המאבק בין הקתולים לפרוטסטנטים התפשט ברחבי צרפת והפך למלחמות הדת בצרפת שהחלו ב-1562. אנטואן דה בורבון, שלחם נגד הקתולים, נפצע במצור על העיר רואן ומת ב-13 בנובמבר 1562. כתוצאה, בנו אנרי נעשה ליורש העצר הצרפתי.
משפחתו.
ב-20 באוקטובר 1548 התחתן אנטואן עם ז'אן ד'אלברה, ממנה נולדו לו 5 ילדים:
גביע חבר המדינות
גביע החבר (ברוסית: Кубок Содружества), בעבר "גביע האלופות של חבר המדינות" (ברוסית: "Кубок чемпионов Содружества"; בשמו המלא "גביע אלופות חבר המדינות והמדינות הבלטיות" ("Кубок чемпионов Стран Содружества СНГ и Балтии"), היה טורניר כדורגל הנערך בחסות פיפ"א, החל מינואר 1993 ברציפות בין מדינות ברית המועצות לשעבר. הטורניר נוהל על ידי התאחדות הכדורגל הרוסית.
הטורניר תוכנן להיות טורניר הכדורגל החשוב ביותר בין מועדוני הכדורגל של מדינות ברית המועצות לשעבר, אף שתוכנן להיערך בכמה מדינות, הוא נערך רק במוסקבה ובסנקט פטרבורג וחשיבותו הלכה ופחתה עם השנים, עד כי במשחקים השתתפה גם נבחרת רוסיה בכדורגל לנוער וקבוצות הכדורגל הרוסיות והאוקראיניות היו נוטות לשלוח את שחקני הנוער שלהן לטורניר. מינואר 2012 ועד ינואר 2016 הטורניר נערך בין הנבחרות הצעירות בכדורגל של חבר המדינות ושל נבחרות אורחות אחרות.
היסטוריה.
ביולי 1992 התקיימה ישיבתה של התאחדות פדרציות הכדורגל של חבר המדינות (Ассоциации федераций футбола СНГ) שהחליטה לערוך את טורניר גביע אלופות חבר המדינות, שנערך לראשונה ב-25 בינואר 1993 ועד כה נערך מדי שנה ב-25 בינואר.
הייתה הצעה לערוך את הטורניר בפגרת הקיץ, אך כיוון שלוח הזמנים של הליגות ב-15 המדינות המשתתפות לא היה שונה הוחלט להשאיר והוא נערך במחצית השנייה של ינואר, בעת פגרת החורף.
גביע אלופות חבר המדינות מרכז תחת קורת גג אחת את 15 פדרציות הכדורגל של חבר המדינות, ולכן זוכה הטורניר לתמיכה וסיוע של אותן פדרציות ושל פיפ"א ואופ"א.
בשני הטורנירים הראשונים לא השתתפו קבוצות הכדורגל האוקראיניות, לכן הקבוצות הרוסיות היו הפייבוריטיות (המועדפות) לזכות. מאז צירופה של אוקראינה לטורניר, ב-1995, החל הטורניר לצבור פופולריות.
ב-5 בנובמבר 2011, באספת מארגני הטורניר, הוחלט כי מבנה הליגה ישונה ובמקום טורניר תחרותי בין מועדוני כדורגל הוחלט לערוך החל משנת 2012 טורניר בין הנבחרות הצעירות בכדורגל של חבר המדינות ושל נבחרות אורחות אחרות.
ביולי 2016 הוכרז על סגירת הטורניר.
מבנה הליגה.
בשנים 1993–1995 השתתפו 16 קבוצות כדורגל, שחולקו לארבעה בתים כאשר מנצחות הבתים העפילו לחצי הגמר.
בשנים 1996–1998 והחל משנת 2002, מעפילות מנצחת הבית והמקום השני בבית, כששלב הפלייאוף מתחיל מרבע הגמר, אף שב-2005 לוקומוטיב מוסקבה ודינמו קייב העפילו לחצי הגמר אוטומטית.
בשנים 1999–2000 משתתפות הטורניר חולקו לשתי ליגות בנות שני בתים, כאשר על ההעפלה לשלבי הגמר נאבקו שמונה קבוצות, משני המקומות הראשונים של הבית העליון בליגה הבכירה.
מאחר שהטורניר נערך בין 15 מדינות חבר המדינות, לעיתים את המקום ה-16 בטורניר נטלה נבחרת רוסיה בכדורגל עד גיל 21, או נבחרת רוסיה בכדורגל עד גיל 17 ולעיתים אף קבוצות הנוער של הקבוצות הבכירות ברוסיה. ב-2007 אף הוזמנה קבוצת OFK בלגרד הסרבית.
לאחר 2012 בטורניר השתתפו רק נבחרות הכדורגל עד גיל 21.
רודני ברוקס
רודני אלן ברוקס (באנגלית: Rodney Allen Brooks; נולד ב-30 בדצמבר 1954) הוא פרופסור אמריטוס לרובוטיקה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT). החל משנת 1986 כתב סדרת ספרים ומאמרים בעלי חשיבות בשינוי התפישה הקלאסית בתחום הבינה המלאכותית.
קריירה.
ברוקס, יליד אדלייד, אוסטרליה, קיבל בשנת 1975 תואר ראשון וב-1978 סיים תואר שני במתמטיקה מטעם אוניברסיטת פלינדרס בדרום אוסטרליה. בשנת 1981 קיבל דוקטורט למדעי המחשב מטעם אוניברסיטת סטנפורד, שם היה חבר סגל עד לשנת 1984. לאחר מכן הצטרף לסגל ההוראה של MIT. עסק במחקר באוניברסיטת סטנפורד, קרנגי-מלון ו-MIT. בשנת 1991 נמנה עם חבר המייסדים של חברת iRobot המתמחה בייצור רובוטים למשקי בית, תעשייה ושימושים צבאיים. שם כיהן עד לשנת 2008 כמנהל טכנולוגי (CTO). במקביל כיהן בין השנים 1997-2007 כמנהל המעבדה לבינה מלאכותית ב MIT. מכהן כיום כיושב-ראש ומנהל טכנולוגי בחברת Heartland Robotics וכפרופסור אמריטוס ב MIT. כמו כן חבר במספר חוגים מדעיים: AAAI, AAAS, NAE ובעבר ב Association for Computing Machinery ו Australian Academy of Science.
חדשנות בתפישתו.
ב-1990 פרסם ברוקס מאמר בשם "פילים לא משחקים שחמט" (Elephants Don't Play Chess) שבו טען כי הבינה המלאכותית הסימבולית, זו אשר לומדת לתכנן פעולות באמצעות ייצוג המידע על העולם בעזרת סמלים והיחסים ביניהם, אמנם מסוגלת ללמוד אסטרטגיות התנהגות במשחקים אנליטיים כדוגמת שח-מט אך אינה מצליחה להסביר התנהגויות של בעלי חיים פשוטים ומורכבים כאחד, ומכאן גם שמו של המאמר. ברוקס מציג במאמר זה את "הנחת הרקע הפיזי" (physical grounding hypothesis), שלפיה בינה נובעת מצירוף של חלקים שכל אחד מהם מקושר היטב לעולם הפיזי ופועל בתוכו. גישה זו מציעה לראות כל מערכת אינטליגנטית כבנויה מחלקים שכל אחד מהם מכיל בתוכו התנהגות, כלומר שכל אחד מחלקיה מקבל מידע כלשהו מהעולם המקיף אותו ומגיב על מידע זה בצורה המשפיעה על העולם. התנהגויות מורכבות ומעניינות יותר מושגות מתוך אינטראקציה בין חלקים אלו. כביטוי של רעיון זה, פרופ' ברוקס התווה את התפישה בעיצוב מערכות רובוטיות תבוניות הקרויה Subsumption Architecture (בתרגום חופשי: "ארכיטקטורה מוכללת") שבה המערכת מורכבת ממספר שכבות כך שכל שכבה אחראית על ביצוע משימה מסוימת ומושפעת מקלט חושי הרלוונטי לאותה שכבה ומן הפלט המתקבל מהשכבות שמעליה. בניגוד לתפיסה הקלאסית, אין רכיב מרכזי למערכת האחראי לתכנון הפעולות, אלא הן מתקבלות באמצעות סדרת אינטראקציות בין השכבות.
פרסים ותוארי כבוד.
זכה בשנת 1991 בפרס Computers and Thought Award מטעם International Joint Conference on Artificial Intelligence. כמו כן מחזיק בתפקידי מרצה של כבוד באוניברסיטאות סטנפורד, מינסוטה ודארתמות'.
מתנגד
חילוק רשויות
חילוק רשויות הוא כלל בהלכות ערובין, העוסק בגבולות איסור טלטול חפצים בשבת, בין רשות היחיד אחת לרשות היחיד אחרת, ודן בגדר רשות היחיד כאשר מדובר בשטח הטפל לרשות - גג. הסיבה לאיסור הוא מכיוון שחז"ל חששו שאם יטלטלו בקביעות מרשות אחת לשנייה יבואו לטלטל מרשות היחיד לרשות הרבים, דבר האסור באיסור חמור מהתורה.
הגדרת האיסור.
כבר במשנה נחלקו התנאים בהגדרת האיסור: שאלה זו התעוררה כיסוד לקביעת ההלכה בנוגע לטלטול בין גג של רשות היחיד אחת לרשות היחיד אחרת. ברור, כי משפטית, הגג שייך לבעל הבית שמתחתיו, שהוא בעליו של הבית. השאלה היא האם גג של שתי רשויות שמתחתיו ישנם שני בתים, נחשב כשתי רשויות או לא.
רבי מאיר מכריע את השאלה וקובע ש. אך כל החכמים חלוקים עליו: רובם סוברים ש, ואילו רבי שמעון מכריע בשיטה ממוצעת בין שתי השיטות, וקובע כי קיים חילוק בין כלים ששבתו בגג מערב שבת, לבין כלים שלא שבתו בגג. כאשר אנו מתייחסים לכלים שהיו בערב שבת בגג, אנו מתייחסים לכל הגג כרשות אחת, ומותר לטלטל בגג בחופשיות. אך כאשר אנו מתייחסים בנוגע לטלטול כלים שלא היו בגג מערב שבת, אנו מחשיבים את הגג כרשויות אחדות שאסור לטלטל מאחת לשנייה.
להלכה נפסק בתלמוד ולהלכה ברמב"ם ובשולחן ערוך כשיטת רבי שמעון בר יוחאי.
בפרשנות מחלוקת זו הסתפקו גדולי האמוראים: השאלה הראשונה בה הסתפק רמי בר חמא היא, האם גדר האיסור לטלטל בין רשויות היחיד שונות לפי החכמים האוסרין זאת, קשור בשימוש מעשי שונה, כלומר כאשר קיימות שתי רשויות שבכל אחת מהם משתמש אדם אחר המשמש כבעל רשות זו, אסרו חז"ל לטלטל בין רשות זו לרשות אחרת, שכן הדבר עשוי לגרום שיטלטלו בין רשות היחיד לרשות הרבים, אך שונה הדין בגג של אכסדרה (פרוזדור מחוץ לבית המיועד למנוחה) שאין משתמשים בו כדירה, ואין איסור לטלטל מגגו של בית אחד לגג אכסדרה של אדם אחר, או שמא תלוי הדבר בבעלות, כלומר גדר האיסור היה שלא יטלטלו מבית השייך לאדם אחד לבית השייך משפטית לאדם אחר, ודין זה שייך כמובן גם בגג שאין משתמשים בו באופן קבוע או כלל.
שאלה דומה שאל רב ביבי בר אביי אודות גג של בית וגג של חורבה. כאשר רב כהנא לא הבין מה ההבדל בין שאלתו לשאלתו של רמי בר חמא, ורב ביבי בר אביי הסביר לו שהשאלה התעוררה בו, בכך שגם אם התשובה לשאלתו של רמי בר חמא היא - שמותר לטלטל בין גג של בית לגג אכסדרה מכיוון שאינו עשוי לדור בתוכו, ייתכן שאסור לטלטל בין גג של בית לגג של חורבה, שכן זו האחרונה ראויה לדור בתוכה, אף על פי שאין מתגוררים בה זמנית מסיבות טכניות (חשש שהחורבה תתמוטט).
מחלוקת בשיטת החכמים.
נחלקו גדולי האמוראים, מה דינו של גג כזה, לפי שיטת החכמים האומרת כי כל גג של בית נחשב לרשות בפני עצמה, וממילא אסור לטלטל מאחת לשנייה. השאלה היא האם מותר לטלטל באותה רשות עצמה באופן חופשי, או שמא גם באותו גג עצמו אסור לטלטל. רב קובע כי מכיוון שכל חלק מהגג נחשב כרשות בפני עצמה, הרי היא כרשות היחיד שפרוצה לגמרי לרשות האסורה לה - הרשות היחיד האחרת, וממילא הטלטול בגג כזה אסור. לעומת זאת, שמואל סבור שהטלטול בגג כזה מותר, מכיוון שכל גג נחשב כמוקף במחיצה על ידי הדין גוד אסיק מחיצתא - אנו מחשיבים את מחיצות הבית מלמטה כאילו עולים ונמשכים בגג עצמו ומפרידים בין רשות אחת לשנייה.