המבקר העצמאי יאיר רוה אף הוא אינו חוסך שבטו מהתסריט והעריכה: "מהסרט עצמו יצאתי מתוסכל למדי. כמעט ולא הבנתי בו דבר. אני לא חושב ששום סצנה הובילה אל הסצנה הבאה. כל הכרונולוגיה של הסיפור נראתה לי מעורבלת. אירועים שקרו כבר בסרט, בסצנה הבאה מדברים עליהם כאילו עדיין לא קרו.". אך, מצד שני אף הוא מוצא בסרט טעם של ביקור חוזר: "האמת היא שהייתי שמח לצפות בסדרת טלוויזיה על כל זה, ולא בסרט קולנוע. הייתי רוצה להבין כל דמות וכל אלמנט, ולפרוט את הקונפליקט הזה ואת העולם הזה למעות הכי קטנות שלו. נדמה לי שבסדרת טלוויזיה ניסים דיין גם היה נמצא באלמנט הכי טבעי שלו, לספר סיפור בנשימה ארוכה, בפרטים קטנים."
בהתבסס של ארבע ביקורות שונות, אתר אידיבי מעניק לסרט 6.8 כציון סיכום דעת המבקרים.
תגובת הציבור.
לעומת המבקרים, דליה איציק, בת למשפחת עולים מעיראק, כתבה על הסרט בדף הפייסבוק שלה: , וזאת לאחר שהשתתפה בהקרנת בכורה של הסרט בסינמטק.
הנשיא, שמעון פרס, אשר השתתף באותה הקרנה כתב:
גם יצחק (בוז'י) הרצוג ראה לנכון להמליץ על הסרט בדף הפייסבוק שלו: "״מפריח היונים״ ספרו הנפלא של אלי עמיר הפך לסרט כובש לב של ניסים דיין. הוא שופך אור על עליית יהודי עיראק וסופה של הקהילה העתיקה בעולם בסיפור אנושי יהודי עדין ומרגש שלצערי לא סופר מספיק בשיעורי ההיסטוריה שלנו. שפת הסרט היא בערבית עיראקית מתובלת והמאמץ של השחקנים מרשים. מיכל ואני נהנינו לצפות בסרט ואנו ממליצים עליו בחום."
הסרט זכה לציון 10.0 בביקורות (של 52) גולשים באתר אידיבי, ולציון 4.1 (מתוך 5) ב"מדרג" של גלי צה"ל, והוא שני שם רק ל"שכנים".
ייתכן שדין ליכטר מאתר פרוגי מבטא אכזבה של הצופים של דוברי הערבית בהעירו
הבדלים ביחס לספר.
מטבע הדברים, פרטים רבים המובאים בספר הושמטו במעבר למדיה הקולנועית. בכל זאת, הסרט מנסה לתת ייצוג לפרטים ולמידע שמצויים בספר. הצופה אשר לא קרא את הספר יתקשה לעיתים בהבנתם של רמזים אלו.
הבמאי והתסריטאי, ניסים דיין מעיד:
הסופר אלי עמיר מבהיר כי שינויים אלו היו לשביעות רצונו: "סרט צריך לתת תשובות. אז אני בספר שואל שאלות, והסרט נותן תשובה. אי אפשר להשאיר בו דברים פתוחים, ואני שמח על התשובות שהוא נותן".
יוצרי הסרט בחרו שלא לכלול בתוכו את פרקי הספר המתרחשים בישראל. הבדלים מרכזיים אחרים הם:
אסף לחובסקי
אסף לחובסקי הוא פרופסור מן המניין בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב. כיהן בעבר כסגן דקאן למחקר וכמנהל המכון למשפט והיסטוריה ע"ש קרן דייוויד ברג בפקולטה.
החל משנת 2016 מכהן כעורך הראשי של כתב העת "משפט חברה ותרבות", היוצא לאור מטעם הפקולטה.
ביוגרפיה.
אסף לחובסקי למד לתואר ראשון במשפטים בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב, וסיים בהצטיינות בשנת 1992; במקביל למד לתואר שני בהיסטוריה במסגרת תוכנית המצטיינים של האוניברסיטה, והשלים אותו בהצטיינות יתרה. התמחה במשרד עורכי הדין ש. הורוביץ ושות' ואצל נשיא בית המשפט העליון, השופט אהרן ברק. לאחר מכן כתב את עבודת הדוקטור באוניברסיטת הרווארד בארצות הברית, תואר שקיבל בשנת 1997. במהלך לימודיו זכה במלגת פולברייט, מלגת רוטשילד, במענק מחקר של קרן וולף להיסטוריה של המשפט, ובמלגה של קרן לתרבות יהודית.
עם שובו לישראל, הצטרף לסגל הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב בדרגת מרצה, בשנת 2000 קודם לדרגת מרצה בכיר, בשנת 2004 לדרגת פרופסור חבר, ובשנת 2010 קודם לדרגת פרופסור מן המניין. הוא היה מרצה אורח בבית הספר למשפטים ע"ש בנג'מין קרדוזו בישיבה יוניברסיטי בניו יורק (2004), בפקולטה למשפטים באוניברסיטת טורונטו, קנדה (2004), ובבית הספר למשפטים באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA).
בין השנים 2013 ל-2016 כיהן כסגן הדקאן לענייני מחקר בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.
מחקר משפטי.
תחומי המחקר העיקריים של לחובסקי הם משפט והיסטוריה ודיני מיסים והוא חיבר עשרות מאמרים בעברית ובאנגלית בתחומים אלו.
ספרו על הקשר שבין משפט וזהות בתקופת המנדט הבריטי זיכה אותו בפרס יונתן שפירא לספר הטוב ביותר בשנת 2006, מטעם האגודה ללימודי ישראל.
בשנת 2006 התמנה לראש מרכז צגלה לחקר בין-תחומי של המשפט, תפקיד שאותו מילא עד לשנת 2009 וב-2012 התמנה לראש המכון למשפט והיסטוריה בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.
בין השנים 2009 ל-2011 לחובסקי כיהן כעורך הראשי של כתב העת "Theoretical Inquiries in Law" וכחבר במערכת כתב העת "Law and Social Inquiry". מאז שנת 2015 משמש כחבר במערכת כתב העת "Comparative Legal History", ובמערכת של הוצאת הספרים של מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות.
בשנת 2016 זכה בפרס חשין למצוינות אקדמית במשפט. גם כן באותה שנה, התמנה לתפקיד העורך הראשי של כתב העת משפט חברה ותרבות, בהחליפו את פרופסור מנחם מאוטנר.
דני פרדה
דני פרדה (נולד ב-1 באפריל 1987 בפתח תקווה) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר בעמישב פתח תקווה.
קריירה.
פרדה החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה, ובשנת 2005 עלה לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון. ב-3 בנובמבר 2007 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 1-2 על הפועל תל אביב. בעונת הפך פרדה לשחקן מוביל בקבוצה, כבש חמישה שערי ליגה וגרר התעניינות מצד קבוצות רבות לאחר שקבוצתו ירדה לליגה הלאומית, אך בפתח תקווה סירבו לשחררו. פרדה הסכים להישאר בקבוצה ולעזור לה לחזור לליגת העל מתוך כוונה לעזוב לאחר מכן. פתח תקווה חזרה לליגת העל אך לא שחררה את פרדה, ולאחר שהתעמת עם הנהלת הקבוצה הודח מהסגל לזמן רב.
בינואר 2014 חתם פרדה לחמש עונות בקבוצת בית"ר ירושלים, ששילמה עבורו 550 אלף ש"ח. את הופעת הבכורה שלו בקבוצה ערך ב-8 בפברואר 2014, במשחק מול בני יהודה תל אביב.
ב-3 בפברואר 2016, היום האחרון לחלון ההעברות בישראל, הושאל פרדה להפועל בני לוד מהליגה הלאומית. עם תום עונת ההשאלה חזר פרדה לסגל בית"ר ירושלים, אך בעונת 2016/2017 לא שותף במשחקי הקבוצה. בקיץ 2017 חתם בקבוצת מכבי הרצליה מהליגה הלאומית. ב-16 בינואר 2018 חתם פרדה במ.ס. כפר קאסם מליגה א'. ב-21 ביוני 2018 חתם פרדה בהפועל מחנה יהודה. ב-3 בנובמבר 2019 חתם פרדה במכבי עמישב פתח תקווה.
ויליס לם
ויליס יוג'ין לם (באנגלית: Willis Eugene Lamb, Jr; 12 ביולי 1913 – 15 במאי 2008) היה פיזיקאי אמריקאי זוכה פרס נובל לפיזיקה בשנת 1955 יחד עם פוליקרפ קוש על קביעתו הניסויית המדויקת שהמומנט המגנטי של האלקטרון גדול מהערך התאורטי הצפוי. לם היה פרופסור באוניברסיטת אריזונה.
ביוגרפיה.
לם נולד בלוס אנג'לס, קליפורניה ולמד בבית הספר התיכון שם. את התואר הראשון קיבל באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ב-1934 בכימיה. את תואר הדוקטור קיבל ב-1938 על מחקר תאורטי על פיזור נייטרונים בגביש. המנחה שלו לדוקטורט היה רוברט אופנהיימר. בגלל השיטות החישוביות המוגבלות יותר בזמנו הוא החמיץ את גילוי אפקט מסבאואר, 19 שנה לפני שרודולף מסבאואר גילה אותו.
לם היה פרופסור לפיזיקה באוניברסיטת אוקספורד מ-1956 עד 1962. כמו כן לימד בייל, קולומביה, סטנפורד ואוניברסיטת אריזונה. הוא נבחר כחבר האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים ב- 1963.
לם זכור כנסיין ותאורטיקאי מוכשר על פי מיטב המסורת הניוטונית. בחלק המאוחר יותר של הקריירה שלו הוא הגדיל את התעניינותו במדידות במכניקת הקוונטים.
הוא מדד את הסחת לם, שהיא תיקון לאנרגיה של מצבי אטום המימן נוסף על תיקוני המבנה הדק, הקרוי על שמו, יחד עם הסטודנט שלו רוברט רתרפורד, על ידי עירור אטומי מימן בעזרת קרינה בתחום המיקרוגל. הם מצאו שבין הרמות 2"S"1/2 ו 2"P"1/2 יש פער המתאים לכ-1000 מגה הרץ. הפער מוסבר על ידי האינטראקציה בין האלקטרון לשדות האלקטרומגנטיים של הריק, בשונה מהתחזית של משוואת דיראק ובכך יצרו את התשתית לגילוי תורת שדות קוונטית.
חיים אישיים.
לם התחתן עם אשתו הראשונה, אורסולה שפר ב-1939. ב-1996 הוא התחתן עם הפיזיקאית ברוריה קופמן ממנה התגרש מאוחר יותר. ב-2008 הוא התחתן עם אלזי וטסון.
לם נפטר ב-15 במאי 2008 בגיל 94.
לימודי חוץ
בלט (פירושונים)
סמדר שיפמן
סמדר שיפמן (8 באפריל 1952 – 13 באוגוסט 2020) הייתה חוקרת ספרות ישראלית וראש התוכנית ללימודי נשים ומגדר באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה.
סמדר שיפמן נולדה ברמתיים (כיום הוד השרון), הבת האמצעית בין שני בנים. אמה הייתה מורה ואביה חבר הנהלת כור תעשיות ודור שביעי בארץ. למדה בתיכון כצנלסון בכפר סבא. שירתה כקצינת שלישות. את לימודיה הגבוהים, מהתואר הראשון עד השלישי, עשתה באוניברסיטת תל אביב. נושא עבודת הגמר לתואר מוסמך: "אספקטים בתאוריה של הקומדיה". נושא עבודת הגמר לתואר דוקטור: "עולמו הפואטי של ויליאם פוקנר". שתיהן בהדרכתו של פרופ' מנחם ברינקר.
שיפמן לימדה שנתיים בסמינר למורים שדה בוקר ולמעלה מעשרים שנה בסמינר הקיבוצים, בעיקר אנגלית כשפה זרה וספרות. לימדה באוניברסיטת תל אביב מאז שנת 1975, מאז שנת 2002 כמרצה בכירה. בין 2014 ל-2018 כיהנה כראש התוכנית ללימודי נשים ומגדר באוניברסיטת תל אביב והייתה עורכת משנה של כתב העת Hebrew Studies.
שיפמן נפטרה ב-13 באוגוסט 2020..
מחקריה.
עבודת המחקר של סמדר שיפמן נחלקת לארבעה תחומים עיקריים:
במסגרת מחקר הפואטיקה של יוצרים ומערכות היחסים במכלול יצירתם חקרה את יצירותיהם של פוקנר, המינגווי ומאיר שלו, כפי שהדבר בא לידי ביטוי הן במאמרים והן בספר "טביעת אצבעו של המחבר".
היא חקרה עולמות פואטיים של יוצרים ויוצרות נוספים, כמו טוני מוריסון, דויד גרוסמן, פרימו לוי, אורלי קסטל-בלום ואהרן אפלפלד