יחס ישר בין שני משתנים מתקיים כאשר אחד מהם הוא כפולה של המשתנה השני בגודל קבוע. במצב כזה, מסמנים formula_1, ואומרים ש־Y מתכונתי (או: פרופורציונלי) ל־X.
באופן פורמלי יותר, קיים יחס ישר בין X ל-Y אם קיים מספר קבוע formula_2 שמקיים formula_3. במקרה כזה, formula_4 נקרא "גורם הפרופורציה".
יחס ישר בין שני משתנים נשמר גם כאשר שני המשתנים מוכפלים באותו מספר קבוע. יחס ישר הוא מקרה פרטי של יחס ליניארי, אשר יכול להכיל גם קבועים נוספים.
Live 8
רומאן אברמוביץ'
ישיבת שבות ישראל
ישיבת שבות ישראל הייתה ישיבת הסדר באפרת שפעלה בשנים תשל"ח-תשע"ו. מייסד וראש הישיבה הוא הרב יהושע בן-מאיר, ובעבר עמד בראשות הישיבה יחד עמו הרב שבתי רפפורט. בשנותיה האחרונות עמדו בראשה הרב יוני רוזנצווייג והרב שאול יונתן וינגורט.
משנת תשע"ז פועל במקום גרעין של ישיבת מרכז הרב וכולל אברכים.
באלול ה'תשע"ט פתחה ישיבת מרכז הרב במקום ישיבה לצעירים בראשות הרב יעקב אלימלך, המונה כיום כ-70 תלמידים.
תולדות הישיבה.
ייסוד הישיבה.
הישיבה נוסדה על ידי הרב בן-מאיר בחודש אלול תשל"ח (1978) בתקוע. היא שכנה שם מספר חודשים עד גיוס התלמידים הראשונים לשירות פעיל. את שנתה השנייה פתחה הישיבה באלעזר בתקופה שבה התפרק המושב שהוקם במקום. לאחר תקופה קצרה באלעזר עברה למשכנה הנוכחי באפרת, במקום שמוכר היום כשכונת "גבעת הדקל".
הקמת העיר אפרת.
הישיבה התיישבה באפרת כשנתיים וחצי לפני אכלוס היישוב והייתה נקודה מבודדת. מבני הישיבה הוקמו תוך ימים ספורים, כאשר גגות המבנים הועמדו באוויר לפני הקמת הקירות כדי שייראו בתצלומי האוויר של האמריקאים במהלך שיחות השלום בשנת 1980. טקס הנחת אבן הפינה להקמת העיר אפרת התקיים בישיבה עצמה בחודש אוגוסט 1980, זמן קצר לאחר אכלוס המקום על ידי הישיבה.
בתקופה זו קיבלה הישיבה מעמד של יישוב במועצה אזורית גוש עציון ושלחה נציג למליאת המועצה. ב-1983 התלמידים חזו בהפגנה גדולה של שלום עכשיו בשיתוף תנועת האוהלים אשר השחיתו בתים בשלב בנייה מתקדם בעיר העתידית והותירו כתובת ענק "הקץ לכיבוש" על הקיר החצוב לאורך הכניסה לעיר החדשה (הכתובת מעולם לא נמחקה אלא כוסתה בסלעים). תלמידי הישיבה התנדבו בלילות לתיקון הנזק. בתקופה זו נרקמו יחסי ידידות בין תלמידי הישיבה לתושבי הכפר הסמוך אום אל סלמונה, שרועיו היו עוברים בסמיכות למתחם הישיבה.
גם לאחר אכלוסה של שכונת הרימון, השכונה הראשונה של אפרת, עדיין הייתה הישיבה מרוחקת מרחק של כ-1.5 ק"מ מהשכונה והמשיכה להתנהל כישות כמעט עצמאית. הישיבה קיבלה נציג במליאת המועצה המקומית החדשה, מועצה מקומית אפרת.
בשנים הראשונות פעל החשמל של הישיבה על בסיס גנרטור ולאחר מאמצים רבים להתחבר למערכת החשמל של חברת החשמל, התקבל אישור לא רשמי ממפקד אזור יהודה ושומרון דאז בנימין בן אליעזר לחבר את הישיבה לחשמל דרך הואדי המוליך ליישוב אלעזר השוכן מעבר לכביש 60. לאחר מספר שנים החלה הישיבה לקבל חשמל ממערכת החשמל של אפרת. כיום ממוקמת הישיבה במרכזה של אפרת.
למשך מעט יותר משנה, הישיבה התחברה לישיבת המבתר של הרב ברוונדר, השייכת למוסדות אור תורה סטון.
המעבר לגבעות והחזרה לאפרת.
בשנת תשנ"ז (1997) נתבקשה הישיבה על ידי הרשויות להתיישב בהיאחזות נח"ל גבעות שבמערב גוש עציון. הישיבה שכנה במקום כשבע שנים והקימה בו ב-1998 שכונת אברכים שנקראה "גבעת אריה" על שם אריה בוירסקי, תלמיד הישיבה שנהרג במלחמת שלום הגליל. לאחר שנואשה מהאפשרות הנראית לעין לבנות במקום קמפוס בנוי, למרות ההבטחות שניתנו לה על ידי ההסתדרות הציונית העולמית, חזרה הישיבה למשכנה הקודם באפרת. את שכונת המשפחות במקום המשיכה הישיבה להפעיל עד 2011. באותה שנה הצטרף לראשות הישיבה הרב ברוך אפרתי, אך פרש מתפקידו כעבור זמן קצר. באייר תשע"ג הצטרפו לישיבה שני ראשי ישיבה חדשים, הרב יוני רוזנצווייג והרב שאול יונתן וינגורט, אחד מבוגרי הישיבה, לקראת יציאתו לגמלאות של הרב בן-מאיר בסוף תשע"ג.
בשנת 2016 ניסתה הישיבה לפתוח מסלול מוזיקלי כדי למשוך תלמידים, אך המהלך לא הצליח והישיבה הודיעה על סגירתה המתוכננת בסוף שנת הלימודים.
אופי הישיבה.
בישיבה למדו יוצאי ישיבות תיכוניות בולטות, בדרך כלל מרקע סוציו-אקונומי גבוה, עם יוצאי ישיבות מקצועיות - נערים שנטו בדרך כלל למקצועות ריאליים. הרב בן-מאיר הוביל בשנים אלו קו של מיזוג בין מנהגים. הישיבה עודדה את התלמידים מכל עדות להישאר בימים הנוראים, והתפילה בה נערכה בנוסח "מעורב" שהוכן בידי תלמידים ורבנים. שיעורים מיוחדים נערכו לפני התפילה שבהם נלמדות המנגינות. רבים מראשוני העיר אפרת (משכונת התאנה - היחידה באותם ימים) הגיעו לתפילה זו. הישיבה המשיכה את הקו האידאולוגי של ישיבת מרכז הרב וחלק מהרבנים, כולל הרב בן מאיר, הם בוגריה.
לאחר הצטרפותו של הרב שבתי רפפורט לראשות הישיבה, קיבלה הישיבה תלמידים רבים בעיקר מישיבות תיכוניות ידועות.
במהלך השנים הגיע מספר התלמידים בישיבה לכ-150.
צוות.
מלבד ראשי הישיבה לימדו בה במהלך השנים מורים רבים. בין היתר התקיים בה שיעור שבועי של נחמה ליבוביץ (מחזה נדיר של שיעור בישיבה הניתן בידי אישה), הרב מרדכי הלפרין שלימד שינון משניות בעל פה (נוהג בלתי מוכר בעולם הישיבות), הרב מרדכי סבתו לימד נביא, הרב יעקב מדן לימד את שיעוריו הראשונים בשפת אמת, והרב יעקב חרל"פ (ראש ישיבת שילה לשעבר) לימד גמרא בעיון. כן לימדו דוד נתיב - תנ"ך ואקטואליה, והרב מרדכי ברויאר - ביקורת ואיחוד המקרא.
בין הרבנים הצעירים שהתחילו את דרכם כר"מים בישיבה זו היו הרב רא"ם הכהן - כמפקד פלוגה שזה עתה השתחרר, הרב ישראל סמט שהתמקד במחשבת ישראל ויוחנן ברויאר שלימד בלשון.
בוגרי הישיבה.
בין בוגרי הישיבה שהתפרסמו - מזכ"ל בני עקיבא ומנכ"ל מרכז ישיבות בני עקיבא לשעבר, אלחנן גלט, הרב שמואל לורנץ - כיום ראש ישיבת נחלים ועו"ד שלמה פילבר שהיה ראש לשכת בנימין נתניהו.
ישיבת שבות ישראל לצעירים.
לאחר סגירת הישיבה, נפתח במקום כולל אברכים מישיבת מרכז הרב שעברו להתגורר במקום.
בשנת ה'תשע"ט הודיעה ישיבת מרכז הרב על הקמת ישיבה לצעירים מטעמה במקום, בראשות הרב יעקב אלימלך, בוגר מרכז הרב. הישיבה נפתחה באלול של אותה שנה בשם "ישיבת שבות ישראל לצעירים".
הישיבה מדגישה את נטיעת אהבת הבורא והתורה בקרב נערי ישראל. הישיבה כוללת לימודים תיכוניים מלאים כולל הגשה מלאה לבגרויות. אולם הדגש ברוב הזמן הוא על לימוד תורה וענפיה, בדומה לישיבות קטנות אחרות, והיא שואפת לצקת בתלמידים אהבה ללימוד תורה. מתקיימים בה מדי יום שלושה סדרי גמרא - אחד בעיון ושניים בבקיאות, מלבד לימודי הלכה, אמונה ותנ"ך מסודרים. הישיבה מתנהלת בהכוונתה הרוחנית של ישיבת מרכז הרב ובניהולה הכספי והטכני של עמותת ישיבת שבות ישראל המנהלת את המקום באפרת מאז הקמתה.
הישיבה מתנהלת במסגרת פנימייתית, ובשעות הערב מתקיימים חוגים שונים למעוניינים - חוג מוזיקה, חוג כתיבת סת"ם, ועוד. נכון לשנת ה'תשפ"ב כוללת הישיבה שלושה מחזורים של תלמידים המונים כ-70 תלמידים.
גינס
King Crimson
חטיפת טיסה 8969 של אייר פראנס
טיסת אייר פראנס 8969 מאלג'יר לפריז היא טיסה אשר נחטפה על ידי טרוריסטים מארגון הקבוצה האסלאמית החמושה ב־24 בדצמבר 1994. המשבר נפתר בסופו של דבר עם אבדות מינימליות בידי GIGN, יחידה מיוחדת של הז'נדרמריה הצרפתית. מטרתה הסופית של החטיפה הייתה להתרסק מעל מגדל אייפל בפריז, בדומה למה שקרה 7 שנים לאחר מכן בפיגועי מגדלי התאומים.
החטיפה.
הרקע.
באותה תקופה הייתה שרויה אלג'יריה במלחמת אזרחים, לכן היה קיים סיכוי לירי טילים על המטוסים הנוחתים בשדה התעופה האלג'ירי. למרות זאת, חברת אייר פראנס התעקשה להמשיך את טיסותיה לאלג'יר.
תיאור החטיפה.
טיסת אייר פראנס 8969 נחתה בשלום באלג'יר, אך כמה דקות לפני שהמריאה בחזרה לפריז עצרו את ההמראה ארבעה אנשים, שהתחזו לאנשי ביטחון של חברת התעופה האלג'ירית ודרשו לבדוק את דרכוני הנוסעים. בתוך מספר דקות הם השתלטו על המטוס ופקדו על קברניטו להמריא ולטוס לעבר פריז. האלג'יריים לא אפשרו את המראת המטוס. נשיא צרפת ניסה לדבר עם הממשלה האלג'ירית אך ללא כל הצלחה.
כדי לאלץ את האלג'יריים לאפשר למטוס להמריא, הרגו הטרוריסטים, שהיו חמושים ב-20 מקלות דינמיט, רובי סער, אקדחים ורימונים, שלושה נוסעים: איש משטרה אלג'ירי, דיפלומט וייטנאמי ועובד שגרירות צרפת. הם איימו כי אם לא ימריאו, הם יוציאו להורג נוסעים צרפתים נוספים. נשיא צרפת איים על נשיא אלג'יריה. הלה נתן את הזכות לטיסה להמריא, אך דאג שהדלק במטוס יאפשר להגיע רק עד מרסיי. החוטפים פקדו על הנוסעות לשים כיסוי ראש ולאחר מכן הכריחו שתי דיילות להתאסלם, והן עשו כדבריהם. במהלך הטיסה הודיע הקברניט לחוטפים כי אין במטוס די דלק כדי להמשיך בטיסה עד פריז והוא יוכל לנחות רק במרסיי.
לאחר שהמטוס נחת במרסיי, ראש החוטפים הורה להחנות את המטוס הרחק משאר המטוסים. כמו כן הורה לרשויות שדה התעופה להביא למטוס 27 טון דלק במטרה להפוך אותו לדליק כמה שיותר ולרסקו לתוך מגדל אייפל.
החילוץ.
כוחות הצבא הצרפתי התאמנו באיים הבלאריים על חילוץ הנוסעים וצוות המטוס. במבצע חילוץ נועז של ה-GIGN הצרפתי הצליחו הכוחות המיוחדים להרוג את כל החוטפים ולהציל את הנוסעים.
לאחר המקרה החליטה חברת אייר פראנס שלא לקרוא עוד לטיסה במספר 8969, וכיום היא קוראת לטיסות במספרים 3543 ו-7667.
הערות שוליים.
המספריים של אדוארד