לקראת הבחירות לכנסת העשרים, לאחר פרישת אלי ישי מש"ס והקמת מפלגת "יחד - העם איתנו", הרב מאזוז הוכר כמנהיגה הרוחני של המפלגה, אך היא לא עברה את אחוז החסימה. המפלגה נרשמה לבחירות לכנסת ה-21 (2019) אך פרשה לפני מועד בחירות והודיעה על תמיכה ביהדות התורה.
במאי 2022 התבטא בחריפות כלפי שרי ממשלה ואמר שהם גרועים מהנאצים. מאוחר יותר פרסם הודעה לפיה דבריו הוצאו מהקשרם.
ישיבת כסא רחמים
ישיבת כסא רחמים היא ישיבה חרדית ספרדית בבני ברק. הישיבה הוקמה בתוניס בשנת תשכ"ג על ידי הרב מצליח מאזוז, ולאחר שנרצח בשנת ה'תשל"א, בניו עלו לישראל, ובראשם הרב מאיר מאזוז, ופתחו אותה מחדש.
תולדות הישיבה.
הישיבה הוקמה ב-1962 בתוניס בידי הרב מצליח מאזוז, שכיהן קודם לכן כרב בישיבת חב"ד שם. הוא הקים את הישיבה כדי לשמר את שיטת הלימוד המסורתית של יהודי תוניסיה. הישיבה נקראת על שם רבו, הרב רחמים חי חויתה הכהן. בתמוז ה'תשל"א נוסדה הישיבה בכינוס שהתקיים בבית הכנסת "בית רחמים" בבני ברק.
הישיבה כיום.
רוב תלמידי הישיבה הם ממוצא תוניסאי, אך לומדים בה גם בני עדות מזרחיות אחרות. ספריית הישיבה נקראת "אהל משה". באגף "משכיל לדוד", על שם רבי דוד עידאן, נמצא אוסף גדול של ספרים מאת חכמי תוניסיה וג'רבה. על חלק מהספרים ישנן הגהות בכתב יד של חכמי תוניס וכן הגהות של ראש הישיבה הרב מאיר מאזוז.
מוסדות הישיבה.
מאז שנות ה-80, התרחבו מוסדות כסא רחמים והם כוללים מתיבתא, ישיבה קטנה וגדולה בבני ברק וישיבות בת באלעד, בעמנואל ובנתיבות. מלבדם הוקמו תלמודי תורה (שמונה סניפים, רובם במרכז ובדרום) ובתי ספר יסודיים לבנות, ובית ספר תיכון לבנות בבני ברק.
סדרי הלימוד.
בשיעורי הגמרא בסדר הבוקר נלמדת שיטת העיון התוניסאי הכוללת דקדוק ברש"י ותוספות, תוך שימת לב ללשון דיבור המתחיל ברש"י ולשאלה מה היה קשה לו. בניגוד לשיטת הלימוד הליטאית, מקובל לעסוק בקביעות רק באחרונים מעטים, בהם מהרש"א, מהר"ם, מהר"ם שיף ו"משמרות כהונה". בסדר הצהריים לומדים טור עם בית יוסף, ושולחן ערוך ומשנה ברורה עם הערות איש מצליח.
בישיבה מספר דגשים:
תלמידי הישיבה נבחנים מדי יום ראשון על רש"י על הפרשה ומדי יום שישי על קריאה מדויקת של הפרשה. מדי ראש חודש מתקיים מבחן בקיאות על עשרים דפים מהמסכת הנלמדת. תלמידי שיעור א'-ג' בישיבה הקטנה נבחנים על שישה עד חמישה עשר דפים. אחת לחודש או חודשיים נבחנים התלמידים על דפי העיון שלמדו.
בערב שבת לפני תפילת ערבית מתקיים בישיבה הקטנה סדר לימוד בן שעה. בישיבה הגדולה דורש אחד הבחורים בנושא הלכתי ומסיים בחידוש על פרשת השבוע. במוצאי שבת ניתנת דרשה מוסרית. בישיבה הגדולה דורש המנהל הרוחני, הרב צמח מאזוז, ובישיבה הקטנה מתחלפים הדרשנים.
הרב מאיר מאזוז נותן שיעור יומי בגמרא בעיון וכן שיחה שבועית בישיבה הגדולה ובישיבה הקטנה.
הוצאת הספרים מכון הרב מצליח.
במסגרת הישיבה פועלת הוצאת הספרים "איש מצליח", הקרויה על שמו של הרב מצליח מאזוז. במסגרת ההוצאה נדפסו סידורי תפילה, מחזורים, תהילים ותיקון קוראים, תוך הקפדה על הנוסח המדויק. כמו כן נדפסו ספרים של חכמי תוניס, כגון "משמרות כהונה" של הרב אברהם הכהן יצחקי ו"יתר הבז" של הרב נהוראי ג'רמון. הרב מאזוז ממריץ את תלמידיו להשתתף בפעילויות ההוצאה.
במסגרת ההוצאה פועלים כמה פרויקטים מיוחדים של הוצאה לאור:
מצליח מאזוז
הרב חיים כדיר מצליח מאזוז (כ"ו בחשוון ה'תרע"ב, 17 בנובמבר 1911 - כ"א בטבת ה'תשל"א, 18 בינואר 1971) היה רב בולט בתוניסיה, ששימש כדיין בתוניס, וייסד בה את ישיבת כסא רחמים, בראשה עמד עד שנרצח.
ביוגרפיה.
נולד בג'רבה לרב רפאל מאזוז, בן למשפחת רבנים, ולרחל לבית סעדון. אחיה הצעיר של אמו היה הרב בוגיד חנינא סעדון. למד אצל הרב רחמים חי חויתה הכהן בשנים ה'תרפ"ג - ה'תר"ץ. התחתן עם כמסאנה חנה, בת דודו הרב מנחם מאזוז. הוסמך לדיינות, עבר לבירה תוניס כדי לשמש כראש ישיבת "חברת התלמוד", והתמנה גם כדיין בבית הדין הרבני שם, תחת הנהגתם של הרבנים דוד בן בָּארוֹן ומרדכי אמייס כהן, עד לסגירתו בהוראת השלטונות בשנת ה'תשי"ח (1958). לאחר מכן התמנה לשופט בבית הדין האזרחי המקומי, אך התפטר מתפקידו בה'תשכ"א (1961) לאחר שחויב לדון גם יהודים על פי חוקי המדינה ולא לפי חוקי התורה. לפרנסתו החל לעסוק בתיווך דירות, ובמקביל עסק בכתיבת חיבורים תורניים ובהוראה.
סייע לשליח חב"ד בהקמת ישיבה, שבה הורה במשך כשנתיים. פרש לאחר שהחלו לימודי צרפתית בישיבה, בשל גישתו החינוכית-תורנית שלפיה אין מקום ללימודי חול בישיבה.
בכסלו ה'תשכ"ג (1963) הקים את ישיבת כיסא רחמים על שם רבו הרב חויתה, ובה יישם את דרכם הלמדנית של רבני תוניסיה, שנהגו ללמוד את דברי הגמרא, רש"י ותוספות בדקדוק של כל מילה ובניסיון להסביר מה הוקשה בכל דיבור המתחיל, וכן נתנו דגש לאסוקי שמעתא אליבא דהלכתא. הקדיש מקום נרחב גם לדקדוק עברי, המקרא וטעמיו. באותה תקופה התפרנס מפנסיה קטנה של שלושים דינר מקומי בחודש ולא מהישיבה.
בכ"א בטבת ה'תשל"א (18 בינואר 1971) נרצח בידי מתנקש מוסלמי בשובו לביתו מתפילת שחרית. נקבר בתוניס, ולאחר כחודש וחצי הובא לקבורה בישראל ונטמן בבית הקברות בהר הזיתים.
לאחר מותו עלתה משפחתו לישראל. בניו, בראשות בנו הגדול הרב מאיר מאזוז, חידשו את ישיבת כיסא רחמים בעיר בני ברק, ובמסגרת מוסדותיה פועל מכון הרב מצליח.
על שמו נקראו רחובות בערים בית שאן, בני ברק, באר שבע, ראשון לציון, נתיבות וירושלים.
דרכו בפסיקת ההלכה והנהגותיו.
ביחס לעיקרון של קבלת הוראות מרן סבר הרב מאזוז שהיא כוללת את דברי רבי יוסף קארו, הן בבית יוסף ובשולחן ערוך והן בשאר ספריו, כמו כסף משנה וספרי תשובותיו.
כמו רוב רבני תוניסיה אז, פסק גם הרב מאזוז לומר הלל (בלא ברכה) ביום העצמאות, להתגלח בו ולא לומר תחנון במשך שלושה ימים (ה'-ז' באייר). הוא חתם על תקנה בעניין עם שאר דייני תוניסיה. לאחר ששמע על מעשי חילון שנעשו בישראל מטעם המדינה הוא לא שינה את ההדרכה לרבים, אך כשפתח את ישיבתו בבירה תוניס הנהיג בה אמירת תחנון ביום העצמאות כרגיל. גם ביום ירושלים אמר תחנון.
התנגד נחרצות לשמיעת רדיו.
טבניים
משפחת הטַּבָּנִיִּים (שם מדעי: Tabanidae) או בשמם העממי זבובי הסוס היא משפחה של זבובים מוצצי-דם. לבני משפחה זו ממדי גוף גדולים יחסית וחלקם נחשבים כמזיקים משום שעקיצתם כואבת ועלולה להעביר מחלות. המשפחה מונה בערך 3000 מינים, בישראל ידועים כ-35.
זבובי סוסים פעילים לרוב בימים חמים ולכן ניתן למצוא אותם בקיץ ובסתיו. הנקבה זקוקה לדם כדי להתרבות, היא מאתרת את הקורבן בעזרת חוש הראיה נוהגת לחוג סביבו ואז לנחות ולעקוץ. לאחר שחדרה את העור היא נוהגת לשאוב את הדם במשך כמה רגעים ולעוף. מינים שונים נוהגים לתקוף חיות שונות כגון סוסים, צבאים, פרות וכדומה. מינים מסוימים אף עוקצים לעיתים בני אדם אך זאת עקב טעות בזיהוי ולרוב לא נשארים למצוץ את דמו. אף על פי כן עקיצתם כואבת מפאת גודלם ועלולה להעביר מחלות וטפילים כגון גחלת.
לאחר שהנקבה מלאה היא מטילה את ביציה לרוב באזורים רטובים או לחים. הזחלים מתגוררים באדמה וטורפים חיות קטנות כגון תולעים, חרקים קטנים ואף חלזונות. הבוגרים ניזונים מצוף לצורך אנרגיה לתעופה.
אזור מפורז
אזור מפורז (באנגלית: Demilitarized zone; בראשי תיבות: DMZ או DZ) הוא שטח, בדרך כלל בין שני כוחות צבאיים או יותר, בו אסורה הכנסת צבא או כל פעולה צבאית.
המונח "אזור מפורז", בו אסורה פעילות צבאית אך בכל יתר הבחינות הוא עשוי להיכלל בתחום הריבונות של מדינה כלשהי נבדל מהמונח אזור נייטרלי, שהוא טריטוריה (בדרך כלל בין שתי מדינות) שאינה נכללת בתחום הריבוני של אף אחת מהן, אולם מעוגנת בהסכם כלשהו בין הצדדים בנוגע אליה.
שטח שאיננו בריבונות אף מדינה ואף אינו מעוגן בשום הסכם בין מדינות נקרא "טרה נוליוס".
למעשה, כל אזור נייטרלי הוא גם אזור מפורז, אולם אזור מפורז אינו בהכרח גם אזור נייטרלי.
פירוז מנשק גרעיני.
רגישות מיוחדת נודעת ליצירת אזורים מפורזים מנשק גרעיני (Nuclear Weapon Free Zone (NWFZ).
על פי פרק 7 באמנה לאי התפשטות נשק גרעיני ((the nuclear Nonproliferation Treaty (NPT) שנכנסה לתוקף ב-1970 לארצות יש את הזכות ליצור אזורים ספציפיים מפורזים מנשק גרעיני. העצרת הכללית של האו"ם אישרה ב-1975 מחדש זכות זו וניסחה קריטריונים לאזורים אלו. בתוכם יכולות הארצות להשתמש באנרגיה גרעינית לצורכי שלום.
כיום ישנם חמישה אזורים כאלה: אמריקה הלטינית והקריביים (על פי אמנת Tlatelolco מ-1967), דרום האוקיינוס השקט (על פי אמנת Rarotonga מ-1985), דרום-מזרח אסיה (על פי אמנת בנגקוק מ-1995), אפריקה (על פי אמנת Pelindaba מ-1966) ומרכז אסיה (על פי אמנת Semipalatinsk מ-2006).
חלוץ בתחום זה היה פוליטיקאי והדיפלומט הפולני אדם רפצקי אשר כבר ב-2 באוקטובר 1957 הציג באומות המאוחדות את תוכניתו המכונה "תוכנית רפצקי" להפיכת מרכז אירופה לאזור חופשי מנשק גרעיני.
אזורים מפורזים בישראל.
הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל לסוריה לאחר מלחמת יום כיפור ותקופת ההתשה שלאחריה, קבע אזור מפורז בתוך שטח סוריה.
אזורים מפורזים לשעבר על פי הסכמי שביתת הנשק 1949.
הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות קבעו מספר אזורים מפורזים בין ישראל למדינות ערב. בין מלחמת העצמאות למלחמת ששת הימים היו אזורים אלו מוקדי חיכוך:
סטנטון פרידמן