את ניהול הנכסים ניתן להשוות הן לחבר בורסה, והן למנהל השקעות מקצועי. גם אם המשקיע בנדל"ן בוחר לבצע את השקעותיו בעצמו לפי שיקולו, יש עוד עבודה לעשות. בעיקר אם הנכס הוא נכס להשכרה– מציאת שוכרים, חתימת חוזים, אחזקה. כל אלה הם תפקידיו של מנהל נכסים עבור משקיע המבצע את פעולותיו בעצמו. המשקיעים מהסוג השני, המעוניינים בניהול ממצה יותר – של בחירת תחום ההשקעה, ותכנון עתידי למיקסום רווחים הוא נדיר יותר. הסברות אומרות, שמי שיכול לעשות עסקאות רווחיות, יעשה אותן עבור עצמו, ולא עבור לקוחותיו. המצב כאן שונה מהמצב בשוק ההון – שוק הנדל"ן פחות "יעיל", ותנודותיו איטיות הרבה יותר. לכן, הרבה יותר פשוט לאדם ה"חי" את התחום לבצע את הפעולות הנכונות.
ולטר דה גרויטר
ולטר דה גרויטר (גרמנית: Walter de Gruyter) היא הוצאת ספרים גרמנית של ספרות עיון המתמחה בספרות אקדמית. למעלה מ-250 שנה פרסם בית ההוצאה ולטר דה גרויטר ספרים בפילוסופיה, תאולוגיה, ספרות, מדע, בלשנות, ומתמטיקה. ההוצאה נוסדה בשנת 1749 כשהיא קיבלה מהמלך פרידריך השני, מלך פרוסיה רישיון להדפיס ספרים.
הוצאת בריל
הוצאת בריל Brill Publishers נוסדה ב-1683 בליידן, הולנד, בריל (נודעה כ-E. J. Brill, Koninklijke Brill, Brill Academic Publishers) היא הוצאה לאור אקדמית בינלאומית המונפקת בבורסת Euronext שבאמסטרדם. משרדיה הם בליידן ובבוסטון מסצ'וסטס. בריל מוציאה לאור כיום מעל מאה כתבי עת וחמש מאות ספרים חדשים מדי שנה. בנוסף לכך בריל היא ספק של מקורות ראשוניים אונליין ושל מיקרופילם עבור חוקרים במדעי הרוח ומדעי החברה דרך IDC Publishers. כל הפרסומים זמינים בדפוס או במיקרופילם, כמו גם בפורמט אלקטרוני.
פעילות.
בריל מוציאים פרסומים בתחומים הבאים:
נכון ל-1 באוקטובר 2006, פעילויות ההוצאה של Transnational Publishers הצטרפה לתוכנית המשפט הבינלאומית של
Martinus Nijhoff Publishers, ההוצאה לאור של בריל בנושאי החוק הבינלאומי. בריל תמשיך לפרסם תחת השם של Martinus Nijhoff Publishers.
היסטוריה.
במאה ה-19 נתבקשה בריל לעיתים קרובות להוציא לאור פרסומים של הוצאות אחרות, שסברו שלבריל היו הגופנים בשפה הערבית ברמה הגבוהה ביותר. בריל הוציאה לאור את האנציקלופדיה של האסלאם (בשפות הגרמנית, צרפתית ואנגלית, בתחילה ב-1913, ואחר כך ב-1987); הם אף הדפיסו כתבי עת רבים בחקר האסלאם והמקרא, וטקסטים ביקורתיים רבים הדנים בכתבי יד מימי הביניים.
Brill Publishers
איבר (תחביר)
איבר הוא משפט עצמאי המהווה חלק מהמשפט המאוחה (או משפט מחובר, ראו: תחביר עברי).
לדוגמה, במשפט "דני הלך לים, ויוסי הלך לבית-הספר" שני איברים: (א) "דני הלך לים" ו-(ב) "ויוסי הלך לבית-הספר."
בכל משפט מאוחה יש שני איברים או יותר, ונהוג לסמן אותם באותיות הא"ב, כלומר איבר א', איבר ב', איבר ג' וכדומה.
בין האיברים במשפט המאוחה יבוא בדרך כלל פסיק (,) אלא אם כן האיברים קצרים.
בין האיברים המובע באמצעות מילות קישור או מובן לפי ההקשר הנסיבתי.
אין לבלבל בין איבר לבין פסוקית, הגם ששניהם מכונים באנגלית "clause".
איבר (פירושונים)
שנת זשה
שנת זשה היא אחת מארבעה עשר סוגי השנים בלוח העברי הקבוע. שנה מסוג זשה היא שנה המתחילה בשבת (ז), היא שלמה (ש) ועל כן יש 30 ימים גם בחשוון וגם בכסלו, וחג הפסח חל בה ביום חמישי (ה). שנה מסוג זשה היא שנה מעוברת ויש בה 385 ימים שהם 55 שבועות שלמים.
שנת זשה נקבעת כאשר מולד הלבנה הממוצע של חודש תשרי של שנה מעוברת חל בין יום שישי 20 שעות ו-491 חלקים ליום השבת 18 שעות. כתוצאה מכך כ-4.72% מהשנים בלוח העברי הן שנים מסוג זשה. בין השנים ה'ת"ש–ה'תת"ן חלה קביעות זו בשנים: ה'תשל"ו, ה'תש"ס, ה'תשס"ג, ה'תשפ"ז, ה'תתי"ד, ה'תתמ"א.
קריאה בתורה והפטרות.
בשנת זשה 55 שבתות. בשלוש מתוכן לא קוראים פרשה: שבת ראש השנה, שבת ראשונה של סוכות ושבת חול המועד פסח (בחוץ לארץ גם בשבת שמיני עצרת לא קוראים פרשה, אבל קוראים פרשת וזאת הברכה למחרת, בשמחת תורה). על מנת להתאים את מספר הפרשות (54, בשנה מסוג זשה כל הפרשות נקראות בשבת בארץ ישראל) עם מספר השבתות שבהן קוראים פרשה (52), מחוברות הפרשות מטות ומסעי וניצבים ווילך. בחוץ לארץ מחברים גם את פרשות חוקת ובלק כיוון שהיום השני של שבועות חל בשבת.
שבתות בהן לא קוראים את ההפטרה הרגילה:
באופן נדיר, קוראים את ההפטרה ה"רגילה" של פרשת פקודי (שכן בשנה פשוטה פרשת ויקהל ופרשת פקודי מחוברים, ונוהגים להפטיר בשל ויקהל, ובשנה מעוברת, שבת פקודי בדרך כלל חלה באחת מארבע פרשיות.)
איזלינגטון (רובע)
רובע אִיזְלִינְגְטוֹן של העיר לונדון (באנגלית: The London Borough of Islington, ) הוא אחד מרובעי לונדון הנמצא בצפונה של העיר. הרובע נוצר בשנת 1965 עם איחוד הרבעים המטרופולינים איזלינגטון ופינסבורי. הרובע כולל שני מחוזות בחירה לפרלמנט הבריטי: צפון איזלינגטון, ודרום איזלינגטון.
מקור השם.
רובע איזלינגטון קרוי על שם היישוב איזלינגטון. יישוב שהוקם בתקופה הסקסונית זה נקרא על ידי הסקסונים "גיסלדון" (Giseldone) ובהמשך "גיסלנאנדון" (Gislandune) - שמשמעו "גבעת גיסלה", בהמשך נקרא המקום "איסלדון" (Isledon) - שם בו נעשה שימוש עד אמצע המאה ה-17, עת התקבע השם הנוכחי של הכפר, ובהמשך של המחוז הכנסייתי בו שכן הכפר. עם הקמת הרובע, בשנת 1899 נבחר שם המחוז הכנסייתי כשמו של הרובע כולו.
שכונות איזלינגטון.
רובע איזלינגטון כולל את השכונות:
דמוגרפיה.
על פי מדגם שנערך בשנת 2006, ברובע איזלינגטון 185,500 תושבים (מהם 75% לבנים, 6% שחורים, 5% ממוצא קריבי ו-2% מבנגלדש).
השכלה.
אוניברסיטאות ומכללות.
ברובע פועלות שתי אוניברסיטאות: אוניברסיטת סיטי שנוסדה בשנת 1894 וממוקמת בכיכר נורת'האמפטון, ואוניברסיטת לונדון מטרופוליטן (שנקראה בעבר "אוניברסיטת צפון לונדון") שנוסדה בשנת 1896 (אז נקראה "המכון הפוליטכני נורת'רן"), הממוקמת בדרך הולווי.
כמו כן פועלת ברובע ממכללת איזלינגטון.
בתי ספר.
ברובע פועלים 47 בתי ספר יסודיים, 10 חטיבות ביניים, ושלושה בתי ספר לתלמידים בעלי צרכים מיוחדים.
ספורט.
בשכונת הולווי שברובע ממוקם מועדון הכדורגל ארסנל שמשחק בפרמייר ליג (הליגה העליונה באנגליה). ברובע ישנם שני אצטדיונים של המועדון, אצטדיון הייבורי הוותיק ואצטדיון האמירויות.
וולטר דה גרויטר
פורמולה 1 עונת 1991
במסגרת פורמולה 1 של שנת 1991 נערכו 16 מרוצים. באליפות העולם זכה הברזילאי איירטון סנה ובאליפות היצרנים זכתה קבוצת מקלארן-הונדה.
סקירה.
עונה זו נשלטה בצורה ברורה למדי על ידי סנה, ללא מתחרים ממשיים.
בעונה זו עשה גם מיכאל שומאכר את צעדיו הראשונים בעולם הפורמולה 1 (במרוץ הבלגי) בצידה של שערורייה קטנה: שומאכר היה חתום אצל קבוצת מרצדס שלא הייתה פעילה בפורמולה 1 אך תכננה להיכנס למרוצים שנתיים לאחר מכן (בתור ספקי מנוע של חברת סאובר). על מנת לאפשר לשומאכר לצבור ניסיון, הגיעה חברת מרצדס להסכמה עם קבוצת ג'ורדן, אולם לא נחתם חוזה. שומאכר דורג שביעי במקצה הדירוג, אך נאלץ לפרוש בהקפה הראשונה של המרוץ עקב בעיית מצמד. עם זאת, הופעתו גרמה לקבוצת בנטון-פורד לקפוץ על המציאה ולחתום על חוזה עם מרצדס ושומאכר נהג עבורם כבר במרוץ שלאחר מכן (מרוץ איטליה). קבוצת ג'ורדן תבעה אותם בבית משפט בבריטניה, אולם הפסידה במשפט.
גם עבור מיקה הקינן הייתה זו השנה הראשונה במסגרת סבב הפורמולה 1.
מרוץ אוסטרליה (האחרון בעונה) הופסק לאחר 14 הקפות במקום 81 עקב גשם חזק מדי. לכן ניתנו עבורו רק מחצית מהנקודות. המרוץ באוסטרליה היה גם למירוץ הקצר ביותר אי פעם.
כבכל עונה, חלו מספר שינויים בתקנון. העיקריים שבהם היו:
הארכיון הציוני המרכזי
הארכיון הציוני המרכזי (אצ"מ) הוא הארכיון הרשמי של מוסדות התנועה הציונית: ההסתדרות הציונית העולמית, הסוכנות היהודית, קרן קיימת לישראל, קרן היסוד והקונגרס היהודי העולמי. בארכיון הציוני המרכזי שמורים לצמיתות תיקים שנוצרו תוך כדי פעילות של מוסדות אלו ומוסדות המשנה הרבים שנוצרו על ידם. בנוסף, שמורים בארכיון הציוני תיקי ארכיונים של ארגונים ומוסדות היישוב היהודי בראשית דרכו בארץ ישראל.
בארכיון הציוני שמורים יותר מ-1,500 ארכיונים של אישים ממנהיגי ופעילי התנועה הציונית והיישוב. רשימת בעלי הארכיונים כוללת דמויות ידועות בהיסטוריה הציונית המודרנית, כמו: תיאודור הרצל, נחום סוקולוב, דוד וולפסון, מקס בודנהיימר, הנרייטה סאלד, אליעזר בן-יהודה, חיים ארלוזורוב ודמויות של פעילים, אנשי מקצוע ואחרים.
אוספי הארכיון כוללים: תיקים ודברי דפוס, אוסף מפות ותוכניות, אוסף תצלומים, אוסף כרזות וכרוזים, אוסף עיתונים וכתבי עת, ספרים, אוסף סרטי מיקרופילם, אוסף פריטים מוזיאליים ואוסף פריטים קוליים.
היסטוריה.
הארכיון נוסד בשנת 1919 בברלין, על ידי ההיסטוריון גאורג הרליץ שמונה לתפקיד הארכיונאי של ההנהלה הציונית, על ידי חבר ההנהלה ארתור הנטקה. תחילה הועברו למוסד החדש תיקים של המשרדים הציוניים המרכזיים בווינה ובקלן, ואחר כך גם תיקים של הלשכה הראשית של הקרן הקיימת והמשרד הציוני המרכזי בלונדון. בו בזמן החל הארכיון באיסוף שיטתי של ספרים, כתבי עת ותצלומים המתעדים את תולדות הציונות ואת ארץ ישראל בזמן החדש.
בשנת 1933, עם עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, ביקש ד"ר הרליץ היתר מן המשטרה להוצאת הארכיון מגרמניה, וכאשר ההיתר ניתן נארז החומר בארגזים והועבר לירושלים. הארכיון שוכן במרתף בבניין של המוסדות הלאומיים בירושלים ונפתח לקהל בסתיו 1934.