עגינה לתחנת החלל מיר עברה ללא בעיות. לאחר ההכנות הנדרשות, תחנת החלל סאליוט 7 התקרבה, סויוז T-15 התנתקה מתחנת החלל מיר ולאחר 29 שעות התחברה לסאליוט 7. הקוסמונאוטים עברו לתחנת החלל ואספו ציוד, מסמכים ומצרחים שונים. כמו כן, הם השלימו מספר מחקרים שלא בוצע על ידי הצוות הקודם בעקבות מחלתו של ולדימיר ואסיוטין. לאחר השלמת התוכנית, הקוסמונאוטים חזרו לתחנת החלל מיר. ב-6 ביולי 1986, לאוניד קיזים הפך לבן אדם הראשון שהה בחלל מעל שנה.
ב-16 ביולי סויוז T-15 התנתקה מתחנת החלל מיר וחזרה לכדור הארץ.
ולדימיר ואסיוטין
ולדימיר ולדימירוביץ' ואסיוטין (ברוסית: Владимир Владимирович Васютин; ) הוא קוסמונאוט סובייטי שטס לחלל כחבר צוות תחנת החלל סאליוט 7.
קורות חיים.
ולדימיר ואסיוטין נולד בחרקיב, אוקראינה הסובייטית. לאחר סיום בית הספר הוא התחיל לימודים באוניברסיטה צבאית, וסיים אותה עם תואר מהנדס-טייס. לאחר סיום הלימודים הוא המשיך בשרות בחיל האוויר הסובייטי.
בשנת 1976 נכלל ביחידת הקוסמונאוטים. במהלך השנים הוא היה חבר צוות משנה של מספר משימות חלל.
בשנים 1985 שוגר לחלל בחללית סויוז T-14 לצד גאורגי גרצ'קו ואלכסנדר וולקוב. הם התחברו לתחנת החלל סאליוט 7 והיו מתוכננים לשהות בה חצי שנה. בתחילת אוקטובר גילה ואסיוטין לצוות שיש לו כאבים, אך רק בסוף החודש הוחלט לדווח על כך לצוות קרקע. לאחר קבלת ייעוץ רפואי הוחלט להחזיר את ואסיוטין לכדור הארץ לאחר 64 ימים בחלל. בדיקות רפואיות גילו שואסיוטין חולה כבר 4 שנים, אך לא דיווח על כך לרופאים, וזאת בניגוד להנחיות ברורות בנושא. הוחלט להדיח את ואסיוטין מיחידת הקוסמונאוטים, ולהדק בדיקות רפואיות לפני הטיסה.
בשנים 1987 סיים ואסיוטין אקדמיה צבאית, ובשנת 1995 סיים עבודת הדוקטורט. הוא עבד מספר שנים במערך הכנת הקצינים עד שיצאה לגמלאות.
בשנת 2002 הוא נפטר מסרטן.
Hello (מרטן סולבג)
אילנה אלון
סקאניה סדרה 2
סקאניה סדרה 2 (באנגלית: Scania 2-series) היא סדרת משאיות כבדות מתוצרת יצרנית המשאיות והאוטובוסים השוודית סקאניה אשר יוצרו בין השנים 1980–1989.
כוכב ברנרד b
כוכב ברנרד b (נקרא גם GJ 699 b) הוא כוכב לכת חוץ-שמשי, ככל הנראה סלעי ומכוסה קרח, המקיף את כוכב ברנרד ומרוחק 5.978 שנות אור ממערכת השמש. על גילויו הוכרז רשמית בנובמבר 2018. הוא כוכב לכת חוץ-שמשי השני הכי קרוב לכדור הארץ (אחרי פרוקסימה קנטאורי b). הוא כוכב לכת דמוי ארץ מכיוון שנמצא באזור ישיב. הוא משלים הקפה סביב הכוכב כל 232.8 יום במרחק ממוצע של 0.4 יחידות אסטרונומיות, מרחק הדומה לזה של כוכב חמה סביב השמש.
כוכב לכת זה קר מאוד, עם טמפרטורה ממוצעת של 168- מעלות צלזיוס ומקבל רק 2% מהקרינה שמגיעה מהשמש לכדור הארץ, אולם המחקר הצביע על כך שבצעירותו היה חם יותר ב-70 מעלות צלזיוס וכך שאם לברנרד b יש גלעין גדול של ברזל או ניקל כמו ליבת כדור הארץ – ייתכן שגלעין זה ממשיך לחמם את המים מתחת לפני השטח, בדומה לתהליך שאנו רואים באגמים התת-קרקעיים של יבשת אנטארקטיקה ובירח הקרח אירופה.
Emacs Lisp
Emacs Lisp הוא ניב של שפת התכנות Lisp המשמש כשפת תסריט עבור עורכי Emacs (משפחת עורכי טקסט הכוללת בה את GNU Emacs ו־XEmacs, ופיצולים רבים אחרים). רוב הפונקציונליות של העורך עצמו נכתבה בניב זה על פני מפרש Lisp וליבה שנכתבו ב־C. הניב לפעמים מכונה כ־Elisp, למרות שקיים ניב Lisp קדום יותר עם אותו שם, אך אין קשר בין השניים.
היסטוריה.
ריצ'רד סטולמן בחר את Lisp כשפת הרחבה כששכתב מחדש את Emacs עבור מיזם GNU ב־1985 כדי לשחרר אותו מחדש תחת הרישיון הציבורי הכללי של GNU. עורך הטקסט המקורי של Emacs פותח במעבדות MIT לבינה מלאכותית בסביבות תחילת שנות ה־70 לאור המגבלות של העורך TECO שהיה בשימוש אז.
בתחילת שנות ה־80 הופיע עורך Emacs במכונות ה־Lisp הידוע כ־Zmacs. סטולמן בחר ב־Lisp כשפת ההרחבה שלו מאחר שהכיר בתכונות החזקות שלה, כולל היכולת לטפל בפונקציות כנתונים. למרות ש־Lisp עוד לא עברה תקנון כ־Common Lisp, הניב Scheme כבר היה קיים בזמן שסטולמן היה משכתב את Gosling Emacs לתוך GNU Emacs. הוא בחר שלא להשתמש ב־Scheme לאור הביצועים הנמוכים שלה על מחשבים תעשייתיים (בניגוד למחשבים זעירים שהיו ביתם המסורתי של עורכי Emacs לאורך ההיסטוריה), מאחר שהוא רצה ניב Lisp חסכוני עם ביצועים שניתן לשפר אותם בקלות.
שימושים עיקריים.
משתמשי Emacs נעזרים ב־Emacs Lisp בעיקר כדי לתכנת רוטינות והנחיות מותאמות אישית לעורך עצמו, או כדי לשנות את ההתנהגות הקיימת של העורך ואת רכיביו, שגם הם כתובים בניב זה.
קיימת אפשרות נוספת והיא להשתמש בעורך ההעדפות של Emacs המכונה "Customize" שמלווה בממשק ידידותי למשתמש. העורך שומר את כל ההגדרות והשינויים בקוד Lisp, והוא בעצמו גם כתוב באותו ניב.
מכיוון שרוב מוחלט מהרכיבים של Emacs כתובים ב־Lisp, ניתן לראות את השינויים בזמן אמת בלי צורך להפעיל מחדש את העורך תודות לתכונות הדינמיות של השפה.
Emacs מאפשר קליטת קוד Lisp מקבצים חיצוניים בלי צורך להדר אותם, מה שהופך אותו לעורך שכל משתמש יכול להרחיב בקלות ולשתף משתמשים אחרים בקוד Lisp בעזרת מערכת ניהול החבילות של Emacs כגון Elpa או Melpa.
Emacs Lisp יכולה גם לשמש כשפת תסריט כללית מעבר לעורך עצמו, בדומה ל־bash המצוי ברוב מערכות Unix או בדומה לשפות תסריט עיליות כגון Perl ופייתון על ידי זימון המפרשן של Emacs במצב אצווה "Batch mode" דרך שורת הפקודה. אין ממשק משתמש גרפי כאשר המפרש של Emacs Lisp רץ במצב אצווה, המפרש מבצע את התסריט, מציג פלט ויוצא.
לעומת ניבי Lisp אחרים.
Emacs Lisp הוא ניב די שונה משאר ניבי ה־Lisp המצויים כיום כגון Clojure, Common Lisp ו־Scheme, וקרוב ביותר לניב Maclisp אך קיימת גם השפעה מאוחרת יותר מ Common Lisp. הניב תומך בפרדיגמות תכנות אימפרטיבי פונקציונלי ו־פרוצדורלי.
מאפיין בולט של Emacs Lisp הוא השימוש שלה בהיקף (scope) דינמי ולא לקסיקלי כברירת מחדל. כלומר, פונקציה עשויה להתייחס למשתנים מקומיים בהיקף שהיא נקראת ממנו (מהפונקציה שזימנה אותה), אך לא בהיקף שבו היא הוגדרה סמנטית בקוד המקור כמו ברוב השפות.
קרלי קלוס
קרלי אליזבת קלוס (באנגלית: Karlie Elizabeth Kloss; נולדה ב-3 באוגוסט 1992) היא דוגמנית ויזמית אמריקאית-יהודייה. נודעת בעיקר כדוגמנית (מלאכית) של חברת ההלבשה התחתונה "ויקטוריה'ס סיקרט".
קורות חיים.
קלוס נולדה וגדלה בשיקגו, אילינוי שבארצות הברית, למשפחה נוצרית ממוצא גרמני, דני, ופולני. הוריה הם טרייסי (במקור, פיירס), במאית פרילנסרית, וקורט קלוס, רופא. לה שלוש אחיות. ב-1994 עברה עם משפחתה לעיר סנט לואיס. בצעירותה למדה בלט. למדה בבית ספר תיכון במיזורי.
בשנים 2015–2016 לקחה פסק זמן לשנתיים מהדוגמנות, כדי ללמוד בבית הספר גלאטין של אוניברסיטת ניו יורק.
קריירה.
בשנת 2011 פרצה קלוס, כשנבחרה להיות מלאכית (דוגמנית) בתצוגות האופנה של חברת ההלבשה התחתונה האמריקאית "ויקטוריה'ס סיקרט", שם כיכבה מדי שנה עד 2015, כשהחליטה לקחת פסק זמן מהדוגמנות בשביל הלימודים.
בשנת 2015 הקימה קלוס את המוסד ללא כוונת רווח "Kode With Klossy" שמטרתו לעודד נערות צעירות ללמוד לתכנת ולהפוך למובילות בענף הטכנולוגיה.
ב-2018 פורסם שהיא תחליף את היידי קלום בהנחיה (ובהפקה בפועל) של תוכנית המציאות "פרויקט מסלול", בעונתה ה-17.
בנובמבר 2020 פורסם כי היא חתמה עם סוכנות הכישרונות UTA .
חיים אישיים.
ב-2012 החלה בזוגיות עם איש העסקים האמריקאי-יהודי ג'ושוע קושנר, אחיו של ג'ארד קושנר (חתנו של נשיא ארצות הברית לשעבר, דונלד טראמפ). ביולי 2018 הודיעה על האירוסים של הזוג, כחודש לאחר שקלוס השלימה את תהליך הגיור שלה. באוקטובר 2018 נישאו שניהם בניו יורק.
גיסתה דרך ג'ארד קושנר (אחיה של בעלה) היא האמריקאית הגיורת, איוונקה טראמפ (בתו של דונלד טראמפ).
קלוס הייתה חברה קרובה של הזמרת טיילור סוויפט, והיא אף הופיעה איתה בווידאו קליפ של השיר "Bad Blood" שלה שיצא במאי 2015. שתיהן כיכבו גם על שער המגזין "ווג" במרץ 2015, בו שתיהן התראיינו והצטלמו ביחד.
מתן כהנא
מתן כהנא (נולד ב-29 ביולי 1972, י"ח באב ה'תשל"ב) הוא חבר כנסת מטעם סיעת המחנה הממלכתי, ובעבר מטעם סיעת ימינה. קודם לכן כיהן כשר לשירותי דת וכסגן השר לשירותי דת.
כהנא הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, ששירת כלוחם בסיירת מטכ"ל, כטייס קרב בחיל האוויר הישראלי וכמפקד טייסת F-16.
ביוגרפיה.
כהנא נולד בחיפה לאורה ואליה. כאשר היה בן שלושה חודשים, עבר עם משפחתו לניו יורק שבארצות הברית, בעקבות לימודי הנדסת חשמל ומנהל עסקים של אביו. כשהיה בן שלוש, חזרה המשפחה להתגורר במושב בית גמליאל. כהנא למד בבית הספר היסודי בקיבוץ חפץ חיים (כיתות א'-ח') ולאחר מכן בישיבת נתיב מאיר. בנעוריו היה מדריך בתנועת בני עקיבא בסניף במושב.
לקראת סוף תקופת לימודיו בתיכון עבר כהנא את גיבוש שייטת 13 והתקבל ליחידה. הוא התקבל גם לקורס טיס אך חתם ויתור על מנת לשרת בסיירת מטכ"ל. הצטרף למחזור אוגוסט 90' של הסיירת ושירת בה כלוחם כשלוש וחצי שנים. בין חבריו ל"צוות גיורא" היו עמנואל מורנו ונפתלי בנט.