ברגע שהוא מרים את הטלפון הוא שומע את הקול של אביו, שעד אז נחשב למת ומבין שמשהו אינו כשורה. אביו מספר לאנדריי כי הלה נמצא על הכוונת של שירותי הביון ועליו להימלט. כעת, לא רק שאנדריי חש שהוא מוכרח לשרוד, אלא עליו למצוא מחדש את אביו. לעזרתו נרתמת אהבתו הראשונה מריה ואנדריי מוצא את עצמו נשאב עמוק יותר למשחק ריגול כשהוא אינו מבין את טיבו וגודל ההשלכות של מעורבותו.
הפקה ושיווק.
צילומי הסרט נערכו במשך 47 ימים במיקומים שונים באירופה, לרבות מוסקבה, וינה, ריגה וברלין. באפריל 2019 שוחרר הקדימון הרשמי הראשון.
הערות שוליים.
חוזה פריז (1951)
יניב בריק
יניב בריק (נולד ב-28 במאי 1995) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי במכבי בני ריינה מליגת העל.
קריירה.
בריק החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי חיפה, ועם קבוצת הנוער של המועדון זכה בדאבל שנתיים ברציפות. במדי נבחרת הנוער של ישראל ערך 10 הופעות.
בינואר הושאל בריק להפועל נצרת עילית מהליגה הלאומית. ב-16 בינואר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקריירה, בתיקו 1–1 נגד הפועל כפר סבא, וכעבור שבועיים הבקיע צמד בניצחון 2–1 על מכבי קריית גת. בריק המשיך בקבוצה גם בתחילת העונה שלאחר מכן, וב-8 בינואר 2016 קיבל כרטיס אדום ראשון בקריירה, בהפסד 2–3 למכבי יבנה.
בינואר הושאל בריק להפועל עכו, וב-31 בינואר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, במשחק מול מכבי חיפה שהסתיים בתיקו 1–1. בסך הכל ערך 10 הופעות בליגת העל עד תום עונת 2015/2016, ובסופה ירדה הפועל עכו לליגה הלאומית.
לקראת עונת 2016/2017 חזר בריק למכבי חיפה, וב-31 בדצמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1–1 נגד בני יהודה. בסך הכל שותף ב-16 משחקים בכל המסגרות בעונה זו, מתוכם 12 משחקי ליגה.
ב-14 באוגוסט 2017 הושאל בריק למכבי פתח תקווה. ב-7 באוקטובר 2017 הבקיע את שערו היחיד במדי הקבוצה, בהפסד 1–2 להפועל באר שבע במסגרת גביע הטוטו, ובליגת העל ערך 27 הופעות בעונת 2017/2018.
ב-2 ביולי 2018 הושאל בריק למכבי נתניה עד לסיום העונה, עם אופציה להארכת חוזהו בשלוש עונות נוספות.
ב-16 בינואר 2019 הושאל בשנית למועדון ספורט אשדוד במטרה לסייע לה במאבקיה נגד הירידה לליגה הלאומית.
באוגוסט חתם בהפועל ראשון לציון.
בפברואר חתם בהפועל רמת השרון.
ב-30 באוגוסט 2020, בריק חתם בשמשון כפר קאסם מליגה א' דרום, אך ב-12 בנובמבר חתם בסקציה נס ציונה. ב-9 בפברואר 2021 חתם בהפועל אכסאל.
ב-27 באוגוסט 2021 חתם במכבי בני ריינה, והיה שותף לעלייתה ההיסטורית לליגת העל בסיום העונה.
אנה שוורץ
אנה ג'קובסון שוורץ (באנגלית: Anna Jacobson Schwartz; נולדה ב-11 בנובמבר 1915 - 21 ביוני 2012) הייתה כלכלנית אמריקאית שעבדה בלשכה הלאומית למחקר כלכלי (National Bureau of Economic Research) בניו יורק וככתבת בעיתון הניו יורק טיימס. שוורץ מפורסמת בעיקר בזכות עבודתה המשותפת עם מילטון פרידמן על הספר "היסטוריה מוניטרית של ארצות הברית, 1867-1960" ("A Monetary History of the United States, 1867–1960"), שפורסם ב 1963. ספר זה תלה את האשם בשפל הגדול בבנק הפדרלי של ארצות הברית. שוורץ אף כיהנה כנשיאת "Western Economic Association International" בשנת 1988.
ביוגרפיה.
נולדה כאנה ג'ייקובסון ב-11 בנובמבר 1915 בניו יורק, ארצות הברית, לפולין (לבית שיינמרק) והלל ג'ייקובסון. סיימה לימודי תואר שני בכלכלה באוניברסיטת קולומביה בשנת 1935, בגיל 19. החלה את הקריירה שלה בתור כלכלנית מקצועית שנה לאחר מכן. בשנת 1936 נישאה ליצחק שוורץ, בוגר אוניברסיטת קולומביה שעבד בתחום הפיננסים. המאמר הראשון שלה פורסם בכתב העת "Economics and Statistics", בו כתבה יחד עם ארתור גייר (Arthur Gayer) וישעיהו פינקלשטיין (Isaiah Finkelstein) את "British Share Prices, 1811–1850". קיבלה דוקטורט מאוניברסיטת קולומביה בשנת 1964. שוורץ הותירה אחריה ארבעה ילדים (ג'ונתן, יואל, נעמי פסחוף ופולה ברגרן).
הלשכה הלאומית למחקר כלכלי.
בשנת 1941 הצטרפה ללשכה הלאומית למחקר כלכלי בניו יורק, שם עבדה לשארית ימי חייה. עם הצטרפותה לארגון, עסקה במחקר של מחזורי עסקים (Business cycles).
אף על פי שהחזיקה במשרת הוראה רק לתקופה קצרה במהלך הקריירה שלה, היא תרמה לפיתוח המקצועי של חוקרים צעירים על ידי נכונותה לעבוד ולחלוק איתם את גישתה (אשר מתמקדת בבחינה קפדנית של העבר), כדי לנתח ולהבין את ההיסטוריה טוב יותר וללמוד לקחים חשובים להווה.
רגולציה פיננסית.
שוורץ שינתה את דעתה בנוגע לרגולציה פיננסית. כלכלנים, בנקאים וקובעי מדיניות עוסקים זה מכבר ביציבות המערכת הפיננסית. שוורץ, בסדרת מחקרים שפרסמה בשנות השבעים והשמונים, הדגישה כי יציבות ברמת המחירים חיונית ליציבות המערכת הפיננסית.
בהסתמך על עדויות של למעלה ממאתיים שנה, היא הוכיחה כי לכשלים עסקיים אין השלכות משמעותיות על הכלכלה אם מצליחים למנוע הפצה של ההשפעות שלהם דרך המערכת הפיננסית. כמו כן, יש לאפשר למוסדות פרטיים להיכשל, ללא תמיכה מכספי משלם המיסים. בשנת 1981 היא זכתה להכרה ציבורית על תפקידה כמנהלת צוות ועדת הזהב של ארצות הברית (U.S. Gold Commission).
תחומים אחרים של עבודתה.
תחומים אחרים של עבודתה כללו: התמסורת הבינלאומית של האינפלציה ושל מחזורי העסקים, תפקידה של הממשלה במדיניות המוניטרית, מדידת תפוקת הבנקים והתנהגות הריביות, דפלציה וסטנדרטים מוניטריים. בריאיון עם Barrons בשנת 2008, אמרה שוורץ כי התערבויות ממשלתיות כגון הזרקת נזילות לשווקים ותגובה למשבר האשראי באמצעות תוכניות אד הוק הן אינן מענה הולם. שוורץ אף עבדה בתור יועצת בפרויקט מחקר על ההיסטוריה המוניטרית של בריטניה, במחלקה לבנקאות ומימון באוניברסיטת סיטי, לונדון, אנגליה.
בין השנים 2002–2003 כיהנה כנשיאת ה-"International Atlantic Economic Society". היא הצטרפה כחברה לאקדמיה האמריקאית לאמנויות ומדעים בשנת 2007. לאחר 2007, היא ריכזה את מאמציה בחקר ההתערבות הרשמית של ארצות הברית בשוק המט"ח באמצעות בדיקה של נתוני הבנק הפדרלי משנת 1962.
היא לא חששה לדבר על המשבר הפיננסי של העשור הראשון של המאה ה-21 ולמתוח ביקורת על תגובת הממשלה, כמו תמיכתו של בן ברננקי בחילוץ ובריביות הנמוכות. בנוסף, כתבה במהלך הקריירה שלה תשעה ספרים ופרסמה למעלה מ-100 מאמרים אקדמיים.
היא נפטרה ב -21 ביוני 2012, בביתה במנהטן, בגיל 96. בעלה יצחק נפטר ב-1999; הם היו נשואים יותר משישים שנה.
מרכז ההצלה
מרכז ההצלה הוא ארגון המזוהה עם העדה החרדית שהוקם בשנת 2015 ופועל למניעת גיוס חרדים לצה"ל.
לטענת מקימי הארגון הגיוס הוא בגדר יהרג ואל יעבור והוא מכנה את פעילותו "הצלת נשמות משמד".
הארגון עורך פעילות הסברה ומפעיל עמדות קבועות מחוץ ללשכות הגיוס בתל השומר, בירושלים ועוד, במטרה לעודד חרדים לא להתגייס ולהעניק להם הדרכה משפטית בעניין.
רקע ופעילות.
בשנת 2014 חוקקה הכנסת את התיקון לחוק הגיוס, לאחר שבג"ץ פסל את חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם. בתיקון, כמו בהחלטות ממשלה קודמות, הוגדרו יעדי גיוס שנתיים של אלפי בוגרי חינוך חרדי, במספרים גדלים, במטרה לגייס לצה"ל חרדים רבים באופן הדרגתי. בעקבות זאת הוקם הארגון. לפי תפישת הארגון גיוס חרדים לצבא, גברים ונשים, הוא בגדר יהרג ואל יעבור.
מרכז הארגון בשכונת מאה שערים בירושלים. ע"פ נתוני המרכז, עד כה נעזרו בו אלפי חרדים לצורך קבלת מעמד 'בני ישיבה', לאחר שזה הוסר מהם או לא הוענק להם.
הארגון עומד בקשר עם עורכי דין ומשלם להם כדי שיסייעו לפונים אליו להימנע משירות בצה"ל. עורכי הדין מגישים עבורו עתירות לבג"ץ בנושאים אלה.
לאחר שבג"ץ ביטל את התיקון לחוק הגיוס ב-12 בספטמבר 2017, עתר הארגון לבג"ץ בטענה שצה"ל אינו יכול לגייס את מי שלא התייצבו בלשכות הגיוס, בשוגג או במכוון, וצה"ל לא פעל לגייסם במשך שנתיים. בספטמבר 2018 דחה בג"ץ את בקשת המדינה להחליט בעניין, ובכך הקפיא למעשה את גיוסם של חרדים מקבוצה זו עד לחקיקת חוק גיוס חדש.
הארגון מפעיל פרסום והסברה בערים החרדיות וכן מטה מתנדבים ומתנדבות המוצבים באופן קבוע מול לשכות הגיוס.
בין התומכים הבולטים של הארגון: גאב"ד העדה החרדית הרב יצחק טוביה וייס והרב יעקב מאיר שכטר מחסידות ברסלב.
מרכז ההצלה מפעיל את איחוד הישיבות, עמותה המאגדת ישיבות מחוגי "היישוב הישן" וקהילות העדה החרדית, ומייצגת אותם מול שלטונות צה"ל, כחלופה לוועד הישיבות, שאותו רואים אנשי הארגון כמשתף פעולה של הצבא.
חקירת משטרה בעניין הארגון.
באוגוסט 2017 פשטה משטרת ישראל על משרדי הארגון במאה שערים, בחשד שפעיליו מעורבים בפעילות בלתי חוקית. רבים מתומכי הארגון התקבצו למקום וניסו למנוע את כניסת השוטרים תוך הפרות סדר. חלקם נעצרו ונגד אחרים הוגשו כתבי אישום. פעילות המשטרה סוקרה בהרחבה בעיתוני העדה החרדית וחסידות סאטמר, שטענו כי המשטרה נהגה באלימות כלפי אנשי הארגון ותושבי השכונה. הארגון טען כי מדובר ברדיפה פוליטית משום שהוא מסייע לחרדים לשמור על זכותם שלא להתגייס, בניגוד ליעדי הממשלה.
טרנזיט
ישראלינה
תחנת הרכבת ירושלים - יצחק נבון
ויזה (כרטיס אשראי)
B-1B לנסר
דנמרק באירוויזיון הילדים
דנמרק נטלה חלק באירוויזיון הילדים 3 פעמים, מאז הצטרפותה לתחרות ב-2003, כאשר שלחה את אן גדיגארד כנציגם בתחרות עם השיר "Arabiens drøm" ועד פרישתה ב-2005.
נדיה מוראד
דנמרק באירוויזיון לרוקדים צעירים
דנמרק נטלה חלק באירוויזיון לרוקדים צעירים 4 פעמים, החל מהצתרפותה ב-1987 ועד לפרישתה ב-1993. דנמרק ניצחה בתחרות פעם אחת ב-1987.
1670-1679
1660-1669