ב-28 ביוני 2014 נולדה בתה הבכורה, אווה.
חברה (כתב עת)
חברה הוא כתב עת סוציאל-דמוקרטי ישראלי, הנערך ונכתב בהתנדבות, ועוסק בענייני חברה, כלכלה, פוליטיקה ותרבות.
כתב העת 'חברה' יצא לאור לראשונה במאי 2002, והוא מתפרסם אחת לחודשיים.
החל מהמחצית השנייה של 2009, כתב העת יוצא בשותפות של תנועת יסו"ד - ישראל סוציאל-דמוקרטית, המטה השיתופי של התנועה הקיבוצית, יד יערי, יד טבנקין ומרכז הקואופרציה.
הנושאים בהם עוסק כתב העת - הלאמה והפרטה בישראל, מערכת החינוך, מערכת הבריאות, אי שוויון, תאגידים ועוד.
לפי אתר כתב העת "כתב העת חברה הוא במת דיון, ויכוח ויצירת שפה משותפת למחנה הסוציאל-דמוקרטי בישראל. חברה החל את הופעתו בשנת 2002 וכותבים בו אקדמאים, פוליטיקאיות, מנהיגי איגודי עובדים, עורכות דין, מורים ופעילות חברתיות בזירות השונות. המכנה המשותף בין כל כותבינו הוא השאיפה והפעולה לכינונה של מדינת רווחה אוניברסלית בישראל. הגיליונות עוסקים בניתוח וביקורת של המצב הקיים, בהצעת חזון חברתי אלטרנטיבי כולל, וביצירת הכלים הפוליטיים והציבוריים למעבר מהמצב הקיים למציאות הרצויה."
נכון לשנת 2013, עורכי 'חברה' הם: אלעד הן, טל אלמליח, הרן סנד, ירון דישון, גילי גופר, ונמרוד זליגמן.
בדצמבר 2011 יצא גיליון מס' 50 של כתב העת בצבע מלא, בשונה מהגיליונות הקודמים שהיו בפורמט מונוכרומטי.
תוכני כתב העת מותרים לשימוש על פי תנאי רישיון ייחוס-שימוש לא מסחרי-שיתוף זהה.
משוואת פוקר פלאנק
משוואת פוקר פלאנק היא משוואה דיפרנציאלית חלקית המתארת התפתחות בזמן של מערכת סטוכסטית מרקובית בעלת רצף של מצבים.
המשוואה קרויה על שמם של אדריאן פוקר ומקס פלאנק. לעיתים מכונה המשוואה גם משוואת קולמוגורוב או משוואת סמולוכובסקי (Smoluchowski). כל המדענים הנ"ל עסקו בהיבט כזה או אחר של משוואה זו.
את משוואת פוקר-פלאנק ניתן לקבל מתוך משוואת צ'פמן-קולמוגורוב או כגבול הרצף של משוואת המסטר. המשוואה מתארת את ההתפתחות בזמן של פונקציית צפיפות ההסתברות של המערכת. במימד אחד, ניתן לסמן פונקציה זו ב-
formula_1
ומשוואת פוקר פלאנק עבורה תהיה:
formula_2
באגף ימין שני איברים התורמים לשינוי בהסתברות:
השפעת שני האיברים על פונקציית ההתפלגות מודגמת בציור משמאל.
הדוגמה הקלאסית למשוואת פוקר פלאנק היא משוואת דיפוזיה - זוהי משוואת פוקר פלאנק ללא איבר סחיפה ועם מקדם דיפוזיה קבוע formula_5.
משוואת פוקר פלאנק שקולה למשוואה דיפרנציאלית סטוכסטית הבאה:
formula_6
עבור מימד כללי משוואת פוקר-פלאנק נראית כך:
formula_7
לקריאה נוספת.
בנוסף לספרים הנ"ל בהם מוצג הנושא בצורה מעמיקה ומעט מתמטית, ניתן לקרוא על הנושא בספרי פיזיקה סטטיסטית רבים בהם הוא מוצג בצורה פשוטה יותר, לדוגמה:
נגיד מסדר ההוספיטלרים
נגיד מסדר יוחנן הקדוש של בית החולים בירושלים, שחבריו ידועים גם בכינוי הוספיטלרים וכיום הוא מכונה גם מסדר מלטה, הוא השליט הריבון והסמכות הדתית העליונה של המסדר. הוא ממונה לכל חייו ועליו להקדיש את עצמו למען המסדר ולשמש דוגמה לעקרונות הנצרות ולחברי המסדר.
לנגיד מסורה הסמכות החקיקתית הבכירה במסדר, והוא מפעיל אותה ביחד עם המועצה הריבונית של המסדר. הוא מחוקק חיקוקים בנושאים שאינם זוכים לכיסוי בחוקת המסדר, מנהל את אוצר המסדר, מאשרר הסכמים בינלאומיים ומכנס את האספה הכללית שהיא האספה הבכירה של המסדר.
נכון ל-2020, נגיד המסדר בפועל הוא האח רוי גונזלו דו וואלה פיישוטו דה ווילאס בויאס, המכהן מאז מותו של נגיד המסדר הקודם, האח ג'יאקומו דלה טורה האיטלקי המכהן מאז ה-3 במאי 2018, שהיה הנגיד ה-80 במניין, מאז נוסדה המשרה בשנת 1100.
לפי מסורת המסדר, כאשר הנגיד מת או מסיים את תפקידו בשל פרישה, ממונה נגיד בפועל עד שהמועצה תבחר נגיד חדש. ברוב הפעמים, הנגיד בפועל ייבחר גם לנגיד המסדר הקבוע.
תארים ומעמד.
מדינות שלהן יחסים דיפלומטיים עם המסדר, מכירות בנגיד כראש מדינה לכל דבר. תוארו של הנגיד הוא "האח" (Friar), אך בפנייה אליו הוא מכונה "רום מעלתו". תוארו המלא של הנגיד הוא:
הכנסייה הקתולית מכירה בנגיד כחשמן.
מקום מושבו של הנגיד.
הנגיד נדד עם המסדר לאורך 900 שנות קיומו, וממקום מושבו הראשון בירושלים עבר אל מצודת קראק דה שבלייה בסוריה, ומשם לעכו, לקפריסין, לרודוס, למלטה ולבסוף לרומא, שם הוא מתגורר מאז שנת 1834. נגיד בודד התגורר בסנקט פטרבורג ואחד נוסף במסינה ובקטניה.
ארמון ראשי המסדר של אבירי רודוס.
בעיר רודוס שוכן ארמון ראשי המסדר של אבירי רודוס (יוונית "Παλάτι του Μεγάλου Μαγίστρου") אשר הוקם במאה ה-14 במקום בו ניצבה מצודה ביזנטית קדומה מהמאה ה-7. המבנה דומה יותר למצודה הערוכה סביב חצר פנימית שלאורכה ארקאדה מאשר לארמון. הוא הוקף בחפיר משלו, ומתחת לו נחפרו שלוש קומות אחסון. העות'מאנים הפכו את המבנה לבית כלא לאחר שכבשו את רודוס מידי ההוספיטלרים ב-1522. חלק מהמבנה נהרס בהתפוצצות מחסן תחמושת סמוך ב-1856, והאיטלקים שהשתלטו על האי ב-1912 הקימו חלקים ניכרים ממנו מחדש בסגנון שחיקה את סגנון המאה ה-16. המבנה שימש כמעון הנציב האיטלקי וכבית קיץ למלך ויטוריו אמנואלה השלישי ולבניטו מוסוליני אחריו. כיום משמש המקום כמוזיאון לתולדות העיר. במבנה התגוררו 20 נגידים בין 1309 ל-1522.
ארמון הנגיד במלטה.
בוולטה, בירת מלטה, שוכן ארמון נגיד ההוספיטלרים שהושלם בשנת 1571 (מלטזית "il-Palazz" - "הארמון"). בארמון התגוררו 21 נגידים מ-1575 עד הכיבוש הצרפתי ב-1798. ב-1800 היה הארמון למקום מושבו של המושל הבריטי, וכיום הוא משמש כפרלמנט של מלטה וכמשכנו הרשמי של נשיא המדינה.
אוניברסיטת מונטריאול
אוניברסיטת מונטריאול (בצרפתית: Université de Montréal, או בקיצור: UdeM) היא אוניברסיטה ציבורית במונטריאול, קוויבק שבקנדה, אשר לשון ההוראה בה היא צרפתית. האוניברסיטה מונה 13 פקולטות ולמעלה משישים מחלקות, ואליה מסופחים שני בתי ספר: 'אקול פוליטכניק' (בית הספר להנדסה) ו-'HEC מונטריאול' (בית הספר למנהל עסקים). היא מציעה למעלה מ-650 תוכניות לתואר ראשון ולתארים מתקדמים, בכללן 71 תוכניות דוקטורט.
האוניברסיטה היא מוסד המחקר הגדול ביותר בקנדה; היא מקצה קרוב ל-447 מיליון דולר קנדי למחקרים הנערכים בלמעלה מ-150 מרכזי מחקר, חברה בקבוצת אוניברסיטאות המחקר הקנדי U15. למעלה מ-55,000 סטודנטים רשומים בה לתוכניות לתארים ראשונים ומתקדמים, והיא האוניברסיטה השנייה בגודלה בקנדה במונחים של מספר הסטודנטים הלומדים בה. היא דורגה במקום ה-107 ברשימת האוניברסיטאות הטובות בעולם לפי דירוג Times Higher Education לשנת 2009.
צ'טבורטי
ברוש (פירושונים)
התכנסות (סטטיסטיקה)
מרכז ספורט המים (לונדון)
מרכז ספורט המים (באנגלית: The Aquatics Centre) הוא מבנה המכיל את מתקני ספורט המים של תחרויות המשחקים האולימפיים והמשחקים הפאראלימפיים שנערכו בלונדון, בירת הממלכה המאוחדת, בשנת 2012.
מרכז השחייה נבחר לארח גם את אליפות אירופה בשחייה 2016.
תיאור המתקן.
המתקן מכיל שתי בריכות שחייה אולימפיות שאורכן 50 מטרים, ובריכת קפיצה למים שאורכה 25 מטרים. המרכז נבנה בפארק האולימפי שמוקם בסטרטפורד שברובע ניוהאם, בסמוך למבנה האצטדיון האולימפי.
במתחם נערכו תחרויות השחייה, הקפיצה למים, השחייה הצורנית וגמר הכדורמים. במבנה הוקמו מקומות ישיבה ל-17,500 צופים, אשר הופחתו ל-2,500 מקומות ישיבה לאחר האולימפיאדה.
תכנון המבנה, הנעשה על ידי האדריכלית זהה חדיד, השתנה ב-1 בדצמבר 2005, וגודלו המתוכנן הוכפל. עקב שינוי הגודל עלות המתקן עלתה: בעוד שהעלות המקורית הוערכה ב-75 מיליון ליש"ט, העלות הסופית הייתה 269 מיליון ליש"ט.
עבודות הקמת המבנה החלו ב-17 ביולי 2008 על ידי החברה הקבלנית בלפור ביטי (Balfour Beatty) והם הסתיימו ב-27 ביולי 2011.
פעמונית הדורה
פעמונית הדורה (שם מדעי: "Campanula peregrina") היא עשבוני רב-שנתי, השייך לסוג פעמונית ולמשפחת הפעמוניתיים.
מאפייני המין.
כאמור, מדובר בעשבוני רב-שנתי. הצמח יוצר שושנת עלים תמימים ורחבים יחסית עם בוא הסתיו. עם בוא האביב המאוחר, יוצר הצמח עמוד פריחה זקוף (עד מטר וחצי) ממנו מתפתחים פרחים גדולים, אופייניים למשפחה, בגווני כחול-סגול חזק. עלי הכותרת מאוחים בבסיסם. פריחת הצמח ממושכת יחסית, מחודש מאי עד יוני, כאשר בתנאי גידול משופרים הפריחה תתארך אף עד אוגוסט.
פרחיו הגדולים, בעלי הצבע הבולט, מקנים לו מקום של כבוד בין צמחי הבר היפים ביותר של ארץ ישראל.
תפוצת המין ומציאתו בארץ-ישראל.
המין הוא צפון ים-תיכוני אופייני, ומופיע בטורקיה, סוריה, לבנון וקפריסין. הוא גדל בחורשים טחובים, במקומות עם קרינת שמש מופחתת.
המין לא היה ידוע מארץ ישראל, ונחשב בעבר למין שקצה גבול תפוצתו הדרומי הוא דרום לבנון.
בשנת 1984 התגלו לראשונה פרטים של הצמח במורדות נחל כזיב. תצפית זו נחשבת לסנסציונית, שכן נדיר ביותר למצוא מינים חדשים לארץ, בוודאי שמדובר במין טבעי לארץ.
לאחר חששות שקבוצת הצמחים שנמצאה נכחדה, אמיתי אהרוני איתר את הקבוצה בתחילת שנות ה-90, וחשוב מכך, השתלן יואב גרטמן אסף ממנה זרעים. מזרעים אלו הורבו אוכלוסיות של פעמונית הדורה בגנים הבוטניים האוניברסיטאיים בירושלים וכך ניצל המין מכליה בישראל. בעקבות השיטפונות שפקדו את הנחל נעלמו כל הפרטים ולא ידוע על קבוצות אחרות בטבע.
פעמונית הדורה כצמח נוי.