאפיינים.
גאולוגיה.
איריס הוא אסטרואיד מסוג S. על פני השטח שלו ניתן להבחין בהבדלים אולבודיים, הבדלים הנוגעים למידת ההחזריות של קרינה מהאסטרואיד. בסך הכל השטח הוא בהיר מאוד והוא ככל המשוער מורכב מתערובת ברזל, ניקל, מתכות ומגנזיום, ברזל סיליקטים. הדינמיקה הפלנטרית גם מצביעה על כך שהוא צריך להיות מקור משמעותי של מטאוריטים. בין אסטרואידים מסוג S איריס מדורג במקום החמישי בקוטר ממוצע אחרי יונו, ג'ונו, אמפיטריט והרקולינה.
בהירות.
המשטח הבהיר של אייריס והמרחק הקטן מהשמש הופכים אותו לאובייקט הרביעי הבהיר ביותר בחגורת האסטרואידים אחרי וסטה, קרס ופאלאס. הוא ניחן בדרגת בהירות של +7.8, אשר דומה לזה של נפטון, מה שמאפשר בקלות לצפות בו באמצעות משקפת מרוב הניגודים. ברמות ניגוד אופייניות הוא מגדיל את השוליים הגדולים יותר. עם זאת ברמות ניגודים נדירות יותר ליד איריס יכול להגיע לגודל של +6.7 (בפעם הבאה ב-31 באוקטובר 2017 הוא יגיע לגודל +6.9).
סיבוב.
תצפיות וניתוחים שונים מצביעים על כך שלאייריס צורה זוויתית מסוימת. בנוסף ניתוח הקואורדינטות האליפטיות שלו בצירוף נתונים נוספים מעלה כי בחצי הכדור של אייריס השמש אינה שוקעת בקיץ ואינה זורחת בחורף. כך שבגוף חסר אוויר זה הטמפרטורה מתקיימת בהבדלים גדולים מאוד.
ספקס (עיר)
פסטיבל יהודי בינלאומי לתרבות עכשווית
הפסטיבל היהודי הבינלאומי לתרבות עכשווית נוסד בשנת 2016 ביוזמת אסנת גיספאן מנכ"לית קבוצת התיאטרון הירושלמי.
מאז, מתקיים הפסטיבל מדי שנה בחודשים נובמבר-דצמבר בבית מזיא לתיאטרון שבירושלים. במסגרת הפסטיבל מוצגות מדי שנה הצגות תיאטרון בבכורה, מופעים מיוחדים והפקות חד פעמיות, ומתארחים בו אמנים ויוצרים מישראל ומחוצה לה.
מטרת הפסטיבל היא לכנס תחת מסגרת אחת, אחת לשנה, את הזרמים, העדות והגוונים של התרבות היהודית העכשווית. דרך תיאטרון, מוזיקה, מחול, קולנוע, וידאו-ארט ומפגשים מיוחדים.
הפקות בולטות בפסטיבל.
בכורה ישראלית, הצגה "כוונות טובות" - קבוצת התיאטרון הירושלמי
בכורה, מפגש ספרותי תיאטרלי "נשים כותבות תנ"ך" - נאווה סמל, חוה עציוני הלוי, שרה פרידלנד בן ארזה, רות רביצקי
ההצגה "ותהר ותלד" (זוכת פרס קיפוד הזהב ופרס שר החינוך לתרבות יהודית) - רחל קשת, חנה ואזנה גרינהולד
מופע המחול "גלוקאל באך" - אנסמבל המחול קייזר אנטונינו (גרמניה - ישראל)
בכורה, מופע מוזיקה "בין קודש לחול" - נדב לב לקראת אלבומו החדש
בכורה, הצגה "שלוש מלכות ופילגש" - קבוצת התיאטרון הירושלמי
"דוד ובת שבע" - להקת הפלמנקו הישראלית COMPAS
הצגה "אצל עליזה בחצר" - תיאטרון נוצר
"אנא אלך, שרים נאג'רה" - ערן צור, אייל שכטר, אלעד גבאי, חלי טביבי ברקת
ההצגה "עדות מהזמן שאחרי" (זוכת פסטיבל תיאטרונטו 2016) - סנאית בן געש
שירי ערש נשכחים "בוא אלי ילד אנוש - אל המים והפרא" - רות וידר מגן
בכורה, הצגה "נמר חברבורות" (יעקב שבתאי) - קבוצת התיאטרון הירושלמי
בכורה ישראלית, הצגה "the chess player" - ריצ'רד מקלווין (ארצות הברית)
מופע מוזיקה "פס הקול של ישראל" - אייל שכטר, מיכאל גוטליב, הדרה לווין, מיכאל בן שמעון, טל לוי, אושי-אושרת מאסלה.
בכורה ישראלית, מחזמר "jew you love me" - אנסמבל הקברט היהודי (לונדון).
בכורה, הצגה "שלום. בית" - תיאטרון רחל קשת.
מופע תיאטרון-מחול "שמימיים" (זוכת פרס פסטיבל עכו) - אופיר נהרי.
בכורה, "גב אל גב" - הדר גלרון ומיכה ביטון במופע מוזיקלי-קומי.
בכורה ישראלית להצגה "מאדאם רובינשטיין".
בכורה ישראלית לפרפורמנס 'אחרי הפיצוץ'- בשיתוף קהל.
מופע מוזיקלי של המוזיקאית והזמרת מגי היקרי – במוזיקה מזרחית מערבית.
בכורה ירושלמית להצגה "שריקה" מאת הדר גלרון.
המופע נר קטן – מופע חדש של פרופ' זאב קיציס והלובלין בלוז במוזיקה וסיפורי חסידים.
בכורה "חלונות 2020" - 4 הצגות ו2 הפוגות מוזיקליות.
מופע מוזיקלי "תפילה שבורה" - בעקבות שירי התפילה של ליאונרד כהן.
בכורה להצגת הילדים "דו רה מווו" - מחזמר לכל המשפחה.