פרודיה על ההתגלויות המקראיות.
בסצנת ההתגלות, ישנו מראה של עיצוב סגנוני פרודי על ההתגלויות המקראיות, שעניינה לעורר תמיהה וצחוק בקרב השומעים. ניסיון הגושפנקא לשוות רצינות לאמיתות דבריו ושליחותו, מרמזת כי אין להתייחס לדבריו ברצינות, שכן ידעו שספרות דידקטית אין בה שום נטילת תוקף של אמת על ידי התגלויות נבואיות. באמצעות פרודיה מקראית אנו מכוונים לדברי חז"ל כי "הנבואה ניתנה לשוטים" וכך יש להתייחס אל יצירתו, דברי צחוק ולעג. קריאה נוספת תאפשר לראות בכך לעג ואזהרה מנביאי שקר.
פרודיה על צוואות.
על פי גישה זו, צוואתו של תחכמוני, היא פרודיה על נוסח הצוואות שהיה קיים באותם ימים. הצוואות, נכתבו במסרים על הדרך הנכונה שיש ללכת בה, והיו מלאים בריבוי החזרה על המילה, בני. החזרות הרבות על המילה בני בצוואתו של תחכמוני, "ועתה בני שמע בקולי", "שמע בני וקח אמרי" יש בה כדי להעיד אל הקונוטציות הקימות בספר משלי. ספר משלי כתוב כפניה מוסרית של אב אל בנו, כמעין צוואה של אב לפני מותו. רושם המסר היוצא מן הצוואה הוא מוסרי, "החזק במוסר אל תרף ידך", אך המסר של תחכמוני לבנו נוגד את ערכי העולם המוסרי בו הוא קיים.
פרודיה על הכתובה.
הכתובה הנקראת בחתונתם של זרח ואיילה שלוחה, שמה ללעג וקלס את הסגנון הרשמי של הכתובה, המסמך המפרט את התחייבות הבעל כלפי אשתו בימי נישואיהם. כמוהר, נותן זרח מאה ערלות, ומעניק לה מחלות ומארות לרוב. המקאמה מאופיינת ככזו הכתובה לפורים. השעשוע הרב שבה, שהופיע והותר אך ורק בימי הפורים, ממדי ההומור הרבים והפרודיות הקיימות הופכות את המקאמה לכזו שנכתבה במיוחד עבור חג הפורים. האלגוריה הבין דתית, גם היא, שאושרה להיכתב רק עבור חג הפורים מוכיחה, כנראה, כי המקאמה נכתבה עבור חג זה. כאשר זרח בוער באש תאוותו ודוחק לנישואין מידיים, טקס הנישואין המזורז של זרח מלא החשק, נערך בי"ג באדר, ערב פורים. עובדה זו מבליטה את סממניה הקרנבליים של היצירה ככזו שנכתבה עבור פורים.
הורמון פאראתירואיד
באזעל
אוגניה וינוגרדוב
אוגניה וינוגרדוב (27 בנובמבר 1910 - 16 ביולי 1992) הייתה השופטת הראשונה במדינת ישראל, נשיאת בית המשפט המחוזי בחיפה בשנים 1979–1980.
ביוגרפיה.
וינוגרדוב נולדה באורני שבליטא. בשנת 1927 החלה ללמוד משפטים באוניברסיטת וילנה ובשנת 1929 עברה לאוניברסיטה היגלונית בה סיימה את לימודיה ב-1931. בשנת 1935 עלתה לארץ ישראל ובשנת 1939 נרשמה כעורכת דין ארץ ישראלית. בשנת 1948 מונתה לשופטת בבית המשפט השלום בחיפה, החל מינואר 1949.
באוגוסט 1952 עלתה וינוגרדוב לכותרות בעת שסירבה להענות לדרישת שר המשפטים, חיים כהן, בטענה שאין לה סמכות בחוק לעצור אנשים שזוכו בחקירה מוקדמת. בתחילת 1953 כיהנה במשך שלושה חודשים כשופטת ראשית בבית משפט השלום ולאחר מכן עברה לבית המשפט המחוזי. בשנת 1979 מונתה לנשיאת בית משפט המחוזי בחיפה.
וינוגרדוב הייתה השופטת הראשונה במדינת ישראל,השופטת המחוזית הראשונה במדינה והנשיאה התורנית הראשונה בישראל. וינוגרדוב ישבה כשופטת בתיקים פליליים רבים, בהם משפטו של המרגל קורט סיטה, של בניו של עו"ד חורי מעכו שהואשמו בריגול ושל הנאשמים במהמות בכפר כנא. כן הייתה בהרכב שהקל בעונשו של דוד בן הרוש מנאשמי אירועי ואדי סאליב.
ב-14 באוקטובר 1980 פרשה לגמלאות.
באפריל 1983 נתמנתה לוועדת ערר לעניין חוק מס שבח מקרקעין במחוז חיפה.
בתה, רעיה חפרי-וינוגרדוב, כיהנה גם היא כשופטת בבית המשפט המחוזי. נכדה, אדם חפרי-וינוגרדוב הוא פרופסור בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית.
דניאל צ'רניש
דניאל צ'רניש (נולד ב-24 באפריל 1979) הוא שחקן ישראלי.
קורות חייו.
דניאל צ'רניש נולד בעיר סימפרופול שבברית המועצות דאז. אביו מוזיקאי, למד בקונסרבטוריון למוזיקה בקייב, מנגן על 6-5 כלים, בברית המועצות עבד במקהלות והלחין מוזיקה, בין השאר הלחין מלודיות על משפחתו.
צ'רניש היה פעיל בחוגי תיאטרון ולמד בחטיבה ובתיכון במגמות תיאטרון. בהיותו בן 12 הופיע בהצגות סילבסטר.
צ'רניש עלה לישראל עם משפחתו בשנת 1997. הוא התגייס לצה"ל בגיל עשרים ושירת בפלוגת הקשר של החטיבה הדרוזית, השתחרר בדרגת סמל ראשון וסיים כחייל מצטיין. הוא למד במכינת מבוגרים בסטודיו למשחק ניסן נתיב בשנת 2003-2002, שם למד אצל אפרים אבא, אלונה פרץ, יצחק (בבי) נאמן. אחר-כך למד משחק בניסן נתיב בשנים 2006-2003, שם הושפע בעיקר מניסן נתיב, מהמורה והבמאי מישה לוריה ומהמורה לשפת הגוף קובי אסף.
בתום לימודיו צ'רניש שאף לשחק בתיאטרון גשר. הוא השאיר קורות חיים בתיאטרון גשר טלפון מהבמאית לנה קריינדלין לבוא מייד ולעשות אודישן. הוא נסע במהירות לתיאטרון גשר עבר אודישן וכעבור שבועיים עבר אודישן נוסף לפי המחזה של רומיאו ויוליה, באודישן צ'רניש גילם את דמותו של רומיאו ויעל לוין שיחקה את יוליה והתקבל לתיאטרון. מאז שנת 2006 הוא חלק מלהקת השחקנים של תיאטרון גשר ושיחק עד היום (דצמבר 2011) בעשר הצגות בגשר. ההצגה הראשונה בה שיחק הוא היה בתפקיד הראשי של ולודיה בהצגה "הבן הבכור" בבימויה של לנה קריינדלין. הוא היה מועמד על תפקידו בהצגה לפרס התיאטרון הישראלי לשחקן המבטיח לשנת 2007.
בשנת 2007 שיחק צ'רניש בסרט "בדרכים" בבימויו של ליאור גלר. בסרט משחק בתפקיד הראשי ומגלם את דמותו של בחור בשם דניאל, שהרג ילד במלחמת לבנון, צלקת נפשית שהוא סוחב עמו כל הזמן. אחרי הצבא דניאל סובל מתסמונת פוסט טראומטית ומתמכר להרואין.
הסרט זכה בפסטיבל הקולנוע בברלין (2007) בפרס התסריט הטוב ביותר, זכה ב-26 פרסים בינלאומיים, היה מועמד לפרס האוסקר לסרטי סטודנטים.
בשנת 2009 השתתף צ'רניש בסדרה "בין השורות" בטלוויזיה הרוסית, בה שיחק כמאהב של יבגניה דודינה. באותה שנה שיחק בתפקיד קטן בסרטו הראשון של משה איבגי כבמאי, "וביום השלישי".
ב-2008 צ'רניש עשה דיבוב ללהקת בלט פנוב.
דניאל צ'רניש נשוי לדיאנה ולהם ילד אחד.
תפקידים.
תיאטרון.
מופעים שונים
תיאטרון "גשר"
באזיליאה
בסיליאה
באסיליא
באזיליא
באסעל
הזירה הימית במלחמת שלום הגליל
באר הגולה (המהר&quot;ל מפראג)
באר הגוֹלָה הוא ספר שכתב המהר"ל מפראג, שהודפס לראשונה בחייו בשנת שנ"ח, ובו הוא דוחה כמה מן הטענות על דברי חז"ל התמוהים בגמרא ובמדרשים. בין היתר עוסק הספר בנושאים הבאים: מדרשי אגדה, מצוות שתקנו חז"ל ומשמעותן, ידיעת הטבע על ידי החכמים, הבנת הפסוקים על ידי חז"ל ועוד. כבשאר ספריו, מבוארים מדרשי אגדה רבים לצורך ביסוס רעיונותיו. סגנונו המיוחד של המהר"ל ניכר בחיבור זה בכתיבתו המרובה בחרוזים.
בסוף הבאר השישי מובאת ביקורת חריפה בעיקר על השקפותיו של ר' עזריה מן האדומים על האגדה.
הספר באר הגולה הוא ספר נפרד מסדרת הספרים הגדולה שתכנן לכתוב, אך לעיתים יש בו הפניות אל ביאורים שנכתבו בהם.
חלקי הספר.
הספר מחולק לשבע "בארות" (מאמרים), מלבד ההקדמה:
במהדורת לונדון נוספו לספר פירושים של המגיד מקוזניץ על שלושה ממאמרי המהר"ל, וכן הספר "דרשות מהר"ל", דרשות שנשא המהר"ל בזמנים שונים. הדרשה הארוכה ביותר היא "דרוש על התורה", אותה נשא בחג השבועות שנ"ב בפראג (יחד עם "דרוש על המצוות").
באר הגולה
חרות אשכנזי
חרות אשכנזי היא שחקנית ישראלית.
ביוגרפיה.
חרות אשכנזי נולדה וגדלה ברחובות. החלה לשחק בחוג העירוני לנוער, בבימת הנוער העירונית של רחובות מכיתה ז' עד י"ב, במהלך חטיבת הביניים והתיכון. בתקופת התיכון גם השתתפה בחוג דרמה של נוער הבימה בתיאטרון "הבימה". בצבא שירתה שנה בלהקה צבאית של חיל החינוך בשם "קברט בנות", ואחר כך שנה בתיאטרון צה"ל, בו שיחקה במחזה "טירונות בנות" מאת הלל מיטלפונקט ובבימויו של עמרי ניצן.
בתום שירותה הצבאי אשכנזי החלה ללמוד בסטודיו למשחק ניסן נתיב בתל אביב, בו למדה שלוש שנים (1998-1995). מיד בסיום הלימודים נכנסה לתיאטרון הקאמרי בו שיחקה עד 2018. תפקידה הראשון היה כשחקנית מחליפה בהצגה "רצח", מאת חנוך לוין, ואחר-כך בשנת 2000 בהצגה "קרום" של לוין, בבימויו של מיכאל גורביץ', שם גילמה את דמותה של צוויוי, נערת חלומותיו של קרום. על תפקידה ב"קרום" הייתה אשכנזי מועמדת לפרס התיאטרון הישראלי כשחקנית המבטיחה ב-2000. באותה שנה זכתה במלגת שחקנית צעירה מבטיחה של הקאמרי על-שם עדנה פלידל.
אשכנזי נסעה ללונדון ב-1999, שם עשתה במשך שנה תואר בבימוי באוניברסיטת מידלסקס.
לאחר שובה, שבה לתיאטרון הקאמרי.
ב-2001 שיחקה בהצגה "הרב קמע", מאת שמואל הספרי, לפי "טרטיף" של מולייר, קומדיה משפחתית מצחיקה, שם גילמה את דמותה של הבת.
ובהצגה "ליסיסטרטה 2000" מאת ענת גוב בבימויה של עדנה מזי"א.
ב-2003 שיחקה ב"טובים השניים", קומדיית מצבים של המחזאי הבריטי ריי קוני, בה גילמה את דמותה של משרתת ספרדייה בבית מלון, ההצגה המצליחה רצה 350 פעמים.
ב-2003 השתתפה בקברט הסאטירי "השמיים הם הגבול" מאת אפרים סידון, לצידם של טוביה צפיר, שלמה וישינסקי ושרון אלימלך, בו שיחקה ושרה.
ב-2004 השתתפה אשכנזי בהצגה "עיר הנפט" מאת הלל מיטלפונקט, בה שיחקה חיילת בלהקת צבאית, במסגרת התפקיד גם שרה.
ב-2006 השתתפה בהצגה "גיבור מעמד הפועלים" מאת יהושוע סובול, בבימויו של עודד קוטלר. המחזה נכתב על-סמך מקרה אמיתי של פיטורים של נהגי אוטובוס בדרום. אשכנזי שיחקה בו בת, שכתוצאה מפטוריו של אביו של ארוסה, נהג האוטובוס, מבטלים את חתונתה.
ב-2007 שיחקה בהצגה "מותו של סוכן", מאת ארתור מילר, בבימויו של מיכה לבינסון, שם שיחקה את אחת מנשות הבר.
ב-2006 השתתפה בסדנה שעודד קוטלר העביר בתיאטרון גבעתיים, בסיומה העלו מופע בשם "מובטל נולד", שנכתב על-סמך סצנות שנכתבו בסדנה על חיי מובטלים.