מבנה ויויל בשחמט מתייחס לתצורת רגלים שבה ללבן אין רגלי בטור ב', יש לו רגלים ב-ג3 וב-ג4 ורגלי ב-ד4 או ב-ד5 (יש הגורסים כי רגלי שחור צריך להיות ב-ג5). הרגלי ב-ג4 מהווה חולשה ללבן משום שאין רגלי אחר שיכול להגן עליו.
חומת-אש
תומאס וילסון בארנס
תומאס וילסון בארנס (באנגלית: Thomas Wilson Barnes; ינואר 1825 - אוגוסט 1874) היה שחמטאי אנגלי, מהמובילים באנגליה בעת ביקורו של פול מורפי במדינה בשנת 1858.
בארנס הוא השחמטאי עם התוצאה הטובה ביותר נגד מורפי. על שמו קרויה הגנת בארנס שהיא הסתעפות בפתיחה הספרדית: 1. ה4 ה5 2. פו3 פג6 3. רב5 ז6 (הגנה זו קרויה לעיתים גם הגנת סמיסלוב). פתיחה מפוקפקת יותר מכונה הגנת בארנס 1. ה4 ו6; בפתיחה זו שיחק בארנס מול מורפי, וניצח אותו. פתיחת בארנס 1. ו3 גם נושאת את שמו.
קארלסון המעופף
קארלסון המעופף (בשוודית: Karlsson på taket) הם שלושה ספרים שנכתבו על ידי סופרת הילדים השוודית אסטריד לינדגרן, ופורסמו בשנים 1955, 1962 ו-1968. בברית המועצות דמותו של קארלסון הפכה לפופולרית מאוד בעקבות סדרת סרטים מצוירים המבוססים על סדרת הספרים.
עלילת הספר.
קארלסון המעופף הוא אדם אדמוני מסתורי נמוך קומה אשר חי על גג בית ממוצע ברחוב ממוצע בלב סטוקהולם שבשוודיה. כאשר קארלסון לוחץ על כפתור הממוקם על גבי הבטן שלו, הוא מניע מנוע קטן עם פרופלור אשר ממוקם על גבי גבו ומאפשר לו לעוף. קארלסון הופך לאורך הספרים לחברו הטוב של ילד אשר מתגורר בבניין בו קארלסון גר.
קארלסון הוא שובב גדול ולעיתים קרובות מסבך את חברו הקטן בצרות שונות, אף על פי כן, לבסוף, כל חברי המשפחה של הילד לומדים להכיר את קארלסון ולאהוב אותו ולהעריך את חוש ההומור שלו.
סרטים וסדרות טלוויזיה.
יצאו מספר גרסאות קולנועיות לסדרת הספרים לאורך השנים. הגרסה הקולנועית הראשונה יצאה בשנת 1974 בשוודיה. בשנת 2002 יצא סרט מצויר המבוסס על הסדרה. בשנת 1970 יצאה גרסה מצוירת בברית המועצות אשר התבססה על סדרת הספרים וזכתה להצלחה רבה.
אנדריה מוהורוביצ'יץ'
אנדריה מוהורוביצ'יץ (בקרואטית: Andrija Mohorovičić; 23 בינואר 1857 – 18 בדצמבר 1936), מטאורולוג וסייסמולוג קרואטי נודע, בעיקר בזכות תחום אי הרציפות מוהורוביצ'יץ' שנקרא על שמו, או בקיצור: אי הרציפות מוהו.
ביוגרפיה.
אנדריה מוהורוביצ'יץ' נולד ברובע וולוסקו באופטיה שבקרואטיה, שם עבד אביו - אנדריה אף הוא – כנפח ויצרן עוגנים. אנדריה הצעיר עצמו אהב את הים, ולימים נשא את סילביה ורני (Silvija Verni), בתו של קברניט. לזוג נולדו ארבעה ילדים.
לימודים והוראה.
מוהורוביצ'יץ' קיבל את השכלתו היסודית בעיר הולדתו, והמשיך את לימודיו בגימנסיום של העיר השכנה, רייקה. בשנת 1875 החל ללמוד מתמטיקה ופיזיקה בפקולטה לפילוסופיה באוניברסיטת קארל בפראג, ואחד ממוריו היה הפיזיקאי המפורסם ארנסט מאך.
עם תום לימודיו החל מוהורוביצ'יץ' לעסוק בהוראה, תחילה בגימנסיום של זאגרב (1879–1880) ואחר כך בבית ספר תיכון באוסייק. בשנים 1882–1891 לימד בבית הספר הימי המלכותי בבאקאר ליד רייקה, משרה שהייתה חיונית להמשך הקריירה המדעית שלו. משנת 1893 ועד 1918 לימד גאופיזיקה ואסטרונומיה בפקולטה לפילוסופיה באוניברסיטת זאגרב. בשנת 1898 התקבל מוהורוביצ'יץ' כמרצה-חבר באקדמיה הקרואטית למדעים ואמנויות בזאגרב וב-1910 קיבל תואר פרופסור.
מטאורולוגיה.
בהיותו מורה בבאקאר התוודע מוהורוביצ'יץ' לראשונה למקצוע המטאורולוגיה וב-1887 אף הקים תחנה מטאורולוגית מקומית. הוא החל לקיים תצפיות שיטתיות, מדידות וניתוחים, והמציא ובנה מכשירים למדידת מהירותם האופקית והאנכית של עננים. שנה לאחר שהועבר, לבקשתו, לבית ספר תיכון בזאגרב התמנה מוהורוביצ'יץ' לראש המצפה המטאורולוגי בגריץ' (Grič), שם הקים שירות מטאורולוגי אשר שירת את כל קרואטיה.
ב-31 במרץ 1892 היה מוהורוביצ'יץ' עד לתופעה מטאורולוגית יוצאת דופן בארצו: טורנדו בעיר נובסקה (Novska) אשר הרים קרון רכבת במשקל 13 טונות ובו 50 נוסעים והשליך אותו למרחק של 30 מטר. טורנדו נוסף ראה ליד צ'אזמה (Čazma) ב-1892. המידע שצבר בתצפיותיו היה הבסיס לעבודת הדוקטורט שהגיש בשנת 1893 לאוניברסיטה של זאגרב: "על תצפיות של עננים – המחזור היומי והשנתי בבאקאר".
ב-1901 כתב מוהורוביצ'יץ' את המאמר האחרון שלו במטאורולוגיה, אשר דן בירידת הטמפרטורה עם העלייה לגובה האטמוספירה, וב-1907 את "הוראות לתצפית על משקעים בקרואטיה וסלאבוניה".
סייסמולוגיה.
ב-8 באוקטובר 1909 התרחשה רעידת אדמה שהמוקד שלה היה באזור פוקופליה (Pokuplije), כ-40 קילומטרים דרומית-מזרחית לזאגרב. מספר סייסמוגרפים שהותקנו לפני רעידת האדמה סיפקו נתונים רבי ערך לתגליותיו. הוא הסיק שכאשר גלים סייסמיים פוגעים בגבול מעבר בין סוגי חומר שונים, הם מוחזרים ונשברים כמו אור הפוגע במנסרה. כן גילה, שכאשר מתרחשת רעידת אדמה עוברים שני סוגי גלים – אורכיים ורוחביים - דרך חלקים בכדור הארץ במהירויות שונות.
מניתוח הנתונים שהתקבלו מכמה נקודות תצפית הסיק מוהורוביצ'יץ' שכדור הארץ בנוי משכבות שונות סביב ליבה פנימית. הוא היה המדען הראשון שקבע - על בסיס הנתונים הסייסמיים והתנהגות הגלים הסייסמיים - את אי הרציפות שמפרידה בין קרום כדור הארץ לבין המעטפת. על פי מוהורוביצ'יץ', רק מבנה שכבתי יכול היה להסביר את תוצאות תצפיותיו, לפיהן קיימים עומקים שונים בהם גלים סייסמיים משנים מהירות, וכי ישנם הבדלים בהרכב הכימי בין סלעים בקרום ובין סלעי המעטפת. מהנתונים שאסף העריך מוהורוביצ'יץ' כי עובי השכבה העליונה – הקרום - הוא 54 ק"מ. כיום ידוע כי עובי הקרום 5–9 ק"מ מתחת לקרקעית האוקיינוסים, ו-25–60 ק"מ מתחת ליבשות, הנישאות על גבי לוחות טקטוניים. עומקים אלה נקראים תחום אי הרציפות מוהורוביצ'יץ', או, בשל הקושי בהגיית שמו על ידי מי שאיננו קרואטי – '"מוהו'". מחקרים מאוחרים יותר של פנים כדור הארץ אישרו את קיום אי רציפות זו מתחת לכל היבשות והאוקיינוסים.
מורשתו של מוהורוביצ'יץ'.
מחשבותיו ורעיונותיו של אנדריה מוהורוביצ'יץ' היו מלאי חזון, והובנו במלואם רק שנים רבות לאחר מכן בעקבות תצפיות מפורטות: השפעת רעידות אדמה על מבנים, רעידות אדמה עמוקות מוקד, מיקום מוקדי רעידות אדמה, מודלים של כדור הארץ, ניצול אנרגיית הרוח, מיגון מפני ברד והיבטים אחרים של גוף הידע הנקרא מדעי כדור הארץ.
מוהורוביצ'יץ' פרש בשנת 1921 ונחשב לאחד ממדעני כדור הארץ החשובים במאה ה-20. על שמו קרויים:
יונגר
פארק מערות עדולם
נבחרת רוסיה בכדורסל
נבחרת רוסיה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של רוסיה. הנבחרת מנוהלת על ידי התאחדות הכדורסל הרוסית.
נבחרת רוסיה נחשבת לאחת מנבחרות הכדורסל הטובות באירופה ובעולם. היא זכתה פעם אחת באליפות אירופה בכדורסל (בשנת 2007) והשתתפה בשני גמרי אליפות העולם בכדורסל (בשנים 1994, 1998). כמו כן סיימה במקום השלישי באולימפיאדת לונדון 2012
היסטוריה.
נבחרת רוסיה בכדורגל הוקמה כיורשת נבחרת ברית המועצות בכדורסל ומיד הפכה לאחת הנבחרות החזקות בעולם.
היא העפילה לגמר אליפות העולם בכדורסל בשנים 1994 ו-1998 ובאליפות אירופה בכדורסל העפילה לגמר 1993 וסיימה במקום השלישי ב-1997 אך בשנים שלאחר מכן לא הצליחה לשחזר הישג שיא ורק כעבור עשור הצליחה לראשונה בתולדותיה לזכות באליפות אירופה, זאת בהדרכת המאמן הישראלי דייוויד בלאט. באליפות 2011 סיימה במקום השלישי, אך מאז התדרדרה מאוד יכולתה המקצועית, בעיקר עקב קשיים כלכליים בהתאחדות הכדורסל וגרעון תקציבי שהביאו להפחתה במימון ובהשקעה בנבחרת.
בשנת 2017 ההתאחדות הצליחה לצאת מהגרעון התקציבי ולהשקיע יותר בנבחרת שהעפילה באותה שנה לאליפות אירופה בכדורסל ולראשונה מאז 2011 הצליחה להעפיל לפלייאוף הטורניר ולסיים במקום הרביעי
שיאים תחרותיים.
המשחקים האולימפיים.
משנת 1936 ועד 1992 - לא נרשמה מכיוון שהייתה חלק מברית המועצות.
אליפויות העולם.
משנת 1950 ועד 1990 - לא נרשמה. הייתה חלק מברית המועצות
אליפות אירופה.
עד 1991 - לא נרשמה משום שהייתה חלק מברית המועצות.
סגל הנבחרת.
סגל הנבחרת בטורניר מוקדמות אולימפיאדת טוקיו (עמודת 'קבוצה' מתייחסת למועדון בו שיחק השחקן בזמן הטורניר):
עיוני משפט
עיוני משפט הוא כתב עת משפטי בעברית של הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב. הוא אחד מכתבי-העת המשפטיים המובילים בישראל, ומתפרסמים בו מאמרים בכל תחומי המשפט. חברי המערכת והעורכים הם סטודנטים מצטיינים הלומדים בפקולטה, כשלצידם העורך הראשי, הנמנה עם סגל הפקולטה. כתב העת יוצא לאור פעם בשנה עם כרך חדש, המחזיק שני גיליונות.
בשנת 2018, כרך מב של כתב העת השיק את "פורום עיוני משפט״ הפלטפורמה המקוונת של כתב העת. מטרת פלטפורמה זו היא לשמש במה ייחודית ועצמאית לתכנים אקדמיים קצרים ועדכניים במתכונת שונה מאלה המתפרסמים בגרסה המודפסת.
היסטוריה.
כתב העת נוסד בשנת 1970 ביוזמת פרופ' זאב צלטנר שהציע לנילי כהן, שהייתה אז סטודנטית לתואר ראשון, לערוך כתב-עת משפטי חדש, שיתבסס על שיתוף פעולה בין מרצים לסטודנטים בפקולטה, במסורת ה-Law Reviews האמריקניים המובילים, דוגמת Harvard Law Review. השניים ייסדו את כתב-העת יחד עם המרצים אמנון רובינשטיין (דיקן הפקולטה), דניאל פרידמן (סגן הדיקן) ויוסף גרוס. השם שנבחר לכתב-העת, "עיוני משפט", מחבר - בלשונה של נילי כהן - "בין העין המתבוננת של המשפט והעין המתבוננת על המשפט".