מספרות הילדים של גולדברג עולים הכבוד וההערכה שהיא חשה כלפי ההיבטים הפסיכולוגיים של ספרות זו. עינת יקיר הציגה את הרטוריקה של גולדברג כרטוריקה של חוסר אל מילוי: גולדברג מבטאת את העצב הקיים בעולם גם בסיפוריה שלה, ומציגה גם את האפשרות לשיפור המצב. עם זאת, הרטוריקה חסרה. תמיד יש שמץ של עצב בסיפורים, כפי שניתן לראות מהציטוט "חזרתי הביתה ובליבי שמחה, שמחה רבה מאוד וצער מעט – רק טיפ־טיפה" (מתוך ניסים ונפלאות). הכבוד שלה אל הילדים, במקרה הזה, בא לידי ביטוי בהצגת העולם כפי שהיא תופסת את האמת שבו – הספרות אין מטרתה "לכבס" עבור הילדים את המציאות לכדי פיסות הניתנות לעיכול קל, אלא פיסות המסייעות להבנת המציאות האנושית שמסביבם.
אחד הספרים הבולטים לילדים מאת לאה גולדברג, מתוך התפיסה הפסיכולוגית של וידוע המציאות לילדים וכן כספר הקרוב ביותר לכאורה לחייה במציאות, הוא ידידי מרחוב ארנון. גולדברג חייתה עם אמה ברחוב ארנון מס' 15 בתל אביב, ובהקדמה לספר היא כותבת: "[ב]ספר זה יש הרבה מאד דברים שבאמת היו באמת. [...] גם ידידיי הקטנים מרחוב ארנון כולם היו במציאות. והיינו ידידים". היא מכניסה את הקוראים אל חייה ומעניקה להם את היכולת להכיר את הפרסונה הביוגרפית שלה בצורה שהיא אולי אינטימית יותר מכל שיר פרי עטה המופנה למבוגרים. רבים רואים בתיאורה את עצמה כ"דודה של שום איש" (בספר נסים ונפלאות) תיאור שבדיעבד מציג את חייה כרווקה ערירית. ניתן להניח שלא רק מתוך הערכה לכוחה של הספרות להכיר לילדים את המציאות סביבם, אלא גם מתוך הערכה עצומה וכבוד אדיר לילדים עצמם, היא נותנת להם את הגישה אל חייה האישיים כמעין מפתח להיכרות איתה.
מועצת הנגב
מועצת הנגב היא ארגון אזרחי ללא כוונת רווח. הארגון מורכב מראשי רשויות, נציגי מוסדות עוגן, נציגי ציבור ונציגי מגזר עסקי מאזור הנגב. מייסדי הארגון הם מיכאל ביטון, טל אל-על, סיגל מורן, ד"ר מוחמד אלנבארי, אלון שוסטר ושי חג'ג'. הארגון הוקם ב-31 בדצמבר 2014, על בסיס עמותה שכונתה "צעירי הפרלמנט של הנגב", על ידי 66 מנהיגים מקומיים מהמגזרים השונים בנגב, בהובלת ראש מועצת ירוחם מיכאל ביטון. הארגון החל לפעול לקידום מטרותיו, זמן קצר לאחר מכן בשנת 2015. יושב הראש המכהן החל משנת 2020 הוא ראש עיריית ערד עו"ד ניסן בן חמו ומנכ"ל המועצה יוהאן אטלן.
הנחות יסוד.
על פי הארגון, כשלים במבנה השלטון הישראלי מונעים מהאזור התפתחות. כשלים אלו מתבטאים בתת-ייצוג של האזור במנגוני השלטון וכמו כן, מבני הכח של השלטון המרכזי והמקומי מכשילים התאגדות אפקטיבית. ניתן להתגבר על הכשלים, אם תהיה התאגדות שכזו. שינוי מדיניות לבדו אינו מספיק וכדי להבטיח שינוי צריך לשים דגש מיוחד על יישום המדיניות. הארגון מהווה הזדמנות לראשי הרשויות ולתושבים בנגב לשתף פעולה ביצירת לחץ ממוקד וחיובי לטובת נושאים שמעסיקים את כלל הנגב. לפי מיכאל ביטון, יו"ר הארגון, ישנם לא מעט נושאים שהנגב חלוק לגבי דרכי הטיפול בהם. ראש רשות אחד סבור כך בעוד שרעהו סבור אחרת ולעיתים המחלוקות קוטביות.
פעילות.
הארגון מקיים כנסים, ימי עיון ומוציא לאור ספרים וכתבי עת. באמצעות גורמים חיצוניים, הארגון מחזיק, מפעיל ומנהל שירותים לרווחת תושבי הנגב וחבריו, שלא למטרות רווח.
אפיקים.
הארגון מקבל הקצבות, מענקים, ותרומות מגורמים בישראל ומחוצה לה, מתנות ועיזבונות. כעמותה, גובה מועצת הנגב דמי חבר ותשלומים אחרים לרבות עבור השירותים הניתנים על ידה.
מבנה.
ועד מנהל: אחראי על הכרעות אסטרטגיות, אשרור החלטות, תוכניות עבודה ותקציבים. מורכב מראשי רשויות בנגב ומנציגי מגזרים שונים הנבחרים על ידי האספה הכללית.
חברי מועצת הנגב: כל תושב נגב ותומך המשלם דמי חבר. החברות במועצה מאפשרת כניסה לאספה הכללית, קבלת דו"ח המפרט את פעילות המועצה, ואפשרות השפעה על סדר היום של המועצה בהתאם לעקרונות היסוד.
ועדות המשנה: כפופות לוועד המנהל. מורכבות מצוותים מתנדבים רב מגזריים.
צוות שכיר: הצוות התפעולי של הארגון.
מייסדי מועצת הנגב.
בפברואר 2019 סיים מיכאל ביטון את כהונתו כיושב ראש הארגון בשל מועמדתו לכנסת ה-21 ברשימת מפלגת כחול-לבן. בשנת 2019 מונה סגן ראש העיר באר שבע, טל אל-על כממלא מקום היו"ר ובתחילת שנת 2020 מונה ראש עיריית ערד, עו"ד ניסן בן חמו כיושב הראש הקבוע של המועצה.
מלחמת הסחר בין ארצות הברית לסין
סין וארצות הברית מנהלות מלחמת סחר החל משנת 2018, כאשר כל אחת משתי המדינות ממשיכה להעמיד מכסים על טובין הנסחרים ביניהן.
מהות מלחמת הסחר.
נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, הכריז במהלך הקמפיין שלו במערכת הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016 כי יש לתקן את "הניצול ארוך השנים של המערכת הבינלאומית הבלתי-מתפקדת והנהגים הבלתי הוגנים". חילוקי הדעות הכלכליים החלו לפני כניסתה של סין לארגון הסחר העולמי, אולם נשיאי ארצות הברית הקודמים ג'ורג' ה.וו. בוש, ביל קלינטון, ג'ורג' וו. בוש וברק אובמה כשלו בניסיון לפתור מחלוקות אלו. באפריל 2018 הגישה ארצות הברית תלונה לארגון הסחר העולמי, ובה הביעה את מורת רוחה מכך שסין מפרה זכויות של קניין רוחני.
בהוספת מכסים רבים, ממשל ארצות הברית מסתמך באופן חלקי על פסקה 301 של חוק הסחר של 1974 כדי למנוע מה שהוא מכנה "נהגי מסחר בלתי הוגנים" ו"גנבות של קניין רוחני". כך ניתנות לנשיא הסמכויות להטיל קנסות באופן חד צדדי או אמצעי ענישה אחרים על שותפי המסחר באם אלה פגעו בענייניה העסקיים של ארצות הברית באופן לא הגון, במיוחד אם מדובר בהפרה של הסכמי סחר בינלאומיים. באוגוסט 2017 פתחה ארצות הברית בחקירה רשמית לתקיפות על קניין רוחני בארצות הברית ובנות בריתה, שעלתה לארצות הברית לבדה 225–600 מיליארד דולר אמריקני בשנה של הפסדים. ב-2018, בלי קשר למכסים שהטיל ממשל טראמפ, עודפי המסחר השנתיים של סין הגיעו לשיא של 323.32 מיליארד דולר.
ארצות הברית טוענת כי הדינים הסיניים לא מעניקים משקל ראוי לזכויות קניין רוחני בכך שהם כופים על חברות זכות כללים שנותנים לחברות הסיניות היתרים להשתמש, לשפר, להעתיק או לגנוב את הטכנולוגיות שלהם. ארצות הברית אף מלינה כי סין ממאנת לזהות את הפטנטים וזכויות היוצרים הלגיטימיות, ומפלה נגד טכנולוגיות מיובאות, ושסין מציבה חסמים רבים שאינם בצורת מכס אשר מונעים תחרות בינלאומית מול החברות הסיניות. כך, מלחמת הסחר התמקדה ברובה על קניין רוחני בסין, בדגש על טכנולוגיה. עם זאת, סין טוענת כי היא חיזקה את ההגנות על קניין רוחני ושארצות הברית התעלמה מכך; ואף התעלמה מכללי ארגון הסחר העולמי ומקריאות של תעשיותיה שלה להפחית את המכסים.
קרן המטבע הבינלאומית דיווחה על האטה כלכלית עולמית בשנת 2019. בסין, מלחמת הסחר האטה את מגמת הצריכה. ב־2018, לראשונה מאז 1990, נרשמה ירידה של 6% במכירת מכוניות חדשות במדינה. גם בכל הנוגע לשדרוג הסמארטפונים, הייתה האטה. ב־2018 נרשמה ירידה של 15.5% במכירת סמארטפונים ובעשרת החודשים הראשונים של 2019 המכירות קטנו בעוד 5.8%. בדצמבר 2019, יצרנית הסמארטפונים היחידה שבתקופה חיובית בסין הייתה וואווי, שזכתה לתמיכה לאומית בשל היותה מושא ההתקפות של הממשל האמריקאי. בארצות הברית, מלחמת הסחר יצרה מאבקים של חקלאים ויצרנים ומחירים גבוהים יותר לצרכנים, מה שהביא לכך שהתעשייה האמריקאית נכנסה ל"מיתון קל" במהלך 2019. במדינות אחרות זה גם גרם לנזק כלכלי, כולל הפגנות אלימות בצ'ילה ובאקוודור בגלל עליות תעבורה ומחירי אנרגיה, אם כי מדינות מסוימות נהנו מגידול בייצור כדי למלא את הפערים. השפעה אחרת היא חוסר יציבות בשוק המניות. ממשלות של כמה מדינות, כולל סין וארצות הברית, נקטו צעדים כדי להתמודד עם חלק מהנזק שנגרם כתוצאה מהידרדרות ביחסי ארצות הברית–סין.
בינואר 2020 נחתם הסכם סחר חדש בין המדינות. הוביל להפסקת אש חלקית במלחמת הסחר. בנובמבר פרסם הבית הלבן צו נשיאותי האוסר על השקעה של אזרחים ושל קרנות בשורה ארוכה של חברות סיניות - המפורסמת שבהן היא וואווי. עם היבחרו של ג'ו ביידן כנשיא ארצות הברית, המשיך בקו של קודמו, והפעיל מאמצים דיפלומטיים בניסיון ליצור שיתופי פעולה בין-לאומיים כנגד אינטרסים כלכליים סיניים. ביוני 2021 הורחב הצו האוסר על השקעה אמריקאית ב-59 חברות סיניות.
המסגרת הכלכלית ההינדו-פסיפית.
במאי 2022 השיק נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בטוקיו את המסגרת הכלכלית ההינדו-פסיפית שנועדה להוות משקל נגד לשותפות הטראנס פסיפית ממנה פרשה ארצות הברית וסין ביקשה להיות שותפה בה, וזאת כדי להחליש כלכלית את סין ולבודד אותה.
שואת יהודי לטביה
השואה בלטביה מתייחסת לפשעי מלחמה של נאצים ומשתפי פעולה עם הנאצים נגד יהודים במהלך כיבוש לטביה על ידי גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה.
הכיבוש הגרמני.
הצבא הגרמני חצה את הגבול הסובייטי ב-22 ביוני 1941, בחזית רחבה מהים הבלטי עד הונגריה, והתקדם במהירות דרך ליטא לעבר דאוגבפילס ונקודות אסטרטגיות אחרות בלטביה. מדינת המשטרה הנאצית כללה ארגון המכונה "שירות הביטחון" ("אס דה"), ומפקדתו שבברלין הייתה ידועה בשם המשרד הראשי לביטחון הרייך, ובראשי תיבות RSHA.
ה-SD בלטביה.
לפני הפלישה ארגנו ה-SD ארבע "יחידות מיוחדות" בשם איינזצגרופן. שם היחידות האלה היה לשון נקייה, שכן מטרתן הייתה להרוג מספר גדול של אנשים שהנאצים ראו בהם "בלתי רצויים". אלה כללו קומוניסטים, צוענים, חולי נפש, ובמיוחד יהודים. האיינזצגרופן נע בעקבות כוחות הפלישה הגרמניים, ובתוך ימים מכיבוש אזור מסוים על ידי הוורמאכט, ולעיתים שעות, החל ברציחות.