כלכלן באוניברסיטת הרווארד, ג'פרי מירון, העריך כי סיום המלחמה בסמים יוסיף כ-76.8 מיליארד דולר לכלכלת ארצות הברית רק בשנת 2010. הוא מעריך כי הממשלה תחסוך 41.3 מיליארד דולר לאכיפת החוק והממשלה תרוויח הכנסות מיסים עד 46.7 מיליארד דולר.
מאז שהמלחמה בסמים החלה תחת ניהולו של הנשיא ריצ'רד ניקסון, התקציב הפדרלי ללחימה בסמים גדל מ-100 מיליון דולר בשנת 1970 ל-15.1 מיליארד דולר בשנת 2010, עם עלות כוללת המוערכת בסמוך לטריליון דולר במשך 40 שנה. באותה פרק זמן נכלאו לפי הערכות כ-37 מיליון עברייני סמים לא אלימים, 121 מיליארד דולר הוצאו למעצר עבריינים אלה ו-450 מיליארד דולר עבור כליאתם. נכון לחודש מאי 2021 שוק הקנאביס העולמי שווה מעל 74 טריליון דולר.
גודל שוק הסמים הבלתי חוקי.
על פי נתוני 2013 ממשרד האומות המאוחדות למאבק בסמים ובפשיעה (UNODC) והסוכנות האירופית למלחמה בפשע יורופול, הסחר השנתי בסמים שווה 435 מיליארד דולר בשנה. על פי מכון ירושלים לחקר שווקים, שוק הקנאביס הבלתי חוקי מגייס כ-2.5 מיליארד שקל בשנה בישראל. לפי המכון, לגליזציה והטלת מס על הקנאביס בשיעור דומה לזה המוטל על סיגריות ואלכוהול ברחבי המדינה תניב הכנסות בהיקף של כ-1.6 מיליארד שקל בשנה. מדי שנה מדינת ישראל מוציאה כ-700 מיליון שקל על אכיפה, שיטור, כליאה ובתי משפט בהם עשרות אלפי תיקים פליליים נפתחים מדי שנה נגד אזרחים אשר נתפסו במקום ציבורי עם כמות קטנה של קנאביס.
היסטוריה.
טיפוח, שימוש וסחר בסמים פסיכואקטיביים ואחרים התרחשו משחר הציוויליזציה. במאה העשרים הובילה ממשלת ארצות הברית זינוק מחודש משמעותי באיסור סמים בשם המלחמה בסמים. רק במאה ה-20 הממלכה המאוחדת וארצות הברית הוציאו קנאביס מחוץ לחוק. הבריטים יצאו למלחמה עם סין במאה ה-19 במה שנודע כמלחמת האופיום הראשונה והשנייה כדי להגן על סחרם היקר בסמים.
המוטיבציות שטענו תומכי חוקי איסור סמים בחברות שונות בתקופות שונות כללו שמירה על חוקי הדתות, טענות על אלימות מצד מיעוטים גזעיים ודאגות לבריאות הציבור. מי שאינו תומך בחקיקה נגד סמים נחשב כמי שמאפיין את המוטיבציות הללו כאי סובלנות דתית, גזענות ובריאות ציבורית.
תומכי לגליזציה של סמים שונים מבקשים לבטל חוקים אלה מסיבות הנעות בין הגנות חירות מבוססות-זכויות פרט לבין טיעונים תוצאתיים נגד התוצאות הכלכליות והחברתיות של איסור סמים. החל מהמאה ה-20, נוצרו תנועות מאורגנות גדולות לביטול חוקי הסמים הקיימים ברחבי העולם. הקולניות ביותר מבין הקבוצות הללו קיימות במדינות דמוקרטיות ליברליות, ובדרך כלל מושכות אליהן תומכים ליברלים וליברטריאניים, אם כי הליגליזציה של הסמים עצמה היא נושא שאינו מפלגתי ועשויה להיות נתמכת על ידי חסידי כל אידאולוגיה.
הקמפיין נגד איסור אלכוהול הגיע לשיאו בתיקון העשרים ואחת לחוקת ארצות הברית המבטל את האיסור ב-5 בדצמבר 1933, כמו גם את הליגליזציה בקנדה, וחלקן אך לא את כל המדינות האחרות שאכפו את האיסור. עם זאת, חוקים רבים השולטים בשימוש באלכוהול ממשיכים להתקיים גם במדינות אלה.
התומכים הנוכחיים בליגליזציה של סמים מבקשים לבטל או לרכך את חוקי איסור הסמים, לרוב קנאביס אך כולל גם חומרים מבוקרים אחרים הקשורים לאופיאטים, חומרים ממריצים, פסיכדלים, דיסוציאטיביות, תרופות מרשם ואחרים.
לגליזציה בישראל.
סוגיית הלגליזציה של סמים קלים בישראל צברה תאוצה במרוצת השנים, וזכתה בהדרגה לתמיכה מצד המערכת הפוליטית בישראל. ממשלת בנט-לפיד הצהירה ב-2021 על כוונתה לקדם רפורמה ללגליזציה של קנאביס ולהסדיר את שוק הקנאביס הרפואי והלא-רפואי בישראל.
עד לשנת 2018, בחוק הישראלי לא היה כל הבדל בין "סמים קלים" ל"סמים לקשים", והענישה שנקבעה בחוק הייתה תקפה וזהה לשני סוגי הסמים. פירוט העונשים הופיע בפקודת הסמים המסוכנים, המגדירה אילו חומרים מוגדרים כסם ואסורים בשימוש במדינת ישראל. הפקודה לא הבחינה בין "סמים קלים" לבין "סמים קשים", כפי שנהוג לכנותם בשפה היומיומית, אלא בין סוגי החומרה של העבירות המתבצעות בסמים. ב-2018 חוקק תיקון לפקודת הסמים, המחריג שימושים חד פעמיים במריחואנה וקובע עבירות קנס.ב-1998 יסד האקטיביסט בועז וכטל את מפלגת 'עלה ירוק', אשר הייתה למפלגה הראשונה ששמה במרכז המצע שלה את רעיון אי-ההפללה של צרכני קנאביס, לפיו לא יואשם אדם ולא יירשם לו רישום פלילי על שימוש עצמי בסמים קלים. המפלגה התמודדה במערכות הבחירות לכנסות ה-16 עד 20, אך מעולם לא עברה את אחוז החסימה, ולא נכנסה לכנסת.
ב-2002 היה ח"כ מוסי רז ממרצ לח"כ הראשון שהתבטא בעד לגליזציה של סמים קלים. מפלגת מרצ כללה במצעה את רעיון הלגליזציה זמן קצר לאחר מכן.
בשנת 2003 קבע היועץ המשפטי לממשלה את מדיניות התביעה כלפי מי שעוברים על איסור החזקת סמים והשימוש העצמי בהם. בהנחיה צוינה ההתנגדות לאי-הפללה (דה-קרימינליזציה) של השימוש בסמים, אולם נקבעו הנחיות מקלות לטיפול בעבירות של אחזקת סמים לשימוש עצמי ושימוש עצמי של קטינים ובגירים.
עם השנים זכה רעיון הלגליזציה להד ציבורי ולתמיכה מצד פוליטיקאים ואנשי ציבור. כך למשל, במערכת הבחירות לכנסת העשרים בשנת 2015 הודה ינון מגל שהוא עישן סמים ותומך באי-הפללה של מעשני הקנאביס.
בינואר 2017, לאחר שוועדה מיוחדת בחנה את הנושא ובעקבות הלחץ הציבורי שנוצר, הודיע שר הפנים גלעד ארדן על שינוי מדיניות ההפללה של משתמשים בקנאביס לצריכה עצמית ועל מיקוד המאמץ בתחום ההסברה והחינוך. באותה שנה הוקמה טלגראס, קהילת רשת לאספקת קנאביס בישראל, אשר הפעילה כ-10,889 סוחרים פעילים ולמעלה ממאה אלף לקוחות. בשנת 2019 פשטה המשטרה על בתי מנהלי טלגראס, ובית המשפט המחוזי קבע כי טלגראס הוא לכאורה ארגון פשיעה.
ביולי 2018 חוקקה הכנסת תיקון ל"פקודת הסמים המסוכנים", כהוראת שעה (שתוקפה לשלוש שנים), במסגרתה אזרח ישראלי בגיר (מעל גיל 18), שאינו בעל הרשעות קודמות, ואינו בשירות צבאי פעיל, שנתפס מחזיק או משתמש במריחואנה בכמות המוגדרת לשימוש עצמי, לא יועמד לדין פלילי, ויוכל לשלם קנס של 1,000 ש"ח בפעם הראשונה שנתפס, ו-2,000 ש"ח בפעם השנייה. לאור כך, לפחות לגבי שתי הפעמים הראשונות, מדובר במודל של אי-הפללה. תיקון זה לחוק נכנס לתוקף ב-1 באפריל 2019.
במערכת הבחירות לכנסת העשרים ואחת באפריל 2019, לאור הצלחתה בסקרים של מפלגת "זהות", שהודיעה כי תקדם לגליזציה של סמים קלים, עלו התייחסויות של מפלגות נוספות לסוגיה זו, שנחשבה לשולית במערכות בחירות קודמות. התייחסות חיובית נכללה בדבריהם של ראש הממשלה בנימין נתניהו והשרים נפתלי בנט ומשה כחלון. (תמר זנדברג ואבי גבאי תמכו בלגליזציה עוד לפני תחילתה של מערכת הבחירות). לעומתם, הביע בצלאל סמוטריץ' התנגדות נחרצת ללגליזציה.
בחודש יוני 2020 אושרה בוועדת השרים לענייני חקיקה הצעת חוק משותפת של חברי הכנסת שרן השכל ורם שפע, לפיה, בין היתר, תותר צריכת קנאביס ונשיאה של עד 15 גרם לשימוש עצמי לבגירים מגיל 21, וכן תותר פתיחת חנויות לממכר קנאביס ברישיון. ביום ה-24 באותו החודש, עברו בקריאה טרומית הצעת החוק לאי-הפללת צרכני קנאביס (ברוב של 61 בעד מול 11 נגד) והחוק להסדרת שוק הקנאביס (ברוב של 53 בעד, 12 נגד ונמנע אחד).
נכון לשנת 2020, למעלה מ-80,000 מטופלים החזיקו ברישיון לקנאביס רפואי; מספר המוגדר כזינוק לעומת שנת 2019 בה היו כ-50,000 מטופלים בלבד. נכון לחודש יוני 2021 מספר המחזיקים ברישיון קנאביס רפואי היה למעלה מ-98,000, כאשר מעל 3,000 רישיונות חדשים הונפקו במהלך חודש אפריל באותה שנה (קצב של יותר מ-100 רישיונות חדשים ביום).
במהלך מערכת הבחירות לכנסת העשרים וארבע במרץ 2021, חתמו מפלגות העבודה, מרצ, תקווה חדשה וכחול לבן על הסכם התחייבות לקידום לגליזציה של סמים קלים בישראל, הכולל אי-הפללה מלאה והסדרת שוק הקנאביס. ב-20 במרץ הודיע יו"ר יש עתיד, יאיר לפיד כי מפלגתו תומכת בלגליזציה במודל קולורדו. באותה שנה חברת הכנסת גלית דיסטל-אטבריאן ממפלגת הליכוד הודיעה כי מפלגתה "תשתף פעולה עם מפלגות אחרות לקידום לגליזציה". בהסכם הקואליציוני להקמת ממשלת ישראל השלושים ושש נכתב . שרי הבריאות והמשפטים בממשלה זו, ניצן הורוביץ וגדעון סער, ידועים בתמיכתם בלגליזצית קנאביס.
ב-23 במרץ 2022, ועדת החוקה אישרה צו ותקנות הקובעים כי החל מחודש אפריל שימוש עצמי והחזקה של עד 15 גרם קנאביס מהווה עבירה מנהלית שבגינה ישולם קנס - 1,000 שקלים בגין ביצוע העבירה במקום פומבי ו-500 שקלים בגין ביצועה במקום שאינו פומבי - במקום שתמשיך להוות עבירה פלילית שבגינה נוצר רישום פלילי, תוך החרגתם של חיילי צה"ל, שוטרים בשירות חובה, סוהרים וקטינים מהקלה זו; שר המשפטים גדעון סער נכח בדיון ואמר כי .
לגליזציה ברחבי העולם.