לפי עבודתה של ד"ר אווה גרוסמן, באפולוניה קיימת מעגנה קטנה ולא נמל. בסקר תת-ימי שבוצע בסוף שנות ה-90 כחלק מעבודת המאסטר שלה, מיפתה ד"ר גרוסמן את השרידים התת-ימיים שנמצאים בשמורת החוף. עקב השינויים שחלו בתנועת המים והחול, נחשפו בים שרידים חדשים שכללו כלי שיט וסחורות כדוגמת אבני ריחיים מבזלת ותותח ברזל.
מטמון זהב.
במחצית 2012 חשפה משלחת חפירות משותפת לאוניברסיטת תל אביב ולרשות הטבע והגנים מטמון מטבעות זהב בתוך כלי חרס שבור מתחת למרצפות אחד החדרים במבצר. המטמון מכיל מטבעות ממלוכים רבים ומתוארך למאה ה-13 חלק מהמטבעות הם מהתקופה הפאטימית וחלקם מהתקופה האיובית.
התמוטטות מצוקי הכורכר.
אפולוניה בנויה על רכס הכורכר המערבי מבין שלושה לאורך מישור החוף שעובר תהליך בלייה מואץ ובחלקו גולש לים. בבדיקה שנערכה על ידי רשות העתיקות הסתבר באמצעות צילומי אוויר ותצפיות שבוצעו לאורך החוף ובקרקעית הים, כי חלה נסיגה משמעותית בקו החוף והחל תהליך מואץ של הרס המצוק החופי, בין השאר עקב בניית מרינה הרצליה. תהליך נסיגת קו החוף באפולוניה, משותף גם לאתרים ארכאולוגיים אחרים של ערי חוף בים התיכון כדוגמת קיסריה ואשקלון. יש הטוענים שבקצב הנסיגה הנוכחי ולאור התחזיות לעלייה במפלס הים העולמי, בתוך כ-10–20 שנה ייעלמו חלק ניכר מערי החוף העתיקות של ישראל. רשות העתיקות פועלת לשיפור המצב באפולוניה בשיתוף עם רשות הטבע והגנים, עיריית הרצליה ואוניברסיטת תל אביב.
זיהום קרקע מי תהום וים באפולוניה.
בצמוד לגן הלאומי אפולוניה, פעל במשך עשרות שנים מפעל של תע"ש שייצר בין השאר חומרי נפץ. המפעל הביטחוני נסגר בשנת 1995 והותיר אחריו זיהום קרקע. פעולות ראשונות של סקר קרקע בוצעו כבר בסוף שנות ה-90' ומושלמות בשנת 2016–2017 במסגרת שיקום הקרקעות המזוהמות של המדינה. נראה כי הזיהום זלג למי התהום ולמי הים וחופי רחצה סמוכים סגורים לרחצה בהוראת משרד הבריאות.
תוכניות הבנייה באפולוניה.
אזור אפולוניה נחשב לאחד מן האזורים המבוקשים למגורים במרכז הארץ, ובשנים האחרונות קיימות תוכניות לבניית 2,687 יחידות דיור באזור במסגרת תוכנית המכונה תמ"ל 1004/א. תוכנית זו נתקלה במספר קשיים, המרכזי מביניהם הוא העובדה שחלק ממי התהום ומהקרקעות במתחם מזוהמים עקב הפעילות של מפעל תע"ש בעבר.
לאחר מספר דיונים בערכאות שונות, כאשר בתי דין הפכו זה את פסק דינו של זה שלפניו, ביוני 2020 קיבל בית המשפט העליון את עתירתם המשותפת של ארגון אדם טבע ודין, עיריית הרצליה ותושבים, וקבע כי יש לאפשר דיון נוסף בתוכניות הבנייה באזור אפולוניה, לאור סקר סיכונים שיש לבצע באזור כדי לוודא כי הוא אכן ראוי למגורים וכבר איננו מהווה סכנה לבריאות הציבור. משום שסקר הסיכונים לא בוצע, נקבע כי יש לבטל את אישור תוכנית הבנייה ולהחזיר את הדיון לוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של מתחמים מועדפים לדיור (ותמ"ל). ב-12 ביולי 2021 הודיע ראש הוותמ"ל על דחיית התוכנית.
הקפאה קריוגנית
הקפאה קריוגנית היא תהליך תאורטי בו תאים או רקמות שלמות משומרים על ידי הקפאה בקרח יבש או בחנקן נוזלי בתא אטום לחלוטין.
הגוף מגיב לקרח וכל פעולות הגוף נעצרות עד ההפשרה. טמפרטורת ההקפאה היא לכל היותר 80- מעלות צלזיוס, ובדרך כלל אף נמוכה יותר.
בהקפאה קריוגנית הגוף לא זקוק למזון או לנוזלים, והוא שרוי בתרדמת שאינה תלויה באף גורם חיצוני. נכון להיום טרם הוקפא אדם בשלמותו והתעורר בזמן מאוחר יותר. איברים בודדים, לעומת זאת, ניתן להקפיא קריוגנית, והדבר מתבצע לפני ניתוחי השתלת איברים.
בבעלי חיים.
כיום ידועים מספר מינים של דו-חיים כגון צפרדעים וקרפדות שבבוא החורף מופרשים בגופם סוגים מסוימים של חומרים נוגדי קיפאון וכן אנזימים המגנים על איברי בעל החיים מפני השפעות הקיפאון. חומרים אלו מונעים מהמים בעת ההקפאה מלהפוך לגבישים חדים בתוך התאים וביניהם, ובכך למעשה מאפשרים הקפאה של בעל החיים בקרח או בשלג עד לבוא האביב. למשל סלמנדרה סיבירית.
חוקרים מנצלים הקפאה זו על מנת לשמר ידע, למשל לשמר זנים שהונדסו גנטית.
במחקר שפורסם ביולי 2018 חוקרים הצליחו להחיות שני מיני תולעים נימיות שהוצאו מקפאת-עד של כ-32-41.7 אלף שנים.
אזכורים בתרבות.
קולנוע וטלוויזיה.
הקפאה קריוגנית נזכרת לעיתים בספרים ובסרטים העוסקים במדע בדיוני. כך בסרטים "ישנוני","אינטליגנציה מלאכותית", "צעיר לנצח", "איש ההרס", "אוסטין פאוורס", "הנוסע השמיני", "אווטאר", "חמצן" ו"רובוטריקים" מוקפאות דמויות שונות ומתעוררות לאחר עשרות שנים לעולם שונה לחלוטין. כך גם בסרט , מתברר כי באקי עבר הקפאה קריוגנית והוקפא למשך 70 שנה.
בסרט בין כוכבים מאן נמצא בתוך מתקן שינה אשר מטרתו לשמר את חייו תוך שימוש במינימום משאבים.
בסדרת הטלוויזיה המצוירת "פיוצ'רמה" מוקפא בטעות כוכב הסדרה, פריי, בהקפאה קריוגנית ומופשר לאחר אלף שנים. בסדרה "גולשים" בפרק 19 של העונה ה-3 מוקפאת מגי (קארי וורר) בהקפאה קריוגנית על מנת לכבות את מערכות הגוף שלה ולהביאה לבית החולים ללא נזק נוסף. כמו כן, גם בסדרה סאות'פארק מתוארת הקפאה של אריק קרטמן, שמתעורר כ־500 שנים לאחר מכן לתקופה חדשה.
בסדרת הטלוויזיה "עיירה ללא מוצא" המבוססת על טרילוגיית ספרים מאת בלייק קראוץ' תושבי העיירה נחטפים ומושמים בהקפאה קריוגנית, ממנה הם מתעוררים 2,000 שנים לאחר אסון שהחריב את המין האנושי על כדור הארץ. בסדרת הטלוויזיה "באק רוג'רס במאה ה-25" , האסטרונאוט האמריקני ויליאם "באק" רוג'רס (שגולם בידי השחקן גיל ג'רארד) קופא בחלליתו בשנת 1987 ומופשר בשנת 2491. בפרק "קדימה, אלוהים" בסדרה "סאות' פארק", אריק קרטמן מקפיא את עצמו בשנת 2006 למשך שלושה שבועות, עד להשקת Wii חדש, ומופשר בשנת 2546.
גם בסדרת הטלוויזיה "המאה" המבוססת על ספרה של קאסי מורגן ישנו אזכור ושימוש בהקפאה קריוגנית. לאחר הפצצת האזור הירוק היחיד שנותר בכדור הארץ הניצולים בורחים מכדור הארץ באמצעות מעבורת חלל ושם הם מקפיאים את עצמם למשך 125 שנים.
בסרט המתח "חמצן" (2021, נטפליקס), אישה צעירה נכלאת בתוך תא קריוגני, ועליה לשחזר כיצד הגיע לתוכו, כדי להיחלץ.
ספרות.
ספר שבו נזכר התהליך הוא "ארטמיס פאול: צופן הנצח", שבו מקפיא הנער הגאון את גופת שומר הראש שלו מספר דקות לאחר שפגע בו כדור בלב. לאחר מכן הוא יוצר קשר עם עולם הפיות, ומחייה בעזרתן את שומר הראש שלו. גם בחוברות הקומיקס קפטן אמריקה מסופר שקפטן אמריקה הוקפא בזמן מלחמת העולם השנייה והתעורר בשנות ה-60.
משחקי וידאו.
בסדרת המשחקים "היילו" מופשר מהקפאה קריוגנית גיבור הסדרה, "מאסטר צ'יף" אך במשחק האחרון חוזר להקפאה במטרה שלא להזדקן עד שימצאו את ספינתו הנטושה בחלל.
במשחק המחשב Fallout 4 דמותו של השחקן לוקחת מחסה בבונקר גרעיני בשם כספת 111 בשנת 2077 לאחר שארצות הברית הותקפה גרעינית על ידי סין, שם נאמר לה על ידי הצוות הרפואי שעליה להיכנס לתא טיהור לפני קליטתה בתוך הכספת. תא הטיהור מתברר כתא הקפאה קריוגנית, ממנה הדמות מתעוררת רק כעבור 210 שנים והיא היחידה מבין דיירי הכספת שנותרה בחיים.
נבדל
נבדל או אופסייד (באנגלית: Offside) הוא מושג מעולם הספורט הקבוצתי המתייחס לחוק אשר מגביל את מיקומו של שחקן המעורב במהלך המשחק. חוק הנבדל קיים בצורות שונות במספר ענפי ספורט כמו כדורגל, פוטבול, הוקי קרח ורוגבי.
חוק הנבדל בגרסתו הראשונה הומצא באנגליה של המאה ה-19 עבור משחק הכדורגל. בראשיתו החוק היה נוקשה יותר מהקיים היום בכדורגל, ומזכיר יותר את החוק הקיים היום ברוגבי, שבו אסור לשחקן להיות בין כדור המשחק לבין שער הקבוצה היריבה.
כדורגל.
עמדת הנבדל.
הכללים לעמדת נבדל רשומים בחוקת משחק הכדורגל שנכתבה על ידי ארגון ה-IFAB, תחת חוק מספר 11: נבדל:
כדורגלן הנמצא בעמדת נבדל הוא שחקן, אשר נמצא קרוב יותר לקו השער של הקבוצה היריבה מאשר הכדור ובינו ובין קו שער היריב יש פחות משני שחקני קבוצה יריבה (שוער נחשב כשחקן לכל דבר ועניין על פי החוקה). שחקן אינו נמצא בעמדת נבדל אם הוא נמצא בחצי המגרש של קבוצתו.
ב-1990 שונה החוק כך ששחקן אינו בעמדת נבדל אם הוא נמצא באותו הקו בו נמצא שחקן הקבוצה היריבה השני הקרוב ביותר לקו השער.
עבירת נבדל.
קביעת עבירת הנבדל נעשית ברגע ששחקן מקבוצתו של השחקן שנמצא בעמדת נבדל נוגע או משחק בכדור.
עבירת נבדל תישרק אם השחקן אשר נמצא בעמדת נבדל השתתף במהלך המשחק, הפריע לשחקן יריב, השפיע על מהלך המשחק או השיג יתרון מהימצאו בעמדת הנבדל. אם השחקן לא היה מעורב במהלך המשחק, לא תשרק עבירה כנגדו. כמו כן, לא תשרק עבירת נבדל אם השחקן קיבל את הכדור ישירות מבעיטת שער, הוצאת חוץ או בעיטת קרן.
במקרה של נבדל השופט ישרוק לעבירה ויעניק לקבוצה הנגדית בעיטה חופשית בלתי ישירה ממקום העבירה. אם הקוון הבחין בעבירה, עליו לסמן זאת לשופט על ידי הנפת הדגל לכיוון מבצע העברה. אם הכדור עבר לקבוצה היריבה לפני שהשופט שרק, יש באפשרותו לסמן ל"חוק היתרון" ולא לשרוק לעברה.
ב-2013 שונה החוק כך ששחקן אשר היה בעמדת נבדל והכדור הגיע אליו לאחר מגע יזום של שחקן הגנה, אינו עובר עבירת נבדל.
נבדל פסיבי הוא מקרה בו שחקן תוקף נמצא בעמדת נבדל אך איננו מעורב במהלך המשחק, ולכן אין זו עבירה.
מלכודת הנבדל.
מלכודת הנבדל היא טקטיקה הגנתית שמטרתה "ללכוד" את הקבוצה התוקפת בעבירת נבדל. כאשר שחקן התקפה מתחיל בריצה לעבר השער בזמן ששחקן קבוצתו מתכונן לבעוט את הכדור אליו, רצים המגנים היריבים בכיוון הנגדי בקו ישר יחסית במטרה ששחקן ההתקפה יהיה מאחוריהם בזמן המסירה, כלומר בעמדת נבדל.