גם כן קשורה בקנה מידה גדול למבנה האנטומי של המיקרופיברילה. כאשר מים נכנסים דרך דופן התא, הם מאכלסים מרווחים בין המיקרופיברילות, כך שאם מדד ה-mfa גדול יש נפיחות רבה יותר סביב מערך הסיבים ככל שמים מוסיפים להיכנס. מיילן (1968) מדווח שההתכווצות היא זניחה כאשר הMFA הוא פחות מ-30, ומיילן והאריס (1965) סיכמו כי ההתכווצות של העץ יכולה לרדת למינימום כאשר בוחרים עץ בעל מדד MFA של בין 15 ל-25. הפאולוניה נשארת יציבה במהלך שינויים של לחות ולוקה בהתכווצות או התרחבות נמוכה יחסית לרוב העצים האחרים. מחקרים מראים תוצאות של פאולוניה בהתכווצות רדיאלית של 2.2% ואורכית של 4%, מעץ ירוק ועד יבש בעזרת תנור יבוש.
היעדר-עיניים.
גידולים של פאולוניה הם בעיקר חסרי-עיניים, בצורה עקבית למדי. מאפיין זה חיובי ביותר לשימושי האדם מאחר שעיניים בעץ מחלישות בנקודה זו את כוחו של העץ.
מידת שימושיות.
מכיוון שלפאולוניה יש קירות פיברליים דקים, אפשר לקלף אותה לפרוסות של 1/16 אינץ' בעובי, ואפילו לחתוך ל-1/32 אינץ'. מסיבה זו הפאולוניה משמשת באופן רחב לתעשיית הרהיטים במזרח, כלים מוזיקליים, גילוף ועיצובים שונים מעל 1000 שנה.
בידוד.
עץ הפאולוניה הוא מבודד תרמי מצוין. מאפיין זה הוא חשוב ביותר מאחר שמבודדים תרמיים טובים עוזרים לשמור על קרירות המגורים בקיץ ומפחיתים בעלויות החימום בחורף. הובלת החום בעץ קשורה באופן ישיר לצפיפות העץ. עצים עם צפיפות נמוכה הם בעלי מדדים גבוהים בבידוד תרמי מאחר שעצים כאילו מכילים יותר חללים באופן מובהק. כאשר העץ יבש, חללים אלו מתמלאים באוויר שהוא בעצם אחת המבודדים הטובים ביותר המוכרים לנו.
התנגדות לאש.
ההתנגדות לאש היא תכונה המאפיינת את כל מיני הפאולוניה. טמפרטורת הצתה היא 420–430 מעלות צלזיוס, בהשוואה לערך של 220 עד 225 מעלות צלזיוס עבור עצים נפוצים.
מראה חזותי של העץ.
מערך הסיבים: לעץ הפאולוניה יש מערך סיבים ארוך וישר מכיוון שכל הרקמות שמרכיבות את העץ – סיבים, טראכידים, תאי פרניכמה, ורקמת ההובלה קשורים במקביל בציר אורכי. עצי הפאולוניה שמעובדים באזורי אקלים ממוזג בדרך כלל מניבים את העץ הדקורטיבי ביותר במערך הסיבים מעיקר בעקבות ריבוי העונות, כך שבחורף הקר, שמאופיין באביב מוקדם וסתיו מאוחר העץ גדל לאט ודחוס, ובקיץ יותר מהר ומאוורר. בנוסף, ככל שהאקלים מגוון יותר כך יש יותר פסים כהים במרקם של העץ: שבוע קר במיוחד שלאחריו שבוע חם, ייצרו שתי שכבות של אזור צפוף שגדל לאט ואזור מאוורר שגדל מהר יותר. אקלים טרופי יותר יניב עץ רך יותר עם מערך סיבים יותר מעודן.
המרקם דקיק משום שמערכות ההובלה צרות והסיבים בעלי קירות דקים מאוד, יחסית. צבע עץ הפאולוניה הוא צהוב חיוור, עד לצבע דבש זהוב בהיר, כאשר הצבע הופך כהה בצורה הדרגתית מחוץ כלפי פנים. הגידול המהיר והמוקדם ביותר, יוצר טבעות גדילה גדולות שמצטמצמות במהירות ככל שהקוטר גדל.
עץ הפאולוניה והאדם.
עץ הפאולוניה בהיסטוריה האנושית.
במשך מאות שנים גידלו הסינים את עץ הפאולוניה (יש עדויות לגידולו בסין מהמאה השנייה לספירה), הידוע גם כ"עץ הקיסרית" וכ"עץ הספיר", מטעמי יופי ובשל עצתו היקרה. בסין ישנן מספר אמונות מסורתיות בנוגע לעץ זה. כאשר תינוקת חדשה נולדת, שותלים עץ פאולוניה, ולקראת חתונתה עושים מהעץ שלה את תיבת החתונה שלה. אמונה נוספת אומרת כי יש לשתול עץ פאולוניה ליד הבית, כדי שעוף החול ("הפיניקס") יבוא ויגן עליהם מפני רע, ויביא איתו מזל טוב. הסינים השתמשו בעץ לשימושים רבים – רהיטים, ארונות קבורה לקיסרים הסינים, בניית בתים, צעצועים, ואפילו כלים מוזיקליים.
העץ עשה את דרכו הראשונה לארצות הברית באמצע המאה התשע-עשרה, כאשר השתמשו בזרעים של פאולוניה כדי לארוז כלי חרסינה שיובאו מסין לארצות הברית. כשנפרקו הארגזים, הפיצה הרוח את הזרעים של העץ, והעץ מצא בית גידול תואם-לטבעי במדינות מזרח ארצות הברית. בתחילה התפתחו עסקים להכלאת זנים וייצור זרעים, אך בשנת 1847, משהתגלה כי הצמח מתרבה וגטטיבית, התרסק שוק הזרעים.
כיום ההתעניינות בעץ שוב הולכת וגדלה. מחקר של ה-IDRC International Devlopment Research Centre בקנדה ערך השוואות שונות בין הכלאות מהונדסות גנטית של העץ.
שימוש בעץ.
הפאולוניה מצטיינת כעץ רב תכליתי. ביפן היא שימשה ברובה לרהיטים. בין שאר השימושים נכללים ייצור תבליטים, ציפוי לוחות, כלי מוזיקה, קבקבים, גילופים לצורך עיטור, קערות יפות, כפות ועוד הרבה.
לאחרונה מתרבה השימוש בפאולוניה במקרים בהם נדרש עץ קל - בנייה ימית, בניית מטוסים, משאיות וכדומה.
שימוש בתעשיית הנייר.
בעבר, הוערך הפוטנציאל של שימוש בפאולוניה (פאולוניה טומנטוסה) כעץ לנייר. בהמשך נמצא כי בהשוואה לעצים מהירי-גדילה אחרים, לפאולוניה יש גרביטציה ספציפית נמוכה, וסיבים קצרים באורכם, תכונות המחלישות את הנייר המיוצר.עם זאת, קצב הגדילה הגבוה עשוי להיות יתרון חשוב לסיבים לסוגי נייר מסוימים, שבהם החוזק של הנייר פחות חשוב לשימוש.
גידול מהיר.
כעץ מהיר-גדילה, עץ הפאולוניה עשוי להוות תחליף שיעזור בעצירת כריתת יערות מסיבית. העץ עשוי לייצר בין פי שניים לפי ארבע עץ מאשר עצים מסחריים אחרים באותו סדר גודל של זמן. לאחר הכריתה, עץ חדש גדל מן הגדם שנוצר ומשתמש באותה מערכת שורשים שפיתח כבר העץ הקודם לפניו, ובכך נחסכות פעולות ניקיון של אחרי הכריתה, סחף של הקרקע, ואיבוד חומר.
פאולוניה בארץ.
בשנת 2001 יובאו לישראל זנים שונים של הפאולוניה לארץ מסין ומאוסטרליה. גידולי העץ עדיין בחיתוליו, אך ישנן משתלות וחברות מעטות שאימצו את העץ ואת שיווקו. חברת "אגרובו" מצהירה על שיווק עיקרי של שישה זנים של הפאולוניה, שאת שתילהם מגדלים במשתלות ראש הנקרה, ועל שתילת 11 חלקות ברחבי הארץ, בעיקר בדרום הקרוב ועד הצפון, בעיקר כדי לשפר את יחסי הציבור של העץ. במושב שדמות דבורה קיים יער פאולוניה יחיד מסוגו בפארק 'דרך העץ', המשתמש כאתר קמפינג ואטרקציות בו ניתן ללמוד על עץ הפאולוניה. בנוסף, חברת נטפים עוסקת בטיפול בעץ ובעידוד הפיכתו לענף חקלאי, ללא הצלחה רבה.
יתרונות.
ישנם יתרונות רבים נוספים לגידול פאולוניה מעבר ליבול הגבוה שהעץ מעניק:
שימוש אפשרי בעלווה מעלה את הערך הכלכלי של עץ הפאולוניה. העלים נושרים בעקבות תופעת הצינה המוקדמת, מה שלא משאיר מספיק זמן לעצים להעביר את החומרים המזינים מהעלים אל השורשים לאחסון לפני שהעלים נופלים. כך שמצב החומרים התזונתיים בעלה הנושר דומה למצב של החומרים המזינים בעלים הטריים, כך שהנשורת של הפאולוניה יכולה להביא תועלת, ללא שתפגע ביכולות הצמיחה של העץ. את ניתוח החומרים המזינים שעץ הפאולוניה מכיל במרכיביו השונים, ביצע מכון המחקר ליערנות של האקדמיה הסינית. ניתוח זה של עלוות הפאולוניה מראה נוכחות של שמונה חומצות אמינו ושאריות של יסודות כמו Fe, Cu, Mn ו- Zn שהם חשובים מאוד לגדילה של בעלי חיים.
סנצ'ו הראשון, מלך אראגון
סַנצ'וֹ הראשון, מלך אראגון (1042 - 4 ביוני 1094) היה מלך אראגון (1063–1094) ונווארה (1076–1094), בה כונה סנצ'ו החמישי מנווארה.
ביוגרפיה.
סנצ'ו הראשון היה בנם של רמירו הראשון מלך אראגון (לכן כונה גם סנצ'ו רָמִירֶס), ואשתו ארמסינדה (במקור חיסברגה). הוא עלה לשלטון באראגון עם מות אביו, וב-1076, לאחר שבן דודו סנצ'ו הרביעי, מלך נווארה נרצח בידי אחיו, נבחר גם למלך נווארה.
סנצ'ו הראשון התחיל במסע דרומה לכיבוש השטחים המוסלמיים במסגרת מה שכונה הרקונקיסטה. הוא כבש את גראוס (Graus) ב-1083 ואת מונסון (Monzon) ב-1089, אך לא הצליח לכבוש את טודלה (1087). כמו כן בנה מצודות במונטאראגון (Montearagón) ובקסטייר (Castellar), והשתתף לצד אלפונסו השישי, מלך קסטיליה בקרב א-זלאקה, שבו הפסידו כוחותיהם למוראביטון המוסלמים.
הוא נישא פעמיים, מאשתו הראשונה איסבל מאורז'ל, נולד לו פרו הראשון, ומאשתו השנייה נולדו אלפונסו הראשון ורמירו השני. שלושת ילדיו היו מלכי אראגון.
ב-1094 נהרג סנצ'ו מפגיעת חץ בזמן המצור על ווסקה.
מחצלת
פריסטלטיקה
הסכמי רודוס
תחמושת
תחמושת - כינוי כללי לקליעים הנורים מאמצעי לחימה שונים, כגון אקדחים, רובים, מקלעים ותותחים אך גם מכלי ירייה עתיקים כגון קשת או קטפולטה. במובן הכללי יותר, תחמושת מתייחסת לכל אמצעי הלחימה החד-פעמיים המתכלים עם השימוש בהם, לרבות רקטות או טילים.
התחמושת המודרנית לכלי ירייה מורכבת מקליע הנורה מנשק חם בעל קנה, באמצעות הדיפת גזים הנוצרים בעת פיצוץ חומר נפץ הודף (חנ"ה) הנמצא בתרמיל המחובר לקליע (ואז הקליע+התרמיל נקראים כדור) או מוטען בנפרד לקנה היריה. הקליעים המודרניים מיוצרים במגוון גדלים וסוגים, בהתאם לייעודם. קליעים נגד אדם מתוכננים לנוע או להתפרק בתוך גוף הנפגע, כדי לגרום לנזק מרבי. פגזים נגד אדם מתוכננים להתפוצץ באוויר, ולפזר רסיסים חדים בשטח גדול. פגזים חודרי שריון כוללים אמצעים שמקלים עליהם לחדור לכלי המשוריין. פגזי בעירה כוללים חומרי בעירה חזקים, וקליעים נותבים מסמנים באור את מסלול מעופם. קליעים שונים מכילים ראשי קרב שונים, בהם חודרן קינטי ("חץ"/"חוצצן"), נפיץ, מצרר ורש"ק חלול.
היצרן העיקרי של תחמושת בישראל הוא התעשייה הצבאית (תע"ש).
צריכת התחמושת על ידי היורה נעשית בטעינה בודדת (כלומר טעינת כדור או פגז בודד לפני כל ירייה) או במחסנית ובשרשיר תחמושת, שבאמצעותם נטענים בבת אחת כדורים רבים, המאפשרים ירי בצרורות.
סוגי תחמושת נפוצים.
עם סוגי התחמושת הנפוצים ביותר בעולם נמנים:
לוגיסטיקה.