כהן נולד למשפחה יהודית באלכסנדריה, מצרים. בסוף שנות הארבעים שיחק בקבוצת מכבי אלכסנדריה, הקבוצה היהודית ששיחקה בליגה המקומית המצרית. לפי הסיפורים, מלך מצרים, פארוק הראשון, לא היה מסוגל לשאת שקבוצה יהודית מנצחת קבוצה מוסלמית, ולכן הורה שלוש שנים לאחר הקמתה לסגור את הקבוצה היהודית. אף שהקבוצה התפרקה, המשיכו חפץ ויתר השחקנים, להתאמן במועדון מקומי.
בשנת 1947 ערכה הקבוצה משחק אימון מול האלופה המצרית. למרות הנחיתות באימונים, ניצחה הקבוצה מכבי אלכסנדריה בנקודה, והכעיסה את המלך בשנית. בשנת 1949 נערכה אליפות אירופה בכדורסל 1949 בקהיר, וזומנו לנבחרת מצרים בכדורסל השחקנים היהודים אליהו עמיאל וזוזי הררי. על-פי מספר גרסאות, שעה לפני המשחק הפותח הודיע המלך כי על שני היהודים להתאסלם, כדי לקחת חלק במשחקי הנבחרת. השניים דחו את ההצעה, והנבחרת צעדה בטקס הפתיחה ללא עמיאל והררי. הכרוז הודיע לקהל ההמום כי השניים לא משחקים עקב מחלה. בשל התקרית החליטו כל שחקני מכבי אלכסנדריה, ובכללם כהן, על פירוק הקבוצה באופן סופי והחלו להתפזר ברחבי העולם.
בשנת 1950 עלה כהן לישראל. בהמשך שיחק ביחד עם עולה נוסף ממצרים, סמי חודרה, במכבי תל אביב. בינתיים, ארבעת עולים אחרים ממצרים ששיחקו במכבי אלכסנדריה, אליהו עמיאל, מרסל חפץ, רודי ויינברג וחיים גורמזאנו - החלו להתאמן יחד בקיבוץ עין חרוד. לאחר שהפכו לאטרקציה של האזור, וניצחו טורניר של קבוצות הפועל, החליט מיכה שמבן, שהקים את קבוצת הפועל חולון - לגייסם לקבוצה. לאחר שגייס את ארבעתם, צירף שמבן גם את כהן וחודדה. כעבור יומיים קיימה הקבוצה החדשה אימון ראשון במגרש של בית הספר ביאליק. כשבועיים לאחר מכן התייצבה הקבוצה למשחק נגד מכבי תל אביב, כשהיא מחוזקת בעוד ארבעה שחקני הפועל מקוה ישראל, ובניהם משה (מוסה) דניאל - וניצחה את המשחק.
באותן שנים, בטרם הוקמה הליגה הראשונה, הכדורסל בישראל התפזר על פני שתי ליגות: אחת של מכבי והשנייה של הפועל. הקבוצה המצרית של חולון (פרדי כהן, מרסל חפץ, אליהו עמיאל, רודי ויינברג, חיים גורמאזנו וסמי חודדה) שלטה ביד רמה בליגה של "הפועל" ובליגה של "מכבי" הייתה זו מכבי תל אביב בהדרכתו של יהושע רוזין. הקבוצה "המצרית" מחולון הפכה לשם דבר בישראל, ומספר קבוצות החלו להעתיק את שיטת משחקה.
בשנת 1951 הצטיין כהן במדי נבחרת צה"ל, וכן זכה עם נבחרת ההדרכה באליפות צה"ל. בקיץ 1952 יצאה נבחרת ישראל למוקדמות המשחקים האולימפיים בהלסינקי, הטורניר המשמעותי הראשון בו השתתפה הנבחרת. כשהסגל כלל ארבעה שחקנים שעלו שנה קודם לכן ממצרים וביניהם את כהן. מספרים שבבית המלון של המשלחת בפינלנד נפגשו השחקנים עם חבריהם לנבחרת מצרים. עם סיום המשחקים הספיקו שחקני נבחרת ישראל להתחבק עם החברים ממצרים, לתדהמת העיתונאים הזרים בשדה התעופה. באותן שנים כונה כהן בתקשורת "הצלף".
עונת 1953/1954 הייתה העונה הראשונה של הליגה הלאומית בכדורסל. בהתאם לרוח התקופה, הורכבה הליגה בשיטת ה""50-50", כשמרכזי הפועל ומכבי שולחים כל אחד ארבע קבוצות, על מנת ליצור ליגה בת שמונה קבוצות. כהן לקח חלק במדי הפועל חולון ב-13 משחקים וקלע בממוצע של 15.2 נקודות למשחק. הקבוצה עצמה סיימה את הליגה במקום ה-2. בשנת 1953 השתתף במדי נבחרת ישראל באליפות אירופה בכדורסל שנערכה במוסקבה. כהן סיים את האליפות כסגן מלך הסלים של ישראל עם 93 נקודות, נקודה אחרי אברהם שניאור. הנבחרת עצמה סיימה את הטורניר במקום החמישי היוקרתי.
בעונת 1954/1955 שחזרה הקבוצה את הישגה וסיימה שוב במקום השני אחרי מכבי תל אביב. כהן קלע 413 נקודות למשחק וזכה בתואר מלך הסלים באותה עונה. באותה שנה השתתף במדי נבחרת ישראל באליפות העולם בכדורסל 1954, באליפות זו היה כהן מלך הסלים של ישראל עם 76 נקודות ומקום שישי בטבלת מלך הסלים הכללית באליפות. כן בשנת 1954 ייצג את נבחרת צה"ל במשחקה נגד צרפת.
בעונת 1955/1956 לא התקיימו משחקי ליגה עקב מבצע קדש, ובמהלך העונה אימן כהן את הפועל פתח תקווה מהליגה השנייה. עם זאת במהלך העונה שוחק מפעל גביע המדינה בפעם הראשונה והפועל חולון העפילה לשלב חצי הגמר. בשלב זה הודחה על ידי הפועל תל אביב אחרי ניצחון 64:57 במשחק הראשון והפסד 46:33 במשחק השני.
ביולי 1956 נופה פרדי כהן מנבחרת ישראל על ידי המאמן האמריקאי אלמר ריפלי, שספג על כך ביקורת נוקבת מהתקשורת.
בעונת 1956/1957 כהן לא לקח חלק. בפברואר 1958 חזר לאחר היעדרות ארוכה וקלע 16 נקודות. במאי 1958 פורסם כי פרדי כהן חדל מלשחק עוד.
כהן שיחק שתי עונות בחולון (בנוסף להבלחה בשנת 1958) בהן קלע 610 נקודות. בנבחרת רשם כהן 20 משחקים וקלע 102 נקודות, כן השתתף בטורניר הקדם אולימפי 1952, באליפות אירופה במוסקבה ב-1953- ושנה לאחר מכן באליפות העולם בברזיל.
לאורך השנים היגר כהן לברזיל.
טירנוזאורים
טירנוזאורים (שם מדעי: "Tyrannosauroidea") היא על-משפחה גדולה של דינוזאורים טורפים גדולים שהבולטים מביניהם היו הטירנוזאוריים. דינוזאורים אלה חיו מאמצע היורה עד לסוף הקרטיקון ונכחדו סופית לפני 66 מיליון שנה יחד עם אחרוני הדינוזאורים. הם חיו באמריקה הצפונית, אמריקה הדרומית, אירואסיה וגם באוסטרליה.
המוקדמים שבבני על-משפחה זו דמו במראם לטרודוניים יותר מאשר לטירנוזאורוס הגדול ואורכם היה גדול רק במעט מאדם בוגר. לאורך השנים הם החלו להתפתח לצורות גדולות ובעלי לסתות חזקות עם נשיכה חזקה ביותר כדי להתמודד עם טרפם - הדינוזאורים הצמחוניים ובעיקר ההדרוזאוריים והצרטופסיים שהלכו וגדלו גם הם. עם זאת רגליהם הקדמיות הלכו וקטנו עד שהסתיימו בזוג אצבעות קטן בידיו של הטירנוזאורוס.
הקטן שבבני הקבוצה היה הדילונג שהגיע לאורך 1.2 מטר, אם כי ייתכן שמדובר היה בצעיר שלא הגיע לגודל המלא. הגדול ביותר בקבוצה היה הטירנוזאורוס שהגיע לאורך 12.5 מטרים ולמשקל של 7 טון.
מרי מייפס
גברים בשחור אינטרנשיונל
דרשת השבת
דרשת השבת (נקראת גם פירקא) היא דרשה, שנושא המרא דאתרא בענייני הלכה ביום השבת. דרשה זו מהווה חלק מרכזי מצביונה של השבת, ובמהלך השנים נתקנו לה הלכות והנהגות מיוחדות. בארבע שבתות בשנה נהוגות דרשות מרכזיות, העוסקות בענייני החג הסמוך אליהן.
מקור הדין.
המקור לדרשת השבת מובא במדרש ילקוט שמעוני על הפסוקים בספר שמות :
הלכות ומנהגים.
נושא הדרשה.
במדרש מובא שנושא הדרשה הוא בענייני איסור והיתר ובהלכות השבת והחגים. וכך גם מובא באחרונים להלכה. אולם בבית יוסף מתואר המנהג לקרוא במקרא ולדרוש בדברי אגדה, וכך פסק בשולחן ערוך.
איסור קביעת סעודה בעת הדרשה.
בתלמוד הבבלי אמר רבה, שקביעת סעודה בשבת בזמן הדרשה מהווה סיבה לכך שהנוהגים כך יורדים מנכסיהם. כראיה לכך מובא מעשה בשם רבי יוחנן, לפיו משפחה ירושלמית שקבעה את סעודתה "בשבתא" (כאשר על פי הסוגיה - הכוונה לעת הדרשה), "נעקרה".
בעקבות זאת, נפסקה ההלכה שאסור לקבוע סעודה בזמן דרשת השבת: .
המשנה ברורה הוסיף שקל וחומר שאסור לעשות אז דברים אחרים שאינם מצווה, כמו טיול וכדומה: .
דרשות ארבע השבתות.
בקהילות רבות נהגו לערוך דרשה מרכזית בארבע משבתות השנה. דרשות אלו נישאו בדרך כלל על ידי הרב הראשי, והתקבצו אליהן קהל גדול יותר מבשאר שבתות השנה. בשבת שלפני יום הכיפורים, המכונה שבת שובה, הרב נושא דברי מוסר והתעוררות לתשובה; בשבת זכור המקדימה את חג הפורים, ידרוש הרב בגנותו של עמלק, כדי לקיים את מצוות זכירת אשר עשה לישראל בצאתם ממצרים; בשבת שלפני חג הפסח, הנקראת שבת הגדול, הרב ידרוש בהלכות הפסח המרובות ויזהיר את הציבור על ביעור החמץ (לפי כמה פרשנים, כינויה של שבת זו הוא על שם הדרשה, אותה נושא הגדול שבעיר). השבת הקודמת לחג השבועות היא שבת כלה, בה הרב נושא דברים בשבח התורה ומעורר את הקהל ללימודה.
מפורסמות במיוחד דרשותיו של הבן איש חי, רבי יוסף חיים מבגדד, שבשבתות אלו היה דורש בבית הכנסת הגדול של בגדד, "צלאת אל כבירי", דרשות ארוכות בנות ארבע וחמש שעות בפני קהל אלפים.
מגדל א-ראיה
מגדל א-ראיה (באנגלית: Arraya Tower; בערבית: برج الراية) הוא גורד שחקים בגובה של 300 מטר בעיר כווית סיטי, שבכווית. הבניין היה המגדל הגבוה ביותר בכווית עד הקמת מגדל אל-חמרא ב-2011. ב-19 בינואר 2010, המועצה לבניינים גבוהים וסביבת מחיה עירונית (CTBUH) הודיעה כי מגדל א-ראיה הוא הבניין הרביעי בגובהו שהושלם ב-2009.
זהו הבניין ה-128 ברשימת גורדי השחקים הגבוהים בעולם.
יוהאן פאליזה
יוהאן פאליזה (בגרמנית: Johann Palisa; 6 בדצמבר 1848 – 2 במאי 1925) היה אסטרונום אוסטרי, הוא היה מגלה פורה של אסטרואידים, וגילה 122 אסטרואידים בין השנים 1874 - 1923.
בין האסטרואידים שגילה כלולים גם 243 אידה, 216 קלאופטרה, ו- 253 מתילדה שהגשושית NEAR Shoemaker חלפה לידו.
ביוגרפיה.
נולד בדצמבר 1848 בטרופאו בשלזיה האוסטרית (היום חלק משלזיה בצ'כיה).
בשנים 1866 עד 1870 למד מתמטיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת וינה; עם זאת, הוא לא סיים רשמית עד 1884. למרות זאת, כבר ב-1870 הוא היה עוזר במצפה הכוכבים של האוניברסיטה, ושנה מאוחר יותר זכה במשרה במצפה הכוכבים בז'נבה.
בשנת 1872, בגיל 24, הפך פאליזה למנהל של מצפה הכוכבים של חיל הים האוסטרי בפולה. בזמן שהותו בפולה, הוא גילה את האסטרואיד הראשון, 136 אוסטריה, ב-18 במרץ 1874. בזמן שהותו במצפה הוא גילה עשרים ושבעה כוכבי לכת מינוריים ושביט אחד. במחקרו הוא השתמש בטלסקופ שובר-אור בגודל 6 אינץ'. הוא היה מנהל מצפה הכוכבים של פולה עד שנת 1880, ובמהלך מינויו שם היה בדרגה של קומנדר.