הקונגרגציה של דוקטרינת האמונה
הקונגרגציה של דוקטרינת האמונה (בלטינית: Congregatio pro Doctrina Fidei) הוא הגוף העתיק והחשוב ביותר מבין תשע הקוריות הרומאיות, האחראי על פיקוח על האורתודוקסיה וטהרת הדוקטרינה והמוסר שהובאו בכנסייה הרומית הקתולית. החוקה האפוסטולית של יוחנן פאולוס השני "Pastor Bonus" מ-28 ביוני 1988 קובעת: "החובה, המתאימה לקונגרגציה של דוקטרינת האמונה, היא לקדם ולשמור על תורת האמונה והמוסר ברחבי העולם הקתולי: מסיבה זו, כל דבר הקשור בכל דרך שהיא לשאלות של אמונה, הן בתחום שיפוטו."
בראשה עומד החשמן לואיס לדאריה פרר והמזכיר הוא הארכיבישוף ג'אקומו מורנדי.
היסטוריה.
מקורותיה של הקונגרגציה של דוקטרינת האמונה מגיעים אחורה עד לנציבות החשמנים שהקים פאולוס השלישי ב-21 ביולי 1542 (בולה "Licet ab initio") כדי לפקח על טוהר האמונה לפני הפצת רעיונות הרפורמציה והפרוטסטנטיות.
האפיפיור סיקסטוס החמישי בחוקה האפוסטולית של "Immensa Aeterni Dei" מ-22 בינואר 1588 העניק לגוף מעמד של קונגרגציה רומית והכפיף אותה ישירות לאפיפיור. הוא נקרא הקונגרציה הקדושה העליונה של האינקוויזיציה הרומית והעולמית (בלטינית: Suprema Sacra Congregatio pro Romana et Universalis Inquisitionis), שהיה אחראי לחקר הכפירה, הפילוג והפשעים נגד מוסר (האינקוויזיציה). למרות הכינוי "עולמית", למעשה, תחום השיפוט שלה היה רק במדינת האפיפיור.
האפיפיור פיוס העשירי בחוקה האפוסטולית של "Sapienti Consilio" מ-29 ביוני 1908 הפך את הגוף לקונגרגציה הקדושה העליונה של הלשכה הקדושה (בלטינית: Suprema Sacra Congregatio pro Sancti Officii) והפקיד בידיה את משימות הפיקוח על האורתודוקסיה של הדוגמה הכנסייתית, ומאז 1917 - גם להרכיב את רשימת הספרים האסורים (עד 1917 הייתה מעורבת בזה קונגרגציה מיוחדת של הרשימה).
את הרפורמה הבאה ביצע האפיפיור פאולוס השישי (בבולה motu proprio מ-7 בדצמבר 1965 "Integrae servandae"). לאור החלטות מועצת הוותיקן השנייה, נשלל ממנה מעמד מיוחס ובראשה עמד קרדינל-פרפרקט (ולא חשמן, כפי שהיה בעבר) ואז קיבלה את שמה המודרני "הקונגרגציה של דוקטרינת האמונה".
משנת 1981 עד 2005 עמד בראשה החשמן יוזף רצינגר, לימים האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר.
תסמונת ג'ייוונס
תסמונת ג'ייוונס (באנגלית: Jeavons syndrome) היא סוג של אפילפסיה ייחודית מקבוצת אפילפסיה כללית אידיופתית אשר מתאפיינת בטריאדה של ריצוד עפעפיים עם או בלי התקף ניתוק, התקף של סגירת העיניים, חזרות נשנות ב-EEG, ורגישות לאור. ריצוד עפעפיים עם או בלי התקף ניתוק הוא סוג של התקף אפילפטי, והוא ההתקף העיקרי בתסמונת ג'ייוונס.
תסמינים.
ריצוד עפעפיים, ללא התקף ניתוק, הוא החלק המהותי בתסמונת ג'ייוונס. ריצוד עפעפיים הוא קפיצה של שריר העפעף לעיתים יחד עם קפיצה כלפי מעלה של גלגל העין ונסיגה חוזרת של הראש. כאשר ריצוד העיניים מגיע יחד או בעקבות איבוד הכרה לא חריף, זה נקרא ריצוד עפעפיים עם התקף ניתוק. ההתקפים הם קצרים, 3-6 שניות, וקורים בעיקר ובאופן מיידי אחרי סגירת העיניים, ומתרחשים הרבה פעמים במהלך היום. כל החולים רגישים לאור. התקפי טוניק-קלוני, בין שנגרמו על ידי אור או באופן ספונטני, הם ככל הנראה בלתי נמנעים בטווח הארוך של המחלה, והם נגרמים עקב גורמים מזרזים, כמו מחסור בשעות שינה ואלכוהול, ושימוש לא נכון בתרופות מסוג AED. פרכוס של הגפיים עלול לקרות גם כן, אך בתדירות נמוכה ובאופן רנדומלי. ריצוד עפעפיים בהתקף סטטוס אפילפטיקוס, בין שנגרם באופן ספונטני (בעירות בעיקר) ובין בשל חשיפה לאור מתרחש אצל 5% מהחולים. ריצוד זה הוא ריצוד עפעפיים מתמשך וחוזר עם איבוד הכרה לא חריף, ואינו איבוד הכרה מתמשך ללא ריצוד בהתקף סטטוס אפילפטיקוס. תחילת המחלה אופיינית לילדות כאשר מגיעה לשיא בגילאי 6–8 (טווח המחלה הוא 2–14 שנים). ישנה היארעות כפולה אצל בנות.
התסמין הפוטנטי ביותר הוא עצימת עיניים, בין אם רצוני או כרפלקס. עיקר ההתקפים, ובחלק מהחולים כל ההתקפים, מתרחשים מיידית לאחר סגירת העיניים בנוכחות אור לא מרצד. סגירת העיניים בחשכה מוחלטת אינה יעילה. בניגוד לצורות אחרות של אפילפסיה פוטוסנסטיבית ששם הרגישות היא לאור מרצד, חולים בתסמונת ג'ייוונס רגישים בנוסף לאור לא מרצד. זאת ככל הנראה עקב האפקט המוגבר של אור בהיר על הרגישות של סגירת העין.
התקפים שמתחילים מעצמם.
התקפים שהחלו מעצמם הם התקפים אשר לא נגרמו בעקבות טריגר כגון גירוי אור לסירוגין, אלא עקב סגירת העיניים אשר לבדה חזקה מספיק על מנת לגרום להתקף. בתסמונת ג'יוונס התקפים אלה נדירים, אך עדיין מתרחשים בחלק מן המקרים.
גורמים.
ככלל הגורמים לתסמונת ג'ייוונס אינם ידועים, אך לגנטיקה יש ככל הנראה תפקיד - היסטוריה משפחתית של התקפים או אפילפסיה נמצאת אצל 80% מהילדים עם התסמונת.
אבחנה.
וידאו EEG היא הבדיקה החשובה ביותר לאבחנה של ריצוד עפעפיים עם או בלי התקף ניתוק. הבדיקה מראה גלים תכופים ובעלי משרעת גבוהה באורך של 3–6 HZ. הם קצרים, 1-6 שניות כשהכי נפוץ באורך 2 או 3 שניות, והם בדרך כלל קשורים לסגירת עיניים, כלומר הם מרחשים בין 0.5-2 שניות לאחר סגירת העיניים בחדר בדיקה מואר, ולעיתים ריצוד עפעפיים בדרגות חומרה שונות מופיעים תוך כדי הבדיקה. תגובה לרגישות לאור הנגרמת על ידי גירוי של האור מתרחשת בכל החולים הצעירים הלא מטופלים, אבל עלול לא לקרות בחולים מבוגרים, או כאלה שלוקחים תרופות. ביצוע EEG תוך כדי שינה יכול לחשוף התקפים כאלה, שכן תוך כדי שינה סביר שיקרו יותר, ובדיקת ה-EEG וסימנים קליניים אחרים אינם מופיעים לאחר ההתעוררות מהשינה.
סיווג.
הליגה הבינלאומית נגד אפילפסיה עדיין לא מכירה בתסמונת ג'ייוונס למרות ההוכחות המכריעות שהיא אכן קיימת. במקום, רק ריצוד עפעפיים התקבל כ "התקף ניתוק בעל מאפיינים ייחודיים"
אבחנה מבדלת.
לעיתים ריצוד עפעפיים מאובחן באופן מוטעה כטיקים בפנים, לפעמים במשך שנים רבות. התקף ריצוד עפעפיים לבדו אינו מספיק כדי לאפיין את תסמונת ג'ייוונס, כיוון שזה עלול להתרחש באפילפסיה סימפטומטית ובאפילפסיה שמקורה לא ידוע ולכן האבחון לעיתים מתעכב, אפילו בכמה שנים. כאשר ריצוד עפעפיים, בדיקת EEG המתאימה לסגירת העיניים ורגישות לאור מופיעים כולם יחד הם הסימן המרכזי לקיומה של התסמונת.
טיפול.
בהתבסס על ראיות אנקדוטליות, תרופות הבחירה הן אלה שמשתמשים בהן באפילפסיה כללית אידיופתית. חומצה ולפרואית לבדה, או לרוב בשילוב עם קלונאזפאם, לבטיראצטם, למוטריג'ין או אתוקסימיד, מתבררות כטיפול הכי יעיל. הבחירה של התרופה השנייה תלויה בסוג ההתקף העיקרי. קלונאזפאם יעיל מאוד בריצוד עפעפיים ובמיוקלונוס. בין התרופות האנטי-אפילפטיות החדשות, לביטרצאם היא האפקטיבית ביותר כיוון שהיא מטפלת במיוקלונוס וברגישות לאור. למוטריג'ין הוא מאוד יעיל בהתקפי ניתוק, אבל עלול להגביר מיוקלונוס. תרופות אשר יש להן התווית נגד הן: קראבאמזפין, גבאפנטין, אוקסקארבאזפין, פניטואין, פרגאבאלין, טיאגבין, ויגבטרין. בנוסף חשוב לסגל אורח חיים אשר שם דגש על הימנעות מגורמים מזרזי התקפים. כאשר ישנה רגישות נמשכת לאור, ניתן לתת טיפול לא תרופתי כגון הרכבת משקפיים מיוחדים.
פרוגנוזה.
תסמונת ג'ייוונס היא מחלה כרונית, אשר נשארת לכל החיים אפילו אם ההתקפים מטופלים והמטופל מאוזן. ישנה נטייה לרגישות לאור להיעלם בגיל המעבר, אך ריצוד העפעפיים נשאר. הוא עמיד יחסית לטיפולים ומתרחש הרבה פעמים ביום, לפעמים בלי התקף ניתוק ואפילו לפעמים ללא הצגה של רגישות לאור.
ערוץ ההומור
ערוץ ההומור הוא ערוץ טלוויזיה ישראלי בתשלום בבעלות שידורי קשת שעלה לשידור ב-2019, המשדר בעיקר שידורים חוזרים של תוכניות בידור וסדרות קומיות, כשרובן הן תוכני עבר שהופקו על ידי "קשת" (ושודרו במקור בערוץ 2 או בקשת 12), על ידי רשת 13, ועל ידי ערוץ 10 וכן קטעי סטנדאפ של סטנדאפיסטים ישראלים.
מדי סוף שבוע בוחר הערוץ קומיקאי אחד, שתשתתף באופן קבוע בתוכנית המשודרת בערוץ, וכל סוף השבוע מתרכז בתוכניות בהשתתפותו.
נכון ל-10 בפברואר 2019, הערוץ ניתן לרכישה כערוץ פרימיום ב-HOT, NEXT TV וב-yes. ב-2020 החל לשדר גם ב-STINGTV.
מי מחפש אותי
מי מחפש אותי הוא סינגל שהוקלט על ידי האחיות כרקוקלי ביחד עם הזמר הישראלי מאור אדרי, השיר יצא לאור ב-21 במאי 2019, בתור השיר הרשמי של מצעד הגאווה בתל אביב שנערך באותה שנה.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב והולחן על ידי סתיו בגר והאחיות כרקוקלי והופק על ידי בגר, בשיר אף היו שותפים גוגל ישראל, יוטיוב ישראל, עיריית תל אביב-יפו ותחנת הרדיו הישראלית כאן גימל.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר, בוים על ידי רומן בוצ'אצקי, והועלה לערוץ היוטיוב של מאור אדרי ב-21 במאי 2019, בקליפ ניתן לראות את כרקוקלי ואת אדרי רוקדים על משאית ענק בזמן נסיעה ביחד עם רקדניות ליווי לצלילי השיר.
Céline sur les Plaines
Céline sur les Plaines הוא אלבום הווידאו התשיעי של הזמרת סלין דיון, אשר יצא ב-11 בנובמבר 2008 על ידי Productions J, בפורמט DVD. הוא יצא לאור בכל העולם למעט בצרפת, בלגיה, ושווייץ שם יצא לאור במאי 2009 בשם "Live à Quebec".
עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום הראשון במצעד אלבומי הווידאו של צרפת.
רקע.
ה-DVD כולל את הופעתה בעיקר קוויבק שבקנדה בה הופיעה דיון מול רבע מיליון איש ב-22 באוגוסט 2008 לציון 400 שנה לעיר. האלבום זכה להצלחה כאשר הגיע למקום הראשון בקנדה, צרפת ובלגיה ומקום שני בשווייץ ואף זכה בפרס "פליקס" הקנדי בקטגוריית "ה-DVD של השנה".
הצלחה מסחרית.