אף על פי כן, קיים קונצנזוס כללי לגבי שלושת התסמינים העיקריים של תסמונת HELLP, הכוללים הפרעות בתפקוד הכבד, תרומבוציטופניה ואנמיה המולטית בחולות החשודות ברעלת הריון.
ישנם מספר קריטריונים קליניים אחרים, אך פחות מוחלטים, המשמשים גם הם לאבחנה של תסמונת HELLP לצד הקריטריונים הקליניים המרכזיים שלה:
בדיקות הדמיה, כגון אולטרסאונד, טומוגרפיה או דימות תהודה מגנטית (אנגלית: MRI), משמשות לאבחון נכון של תסמונת HELLP בחולות עם חשד לתפקוד לקוי של הכבד.
סיווג.
מערכת סיווג, שפותחה במיסיסיפי, מודדת את חומרת התסמונת תוך שימוש בספירת הטסיות הנמוכה ביותר בחולות, לצד הופעת שני הקריטריונים הקליניים העיקריים האחרים. דרגה I היא החמורה ביותר, עם סיכון גבוה יחסית לתחלואה ולתמותה, בהשוואה לשתי המעמדות האחרים.
מערכת סיווג נוספת, שהוצגה בממפיס, מסווגת את תסמונת HELLP על סמך הביטוי שלה בצורת סימפטומים בחולות:
טיפול.
הטיפול המומלץ היחיד והיעיל ביותר הידוע כיום הוא לידה של התינוק בהקדם האפשרי (בייחוד כאשר ההריון הוא מעל 34 שבועות), שכן הסימפטומים באם הולכים ונעלמים בהדרגה לאחר הוצאת השלייה. לידה מהירה הוא האפשרות היחידה לטיפול במקרים עם כשל רב-מערכתי, דימום וסכנה משמעותית לעובר. עם זאת, במקרים פחו חמורים, ישנן תרופות מסוימות המשמשות להקלה בתסמינים ספציפיים, ובהן תרופות להורדת לחץ דם וביצוע עירויי דם.
קורטיקוסטרואידים (אנגלית: Corticosteroids) הם בעלי תועלת לא ברורה, אם כי יש ראיות לכך שהם יכולים להגדיל את מספר טסיות הדם של האם. אם ההריון בשלב שאינו מתקדם מספיק לבצוע לידה, ניתן להשתמש בקורטיקוסטרואידים כדי להאיץ את התפתחות הריאות של התינוק, ולאחר מכן לבצע לידה.
פרוגנוזה.
תסמינים המופיעים בלוקות בתסמונת HELLP כוללים: דמם בלתי נשלט, קרע בכבד, פרכוסים, אי-מתן שתן ואי-ספיקת כליות, דימום במוח ואף תמותת האם. נציין, כי עם טיפול, תמותת האם קורית בכ -1% מהמקרים. סיבוכים כגון היפרדות שליה, אי ספיקת כליות חריפה, המטומה בכבד, נזק קבוע של הכבד, וניתוק רשתית, מתרחשים בכ -25% מהנשים הלוקות בתסמונת. ישנם כ-73–119 מקרי תמותה בין לידתית (לידת מת או מוות בינקות) לכל 1,000 מקרים של תינוקות לאישה עם תסמונת HELLP. כ-40% מהתינוקות לאמהות עם תסמונת זו קטנים עבור גיל ההיריון, כנראה בשל הפרעה בזרימת הדם לשיליה. רמת חוסר בשלות התינוק משפיעה יותר לרעה על מצבם של התינוקות מאשר הימצאות תסמיני HELLP חריפים באם.
אפידמיולוגיה.
תסמונת HELLP משפיעה על 10-20% מחולות ברעלת הריון והיא סיבוך ב -0.5-0.9% מכלל ההריונות. האוכלוסייה אשר לה הסיכוי הגבוה ביותר ללקות בתסמונת HELLP היא נשים קווקזיות מעל גיל 25. כאשר התסמונת מופיעה לפני הלידה, ב 70% מהמקרים התופעה מתבטאת בשליש השלישי להריון, ב-10% מהמקרים, התסמינים מופיעים לפני השליש השלישי להריון, וב-20% מהמקרים הסימפטומים מופיעים לאחר השליש השלישי. נציין, כי ב-30% מהמקרים, תסמונת HELLP מופיעה לאחר הלידה.
היסטוריה.
תסמונת HELLP זוהתה כישות קלינית מובהקת (בניגוד לרעלת הריון חמורה) על ידי ד"ר לואי וינשטיין בשנת 1982. במאמר שפורסם בשנת 2005, כתב וינשטיין כי המוות הבלתי מוסבר שלאחר הלידה של אישה שלקחתה בהימוליזה, תפקוד כבד חריג, תרומבוציטופניה והיפוגליקמיה הניע אותו לבחון את הספרות הרפואית ולמצוא מידע על נשים דומות. הוא מצא כי מקרים עם סמפטומים של תסמונת HELLP דווחו כבר בשנת 1954.
דני ארז
דן (דני) ארז (בוקסנבוים) (23 במאי 1933- 11 בנובמבר 2015) היה כדורסלן ומאמן ישראלי, בגובה 1.75 מטר, ששיחק בהפועל תל אביב, הפועל חולון ובנבחרת ישראל. מלך הסלים של הליגה הראשונה בעונת 1953/1954.
ביוגרפיה.
כדורסלן.
גדל בקבוצת הפועל תל אבי. בתחילת שנות ה-50, טרם נוסדה הליגה הראשונה בכדורסל, שיחק הפועל תל אביב במשחקי ידידות במסגרת "אליפות הפועל" ובמשחקים בינלאומיים בעיקר מול קבוצות צבאיות שונות. בשנת 1952, עוד בטרם הוקמה הליגה הראשונה, שיחק ארז במדי נבחרת ישראל בטורניר הקדם אולימפי הלסינקי, זהו הטורניר הבינלאומי הראשון של נבחרת ישראל.
עונת 1953/1954 הייתה העונה הראשונה של הליגה הלאומית בכדורסל. בהתאם לרוח התקופה, הורכבה הליגה בשיטת ה""50-50", כשמרכזי הפועל ומכבי שולחים כל אחד ארבע קבוצות, על מנת ליצור ליגה בת שמונה קבוצות. את הפועל הדריך באותה עונה המאמן ברוך שליין, ובסגל בלטו, בנוסף לארז, השחקנים שמעון שלח, עזרי לובושיץ, משה בארי, ארז לוסטיג, דוד הייבלום ואחרים. במשחק הליגה הראשון אי פעם, אירחה הפועל במגרש במתנ"ס שלווה את הפועל גבע, וגברה עליה בתוצאה 30–45. בהמשך הליגה הפסידה הפועל בשני הדרבים העירוניים, וסיימה את העונה במאזן של עשרה ניצחונות מול ארבעה הפסדים - במקום שלישי אחרי מכבי תל אביב והפועל חולון]. ארז סיים את העונה במלך הסלים של הפועל תל אביב עם ממוצע של 10.3 נקודות למשחק. באותה עונה שיחק ארז במדי נבחרת ישראל באליפות אירופה בכדורסל 1953 שנערכה במוסקבה.
בעונה הבאה, עונת 1954/1955, עזב ארז את הפועל תל אביב לאשדות יעקב. קבוצתו סיימה את העונה במקום החמישי, והוא סיים כמלך הסלים של הליגה עם ממוצע של 20.2 נקודות. בשנת 1954 השתתף ארז במדי נבחרת ישראל באליפות העולם בכדורסל, שנערכה בריו דה ז'ניירו, ברזיל.
בעונה הבאה 1955/1956 לא התקיימו משחקי ליגה עקב סכסוכים באיגוד הכדורסל בישראל. לקראת עונת 1956/1957 חזר ארז להפועל תל אביב. באותה עונה נרשמה היסטוריה כאשר לראשונה בתולדותיה הצליחה הפועל לנצח את מכבי במשחק הדרבי 51–56 בסיבוב הראשון של העונה. ארז שיחק ב-7 משחקים, קלע בממוצע 5.7 נקודות למשחק.
בעונת 1957/1958 עבר ארז להפועל חולון. הקבוצה סיימה במקום השלישי, וארז היה לקלעי השלישי בטבלת מלך הסלים של הקבוצה, אחרי עמוס קופפר-תובל ומרסל חפץ. בעונה הבאה סיימה הקבוצה במקום החמישי וארז קלע בממוצע של 11.9 נקודות למשחק. בעונת 1959/1960 עבר ארז להפועל גבעת חיים כמאמן/שחקן. אימן ושיחק במדיה למשך שתי עונות, אשר בשתיהן הקבוצה הייתה קבוצת תחתית וסיימה במקום העשירי. ארז קלע בממוצעים של 10.4 ו-8 נקודות למשחק בהתאמה. בעונת 1962/1963 חזר ארז להפועל חולון כשחקן לשתי העונות האחרונות בקריירה שלו. הקבוצה סיימה במקומות ה-5 וה-6 (בהתאמה), וארז קלע בממוצעים של 12 נקודות ו-4.3 נקודות בהתאמה. בסיום עונת 1963/1964 שבה רשם 3 משחקים בלבד, בגיל 30, פרש ארז מכדורסל.
סך הכל שיחק ארז 9 עונות בליגה הראשונה, בהן קלע במסגרת הליגה 1,469 נקודות בממוצע של 12 נקודות למשחק. בנבחרת ישראל קלע 124 נקודות ב-22 הופעות.
מאמן.
לאחר פרישתו ולאחר שצבר ניסיון כמאמן/שחקן בשנים 1960–1961 אימן למשך שתי עונות את הפועל גבעת חיים, בשנת 1965 אימן את קבוצת אליצור בת ים מליגה השלישית בכדורסל. בין השנים 1966–1967 אימן למשך שתי עונות את הפועל חולון ובשתיהן מתוך 26 משחקים ניצח 10 והפסיד 16. בשנת 1968 עבר לגבעת ברנר, ומתוך 26 משחקים רשם 9 הפסדים.בשנת 1969 התמנה לעוזר של מאמן נבחרת הנוער רלף קליין. בהמשך שימש במספר תפקידים בהפועל תל אביב ובהם מנהל מחלקת הנוער.
אחרית ימיו.
בשנת 2015 השתתף ארז בן ה-81 בטקס חניכת היכל שלמה.
ב-11 בנובמבר 2015 הלך דני ארז לעולמו בגיל 82 ונטמן בכפר סבא. ידידיה רפפורט, חבר הנהלת הפועל תל אביב ספד לו: "דני היה אורים ותומים מבחינתי כאיש כדורסל, ומעבר לזה אישיות ואדם מדהים. זכיתי לעבוד וללמוד ממנו".
קוניגסג אגרה
אלכסנדרה, נסיכת הנובר (1882–1963)
אלכסנדרה, נסיכת הנובר (בגרמנית: Alexandra von Hanover; 29 בספטמבר 1882 – 30 באוגוסט 1963) הייתה נכדתם של גאורג החמישי, מלך הנובר וכריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק, ואשתו של פרידריך פרנץ הרביעי, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין.
ביוגרפיה.
אלכסנדרה נולדה ב-29 בספטמבר 1882 בגמונדן, לארנסט אוגוסט, נסיך הכתר של הנובר ולתירה, נסיכת דנמרק, בתם של כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק ולואיזה, נסיכת הסן-קאסל. אלכסנדרה הייתה בת דודתם של ג'ורג' החמישי, מלך הממלכה המאוחדת, ניקולאי השני, קיסר רוסיה, כריסטיאן העשירי, מלך דנמרק, הוקון השביעי, מלך נורווגיה, וקונסטנטינוס הראשון, מלך יוון.
ב-7 ביוני 1904 התחתנה אלכסנדרה עם פרידריך פרנץ הרביעי, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין, ממנו נולדו לה 5 ילדים. ב-14 בנובמבר 1918 התפטר בעלה פרידריך פרנץ מתפקידו, בעקבות המהפכה הגרמנית והתבוסה במלחמת העולם הראשונה.
לאחר התפטרותו נאלצו אלכסנדרה ומשפחתה לעבור לדנמרק, אולם בהמשך חזר למקלנבורג, ואף הצליח להחזיר לידיו חלק מאחוזותיו.
ב-9 בנובמבר 1945, לאחר תבוסת גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה, נעצר בעלה פרידריך פרנץ בפלסנבורג על ידי יחידות מחיל האוויר המלכותי, וב-17 בנובמבר מת בעלה. לאחר מותו נאלצו אלכסנדרה ובנותיה לעבור לגרמניה המערבית, משום שמקלנבורג נכללה בשטח הכיבוש הסובייטי בגרמניה, וב-30 באוגוסט 1963 מתה אלכסנדרה בטירת גליקסבורג.
משפחתה.
ב-7 ביוני 1904 עם פרידריך פרנץ הרביעי, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין. נולדו להם 5 ילדים:
F-4000
יואב שלוש
יואב צדוק שלוש (נולד ב-18 ביולי 1953) הוא שותף-מנהל בקרן ההון סיכון "אביב ונצ'רס", בשנים 1995–2001 כיהן כמנכ"ל ונשיא סאיטקס.
ביוגרפיה.