אשכול רשויות גליל מזרחי הוא תאגיד עירוני אזורי, שהוקם כדי לקדם תפישה אזורית ושיתופי פעולה אסטרטגיים בין הרשויות המקומיות בגליל המזרחי ובגולן וביניהן לבין השלטון המרכזי (משרדי ממשלה). האשכול מהווה את הזרוע הביצועית של פורום ראשי הרשויות של הגליל המזרחי והגולן. האשכול הוא חלק ממיזם האשכולות הלאומי שמובילים משרדי הפנים והאוצר ובמסגרתו הוקמו בשנת 2013 חמישה אשכולות בפריפריה הישראלית וביניהם: אשכול גליל מערבי (הראשון), אשכול גליל מזרחי, אשכול רשויות בית הכרם הגלילי, אשכול נגב מערבי ואשכול נגב מזרחי.
בשנת 2017 התקבל תיקון לחוק איגודי ערים, שהגדיר את האשכולות כאיגודי ערים מסוג אשכול. המעבר להפעלת האשכול כאיגוד ערים צפוי להגיע לשיא בסוף שנת 2019, כאשר החל משנת 2020 יופעל במלואו כאיגוד ערים.
באשכול גליל מזרחי חברות 18 רשויות לפי ההרכב הבא:
14 מועצות מקומיות: קריית שמונה, צפת, מטולה, קצרין, ראש פינה, יסוד המעלה, טובה-זנגריה, חצור הגלילית, גוש חלב, מג'דל שמס, בוקעתא, מסעדה, עין קיניה וע'ג'ר.
ארבע מועצות אזוריות: גליל עליון, גולן, מרום הגליל, ומבואות חרמון.
האשכול מתוקצב על ידי הרשויות החברות בו, משרד הפנים, משרד האוצר ומשרדי ממשלה נוספים.
רקע להקמת אשכול גליל מזרחי.
לאחר מלחמת לבנון השנייה, בחורף 2006, הוקם פורום ראשי רשויות בגליל המזרחי ביוזמתו של אהרון ולנסי, ראש מועצה אזורית הגליל העליון דאז, במטרה לפעול באיחוד כוחות בעבודת הרשויות מול הממשלה ובעבודה מול תורמים. בשלב הראשון פורום ראשי הרשויות החל במיפוי ובחינה אסטרטגית של צורכי האזור, שלאחריה נתנו המלצות לפיתוח אזורי, כלכלי וחברתי. בהמשך הפורום פעל וקידם נושאים שהבולט בהם הוא הקמת הפקולטה לרפואה בגליל, שבצפת. יכולתם של ראשי הרשויות להסכים ולהתאחד סביב מיקום הפקולטה בצפת, סייע בקידום התהליך בצורה מהירה ויעילה.
בשנת 2011, בהמשך לפיילוט בו הוקם אשכול רשויות גליל מערבי, החליט משרד הפנים, בתמיכת משרד האוצר, לצאת בקול קורא להקמת אשכולות נוספים. פורום ראשי הרשויות של הגליל המזרחי נענה לקול הקורא ופעל להקים את אשכול רשויות גליל מזרחי.
אלי מלכה ראש מועצה אזורית גולן בשעתו, שמש בחמש השנים הראשונות כראש פורום ראשי הרשויות וכיו"ר האשכול והוביל ביחד עם ראשי הרשויות אסטרטגיה ארוכת טווח שנובעת מחשיבה משותפת ובחינת צורכי האזור כדי לקדם ולפתח את הגליל המזרחי ולשפר את איכות החיים ואת החוסן האזורי. בשנת 2018 נבחר ראש מועצה אזורית מבואות החרמון, בני בן-מובחר, לתפקיד יו"ר אשכול רשויות גליל מזרחי.
פעילות האשכול.
תחומי הפעילות המרכזיים אותם מקדם האשכול הם:
חינוך.
במסגרת האשכול פועל מיזם אזורי בשם "גליליום" - העשרה ומצוינות במדעים וטכנולוגיה, שמטרתו לאפשר לבני הנוער החיים בגליל המזרחי לפתח את הפוטנציאל הטמון בהם ללימודי חקר, מדע וטכנולוגיה. תלמידים מהגליל המזרחי מקבלים שיעורי תגבור בתוכניות שונות בתחום המדעים. התוכנית, שהחלה במכללת תל-חי, פועלת היום גם במכללות צפת וכנרת, בשיתוף פעולה הדוק עם מכוני המחקר מיגל, המכון לחקר הכנרת, מכון שמיר (לשעבר המכון לחקר הגולן) והפקולטה לרפואה בגליל
תחבורה.
האשכול, בשיתוף משרד הפנים ומשרד התחבורה, הביא לטיוב קווי התחבורה הציבורית בגליל המזרחי. בתוכנית שהוכנה על בסיס דרישות וצרכים שהעלו התושבים, שונו קווי תחבורה ציבורית,
פיתוח כלכלי ותעסוקה.
אשכול גליל מזרחי מקדם תוכנית אסטרטגית לפיתוח הכלכלה והחברה, במסגרתה גובשה התמה האזורית לפיתוח כלכלי של האזור בתחום הפוד-טק (מזון על) המתבסס על הנכסים והמשאבים האזוריים. נושא התזונה הבריאה זוכה להכרה עולמית ומתפתח בגליל המזרחי כליבת העשייה הכלכלית. התשתיות הקיימות באזור הגליל העליון והגולן מסוגלות לספק מענה נרחב לכל טווח התחומים הנקשרים בתזונה, החל מהגידולים החקלאיים שהאזור משופע בהם, דרך תעשיות המזון, ועד מעבדות המחקר והפיתוחים המדעיים בתחומי החקלאות, המזון ואף בתחומי הרפואה והרפואה המונעת. כל אלה מקבלים ביטוי נרחב באזור בין השאר בדמותם של שפע מכוני מחקר אקדמיים ואחרים ומוסדות להשכלה גבוהה הפועלים בגליל המזרחי.
בריאות ורווחה.
האשכול פועל לשיפור תשתיות הרפואה הציבורית בגליל המזרחי, הרפואה הקהילתית, רפואת המומחים והרפואה המונעת.
בנוסף, ביחד עם משרד הרווחה, האשכול מפתח מסגרות אזוריות לטיפול באנשים עם מוגבלויות. תחום שיפור השירותים לאוכלוסייה עם מוגבלויות וצרכים מיוחדים עומד בראש סדר היום של אשכול גליל מזרחי ובשנים האחרונות התחוללה מהפכה אמיתית בשירותים הניתנים לאוכלוסייה זו במרחב האזור. הפעילות בנושא החלה בעקבות סקר מיפוי צרכים שערך האשכול והראה כי קיים מחסור בשירותים המתאימים לאנשים עם צרכים מיוחדים מעל גיל 21.
לאחר גיבוש תוכנית מפורטת הוקמו מסגרות טיפוליות ושיקומיות ברחבי הגליל העליון והגולן. מסגרות אלו מעניקות מגוון רחב של שירותים, ונותנות מענה לפלח מיוחד זה של האוכלוסייה. את השירותים מפעילה עמותת "כוכב הצפון", כחלק משירותי הליבה של האשכול.
האשכול גייס תקציב מיוחד להקמת מרכז טיפול ותעסוקה אזורי "מארג" שיוקם בתחומי המועצה האזורית מבואות החרמון, בצומת כח. הבנייה צפויה להתחיל בחודש נובמבר 2019 ולהסתיים כשנה וחצי לאחר מכן.
איכות הסביבה.
שירות ניהול פסולת אזורי.
במסגרת השירותים המוניציפליים שמפעיל האשכול עבור הרשויות החברות בו, הוקם מערך יעיל לפינוי הפסולת היישובית. מערך פינוי האשפה של האשכול מנצל את יתרון הגודל ואת היכולת לאגם משאבים במטרה לצמצם בעלויות פינוי הפסולת, לייעל בצורה משמעותית את השירות שמעניקות הרשויות לתושבים ולתרום לאיכות הסביבה ולנראות של יישובי האשכול.
מערך פינוי הפסולת האזורי החדיש נבנה בהמשך לסקרים שביצע האשכול, במטרה למפות ולמקד את הצרכים ואת האתגרים הקיימים בתחום פינוי הפסולת, ולתת מענה מדויק ונכון לשירות חשוב זה.
בחודש פברואר 2019 נסגר אתר ההטמנה "תאנים" שפעל בסמוך לחצור הגלילית ומאז מסייע האשכול לרשויות במציאת פתרונות קצה שונים.
שירות וטרינרי אזורי.
השירות הווטרינרי האזורי הוא מערך חלוצי שהוקם על ידי אשכול גליל מזרחי ושותפיו לדרך במטרה לשדרג את השירותים הווטרינריים שניתנים בגליל המזרחי. השירות החדש, שבמסגרתו בין השאר הורחבו שעות החיסונים, הוקם אתר תשלומים אונליין, ונפתחו שתי כלביות אזוריות מאובזרות ומתקדמות ומאושרות כמתקן מוגן על ידי משרד החקלאות, מאפשר זמינות טובה יותר לתושבים וכן שיפור רווחתם של בעלי החיים במרחב.
מטרות השירות הווטרינרי האזורי: שיפור בשירות לתושב, שיפור היחס לבעלי החיים, שיפור מקצועיות הצוות (וטרינרים, פקחים, כלבנים, לוכדים וצוות המטה), איגום משאבים לטובת שירות יעיל ואיכותי ברמה האזורית.
באמצעות השירות האזורי ניתן מענה אחוד לבעיית הכלבת הנפוצה באזור ונעשים מאמצים מוגברים למציאת בית חם לכלבים הנטושים.
בעלי תפקידים.
• יו"ר האשכול – בני בן-מובחר, ראש מועצה אזורית מבואות החרמון .
• מנכ"לית האשכול - נורית צור-רבינו.
• תשעת חברי דירקטוריון האשכול הם ראשי הרשויות, עובדי רשויות, ונציגי ציבור מהרשויות החברות באשכול גליל מזרחי.
חזון, מטרות ותפקידי האשכול.
חזונם של מקימי האשכול הוא להביא לפריחתו הכלכלית והחברתית של אזור הגליל המזרחי. פריחה שתתבטא באכלוס היישובים; בהקמת מיזמים תעשייתיים ותעסוקתיים חדשים ואיכותיים; בשיפור השירותים הניתנים לתושבים בתחומי הבריאות, התרבות, החינוך וההשכלה הגבוהה; בשמירה על ערכי טבע ונוף, כמו גם שיפור איכות החיים באזור.
כדי לקדם חזון זה, פועל האשכול למיקסום יתרון הגודל, ולהביא להתייעלות ולחסכון של ההוצאות הציבוריות, יחד עם שיפור באיכות השירותים המוענקים לתושבי הגליל והגולן. במקרים רבים, ישנו יתרון ברור לגודל בבניית ובאספקת שירותים מוניציפליים לתושבים. במצב ברור כזה, יש יתרון לפעילות האשכול כמרכז פעילות בראייה אזורית.
בנוסף תפקידו של האשכול לקדם מנועי צמיחה מחוללי שינוי הדורשים שיתוף פעולה בין מספר רשויות בראייה אסטרטגית ולטווח ארוך.
לורה פרייז'ר
לורה פרייז'ר (באנגלית: Laura Fraser; 24 ביולי 1976) היא שחקנית סקוטית המוכרת בזכות תפקידיה בסדרות "שובר שורות", "שפת נשים" ו"לעולם-לא-עולם" ובסרטים "הסקוטי המעופף", "סיפורו של אביר", "טיטוס" ו"מתחיל מחדש".
ביוגרפיה.
פרייז'ר נולדה בגלאזגו שבסקוטלנד.
החלה את דרכה במיני סדרת הפנטזיה "לעולם-לא-עולם" בתפקיד הראשי של הנערה "דלת". בסוף שנות ה-90 הופיעה בסרטים "האומנת" של ירון קרבה בתפקיד הראשי של חיה סילברשמידט, "פנים קטנות" ו"להתגרש מג'ק". שיחקה לראשונה בהפקה הוליוודית בשנת 1999 בדרמה התקופתית של ג'ולי טיימור "טיטוס" בתפקיד לווינייה בתו של הגנרל הרומאי טיטוס אנדרוניקוס (אנתוני הופקינס).
בשנת 2000 השתתפה בקומדיה "קווין ופרי קורעים את איביזה" בתפקיד הקנדיס חברתו של קווין. בשנת 2001 הופיעה פרייז'ר בקומדיית ההרפתקאות ההוליוודית "סיפורו של אביר" בתור הנפחית קייט. ב-2004 הופיעה בדרמה הפוליטית של HBO "מלאכיות מברזל" בתפקיד הפעילה החברתית דוריס סטיבנס. ב-2006 הועמדה פרייזר לפרס האקדמיה הסקוטית על הופעתה בדרמת הספורט הביוגרפית "הסקוטי המעופף" בתפקיד אן אשתו של רוכב האופניים גרהם אוברי (ג'וני לי מילר). ב-2005 שיחקה פרייז'ר במיני סדרה הבריטית המוערכת "קזנובה" לצידו של דייוויד טננט איתו הופיעה גם במיני סדרה "אב חד הורי".
ב-2009 שיחקה בדרמה האוסטרלית "מתחיל מחדש" בתפקיד קטי אשתו הגוססת מסרטן של כתב הספורט ג'ו וור (קלייב אואן).