משך הוא השישי מבין בניו של יפת, לאחר יוון ותובל. מקובל לזהותו עם מֻשְׁכִּ המוכר ממקורות אשוריים וכן ממקורות קלאסיים מאוחרים יותר כשבט החלוץ הפריגי.
המֻשְׁכִּ במקורות ההיסטוריים.
המֻשְׁכִּ נזכרים לראשונה במקורות אשוריים מימי תגלת פלאסר הראשון אשר בשנת מלכותו הראשונה (1116 לפנה"ס) ניצח את חמשת מלכי מֻשְׁכִּ והרג בין 12,000 ל-20,000 מחייליהם. ממקורות אלה עולה כי המֻשְׁכִּ שכנו באזור הדרום מזרחי של הרמה האנטולית באזורים שכבשו מידי האשורים כ-150 שנה קודם לכן. התיישבותם באנטוליה היא אחת מתוצאות חורבנה של ממלכת החתים.
האזכור הבא של המֻשְׁכִּ מאוחר בכ-250 שנה, והוא מימי אשורנצרפל השני במחצית הראשונה של המאה ה-9 לפנה"ס שם נזכרים המֻשְׁכִּ כמעלי מיסים על כלי נחושת, בקר ויין.
מבחינת תיעוד המֻשְׁכִּ, בנקודה זו נוצר חלל נוסף של כמאה שנה בהם פנתה ממלכת אשור השוקעת לעסוק בעיקר במלחמות מול ממלכת אוררטו השכנה ואילו המֻשְׁכִּ מצידם גיבשו ככל הנראה את כוחם בתקופה זו במרכזה של אסיה הקטנה. החל מימי שלמנאסר החמישי אנו שבים ושומעים על התנגשויות בין המֻשְׁכִּ לאשורים, התנגשויות שהגיעו לשיאן בתקופת מלכות סרגון השני (705-722 לפנה"ס). מלכם של המֻשְׁכִּ בתקופה זו נקרא במקורות האשוריים מִתַ אותו יש לזהות עם מידס הפריגי הנזכר במקורות יווניים.
מחלופת המכתבים שבין סרגון לבין שרי צבאו באסיה הקטנה שנמצאה בארכיון המלכותי בנינוה עולה כי מִתַ כרת ברית נרחבת כנגד אשור, יחד עם מלכי כרכמיש, תובל ואוררטו. עם זאת, לקראת סוף ימיו של סרגון, בשנת 709 לפנה"ס כרתו המִתַ והאשורים ברית.
בימי סרגון מֻשְׁכִּ שימשה גבולה המערבי של ממלכתו ובכמה כתובות מתפאר סרגון על שלטונו "מארץ מצרים ועד ארץ מֻשְׁכִּ" ומכאן ניתן להבין את דברי המשורר בתהילים "אוֹיָה-לִי, כִּי-גַרְתִּי מֶשֶׁךְ; שָׁכַנְתִּי, עִם-אָהֳלֵי קֵדָר" כתיחום גבולות העולם התרבותי בצפון ובדרום.
הצמד "משך ותובל", שני בניו של יפת, חוזר על עצמו במקורות רבים גם בתקופות מאוחרות יותר. בספר יחזקאל נזכרים השניים כעמים העוסקים בתיווך בסחר עבדים וכלי נחושת בין יוון למזרח התיכון. בכתבי הרודוטוס נזכרים השניים, לצד עמים נוספים כבעלי בריתם של ממלכת פרס.
גם ההיסטוריון יוסף בן מתתיהו זיהה את משך המקראי כאבי המשכיים, שבט פרוטו-איברי שחי באזור קפדוקיה, וקישר גם את שם עירם מזקה לשמו של משך. בתקופות מאוחרות יותר קושר שמו של משך גם לשם ה מסכתי (סאמצחה-ג'אוואחתי) שבגאורגיה, או לעיר מצחתה, הבירה ההיסטורית של גאורגיה.
מנפה השגיאות של GNU
נורה גרינברג
נורה גרינברג (נולדה ב-28 בדצמבר 1950) היא פעילה בולטת בקהילת הטרנסג'נדרים והטרנסקסואלים בישראל. בעבר כיהנה כיושבת ראש אגודת הלהט"ב בישראל.
ביוגרפיה.
גרינברג נולדה כזכר בבואנוס איירס שבארגנטינה ועלתה לישראל בצעירותה, למדה היסטוריה ופילוסופיה באוניברסיטה העברית. היא נישאה והביאה לעולם שני ילדים. גרינברג ניהלה בחברת הייטק, תוך שהיא מדחיקה את זהותה המגדרית מפני החברה ההומופובית והטרנספובית. בשנת 2001, לאחר תהפוכות רבות, עברה ניתוח להתאמה מגדרית.
לגרינברג פעילות ציבורית ענפה לטובת קהילות הלהט"ב בכלל ולמען ציבור הטרנסג'נדרים והטראנסקסואלים בפרט. בשנים 2001–2004 כיהנה כחברה בוועד "אגודת ההומואים, הלסביות, הביסקסואלים והטרנסג'נדרים", תחילה כנציגת הטרנסג'נדרים ולאחר מכן כיו"ר האגודה, ובכך הייתה יושבת הראש הטרנסקסואלית הראשונה בעולם של ארגון להט"בי. לאחר שסיימה את תפקידה המשיכה לכהן כחברת ארגון "חוש"ן - חינוך ושינוי" – ארגון ההסברה של קהילת הלהט"ב, והרצתה בפני תלמידים, מורים ואנשי טיפול שונים באופן קבוע, עד שפרשה בשנת 2006. הודות לפעילותה הציבורית שינה משרד הפנים בשנת 2004 נוהל שאסר על טרנסקסואלים וטרנסג'נדרים לשנות את שמם לשם המזוהה כשייך למין שונה מהמין המצוין בתעודת הזהות.
נוסף לכך, עוסקת גרינברג בתמיכה וייעוץ לטרנסקסואלים וטרנסג'נדרים, ובעיקר למתבגרים ובני נוער ומשפחותיהם. כחלק מעבודת הייעוץ שלה, הקימה ב-2004 קבוצת תמיכה לנוער ומתבגרים טרנסג'נדרים. קבוצה זו היא הייתה מסגרת התמיכה היחידה בארץ לאוכלוסייה זאת.
בבחירות לכנסת השבע עשרה הוצבה גרינברג במקום ה-91 הסמלי ברשימת מפלגת מרצ לכנסת.
גרינברג הוזמנה להשתתף כנציגת הציבור הטרנסקסואלי בוועדה לבדיקת הנוהל לביצוע ניתוחים לשינוי מין שהקים משרד הבריאות בשנת 2008. בשנת 2013, קבלה גרינברג את אות ההוקרה של ארגוני הלהט"ב
ביוני 2015 במלאת 40 שנה לאגודת הלהט"ב זכתה גרינברג להיכלל בין 40 המשפיעים בתולדות קהילת הלהט"ב.
גרינברג חברת המועצה הציבורית של ארגון בצלם.
GNU GPL
הליך נאות
הרשיון הציבורי הכללי של גנו
מחרוזת (מדעי המחשב)
בתאוריה של שפות פורמליות ובמדעי המחשב, מחרוזת (באנגלית: string) היא רצף של סימנים מתוך אלפבית נתון. בשפות תכנות מחרוזת היא טיפוס נתונים המכיל רצף של תווים.
בשפות תכנות.
בשפות תכנות אימפרטיביות המחרוזת מאוחסנת כמערך של תווים. בשפות פונקציונליות (כגון LISP או Haskell) מחרוזות מאוחסנות כרשימה.
יש מספר צורות מקובלות להתייחסות למחרוזת:
בשפות בהן צורת האחסון היא תמיד כמערך, הצורה המדויקת משתנה בהתאם לשפה:
בשפות בהן המחרוזת היא אובייקט, לרוב ההקצאה היא אוטומטית (כלומר כאשר מגדילים את גודל המחרוזת, המערכת מקצה שטח זיכרון גדול יותר) ואילו בשפות אחרות ההקצאה היא סטטית (אם חורגים מגודל המערך ב־C עלולים לקבל השחתת זיכרון).
פעולות על מחרוזות.
פעולות אופייניות על מחרוזות הן:
כרמלה גרוס וואגנר
לא תעמוד על דם רעך
לא תעמוד על דם רעך היא מצוות לא תעשה מתוך תרי"ג מצוות, לפיה האדם חייב לעזור לחברו, בעיקר כאשר הוא נתון בסכנת חיים. בשנת 1998 נוסף חוק ברוח זו לספר החוקים של מדינת ישראל, וחוקים דומים קיימים במדינות נוספות.
מקור המצווה וטעמה.
בפרשת קדושים אומר ה' למשה לצוות את בני ישראל להיות קדושים, וכפירוט לכך מצווה אותם ברשימת מצוות, אשר אחת מהן היא:
על כך פירש רש"י: כלומר: אני ה' נאמן לשלם שכר למי שיקיים אזהרה זו (והקודמות לה), ונאמן להיפרע ולהעניש את מי שיעבור עליהן.
ספר החינוך הסביר שטעם המצווה הוא ליצור חברה שיש בה עזרה הדדית, מה שגורם לחברה להיות מלוכדת וחזקה יותר.
חומרת האיסור.
כיוון שאין מעשה בעבירה על מצווה זו - לא נענשים עליה במלקות. עם זאת, הרמב"ם קובע כי האיסור "לא תעמוד על דם רעך" הוא מן הלאווים החמורים, משום .
דיני המצווה.
התלמוד מפרט מצבים שונים שבהם יש לפעול לפי כלל זה:
הרמב"ם מביא דוגמאות נוספות למצבים שבהם יש לקיים "לא תעמוד על דם רעך":
הרמב"ם מציין שלקיום המצווה יכול אדם גם להזעיק אחרים שיצילו.
הרדב"ז נשאל מה יש לעשות במצב שבו . לאחר דיון מעמיק מסכם הרדב"ז את תשובתו:
נחלקו אם יש חובה להציל גם כאשר משתקפת סכנה מכך למציל: יש פוסקים הסוברים כי על אדם אף להכניס עצמו לספק סכנה כדי להציל את חברו מסכנה ודאית, אך אחרים חולקים על גישה זו.
הפוסק רבי יעקב עמדין פסק שכאשר בפני רופא ניצב חולה החולה במחלה שיש בה סכנה, ובידי הרופא תרופה בדוקה למחלה זו, חייב הרופא לטפל בחולה, אף אם החולה מתנגד לכך:
לופטהנזה
לופטהנזה (בגרמנית: Lufthansa) היא חברת התעופה הלאומית של גרמניה, הגדולה ביותר בגרמניה ובאירופה, ואחת מחברות התעופה הגדולות בעולם. הנהלתה יושבת בעיר קלן ובסיסה הגדול ביותר נמצא בנמל התעופה הבינלאומי של פרנקפורט. החברה מפעילה למעלה מ-270 כלי טיס.
קבוצת לופטהנזה, הכוללת מספר חברות תעופה נוספות בבעלות החברה, מפעילה למעלה מ-600 מטוסים, ובכך החברה היא מחברות התעופה הגדולות בעולם.
שם החברה מורכב מהלחם של המילים Luft (אוויר בגרמנית) ו- Hansa (מברית ערי הנזה).
תולדות החברה.
חברה בעלת שם ולוגו זהים נוסדה ב-6 בינואר 1926, כאיחוד של שתי חברות תעופה (DAL ויונקרס). ב-1939 הוכפפה החברה למשרד התעופה של גרמניה הנאצית (Reichsluftfahrtministerium) בהנהגתו של הרמן גרינג. החברה נכנסה לפירוק ב-1945. על החברה מובעת ביקורת על הסתרת עברה בימי השלטון הנאצי של החברה, שכלל גם שימוש בעובדי כפייה.
ב-1953, אחרי מלחמת העולם השנייה, הוקמה חברה חדשה בשם Luftag על-ידי עובדים לשעבר של לופטהנזה, ובראשם קורט ויגלט שהיה פושע מלחמה נאצי. החברה החדשה רכשה ב-1954 את השם לופטהנזה ואת הלוגו של לופטהנזה מהחברה בפירוק, וב-1955 התחילה בטיסות סדירות. החברה תפקדה כחברת התעופה הלאומית של מערב גרמניה. עד לנפילת המשטר הקומוניסטי במזרח גרמניה לא הורשתה החברה לטוס לברלין.
השם לופטהנזה הוא הלחם של המילה "לופט" (Luft, אוויר בגרמנית) ו"האנזה". סמלה של החברה הוא ציפור העגור בעמדת "המראה" בתוך עיגול. הסמל היה בצבע צהוב ולעיתים על רקע כחול,עד לצביעה החדשה שבה הסמל הוא בצבע לבן על רקע שחור.
בשנת 1967 רכשה לופטהנזה מטוסי בואינג 737 ראשונים (נכנסו לשירות בשנת 1968), והפכה ללקוחה הזרה הראשונה של חברת בואינג. אחר-כך קנתה מטוסי בואינג 747-400, איירבוס A321, איירבוס A330 ומטוסי איירבוס A340. בשנת 1997 הייתה לופטנזה ממייסדות ברית חברות התעופה סטאר אלייאנס. בשנת 2003 פתחה החברה טרמינל פרטי בשדה התעופה של מינכן. במרץ 2005 לופטהנזה רכשה את חברת התעופה השווייצרית סוויס.
החברה זכתה ב-2008, ב-2009 וב-2010 בתואר חברת התעופה האירופאית הטובה ביותר.
לקראת סוף חודש מרץ 2014, הכריז ועד הטייסים של החברה על סכסוך עבודה, מה שהוביל בהמשך לשביתה החריפה בתולדות החברה. כתוצאה מכך, טיסתם של למעלה מ-400,000 נוסעים נמנעה באופן זמני.