בישראל החל הארגון לשנות את מעמדו ממפעיל שרותי תמיכה לנזקקים ולעולים חדשים לזה של מאיץ שינוי חברתי. בשנת 1969 הקים הארגון, יחד עם ממשלת ישראל, את "אשל" - ארגון לתכנון ופיתוח שירותים לזקן. הג'וינט גם יזם את הקמת המתנס"ים על בסיס המודל האמריקאי של המרכז הקהילתי, כדי לשמש ככלי להשתלבות של החלקים השונים של החברה הישראלית.
בשנת 1975 הקים הג'וינט את מכון ברוקדייל, שהוא כיום המרכז היהודי המוביל בעולם לחקר ההזדקנות, מדיניות בריאות הציבור, מוגבלויות, וילדים ונוער.
באמצע שנות השבעים נפתחו באופן חלקי שערי העלייה מברית המועצות ויהודים החלו להגר ממנה. אלפים מביניהם פנו לישראל, וחלקם עצרו באיטליה ובחרו לפתוח בחיים חדשים במערב. הג'וינט הקים עבורם מחנה מעבר בלדיספולי, ליד רומא, בו התגוררו עד שקיבלו אשרות למדינות המערב. המחנה התקיים במשך כעשור וסיפק חוויית חיים כוללת - החל משירותי רווחה וכלה בשירותי דת ותרבות, ליהודים במעבר.
שנות השמונים והתשעים - מסך הברזל נפתח.
בשנת 1983 קיבל הג'וינט את רשותה של ממשלת אתיופיה לפעול בחבל גונדר. הג'וינט סייע מאוחר יותר לעליית היהודים מאתיופיה, ששיאה היה במבצע שלמה בחודש מאי 1991.
במהלך שנות השמונים החל הג'וינט לחזור למזרח אירופה ולסייע לקהילות היהודיות לפתח שרותי רווחה לנזקקים ותמיכה לזקני הקהילות, כמו גם לפתח תוכניות תרבות ודת בקרב הקהילות. בשנת 1988 הורשו אנשי הג'וינט לשוב לברית המועצות. אנשי ומתנדבי הג'וינט פנו מיד לחידוש התרבות והדת היהודית שם כמו גם לסיוע לנזקקים. כחלק ממאמץ זה הוקמה חסד - רשת מרכזי רווחה יהודיים ללא מטרות רווח. החסד הראשון הוקם ב-1993 בסנט-פטרסבורג תחת השם "חסד אברהם". מרכזי חסד הוקמו לאורך השנים בלמעלה ממאה ושבעים קהילות במדינות ברית המועצות לשעבר. במהלך בשנת 2005 תמכו תוכניות הרווחה של הג'וינט בשטחי ברית המועצות לשעבר בכ-250,000 זקנים נזקקים ביותר מ-2,600 ערים, ויהודים רבים השתתפו באירועי התרבות והחינוך ובאירועים קהילתיים נוספים וחגגו את חגי ישראל.
בשנת 1991 ביטלה ממשלת קובה את ההגבלות על הדת במדינה. מאז מספק הג'וינט מזון ותרופות לקהילה הקטנה, המונה כ-1,500 איש.
הג'וינט בשנות האלפיים.
כיום ממשיך הג'וינט לעסוק בפעילויות המסורתיות שלו, בין אם במדינות מצוקה ובין אם בישראל. למשל, הארגון נחלץ לעזרת יותר מ-40,000 מיהודי ארגנטינה שנפגעו קשות מקריסת הכלכלה במדינה. חסד - רשת מרכזי רווחה יהודיים של הג'וינט ממשיכה לספק שירותי רווחה לאלפי יהודים גם במהלך משבר הקורונה, וגם במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה.
ג'וינט ישראל.
בשנת 1976 יִסד ארגון הג'וינט העולמי את ג'וינט-ישראל והעביר את מטה הג'וינט בישראל מתל אביב לירושלים. מעתה ואילך פעל ג'וינט ישראל לפתח תוכניות ושירותים לאוכלוסיות נזקקות בישראל באמצעות שיתוף פעולה עם ממשלת ישראל, עמותות וארגונים.
בשנת 2018 מונתה סיגל שלח למנכ"לית ג'וינט ישראל.
אשל.
אשל - האגודה לתכנון ולפיתוח שירותים למען הזקן בישראל הוקמה בשנת 1969 על ידי ג'וינט מלב"ן והיא נתמכת במשותף על ידי ממשלת ישראל וג'וינט ישראל. מטרתה של העמותה היא לשפר את המעמד והדימוי של הזקנים בחברה הישראלית ואת איכות חייהם. אשל מסייעת לתכנון ופיתוח שירותים למען הזקנים בישראל. בתחילה עסקה האגודה בהקמת בתי אבות, ביחד עם אגודות מקומיות שהוקמו ברחבי ישראל. על פי התוכנית, לצד בתי האבות יופעל מרכז יום לקשיש שיספק שירותים לקשישים שהמשיכו להתגורר בבתיהם. במקביל, החלו דיונים בהקמת מרכזי יום שאינם קשורים לבתי אבות.
בין הפעילויות של אשל:
אשלים.
אשלים - העמותה לתכנון ולפיתוח שירותים למען ילדים ובני נוער בסיכון ולמשפחותיהם הוקמה על ידי הג'וינט בינואר 1998. אשלים פועלת בתחומים הבאים:
בשנים 2005–2020 בראש העמותה היה רמי סולימני שהרחיב את פעילותה באופן משמעותי.
תב"ת (תנופה בתעסוקה).
ג'וינט ישראל - תב"ת (תנופה בתעסוקה) היא חברה לתועלת הציבור (חל"צ) שהוקמה בשנת 2006 כשותפות בין ג'וינט ישראל וממשלת ישראל במטרה לסייע לאוכלוסיות שנמצאות מחוץ לשוק העבודה בשילוב וקידום בעולם התעסוקה.
תבת פועלת בשותפות עם משרדי ממשלה, רשויות מקומיות, עמותות ומעסיקים ומקדמת את המטרות הבאות:
אוכלוסיות היעד של תבת הן: חרדים, החברה הערבית בדגש מיוחד על העסקת נשים, אנשים עם מוגבלויות, עולים חדשים בעיקר יוצאי אתיופיה, קוקז ובוכרה, מבוגרים צעירים מודרים בגילאי 18 - 34 חסרי עורף משפחתי וכלכלי.
מכון אלכא למנהיגות וממשל.
המכון למנהיגות וממשל נוסד בשנת 2012, במטרה להוות בית מקצועי למנהיגים מכל המגזרים, מקום ללמידה ולהשפעה משותפת. המכון מבוסס על אלכא ועל המרכז למנהיגות מתנדבת. המכון מחויב לשיפור אפקטיביות של המנהלים הבכירים והמנהיגות הנבחרת בשירות הציבורי והמגזר החברתי בישראל, על ידי דגש על תכנון וחשיבה לטווח ארוך, וחיזוק יכולת הפעולה וההשפעה המיצרפית של הסגל הבכיר במגזר הציבורי, של ראשי רשויות ושל מנהיגות מתנדבת ומנכ"לי עמותות.
המכון למנהיגות וממשל כולל שלושה מרכזים:
כן כולל המכון חטיבת למידה המתמחה בתוכניות פיתוח מנהיגות ומנהלים בכירים, כולל במשרדי הממשלה, דוגמת האוצר, והסגל הבכיר, השלטון המקומי דוגמת פורום ראשי רשויות קטנות, ותוכניות הדרכה למנהלי עמותות.
המכון מלווה תהליכי שינוי והשפעה נרחבים של קבוצות מנהלים בכירים וראשי רשויות; לדוגמה את ראשי הרשויות בנגב הפועלים למינוף ההזדמנות במעבר בסיסי צה"ל, וחמישה אשכולות של ראשי רשויות בישראל.
בנוסף המכון מלווה מנהיגים מחוללי שינוי בייעוץ דיסקרטי; מתמחה בנושא השפעה קולקטיבית ועוסק בפיתוח ידע וכלי ניהול בסוגיות ניהול רלוונטיות למגזר הציבורי והחברתי בישראל.
פרס זוסמן-ג'וינט.
הקרן להענקת פרסי לאונור ולארי זוסמן-ג'וינט הוקמה במטרה לציין יחידים או צוותים אשר הוכיחו מצוינות, בחדשנות, במקוריות, ביוזמה וביישום תוכניות בתחום השירותים החברתיים בישראל. הקרן מעניקה מדי שנה שלושה פרסים, בסכום השווה בערכו ל-25,000 דולר כל אחד. הקריטריון להענקת הפרס הוא תרומה משמעותית באחד מן התחומים הבאים:
משאב.
משאב הוא בסיס נתונים שמספק נתונים כמותיים על האוכלוסייה המבוגרת בישראל בחתכים שונים - דמוגרפיים, בריאות ותפקוד, מאפיינים סוציואקונומיים, שירותים והשימוש בהם ותחזיות שונות. משאב שואב את הנתונים משיתוף הפעולה בין תוכנית אשל ומכון ברוקדייל. הנתונים אמורים לסייע למקבלי החלטות לקבל תמונת מצב מלאה בנושאים הללו.
הארכיון בירושלים.
ארכיון הג'וינט בירושלים מתעד את פעילות הג'וינט ברחבי העולם, מאז שנות הארבעים ועד היום. בין הנושאים שהארכיון מכיל מידע רב עליהם נמצאים:
עוד נמצאים בארכיון מסמכים שונים מתקופת השואה - רישומי משרדי הג'וינט באיסטנבול משנת 1944 ורישומי מאמצי ההצלה של הג'וינט בצרפת וספרד באותה שנה. המסמכים גם כוללים שמונים גלילי מיקרופילם מהמכון ההיסטורי היהודי בוורשה, הכוללים מידע על גורלן של קהילות יהודיות קטנות בפולין בין השנים 1939–1942. עוד בארכיון נמצאים רישומים של ניצולי השואה ורישומי עקורים בגרמניה ואוסטריה, כמו גם רשימות של ילדים יהודיים שהוסתרו במהלך המלחמה. הארכיון מכיל גם ספריה של פרסומי הג'וינט, ואוסף סרטים שהופקו על ידי הג'וינט, ביניהם צילומים מפעולות האגרו-ג'וינט ברוסיה בשנות השלושים, כמו גם סרטונים המתעדים את פעילות הג'וינט באירופה לאחר מלחמת העולם השנייה.
מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל (מכון ברוקדייל).
מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל (מכון ברוקדייל) בירושלים הוא מכון למחקר יישומי העוסק במדיניות חברתית ושירותים חברתיים ומשרת את ישראל, את העולם היהודי ואת הקהילה הבין-לאומית. מטרת המכון היא לזהות ולחקור נושאים חברתיים מרכזיים, ולתרום לעיצוב מדיניות, לתכנון תוכניות ולשיפור שירותים ליחידים, למשפחות ולקהילות. בשנת 1974, בסיוע מענק מקרן ברוקדייל, הוקם ג'וינט-מכון ברוקדייל לגרונטולוגיה כשותפות בין ממשלת ישראל ובין הג'וינט העולמי. בשנת 2004, הצטרפה קרן דוד ואינז מאיירס מקליבלנד לשותפות לאחר שתרמה 15 מיליון דולר. כהוקרה, הוחלף שם המכון למכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל. במכון ברוקדייל שמונה יחידות מחקר: מרכז אנגלברג לילדים ולנוער, מרכז סמוקלר לחקר מדיניות הבריאות, הצוות לחקר מוגבלויות, הצוות לחקר התעסוקה, הצוות לחקר הזיקנה, הצוות לאיכות בשירותים חברתיים, הצוות לאוכלוסייה הערבית, ויחידת היוזמה והפיתוח.
המחלקה ליהודי ברית המועצות לשעבר.
הג'וינט חזר לפעול בברית המועצות בשנת 1988, לאחר שגורש ממנה בשנות השלושים. הג'וינט הציב לעצמו שתי מטרות: לחדש את החיים היהודיים במדינה הענקית ולדאוג לאוכלוסייה היהודית המבוגרת והענייה במדינה.
הג'וינט הקים מעל 1,800 תוכניות תמיכה ביותר מ-2,640 ערים, עיירות וכפרים ברחבי המדינה וברחבי הרפובליקות לשעבר של המדינה. צוותי הג'וינט מסייעים ליותר מ-275,000 זקנים יהודיים כמו גם עוזרים לבנות קהילות יהודיות ולהגיע ליהודים שהיו מנותקים מיהודים אחרים במשך עשרות שנים.
הג'וינט עוסק גם בתמיכה בקורבנות הנאצים המתגוררים במדינות כמו גם בהחזרת הרכוש היהודי הקהילתי לבעליו. במדינות ברית המועצות לשעבר, בהן הוחרם הרכוש הקהילתי כבר בשנות העשרים והשלושים, בדרך כלל מצליח הג'וינט להחזיר לרשות הקהילה מבנה אחד, לרוב מבנה בית הכנסת, המשמש כעוגן לחידוש החיים היהודיים במקום.
הג'וינט גם מפעיל תוכניות לפיתוח מנהיגות קהילתית בקרב יהודי מדינות ברית המועצות לשעבר.
קריאה נוספת.