הבריטים, לאחר ששכחו שהם אויבים של רוסים, עוזרים לעמיתיהם. לאחר שעברו מצור ארוך ומבחן רעב, גיבורי הרומן לאחר התקיפה נסוגים לאגם ובורחים מהשודדים, לאחר שסיימו כבר את מחקרם. המבחן לא מסתיים שם. קופים חוטפים את רישומי המחקר של ניקולאי פלאנדר. חברי המשלחת יוצאים לשביל החוטפים ומצילים את הרישומים.
לאחר סיום המחקר, חברי המשלחת המשותפת חוזרים בספינה אוסטרית לתעלת סואץ. המלחמה עדיין בעיצומה. בעיקר על סבסטופול. הרומן מסתיים בכך שהמדען האנגלי ויליאם אמרי מרגיע את עמיתו הרוסי מיכאיל צורן שידידותם תימשך למרות זאת.
סאנה מארין
סנה מרין
רכס פיקוק
חטיבת החי&quot;ר הצפונית
חטיבת החי"ר הצפונית (חטיבת האר"י 5692) היא חטיבת חיל רגלים במילואים תחת פיקוד העורף. יעודה הוא פעילות ככוח לוחם בעורף להגנת יישובי גבול הצפון וסיוע לתושבי היישובים בשעת חירום.
החטיבה הוקמה ב-2018 בהנחיית אלוף פיקוד העורף, תמיר ידעי, שמינה את אלוף-משנה ליאור נגר להקים את החטיבה והוא משמש כמפקדה הראשון. רוב חיילי החטיבה שירתו בשירות סדיר בחטיבות החי"ר השונות בצה"ל.
לחטיבה ארבעה גדודי חי"ר קל: 9239, 982, 9214, 9311.
הצבי (פירושונים)
ארמון קוטרוצ'ן
ארמון קוטרוצ'ן (ברומנית: Palatul Cotroceni) הוא מערך מבנים במרכז בוקרשט, רומניה, ששימש כמשכן מלכותי בתקופת המלוכה, כארמון הפיונירים בתקופה הקומוניסטית ומשמש מאז המהפכה הרומנית (1989) כמשכן נשיאי רומניה.
היסטוריה.
ב-1679, שליט נסיכות ולאכיה, שרבאן קנטקוזינו בנה מנזר על גבעת קוטרוצ'ן בבוקרשט. הכנסייה ויתר המבנים הוקמה במהלך שנתיים. השליט שבא לאחר קנטקוזינו, קונסטנטין ברנקוביאנו, המשיך בבניה והתארח לעיתים במנזר. ב-1862 החליט אלכסנדרו יואן קוזה להשתמש במנזר כמעון קיץ והשליט שבא אחריו, קרול הראשון, מלך רומניה, המשיך בכך והחליט לבנות במקום ארמון, שישמש את יורשי הכתר. הממשלה הקציבה 1,700,000 לאי לצורכי עבודות פינוי המבנים הישנים והקמת הארמון, תוכניות המבנה הוכנו על ידי האדריכל הצרפתי פול גוטרו בסגנון קלאסי ונציאני. העבודה התחילה ב-1888 והסתיימו כעבור שנתיים.
מריה מאדינבורו, מלכת רומניה ופרדיננד הראשון, מלך רומניה עברו לגור בארמון קוטרוצ'ן במרץ 1896. באוגוסט 1916 נערכה בארמון זה ישיבת ממשלת רומניה, בנשיאות המלך, בה הוחלט על כניסת רומניה למלחמת העולם הראשונה.
רעידת האדמה בוורנצ'אה (1940) גרמה לנזקים בארמון קוטרוצ'ן והשתלטות הקומוניסטים על רומניה והדחת המלוכה הובילה גם להפיכת ארמון קוטרוצ'ן, ב-1949, לארמון הפיונירים והסלונים של הארמון הפכו לכיתות לימוד עבור הפיונירים.
ברעידת האדמה בוורנצ'אה (1977) נפגע קשה גם ארמון קוטרוצ'ן, ארמון הפיונירים הועבר למקום אחר ובמקום החלו עבודות שיפוץ, שנמשכו 10 שנים. במהלך השיפוץ נבנה גם אגף חדש, אליו קיווה ניקולאה צ'אושסקו לעבור, אך הוא הודח במהפכה הרומנית ולאחר המהפכה הועידו את האגף החדש למשכן נשיאי רומניה.
החל מ-1991 החלק ההיסטורי של הארמון הפך למוזיאון ונפתח לציבור הרחב.
פורד טאורוס (סין)
פורד טאורוס (סין) (באנגלית: Ford Taurus (China)) היא מכונית סלון מתוצרת יצרנית הרכב הסינית Changan Ford (שם רשמי: Changan Ford Automobile Co., Ltd) אשר פותחה בשיתוף פעולה עם Ford Australia המיוצרת בסין משנת 2015 ועד היום.
היצרן Changan Ford (בסינית: 长安福特) בשותפות 50% 50% (joint venture) בין Changan Automobile וקונצרן פורד.
אין כל קשר בין דגם "פורד טאורוס" שמיוצר בסין לבין דגמי "פורד טאורוס" שיוצרו בארצות הברית בין השנים 1986–2019.
יחסי מרוקו–שווייץ
יחסי מרוקו–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין ממלכת מרוקו לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה.
בין ממלכת מרוקו לבין הקונפדרציה השווייצרית מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים. על פי משרד החוץ השווייצרי, היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין ממלכת מרוקו לבין הקונפדרציה השווייצרית הם יחסים דיפלומטיים חמים וידידותיים ובמסגרתם מתקיימים שיתופי פעולה שונים במגוון תחומים.
הסוחרים השווייצרים הראשונים הגיעו למרוקו והתיישבו בעיר טנג'יר, עיר נמל שהייתה בשליטת ספרד (לעומת רוב מרוקו שנשלטה על ידי צרפת) בסוף המאה התשע עשרה ועסקיהם פרחו שם. היחסים הרשמיים בין ממשלת שווייץ לבין מרוקו קיימים מאז תחילת המאה העשרים.
בשנת 1921, שווייץ פתחה קונסוליה בקזבלנקה. הקונסוליה הועברה לעיר רבאט בשנת 1947. שווייץ הכירה לראשונה בעצמאותה של מרוקו בשנת 1956. במהלך בניית היחסים הדיפלומטיים, שווייץ פתחה צירות ברבאט, אשר הועלתה לדרג השגרירות בשנת 1960. היא פתחה גם קונסוליה בטנג'יר שפעלה בין השנים 1958 ל-1968.
ב-1959 פתחה מרוקו נציגות בשווייץ שקיבלה מעמד של שגרירות בשנת 1961.
אורית נבון
אורית נבון (נולדה ב-1 במאי 1978) היא עיתונאית ישראלית.
ביוגרפיה.
נולדה ברמת גן למשפחה דתית. הבת הבכורה מבין שלושה ילדים. למדה באולפנה בבני ברק.
את קריירת הכתיבה העיתונאית החלה במגזין הילדים אותיות ובגיל 16 החלה לכתוב במעריב לנוער. בגיל 17 החלה לעבוד ב"יומן מורשת" של "קול ישראל".
לאחר שסיימה שירות לאומי למדה תואר ראשון בסוציולוגיה באוניברסיטת בר-אילן וכתבה במגזין רייטינג, בהמשך מונתה לסגנית עורכת של מוסף סגנון של עיתון מעריב.
לאחר מכן הייתה בצוות ההקמה של אתר מאקו בו שימשה כעורכת וכתבת. הייתה בעלת טור במשך מספר שנים באתר מאקו.
היא למדה גישור ואף עוסקת בתחום זה.
כיום היא כותבת, במאית ומגישה את הסדרה "כאן מקשיבים" בחטיבת הדיגיטל של כאן 11. בנוסף, היא מעבירה הרצאות בפורומים שונים.
חיים פרטיים.
נבון נשואה לאלעד ואם לשניים, בן ובת. מתגוררת בשוהם.
ניסאן לאניה
ניסאן לאניה (באנגלית: Nissan Lannia) היא מכונית משפחתית קומפקטית במרכב סדאן בעלת חמישה מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי ניסאן לשוק הסיני משנת 2015.
עיצוב.
עיצוב הלאניה הוא חדש שלא נראה עד כה ברכבי ניסאן, הוא משלב מרכב סדאן עם מרכב האצ'בק, וגם דומה מאוד לניסאן מקסימה. עיצוב הפנים הוא עדין וקל, ישנו מסך מגע המציג את המולטימדיה בקוטר 7 אינץ'.
מפרט טכני.
היא כוללת מערכת הנעה קדמית הכוללת מנוע בנזין I4 צילינדרים בנפח 1.6 ליטר. תיבת הילוכים רציפה או ידנית בעלת חמישה הילוכים. התאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש אורכת 11.8 שניות.
אצטדיון טופיק בחרמוב
TikTok
עדו ערב
עדו ערב (נולד ב-6 בדצמבר 1959) הוא פרופסור למדעי ההתנהגות וכלכלה בפקולטה להנדסת תעשייה וניהול בטכניון.
ביוגרפיה.
ערב נולד בעפולה בשנת 1959 וגדל בקריית טבעון. הוריו, בלהה ועמירם נולדו במושב כפר יחזקאל. הורי הוריו נולדו באימפריה הרוסית, ועלו ארצה בעלייה השנייה והשלישית. בשנת 1978 הוא התגייס לצה"ל, אחרי שנת שרות בגרעין עודד (של הנוער העובד) בשדרות. בתפקידו האחרון בשרות הסדיר הוא שירת כקמב"ץ בתותחנים.
ב-1982 החל ללמוד באוניברסיטת חיפה שם סיים תואר ראשון בפסיכולוגיה וסטטיסטיקה. ב-1986 המשיך את לימודיו באוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל בהנחית פרופ' אמנון רפופורט ופרופ' טום וולסטן. בשנת 1990 סיים תואר שלישי בפסיכולוגיה כמותית, וקיבל משרת מרצה בפקולטה להנדסת תעשייה וניהול בטכניון.
בשנת 1996 יצא לפוסט דוקטורט "מאוחר" בהנחיה של פרופ' אלווין רות באוניברסיטה של פיטסבורג. בנוסף כיהן כעמית "מייקל גולד" באוניברסיטת קולומביה, עמית "מרווין באוור" באוניברסיטת הרווארד, עמית מחקר במכון הישראלי ללימודים מתקדמים, פרופסור "סביבת מחקר" באוניברסיטה של וורוויק, ופרופסור אורח באוניברסיטת ארסמוס ובמרכז הבינתחומי הרצליה.
מאז שנת 2004 הוא פרופסור מן המניין בטכניון, ומאז 2006 הוא מחזיק קתדרה על שם נשות דורשי הטכניון בארצות הברית. בטכניון הוא כיהן גם כראש שטח מדעי ההתנהגות, כסגן הדיקן האחראי על תוכנית הסטארט-אפ MBA, ראש מרכז מינרבה לחקר תהליכים קוגניטיביים, וחבר בוועד המנהל של המרכז למחקרים אמפיריים של קבלת החלטות והמשפט. משנת 2019 פרופ' ערב הוא הנשיא של האגודה האירופאית לקבלת החלטות.
המחקר של פרופ' ערב מתמקד בהבהרת ההשפעה של משתנים כלכליים על התנהגות אנושית. הוא פרסם מעל 100 מאמרים בתחום זה, והנחה עשרות עבודות מאסטר ודוקטורט. רשימת הסטודנטים שלו כוללת את: פרופ' יואלה ברבי-מאייר ,פרופ' רחלי ברקן , ד"ר עמוס שור , פרופ' אייל ארט ,פרופ' אלדד יחיעם (טכניון), ד"ר כנרת תיאודורסקו (טכניון), ד"ר אורי פלונסקי (טכניון), ד"ר יפים רוט (אונ' חיפה),ד"ר טלי רייך (אונ' ייל), ד"ר שרון גילת יחיא (גליל מערבי), ד"ר גיא הוכמן (בין תחומי), ד"ר עדי לוריא (רופין).
נשוי לד"ר ורד ערב-יהנה, פסיכולוגית ומאמנת קוגניטיבית, אב לשתיים, ואח לשניים.
תרומה מחקרית.
הפער שבין החלטות על בסיס תיאור והחלטות על בסיס התנסות.
המחקר של ערב ועמיתיו
מצא פער גדול בין החלטות שמתקבלות בתגובה לתיאור של בעיות חדשות, לעומת החלטות שמתקבלות בבעיות מוכרות.
כאשר אנשים מתבקשים להחליט במצב חדש הם נוטים להפגין רגישות יתר למאורעות נדירים (כמו שכהנמן וטברסקי מצאו). לדוגמה, לבחור במערכת אזעקה משוכללת וקשה מידי להפעלה בכניסה לבית חדש (רגישות גבוהה לסיכוי לפריצה שתמנע רק על ידי המערכת המשוכללת). לעומת זאת, החלטות בבעיות מוכרות משקפות נטייה הפוכה: רגישות חסר למאורעות נדירים. לדוגמה הפסקת השימוש במערכת האזעקה אחרי תקופה קצרה בבית החדש. במילים אחרות, אחרי התנסות אנשים מתנהגים כאילו שהם מאמינים ש "לי זה לא יקרה".
באחד מהניסויים הנבדקים התבקשו לבחור בין החלופות הבאות:
א. הפסד של שקל בוודאות.
ב. סיכוי של 5% להפסיד 20 שקלים, רווח של 0 אחרת (סיכוי של 95%).