פיטר גולד ורודני וייט ( 1974) בספרם "מפות מנטליות" טוענים כי אפשר לראות בתיאורים של מפות עתיקות סוג מסוים של מפות מנטליות - כאשר המרחב הלא ידוע צויר והושלם על פי תפיסתו המנטלית של יוצר המפה. עם זאת עבודתם, בדומה לעבודתו של לינץ׳, התמקדה במיפוי המנטלי של אנשים החיים בהווה. הם סקרו מחקרים קיימים והוסיפו מחקר שלהם על שתי מדינות בעולם - בריטניה וארצות הברית. הם שאלו את עצמם, איך אנשים עושים בחירות במרחב ומעדיפים מקום אחד על אחר. באיזה מידה קובעים גורמים חיצוניים כמו ממשלה ושלטון את ההעדפות האישיות של האנשים? אם ישנם מקומות מועדפים, ודאי לצידם ישנם מקומות שאינם מועדפים - האם אי-העדפה קשורה לבורות של אנשים בידע על התנאים הקיימים באותם מקומות? באיזה מידה שפה, והבדלים תרבותיים תורמים לחוסר היידע על מקומות אחרים? לצורך קבלת תשובות לשאלות אלה, הם חקרו קבוצות של אנשים בשתי הארצות הנזכרות, ושאלו את משתתפי המחקר את השאלה הבאה: "נניח שפתאום ניתנת לך ההזדמנות לבחור היכן אתה רוצה לחיות - בחירה חופשית לחלוטין לאן היית בוחר ללכת לגור? גולד ווייט השתמשו בממצאיהם כדי ליצור מפות של העדפות אזורים שונים בעולם, כפי שהן משתקפות מתוך המפות המנטליות של הנחקרים.
הם סיכמו את המחקר באמירה כי הדימויים שלנו על העולם זקוקים לחשיפה נוספת למידע על מקומות אחרים ועל המתרחש בהם. רק בחשיפה למידע הנוסף תתקבל תמונה טובה יותר של העולם. לדידם, נראה כי כל בני האדם מחוברים אחד לשני. חיבורים כאלה יגבירו את האחריות ההדדית של אחד כלפי השני. זוהי מסקנה ערכית אליה הגיעו מתוך הניתוח הקרטוגפי.
מחקרים חדשים יותר, כמו זה של האקן ופורטוגלי (2003), שמים דגש על השפעת ערוצי המידע הרבים בעיצוב מקומות. הם טוענים כי פניה של העיר הן כפני המידע עליה. טענה אחרת הוסיף בן ג'יאנג (2012), לפיה הדימוי של העיר (או המפה המנטלית שלה) נובע מגודלם של מבנים ומיקומם בעיר. הוא גם הציע דרכים לחישוב הדימוי הקולקטיבי של העיר, תוך שימוש במידע גאוגרפי הזמין עכשיו ברשתות חברתיות באינטרנט.
יישומי מחקר.
מחקרים רבים במפות מנטליות סייעו להתמקד באיכות הסביבה במונחים של תחושת המקום, כגון פחד, אהדה או מתח. במחקר של Matei et al. בשנת 2001 השתמשו במפות מנטליות כדי לחשוף את תפקידה של התקשורת בעיצוב המרחב העירוני בלוס אנג'לס. המחקר נעזר במערכות מידע גאוגרפיות (GIS) כדי לעבד 215 מפות מנטליות שנאספו בשבע שכונות ברחבי העיר. התוצאות הראו שתפיסת הפחד של אנשים בלוס אנג'לס אינה קשורה לשיעורי פשע גבוהים, אלא קשורה בריכוז של קבוצות אתניות מסוימות באזור נתון. המפות המנטליות שפוענחו במחקר הפנו את תשומת הלב לאזורים בהם קבוצות אתניות מרוכזות במרחב העירוני - אזורים שאנשים חשבו שראוי להתרחק מהן.
מפות מנטליות שימשו גם לתיאור החוויה האורבנית של ילדים. גולד וויט ( 1974) הראו כי מפות מנטליות מתפתחות אצל ילדים בגיל בית הספר היסודי. במחקר שנערך בשנת 2008 מפות מנטליות שימשו למיפוי תחושות של ילדים בברלין ובפריז. המחקר בחן את תחושות של ילדים בערים אלו ואת מהות הסביבה העירונית מנקודת מבטם בנושאי בטיחות, מתח ופחד.
במחקר תחום החינוך וההוראה, בעזרת מפות מנטליות של קבוצות ילדים בשכונה אחת בקבוצות גיל שונות, טענה החוקרת ברוריה בר-גל כי ילדים תופסים אחרת את הנוף מאשר מבוגרים. הם מתארים את סביבת מגוריהם באופן מפורט יותר, שכן היא עבורם מרחב קונקרטי שיש להם בתוכו פעילות אינטנסיבית, בלכתם לבית הספר או לחבריהם. לכן, אלמנט מרכזי ומוכר בנוף היומיום שהם חווים (בית ספר, חנות, מגרש משחקים) נתפס על ידם כגדול ועצום, יותר מאלמנט מרוחק ופחות רלוונטי לחייהם. בר-גל מסכמת את מחקרה באמירה כי המפה המנטלית היא אמצעי להגברת האוריינות של התלמיד. ציור המפה גורם לתלמיד להכיר את הידע האישי שלו בתהליך של רפלקציה. ועוד מוסיפה ואומרת כי האינטראקציה החברתית בכיתה, המתרחשת במקביל ליצירת המפה המנטלית, מעודדת את הלמידה ומעשירה את הידע והמודעות שיש לתלמידים על מקומות.
בישראל, במחצית השנייה של שנות השבעים, נערך מחקר שביקש לעמוד על ההבדלים שבין מפות מנטליות של תלמידים וסטודנטים לגבי ״מפת ישראל״. המחקר רצה לבחון את ההבדלים במפות הארץ בין קבוצות גיל מסוימות ולנסות להסביר את השוני בין ״המפה האמיתית״ של המדינה ובין המפה המנטלית הקולקטיבית של קבוצות אלה. הייתה זו תקופה שבה השתנו גבולות ישראל, משנת 1967 ואילך, והדבר התבטא בחוסר בהירות של מהלך הגבולות של ישראל בעיקר בצפון הארץ (הגולן) ודרומה (הגבול עם מצרים). כמו כן, נמצא כי היו הטיות גדולות במפות המנטליות של הנחקרים לגבי מיקום נקודות מרכזיות בארץ כמו עיר הבירה ירושלים, וכן צורתה הכללית של הארץ – קו החוף, נהר הירדן והאגמים. הנחקרים הגזימו מאוד בגודל מרכז הארץ וצפונה, והקטינו מאוד באופן יחסי במפה המנטלית את אזור הנגב.
גביע המדינה בכדורסל 1957/1958
גביע המדינה בכדורסל לעונת 1957/1958 היא התחרות השנייה מאז היווסדו של המפעל.
מכבי תל אביב זכתה בגביע השני בתולדותיה, לאחר שניצחה במשחק הגמר את הפועל תל אביב.
הגמר.
מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה השני בתולדותיה.
רשת מדיה בע&quot;מ
גבי קניקובסקי
גבריאל גלעד (גבי) קניקובסקי (נולד ב-24 באוגוסט 1997) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר במכבי תל אביב מליגת העל ובנבחרת ישראל.
קריירת מועדונים.
קניקובסקי גדל במשפחה דתית ברעננה. התחיל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל רעננה, ובהמשך עבר למחלקת הנוער של מכבי תל אביב. שיחק עם קבוצת הנוער של המועדון בליגת האלופות לנוער של אופ"א בעונת , ואף כבש את השער הראשון של קבוצתו במפעל אירופאי זה, בתיקו 1–1 נגד דינמו קייב האוקראינית.
מכבי תל אביב.
ב-28 באוקטובר 2015 ערך את הופעתו היחידה במדי הקבוצה הבוגרת של מכבי תל אביב, כשפתח בהרכב בהפסד 1–3 לבני יהודה במסגרת גביע הטוטו.
השאלה להפועל פתח תקווה.
בקיץ הושאל קניקובסקי להפועל פתח תקווה מהליגה הלאומית עד לסיום העונה. ב-22 באוגוסט 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב בתיקו 0–0 נגד מכבי נתניה. ב-30 בדצמבר 2016 הבקיע קניקובסקי את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 4–0 על מכבי אחי נצרת, ואת עונת 2016/2017 הוא סיים עם ארבעה שערים ב-36 הופעות בליגה הלאומית.
השאלה להפועל עכו.
בקיץ חתם קניקובסקי בהפועל עכו מליגת העל, עם אופציה לרכישה בסיום העונה. ב-20 באוגוסט 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 1–2 לבני סכנין. ב-29 באוקטובר 2017 הבקיע קניקובסקי את שער הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 2–5 למכבי תל אביב. ב-20 בפברואר 2018 החליטה הפועל עכו לממש את האופציה על קניקובסקי ורכשה אותו תמורת 350 אלף שקל. בסך הכל כבש במדי הקבוצה שישה שערים ב-33 הופעות בעונת 2017/2018.
מכבי נתניה.
ב-25 ביולי 2018 חתם קניקובסקי לשלוש שנים במכבי נתניה. כעבור שישה ימים ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 3–1 על עירוני קריית שמונה בגביע הטוטו. ב-25 בדצמבר 2018 כבש קניקובסקי את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2–0 על בני סכנין. בסך הכל כבש בעונתו הראשונה בקבוצה שלושה שערי ליגה, בנוסף לשני שערים בגביע המדינה, אך במשחק הגמר מול בני יהודה החמיץ את הפנדל החמישי והמכריע.
ב-31 באוגוסט 2019, קניקובסקי בישל שלושה שערים בניצחון קבוצתו 3–0 על סקציה נס ציונה.
ב-14 בספטמבר 2020, כבש צמד בניצחון הביתי 0–7 על בני סכנין. ב-30 בינואר 2021, כבש צמד בניצחון הביתי 0–3 על מ.ס. אשדוד.
את עונת 2020/2021 בליגת העל סיים כשלזכותו 9 שערים ו-9 בישולים ב-32 הופעות, כאשר הוא מציג יכולת אישית טובה.
חזרתו למכבי תל אביב.
ב-31 באוגוסט 2021, במסגרת עסקה שכללה את מעברו של עדן קארצב למכבי נתניה, חתם קניקובסקי במכבי תל אביב.
ב-14 בספטמבר 2021, כבש את שערו הראשון במדי מכבי תל אביב מאז חזרתו וכן את שער הבכורה שלו במפעל אירופי לקבוצות בוגרות בניצחון הביתי 1–4 נגד אלאשקרט הארמנית, במסגרת הליגה האזורית של אופ"א. ב-21 באוקטובר 2021, כבש צמד במדי מכבי תל אביב בניצחון החוץ 5–0 על ה.י.ק. הלסינקי הפינית, במסגרת הליגה האזורית של אופ"א. ב-14 בספטמבר 2021, כבש את שערה הראשונה של מכבי תל אביב בניצחון החוץ שלה 3–0 על זירה האזרית, במסגרת הליגה האזורית של אופ"א. ב-15 בינואר 2022 כבש את שערו הראשון בליגת העל מאז שובו למדי מכבי תל אביב, בניצחון החוץ 1–3 על הפועל ירושלים.
נבחרות ישראל.
שיחק בנבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19 ובנבחרת הצעירה עד גיל 21.
בנובמבר 2019 זומן לראשונה לנבחרת ישראל הבוגרת, לקראת משחקי מוקדמות יורו 2020 מול פולין ומקדוניה הצפונית. ב-14 בנובמבר 2021 זומן בשנית לבוגרים של נבחרת ישראל, להמשך משחקיה במוקדמות מונדיאל 2022, מול איי פארו. ב-26 במרץ 2022 ערך את הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת כשנכנס כמחליף במשחק ידידות מול גרמניה, שהסתיים בהפסד חוץ בתוצאה 2–0.
חיים אישיים.
התחנך בישיבה של בני עקיבא בעיר בה גדל, רעננה. הוא שומר שבת, לכן לפני כל משחק אשר מתקיים בשבת הוא לן בסמוך לאצטדיון. כששיחק בהפועל עכו העביר קניקובסקי הרצאות בבתי הספר בעיר ובקבוצות הנוער של המועדון, תחת הנושא "שילוב אורח חיים ספורטיבי ודתי" כחלק מתהליך ההתמודדות שלו בנושא. בשנת 2019 נישא למאמנת הכושר דנה הנטר. הם מתגוררים ביפו, במקום הסמוך למתקן האימונים של מכבי תל אביב שמאפשר לו לשמור שבת גם ביום של אימון או משחק בשבת.
אחיו הצעיר יאיר קניקובסקי הוא כדורגלן המשחק בעמדת הבלם בהפועל רעננה.
גביע המדינה בכדורסל 1958/1959