ניתן גם לסווג על פי גודל. דוגמה לפרוטאוגליקן גדול הוא אגרקן (aggrecan), הפרוטאוגליקן המרכזי בסחוס. ישנה קבוצה של פרוטאוגליקנים קטנים עשירים בלאוצין המכונים SLRP ראשי תיבות של small leucine rich repeat proteoglycans.
תפקיד בגוף.
פרוטאוגליקנים מהווים רכיב מרכזי במטריצה החוץ-תאית (ECM) של תאי בעלי חיים. הם יוצרים קומפלקסים גדולים יחד עם פרוטאוגליקנים אחרים וסיבי המטריצה. יש להם תפקיד גם בקישור למולקולות טעונות חיובית (כגון נתרן, סידן ואשלגן) ולמים ולבקרה על תנועה המולקולות דרך המטריצה. יש ראיות גם על השפעה של הפרוטאוגליקנים על הפעילות והיציבות של חלבונים ומולקולת סיגנל במטריצה. היכולת הספציפית של כל פרוטאוגליקנן נגזרת מאופי הליבה החלבונית וסוג השרשרת הפחמימנית שלו.
סינתזה.
הרכיב החלבוני של פרוטאוגליקנים מסונתז על ידי ריבוזומים ונשלח לרשתית התוך-פלזמית ועובר גליקוזילציה בגולג'י. הפרוטאוגליקן השלם נעטף בוזיקולה ויוצא למטריצה החוץ תאית.
מחלות.
חוסר היכולת לפרק פרוטאוגליקנים מאפיינת קבוצת מחלות גנטיות הנקראות מוקופוליסכרידוזות. אובדן הפעילות של אנזימים מסוימים בליזוזום שבאופן נורמלי מפרקים גליקוזאמינוגליקנים גורר הצטברות של פרוטאוגליקנים בתאים. ההצטברות יכולה לגרום למגוון תסמיני מחלה, בהתאם לסוג הפרוטאוגליגן המצטבר.
גליקוזילציה
גליקוזילציה היא התהליך האנזימטי הקושר קבוצת סוכר למולקולה אחרת. המולקולה השנייה יכולה להיות סוכר אחר ליצור רב סוכר או חלבון או ליפיד. גליקוזילציה יוצרת את אחד מארבעת רכיבי היסוד הקיימים בכל התאים (יחד עם חומצות גרעין, חלבונים ולפידים). בנוסף, היא משמשת למודיפיקציה של חלבונים לאחר התרגום. רוב החלבונים המיוצרים ברשתית התוך-פלזמית עוברים לאחר מכן גליקוזילציה.
דאד (אות)
פוליפים
פוליפ
פוליפ (אלמוגים)
אנדריי וורונין
אנדריי וורונין (באוקראינית: Андрій Вікторович Воронін; נולד ב-21 ביולי 1979) הוא כדורגלן עבר אוקראיני ששיחק בעמדת חלוץ או קשר התקפי ובעבר שיחק בנבחרת אוקראינה.
קריירה.
וורונין נולד באודסה לאם אוקראינית יהודייה, ולאב רוסי. סביו לחמו מול הנאצים בחזית המזרחית במלחמת העולם השנייה.
ב-1995 החל לשחק בקבוצת בורוסיה מנשנגלדבך. לרוב שיחק בקבוצת הנוער שלה, ובמדי הקבוצה הבוגרת ערך 9 הופעות וכבש שער בודד. אחרי 5 שנים במנשנגלדבאך, בשנת 2000, עבר לשחק במיינץ. כעבור שלוש עונות חתם בקבוצת פ.צ. קלן. עימה שיחק במשך שנה, שבה הבקיע 4 שערים ב-19 הופעות. בשנת 2004 עבר וורונין לקבוצת באייר לברקוזן. בלברקוזן זכה להצלחה רבה. בעונת דחה את הארכת החוזה שהוצעה לו על ידי באייר לברקוזן, ובתום העונה עבר לשחק בליברפול.
בעונת הושאל וורונין להרטה ברלין. בתום העונה חזר לליברפול. ב-13 בינואר 2010 עבר לדינמו מוסקבה. ב-31 ביולי 2012 הושאל עד 2013 לפורטונה דיסלדורף.
בסוף עונת פרש מכדורגל, בגיל 34.
בשנת 2002 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת אוקראינה. את השער הראשון שלו במדי הנבחרת כבש במוקדמות יורו 2004 במשחק מול . וורונין שותף עם הנבחרת במונדיאל 2006, שבו הגיעה נבחרתו עד לרבע הגמר.
ב-19 ביוני 2012 הודיע על פרישה מנבחרת אוקראינה, לאחר שהאחרונה סיימה את דרכה ביורו 2012.
פוליפ (מדוזות)
1961 בישראל
1961 בישראל הייתה השנה בה חגגה 13 שנה מיום היווסדה. בין האירועים החשובים שאירעו בישראל בשנה זו, משפט אייכמן והבחירות לכנסת החמישית, לאחר התפטרות דוד בן-גוריון (אשר נבעה מדחייתו את מסקנות הוועדה שחקרה את העסק הביש).
פוליטיקה.
ב-31 בינואר התפטר דוד בן-גוריון מראשות ממשלת ישראל, לאחר שלא קיבל את המלצת ועדת השבעה שחקרה את עסק הביש (שהגישה את הדין וחשבון שלה בדצמבר 1960), ובייחוד לאור המסקנה כי "לבון לא נתן את ההוראה והמעשה לא בוצע בידיעתו". התפטרותו מביאה לבחירות חדשות, הבחירות לכנסת החמישית, שהתרחשו ב-16 באוגוסט, וזאת פחות משנתיים לאחר מערכת הבחירות הקודמת. טרם הבחירות מחליט מרכז מפא"י לקבל את טענותיו של בן-גוריון, להדיח את לבון מתפקידו כמזכ"ל ההסתדרות ולסלקו מרשימת המפלגה לכנסת. בבחירות מצליחה מפא"י, אף על פי שאיבדה חמישה מנדטים, לזכות במספר מנדטים המאפשר לה להרכיב את הממשלה וב-2 בנובמבר מציג בן-גוריון את ממשלת ישראל העשירית בפני הכנסת.
המפלגה הפרוגרסיבית והציונים הכלליים מתאחדים ליצירת מפלגה חדשה - המפלגה הליברלית הישראלית. בין ראשי המפלגה, פינחס רוזן.
חברה ותרבות.
משפט.
משפט אייכמן וגזר דינו מעוררים הדים רבים, לא רק בחברה הישראלית, אלא גם בעולם כולו. ב-11 באפריל נפתח המשפט, והחלו להישמע עדויותיהם הקשות של ניצולי השואה. המשפט שינה את היחס בארץ לניצולי השואה וגרם לציבור להתעניין בסיפוריהם ולתעדם למען הדורות הבאים. שמונה חודשים לאחר מכן, ב-15 בדצמבר, נמצא אייכמן אשם בפשעי מלחמה בבית המשפט.
חברה ועלייה.
מבצעי עלייה נרחבים יוצאים ממרוקו לישראל. ב-10 בינואר מתרחש אסון, כשהספינה אגוז טובעת ו-44 יהודים שהתכוונו לעלות לישראל ממרוקו, נספים בטביעה. ב-28 בנובמבר מתחיל "מבצע יכין", להעלאת יהדות מרוקו לישראל.
שער פאטמה
שער פאטמה (או שער הגדר הטובה) הוא מעבר גבול סגור בין ישראל ללבנון.
היסטוריה.
הקמת המעבר.
המעבר הוקם ביוני 1976, ביוזמת שר הביטחון שמעון פרס במסדרת מדיניות "הגדר הטובה", מדיניות של סיוע רפואי וכלכלי לתושבי דרום לבנון שנפגעו במהלך מלחמת האזרחים בלבנון שפרצה באפריל 1975.
הסיוע החל במתן עזרה רפואית ללבנונים, רובם אוכלוסייה נוצרית מארונית, שהגיעו לגדר המערכת, ביקשו עזרה מסיורי צה"ל שעברו באזור, ורבים פונו לטיפול בבתי חולים בישראל. ביוני 1976, החליטה ממשלת ישראל להפוך את מתן הסיוע למדיניות רשמית ולהקים במקום מרפאה צבאית באוהל, סמוך לשער שנפתח בגדר להולכי רגל. ב-20 ביוני 1976, הוזמנו למקום עיתונאים, והדבר התפרסם באמצעי התקשורת בעולם. מטרת החשיפה הייתה יצירת תדמית חיובית לישראל בדעת הקהל העולמית. בתחילה הקיף ההסדר רק את הנוצרים, אך הורחב תוך זמן קצר לכל המבקשים סיוע - נוצרים, מוסלמים, דרוזים וצ'רקסים. באוגוסט 1976 פנו גם המתואלים (השיעים הלבנונים) לקבל עזרה ובקשתם נענתה בחיוב. השיעים בדרום לבנון באותן שנים שמרו על נייטרליות במלחמת האזרחים, הם היוו את העדה הגדולה בדרום לבנון אך רובם היו איכרים עניים. הם גם לא היו עוינים לישראל אז.
תוך שבועות ספורים גדל היקף הפעילות במקום והסיוע הרופאי הורחב גם לסיוע כלכלי. ניתנה אפשרות לתושבים בדרום לבנון לרכוש אספקה, מזון, דלק ומים מישראל. סוחרים מלבנון הורשו להיכנס עם רכבם במעבר, להגיע לקריית שמונה ולקנות מוצרים בעיר. בנוסף הורשו פועלים מדרום לבנון להיכנס ולעבוד בישראל. המקום הפך לתחנת המעבר העיקרית של סחורות ופועלים בין ישראל ודרום לבנון.
שער הגדר הטובה, הפך תוך זמן קצר לאתר תיירות, אלפי אנשים באו לראות מעבר אנשים בין ישראל למדינה ערבית. בשנת 1981 השקיע משרד התעשייה, המסחר והתיירות כמיליון שקל בפיתוח האתר. בסמוך לכניסה, הוקמה רחבה ובה קיוסקים ששירתו את התיירים והחיילים, קיוסקים הזכורים בשל "הדודה מרי", מרים פיינר, שהייתה ידועה בדאגתה ובמסירותה לחיילים. במזנון שלה נשמרו חבילות ומכתבים שנשלחו לחיילים.
ביסוס כמעבר גבול.
במאי 1977, לאחר שממשלת ישראל השמונה עשרה בראשות הליכוד עלתה לשלטון, "מדיניות הגדר הטובה" שונתה לטובת מעורבות ישירה במלחמת האזרחים בלבנון. ישראל סייעה בהקמת צבא לבנון החופשית בראשות סעד חדאד. במרץ 1978 צה"ל פלש לחלקה הדרומי של לבנון במסגרת מבצע ליטני ושוב במלחמת לבנון הראשונה. "שער פאטמה" הפך למעבר גבול דו כיווני דרכו נכנסו כוחות צה"ל, אזרחים עובדי צה"ל, אנשי תקשורת ואנשי קהילת המודיעין לתוך לבנון. התנועה מלבנון לישראל גדלה לאחר הקמת צד"ל, כשהותר לכל בן משפחה של חייל צד"ל לעבוד בישראל. לעיתים הותר גם לרכבים לבנונים להיכנס לישראל.
עם הגידול בנפח התנועה במעבר החלה גם פעילות ענפה של הברחות מלבנון לישראל, בעיקר של מוצרי חשמל, משקאות חריפים וסמים. כדי להילחם בתופעה הוצבה במקום יחידה של המשטרה הצבאית שערכה בדיקות וחיפושים לעוברים במעבר, כולל לחיילי צה"ל. באוגוסט 1990, מפקד מעבר שער פאטמה בדרגת רב-סרן, נתפס שברכבו 9 ק"ג הרואין מלבנון. הוא נידון ל-9 שנות מאסר.
פיגועים בשער.
ב-9 במרץ 1983, לאחר 7 שנות פעילות, אירע הפיגוע ראשון בשער. מכונית תופת התפוצצה בצידו הלבנוני של השער. חייל הבחין בשני רכבים שהגיעו לרחבת החנייה מצפון לשער. רכב אחד הושאר במקום וברכב השני נמלטו המחבלים. הרכב התפוצץ, אך איש לא נפגע משום שאיש לא היה ברחבת החנייה באותו רגע. נזק כבד נגרם לניידת השידור של תחנת ערוץ המזרח התיכון שהייתה ממוקמת במקום.
ב-19 באוקטובר 1988, אירע פיגוע נוסף בשער. מכונית תופת נהוגה בידי מתאבד שיעי מארגון חזבאללה פגעה בשיירה בת שישה ג'יפים של צה"ל, שהחזירה את החיילים מפעילות מבצעית ברצועת הביטחון בדרום לבנון וחנתה ברחבה מול שער פאטמה, בפיגוע נהרגו 8 חיילים. לאחר הפיגוע נבנה המעבר מחדש הוקמו קירות בטון, גדרות כפולים ומעבר נפרד לרכבי צה"ל.
סגירת המעבר.