בשנת 2020 פרסם בנק ישראל יישום תקן של בנקאות פתוחה בישראל שמטרתו להגדיר את התשתית של בנקאות פתוחה בישראל ובכך לחזק את השליטה של הלקוח במידע הפיננסי אודותיו ואת אופן ביצוע הפעולות בחשבון שלו. הוראה זו חלה על הגופים המפוקחים שחלה עליהם רגולציה לעניין בנקאות, קרי, בנקים וחברות כרטיסי האשראי. מהפרסום של בנק ישראל עולה שפתיחת חשבון הלקוח תתאפשר לצדדים שלישיים בשלבים:
ישראל, כאמור, מתקדמת לכיוון של בנקאות פתוחה וזאת כדי לחזק את השליטה של הלקוחות במידע שלהם. ישראל כדוגלת בקיום של תחרות ושוק חופשי הבינה שהבנקאות הפתוחה מאפשרת ואף מעודדת פיתוח של שירותים ומוצרים חדשים בתחום התשלומים, בתחום ניתוח המידע הבנקאי של לקוחות והיא צפויה להגביר את התחרות בשירותים בנקאיים נוספים, תחרות שיכולה להתבטא בהוזלת מחירים, בהצעת מוצרים ושירותים חדשניים וכן במתן הצעות ערך נוספות ללקוחות.
בבנקאות פתוחה יש יתרונות וחסרונות. התומכים בבנקאות זו מדגישים את היכולות והקלות שניתן באמצעותה להשתמש במידע של הלקוח לצורך התייעלות פיננסית כך שהמשתמשים יכולים לקשר את חשבן הבנק שלהם ואת כלל הנתונים המצויים בו עם אפליקציות לפי בחירתם ופלטפורמות רלוונטיות.
היתרונות של בנקאות פתוחה, כפי שמוצעים במאמרו של מוחמד בן מוסא ומודגשים כפי שמרמזת כותרת המאמר כעתיד מבטיח, כוללים העברת כספים ביתר קלות ויכולת השוואת היצע המוצרים הבנקאיים ליצירת חוויה בנקאית העונה בצורה הטובה והחסכונית ביותר על צרכיו של כל משתמש.
המתנגדים לבנקאות הפתוחה מצביעים על אפשרויות לשימוש לרעה בנתונים שאנשים חושפים על עצמם במקומות כמו מדיה חברתית. מפאת סיבה זו ישנה חשיבות מכרעת לאבטחת המידע האישי של הלקוחות הרבה יותר מהעבר. הבנקאות הפתוחה יוצרת סביבת סיכונים חדשה ואתגרים בתחום ניהול הסיכונים, בעיקר בכל הקשור לסיכוני אבטחת מידע וסיכוני פרטיות. הגידול בסיכון נובע בין היתר מכך שעד היום, המידע הבנקאי והגישה לחשבונות שמורים באופן קפדני בבנקים ובחברות כרטיסי האשראי, כל גוף עבור לקוחותיו. לעומת זאת, בסביבה העתידית של בנקאות פתוחה, יידרש מהבנקים וחברות כרטיסי האשראי לתת גישה לחשבונות הלקוחות, בתשתית פתוחה לצדדים שלישיים, שבעתיד לא בהכרח יהיו בנקים או חברות כרטיסי אשראי, והם בעלי משאבים מצומצמים יותר לניהול סיכונים.
התקן הטכנולוגי של ההוראה הישראלית מבוסס על מסגרת העבודה שאומצה באירופה על ידי גופים רבים (NextGenPSD2) תוך ביצוע ההתאמות למערכת הפיננסית בישראל.
שינויים רגולטוריים אלו אשר נכנסים לתוקף במגזר הבנקאי בטווח העתיד הקרוב ידרשו מהשחקנים המסורתיים לשנות את תבנית דרכם ממודל סגור למודל פתוח אך מאובטח. מודל פתוח תומך בתהליך של בנקאות פתוחה ומאפשר הוצאת נתונים פיננסיים לצד שלישי ובכך הגברת התחברות במשק. המאמר של Zachariadis, Markos and Ozcan, Pinar מתאר מאפיינים ויישומים שונים של ממשקי תכנות יישומים פתוחים (API) ואת האתגרים וההזדמנויות העיקריים שמפתחי ממשקי API מציבים למגזר הבנקאי. תובנות המאמר שהופקו ממחקרי שטח ומראיונות עם מומחים בתעשייה בין יולי 2016 לפברואר 2017 מאפשרות לשוק להתכונן לחלק מהשינויים בהם עשוי המגזר הפיננסי להתמודד בשנים הקרובות.
בנקאות פתוחה ומודלים בנקאיים מבוססי פלטפורמה מציגים הזדמנויות משמעותיות למערכות פיננסיות בשווקים מתפתחים מבחינת הגברת התחרות, קידום כלכלה פיננסית המבוססת על טכנולוגיה ושיפור הזמינות ואיכות השירות בשווקים העסקיים והצרכניים.
בנקאות פתוחה בעולם.
מספר מדינות פתחו ביוזמות בנקאיות פתוחות המבוססות על המודל האירופי ובריטניה. יוזמות אלו נעשות באמצעות שיתופי פעולה בתעשייה או באמצעות שינויים בחקיקה.
במספר מדינות, כולל הודו, יפן, סינגפור ודרום קוריאה, אין כיום משטרי "בנקאות פתוחה" רשמיים אך קובעי המדיניות במדינות אלו מציגים מגוון צעדים לקידום האצת השימוש במסגרות לשיתוף נתונים בבנקאות. בסינגפור MAS ואיגוד הבנקים פרסמו ספר הנחיות API לתמיכה בחילופי נתונים ותקשורת בין בנקים לבין FinTechs.
יוהאן גלאוביץ
יוהאן גלאוביץ (בגרמנית: Johann Christoph Glaubitz; 1700, שווידניצה – 30 במרץ 1767, וילנה) היה אדריכל גרמני שפעל בדוכסות הגדולה של ליטא.
ביוגרפיה.
יוהאן גלאוביץ נולד בשווידניצה ולמד אדריכלות בדרום גרמניה. במהלך שנות ה-30 של המאה ה-18 הוא עבד בדנציג. בעקבות שרפות שהתרחשו בווילנה בשנים 1737, 1748 ו-1749 הוא הוזמן להשתתף בעבודות שיקום העיר.
בשנים 1738–1748 הוא עבד על שיקום כנסיית יוהאן הקדוש הלותרנית. במשך שנים זה היה הבניין הגבוה בעיר (עד 68 מטר כולל הצלב) ומבנה חשוב בסגנון הבארוק בעיר.
בשנים 1741–1743 הוא שיקם את כנסיית יקטרינה הקדושה הפולנית ובשנים 1749–1753 את כנסיית רוח הקודש האורתודקסית-רוסית. בתקופה זו הוא עבד על העיצוב הפנימי של בית הכנסת הגדול של העיר.
בנוסף לכך הוא תכנן בתים פרטיים ברחבי וילנה.
בשנים 1748–1765 עבד יוהאן גלאוביץ על כנסיית סופיה הקדושה בפולוצק, הבניין הגדול בבלארוס בסגנון בארוק. במקביל הוא תכנון מערך של מנזר דומיניקני בוולינצי.
בריל גאסטאלדלו
בריל אמילי פולט גאסטאלדלו (בצרפתית: Béryl Émilie Paulette Gastaldello; נולדה ב-16 בפברואר 1995) היא שחיינית צרפתייה.
גאסטאלדלו היא דור שלישי של ספורטאים אולימפיים שמייצגים את צרפת. היא שוחה במועדון LA קארנט שמשתתף בליגת השחייה הבינלאומית (ISL). גאסטאלדלו מתאמנת באוניברסיטת טקסס A&amp;M. היא מיוצגת על ידי ELIS Athletics, סוכנות בינלאומית לניהול ושיווק ספורט.
גאסטאלדלו נולדה במרסיי, צרפת אבל עברה לטקסס בתור מגייסת בינלאומית לטקסס A&amp;M. היא התחילה לשחות בגיל 8 והחלה להתאמן בצורה מקצועית מגיל 16. הסגנונות החזקים שלה הם פרפר וחופשי, אבל זה לא הפריע לה לשבור את השיא הלאומי ב־50 מטר גב ב־2015. אליפות אירופה שהתקיימה בגלאזגו בשנת 2018 הייתה התחרות הבינלאומית הגדולה הראשונה בה זכתה במדליית זהב. תחביביה הם רכיבה על סקייטבורד ונגינה בכלי הקשה.
היא התחרתה באליפות העולם בשחייה 2015 ובאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016).
טלדור כבלים ומערכות
טלדור כבלים ומערכות בע"מ היא חברה ישראלית המייצרת כבלים (כבלי נחושת וכבלי סיבים אופטיים) לחשמל, אלקטרוניקה ותקשורת. מנכ"ל החברה משנת 2020 הוא ירון קלדר.
החברה נוסדה בשנת 1966 בקיבוץ עין דור, שבו נמצא מפעלה הראשי. בשנת 1985 הקימה החברה מפעל נוסף בקיבוץ גשור, ובשנת 2008 רכשה את המפעל של חטיבת התקשורת של חברת סינרג'י כבלים בע"מ בבית שאן. בחברת טלדור מועסקים 325 עובדים, בהם 35 מהנדסים וטכנאים.
החברה מייצרת כבלים בתחומים הבאים: חשמל, מכשור, כבלים קואקסיאליים, כבלי אודיו-אלקטרוניקה, כבלי טלפון ופיקוד, כבלי תקשורת נתונים למחשבים וכבלים אופטיים. 55% מתוצרת החברה מופנית לייצוא ונמכרת ב-25 מדינות.
החברה היא בבעלות משותפת של הקיבוצים עין דור וגשור (50%) ושל קרן טנא, שרכשה בשנת 2007 50% מהבעלות בחברה.
זדנק שטיבר
זדנק שטיבר (בצ'כית: Zdeněk Štybar; נולד ב-11 בדצמבר 1985) הוא רוכב סייקלו - קרוס ואופני כביש צ'כי בקבוצת קוויק סטפ. שטיבר נחשב לאחד הרוכבים הצ'כים הבולטים והטובים ב, הן בסייקלו - קרוס והן באופני כביש. בזכות הישגיו, שכוללים זכייה באליפות העולם בסייקלו - קרוס בשנת 2010, 2011, 2014, ניצחון בסטראדה ביאנקה (2015), אומלופ הט ניוסבלד (2019), E3 בינקבנק קלאסיק (2019). בנוסף לכך שטיבר ניצח בקטע בטור דה פראנס, ובוואלטה אספנייה.
קריירה.
שטיבר נולד ב-1985 בפלאנה (צ'כיה). הוא התחיל את דרכו כרוכב סייקלו - קרוס, בשנת 2005 ו-2006 ניצח את אליפות העולם בסייקלו - קרוס עד גיל 23. ובשנת 2008 ו-2009 זכה במדליית כסף באליפות העולם בסייקלו - קרוס במקצה העלית. בשנת 2010 ניצח שטיבר את אליפות העולם בסייקלו - קרוס, שהתקיימה במולדתו, צ'כיה.
קוויק סטפ (2011 - היום).
ב-2011 שטיבר הצטרף לקוויק סטפ הבלגית, והפך לרוכב הבלגי היחיד בקבוצה. הוא לא רשם הישגים בולטים בענף הכביש, אך ניצח בגרמניה את אליפות העולם בסייקלו - קרוס בפעם השנייה ברציפות.
2012: השתתפות ראשונה בגרנד טור.
את עונת 2012 פתח שטיבר עם מקום שני במרוץ ארבעת הימים של דנקרק, ואף ניצח בקטע הרביעי במרוץ. הוא ניצח את הקטע השלישי ב. שטיבר נבחר לוואלטה אספנייה, ושימש בעיקר כפועל של חברי קבוצתו.
2013: ניצחון בקטע בוואלטה אספנייה.
בעונת 2013 שטיבר החל להתנסות בקלאסיקות האביב, בעיקר בתור פועל של תום בונן, סילביאן שאבנל ואחרים. אך בפריז - רובה רשם את אחת התוצאות גדולות שלו בעונת 2013, מסיים במקום ה-6, 39 שניות אחרי פביאן קנצ'לרה המנצח. ניקי טרפסטרה, בן קבוצתו של שטיבר, סיים שלישי.
בחודש אוגוסט, ניצח שטיבר את אנקו טור, לאחר שגם ניצח את הקטע ה-3 וה-7. כשישה ימים לאחר ניצחונו באנקו טור, זינק שטיבר לוואלטה אספנייה בפעם השנייה ברציפות. וגם ניצח את הקטע ה-7, לאחר שגבר על פיליפ ז'ילבר בספרינט. אבל בניגוד לפעם קודמת, הפעם שטיבר לא סיים את המרוץ ופרש במהלך הקטע ה-15.
2014: אלוף צ'כיה.
שטיבר המשיך להראות יכולת טובה בקלאסיקות האביב, מסיים שביעי במילאנו - סן רמו, ו-5 בפריז - רובה. הוא ניצח את אליפות צ'כיה במרוץ כביש, את הקטע השני באנקו טור ואת המרוץ החד יומי "בינץ' - שימאי - בינץ'". הוא ניצח גם את אליפות העולם בסייקלו - קרוס, בפעם השלישית.
2015: ניצחון בסטראדה ביאנקה ובקטע בטור דה פראנס.