בינואר 1994, כשחבריו לצוות השתחררו מצה"ל, הצטרף לקורס טיס והשלים אותו במגמת קרב. שירת כטייס קרב בטייסת 116 ("מגיני הדרום") בקורס האימון המבצעי כטייס עיט ובטייסת 201 ("האחת") כטייס F-4 פנטום. עבר הסבה למטוסי ג'נרל דיינמיקס F-16 פייטינג פלקון על דגמיו השונים ("נץ" ו"ברק"), ושירת בטייסת 110 ("אבירי הצפון"), טייסת 117 ("הסילון הראשונה"), טייסת 140 ("טייסת נשר הזהב") כמפקד האימון המבצעי, ובטייסת 253 ("הנגב") כטייס F-16I ("סופה"). הוא שב לטייסת 116 כסמ"ט א' וב-2011 מונה למפקד הטייסת. ב-2013 מונה למפקד טייסת 109 ("העמק") ברמת דוד.
לאורך שירותו השתתף כטייס במבצעי עופרת יצוקה, עמוד ענן, וצוק איתן. השתתף כטייס F-16 במלחמת לבנון השנייה ונטל חלק במבצע משקל סגולי להשמדת הרקטות ארוכות הטווח של חזבאללה בתחילת המלחמה.
עם סיום תפקידו כמפקד טייסת 109 ב-2015 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה לראש מחלקה במטה חיל האוויר. באוגוסט 2018 השתחרר מצה"ל. בדצמבר 2020 סיים את טיסותיו המבצעיות בחיל האוויר, לאחר 25 שנים.
קריירה פוליטית.
אחרי שחרורו מצה"ל ב-2018 שימש כהנא כמנהל מיזם התפוצות במרכז לטכנולוגיה חינוכית.
ב-10 בינואר 2019 הודיע על הצטרפותו למפלגת "הימין החדש" בראשות נפתלי בנט ואיילת שקד והוא שובץ במקום הרביעי ברשימת המפלגה לכנסת לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת אך לא נבחר לכנסת לאחר שהמפלגה לא עברה את אחוז החסימה.
ב-3 באוקטובר 2019 הושבע כחבר הכנסת העשרים ושתיים לאחר ששובץ במקום השביעי ברשימת "ימינה" (מטעם הימין החדש) ונבחר לראשונה לכנסת. הוא חבר הכנסת ה-1,000 בכהונתו בכנסת ישראל.
כהנא העלה בכנסת העשרים ושלוש הצעת חוק פרטית לביטול חזקת הגיל הרך, אך הצעתו הוסרה מסדר היום.
כשר לשירותי דת.
ב-13 ביוני 2021 ערב השבעת ממשלת ישראל השלושים ושש, התפטר במסגרת "החוק הנורווגי" וזאת לאחר שמונה באותו יום לשר לשירותי דת. יום לאחר מכן מינה את מוני מעתוק למנכ"ל משרדו. במהלך כהנותו הוא תמך בעידוד ייצוג נשי במועצות הדתיות. הוקמה שדולה לנושאי דת ומדינה.
ביולי 2021 הכריז כהנא ביחד עם שר האוצר, אביגדור ליברמן על רפורמה במערך הכשרות, שבמסגרתה שוק הכשרות ייפתח לתחרות ותאגידי כשרות שיעמדו בקריטריונים ההלכתיים שתקבע הרבנות הראשית יוכלו להעניק תעודות כשרות. היא אושרה כחלק מחוק ההסדרים. מועצת הרבנות הראשית התנגדה לרפורמת הכשרות ובפועל לא הוקמה יחידת ממונה ברבנות והחוק אינו מכיל פרק עיצומים כספיים לתאגידים שיפרו את נוהלי הכשרות.
בינואר 2022 הציג את תוכנית הגיור הממשלתית. רבנים רבים התנגדו בחריפות לתוכניות הכשרות והגיור שקידם, ובהם הרבנים הראשיים לישראל.
לצורך אופן הקבורה בישראל, הוקמה, בהוראת השר כהנא, ועדה בין-משרדית.
במאי 2022 חתם על תקנות לפיהן כהונתם של רבני ערים לא תהיה לכל החיים, אלא תיקצב לתקופה של 10 שנים, ורק המועצות המקומיות יהיו יכולות להאריכה. על פי התקנות, לצורך בחירת הרבנים ימונה גוף בוחר שיכלול את חברי המועצה המקומית ונציגי ציבור, שימונו בחלקם על ידי השר, ו-40% מהגוף הבוחר יהיו נשים.
כסגן השר לשירותי דת.
ב-13 במאי הודיע על התפטרותו מתפקיד השר, במטרה "לסייע בחיזוק הקואליציה" כחבר הכנסת, ולמעשה כדי לבטל את חברותו בכנסת של יום טוב כלפון, שנכנס לכנסת במקום איילת שקד במסגרת "החוק הנורווגי". במסגרת החלטה זו מונה כהנא לסגן שר במשרד לשירותי דת. מינויו כסגן שר תחת ראש הממשלה, שיכהן כשר לשירותי דת באופן רשמי, אושר על ידי שרי הממשלה ב-16 במאי, מתוך כוונה למנותו שוב לשר כאשר יהיה לכך רוב בטוח בכנסת.
במאי 2022, לצד חברת הכנסת נירה שפק, השופט בדימוס ניל הנדל, העיתונאי גור מגידו ואחרים, נבחר כהנא לאביר התנועה לאיכות השלטון לשנת 2021.
ב-14 באוגוסט 2022 חבר יחד עם הרמטכ"ל לשעבר גדי איזנקוט לרשימת כחול לבן – התקווה החדשה, ובעקבות הצטרפותם שמה של הרשימה שונה ל"המחנה הממלכתי". ב-15 באוגוסט התפצל עם הח"כים נפתלי בנט ושירלי פינטו לסיעה בשם זה, על מנת שיוכל לרוץ בבחירות לכנסת ה-25. באותו יום פקעה כהונתו כסגן השר לשירותי דת, וכאחראי על המשרד ישמש סמנכ"ל המשרד.
עמדותיו.
כהנא מחזיק בדעות כלכליות ליברליות ותומך בשוק חופשי. בין היתר, העלה הצעות חוק האוסרות שביתה בגופים חיוניים.
בתעמולת הבחירות תקף את ההסתדרות החדשה. ומתח ביקורת על בג"ץ שהכשיר את מועמדותה של חברת מפלגת העבודה, אבתיסאם מראענה לכנסת.
כהנא מסתייג משילוב נשים ביחידות הקרביות המיוחדות, בנימוק שרק למעט נשים יש כושר פיזי מספק, וששילוב כזה עלול לפגוע בחיילים הדתיים באותן יחידות.
חיים אישיים.
כהנא הוא בוגר לימודי תואר ראשון ושני במשפטים באוניברסיטת בר־אילן, במסלול מצטיינים, ועמית במכון גשר למנהיגות. הוא נשוי לליסה, דוקטור לפסיכולוגיה קלינית, ואב לארבעה. הוא מתגורר במושב הדתי בית גמליאל. בן דודו הוא הרב חיים נבון.
תפילה (שיר של עפרה חזה)
תפילה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה. השיר יצא לאור ביולי 1981, כסינגל מתוך אלבומה השני, בוא נדבר. במרוצת השנים, הפך השיר לנכס צאן ברזל במדינת ישראל. לשיר בוצעו עשרות גרסאות כיסוי ורמיקסים.
השיר הגיע למקום הראשון במצעד של רשת ג', ובנוסף לכך, הגיע למקום השביעי במצעד השנתי של רשת ג'.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי בצלאל אלוני והולחן על ידי הנרי ברטר. אלוני סיפר בראיון כי את מילותיו של השיר כתב עבור עפרה חזה וכי אם היה כותב אותו למישהו אחר, מילותיו היו שונות. על השיר החלו לעבור בקיץ 1980, כאשר הנרי ברטר, עולה חדש מצרפת, הגיע אל ביתו של אלוני. לאחר שהגיע לביתו, ביקש אלוני מברטר ליצור לחן מסוים עבור השיר בתוך כמה ימים אחדים.
ברטר סיפר בראיון כי החל ליצור את לחן השיר בזמן שנסע באוטובוס. בהמשך, הגיע ברטר אל ביתו של אלוני שוב, במטרה להשמיע לו את הלחן הסופי. אלוני תיאר את הלחן כ-"להיט פנטסטי" והחליט לבקש מחזה להקליט דמו שלו. את מילותיו של השיר החל לכתוב אלוני כאשר עלה במדרגות אל ביתו.
בנוסף לכך, סיפר אלוני כי השיר היה "שיר התפילה של עפרה חזה", והוסיף כי היא שרה אותו במלואו בכל פעם שחוותה משבר.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר הועלה לראשונה ליוטיוב ב-11 באוגוסט 2016. הקליפ הועלה לערוץ היוטיוב של כאן מוזיקה ובמקור לקוח מתוך פרק מתוכנית הטלוויזיה הישראלית "זהו זה!", אשר שודר לראשונה ב-30 ביולי 1981. הקליפ צולם בשחור-לבן ובו ניתן לראות את חזה על במה כשלהקת ליווי מאחוריה.
על גבי השיר, נתמך אלבום הווידאו האחרון של חזה תפילה: לשיר קריוקי משירי עופרה, שיצא בשנת 2007.
הופעה.
בצלאל אלוני ועפרה חזה החליטו לשלוח את השיר לקדם-אירוויזיון 1981. לבסוף, נדחה השיר. מפיו של אלוני נאמר כי: "הם לא קיבלו את עפרה ואותי משום שאנחנו שחורים". לאחר מכן, קיבל אלוני הזמנה להופיע עם השיר בפסטיבל הזמר הבינלאומי שהתקיים בפורטוגל. אלוני נענה להצעה, והופעתה של חזה זכתה לשבחים ולביקורות חיוביות.
באותו פסטיבל הזמר הבינלאומי שהתקיים בפורטוגל, הגיעה חזה אל המקום ה-5.
גרסאות כיסוי.
לשיר בוצעו מאות גרסאות כיסוי, ביניהן ניתן למנות את גרסתם של:
התחממות סטרטוספרית פתאומית
התחממות סטרטוספרית פתאומית (באנגלית: sudden stratospheric warming-SSW) היא תופעה הנצפית בסטרטוספירה, ולפיה מתרחשת עליה של כמה עשרות, ועד כ-50 מעלות צלזיוס בטמפרטורה בתוך מספר ימים. התופעה מלווית גם בשינוי של זרם הסילון הקוטבי, המתאפיין בדרך כלל בתקופת החורף בהמיספרה הצפונית ברוחות שתנועתן ממערב למזרח, אשר גורם לשינויים גם במשטר מזג האוויר האופייני בשכבות הנמוכות יותר של האטמוספירה.
היסטוריה.
המדידות הסדירות של הסטרטוספירה בוצעו לראשונה על ידי שרהאג (Richard Scherhag) בשנת 1951 באמצעות מכשירי רדיוסונדה אשר סיפקו מידע אמין מגבהים שמעל 40 ק"מ. תופעת .ההתחממות נצפתה לראשונה ב-27 בינואר 1952.
שרהאג וצוות המחקר שלו באוניברסיטה החופשית של ברלין, המשיכו בביצוע המדידות ומיפוי ההמיספירה הצפונית במשך שנים רבות תוך שכלול ושיפור של הציוד המשמש אותם. עם תחילת עידן הלוויינים המטאורולוגיים בשנת 1979 הפכו המדידות לתכופות הרבה יותר.
סיווג ותאור.
התחממות סטרטוספרית פתאומית קשורה כאמור בעיקר עם התפרקות המערבולת הקוטבית המאפיינת את תקופת החורף בהמיספירה הצפונית. מטאורולוגים נוהגים לסווג את התופעה לשלוש קטגוריות עיקריות:
לעיתים מתוארת גם קטגוריה רביעית המכונה "התחממות קנדית" המתרחשת בתחילת תקופת החורף, והיא ייחודית מבחינת המבנה ואופן ההתפתחות שלה.
את תופעת ההתחממות הסטרטוספרית הפתאומית ניתן לאפיין בשני מרכיבים עיקריים: כאשר המערבות הקוטבית מועתקת ממיקומה הקבוע או כאשר היא מתפצלת למספר מערבולות. לעיתים נוצר מצב של מיזוג בין שתי התופעות הללו.
בהמיספירה הצפונית נצפות בדרך כלל מספר התרחשויות של התחממות סטרטוספרית פתאומית קטנה, ואילו התחממות גדולה נצפית בדרך כלל מדי שנתיים.
דינמיקה.
במהלך החורף נוצרת בסטרטוספירה שמעל הקוטב הצפוני מערבולת בהשפעת מאזן הקרינה השלילי. הרוחות בגובה של כ-20 ק"מ בחלק הדרומי של האזור הקוטבי הופכות חזקות מאוד בכיוון ממערב למזרח, והטמפרטורה יורדת עד ל-70 מעלות צלזיוס מתחת לאפס.