לאחר הפיגוע פשטו כוחות צה"ל על הכפר שממנו יצא המחבל, עצרו את אחיו והחרימו אמצעי לחימה וכסף המיועד לטרור. הכוחות הטילו כתר על הכפר ומיפו את בית המחבל לקראת הריסתו.
בדוברו לפני מועצת הביטחון, הציג שגריר ישראל באו"ם דני דנון תצלומים של מתקפת הטרור ואמר שהרוצח ביצע את הרצח ביודעו שהוא יקבל משכורת של אלפי דולרים בחודש מהרשות.
חברי כנסת וכן שר הביטחון אביגדור ליברמן, ושר החינוך, נפתלי בנט, קראו לגזור עונש מוות על המחבל. בהמשך הביע גם ראש הממשלה, בנימין נתניהו, עמדה דומה.
ב-9 באוגוסט 2017 העניק מפקד אוגדת איו"ש צל"ש ללוחם יחידת עוקץ שניטרל את המחבל.
ב-16 באוגוסט 2017 הרס צה"ל את הקומה הראשונה בבית המחבל שביצע את הפיגוע. בני משפחת סולומון עתרו לבג"ץ שיורה להרוס גם את הקומה השנייה, שיועדה לאחי המחבל, ולהחרים את קרקע המבנה, אך עתירתם נדחתה.
חמישה מקרובי משפחתו של המחבל - הוריו, שני אחיו ודודו נדונו למאסר לאחר שהורשעו באי מניעת עבירה, משום שידעו על כוונתו לבצע פיגוע ולא דיווחו על כך. אמו של המחבל הורשעה גם בהסתה, לאחר ששיבחה את מעשי בנה וקראה לפגוע ביהודים.
תחקיר שביצע צה"ל והוצג ב-2 באוקטובר 2017 לאלוף פיקוד המרכז רוני נומה, מעלה מחדלים שאפשרו את חדירת מחבל. הפלוגה המרחבית והמערך האזרחי לא ביצעו את ההנחיות לאור הערכת מצב ואמצעי האבטחה לא הותקנו אף על פי שתוקצבו. מספר מפקדים ננזפו, וסגן הרבש"ץ הודח.
משפטו של המחבל.
בדצמבר 2017 הורשע עומר עבד אל-ג'ליל בשלוש עבירות של גרימת מוות בכוונה (המקבילות לעבירת רצח), שתי עבירות של ניסיון לגרימת מוות בכוונה תחילה ובעבירת הסתה. ב-15 בפברואר 2018 גזר עליו בית המשפט הצבאי בעופר ארבעה מאסרי עולם: שלושה בגין כל רצח, ועונש מאסר עולם נוסף בשל ניסיונו לרצוח את טובה סולומון, אם המשפחה, שנפצעה בפיגוע. בנוסף חויב לפצות את בני המשפחה בסכום של 1.8 מיליון ש"ח. בגזר הדין דרשו השופטים כי המחבל לא ישוחרר בשום עסקה עתידית. בדעת מיעוט ביקש השופט סא"ל דב גלבוע להטיל על המחבל עונש מוות.
ריכרד בראואר
ריכרד דָגוֹבֶּרט בראואר (גרמנית: Richard Dagobert Brauer; 10 בפברואר 1901 – 17 באפריל 1977) היה מתמטיקאי יהודי גרמני-אמריקאי, שנחשב לאחד המתמטיקאים המובילים במאה ה-20. ערך מחקר משמעותי בתחומי האלגברה ותורת המספרים, והיה ממייסדי תורת ההצגות המודולרית. העמיד תלמידי מחקר רבים, בעיקר בתקופת שהותו בקנדה ובארצות הברית.
חייו.
את לימודי הדוקטורט ביצע באוניברסיטת ברלין, תחת הנחיות של ישי שור. בשנת 1926 פרסם את עבודת הדוקטור שלו, אשר עסקה בהצגות של חבורות אורתוגונליות ממשיות רציפות. לאחר מכן, החל ללמד בקניגסברג, תחת הנחייתו של קונרד קנופ . בעקבות עליית הנאצים לשלטון, הוצע לבראואר על ידי וועדת החרום למלומדים עקורים לעבור ללמד בקנטקי. בראואר הסכים להצעה, ובשנת 1933 החל ללמד בלקסינגטון.
בשנת 1934, עבד יחד עם נתן ג'ייקובסון תחת הנחייתו של הרמן וייל. באותה התקופה, הוזמן על ידי אמי נתר להגיע לקבל משרה בטורונטו. בשנים שלאחר מכן, לימד בראואר גם באוניברסיטת מישיגן ובאוניברסיטת הרווארד.
מבין תלמידיו ניתן למנות את ססיל נסביט , רוברט שטיינברג , סטפן ג'נינגס ודונלד לואיס .
בראואר היה נשוי לאילזה קרגר, אף היא מתמטיקאית שלמדה עמו בברלין בשנות ה-20. לשניים נולדו שני בנים, ג'ורג' ופרד, שניהם מתמטיקאים.
תרומתו למתמטיקה.
בראואר עסק לאורך כל חייו בעיקר באלגברה. היה ממייסדיה של תורת ההצגות המודולרית, ותרם רבות למחקר של תורת החבורות הסופיות. עסק גם באלגבראות פשוטות מרכזיות מעל שדות ובמספרים היפר-מרוכבים.
בראשית דרכו, חקר בראואר אלגבראות חילוק מעל שדות מושלמים. עבודה זו היוותה את המבוא להגדרת חבורת בראואר אותה הציג, הקרויה על שמו. בהמשך, תרם רבות לתורת ההצגות, והוכיח את משפט האינדוקציה של בראואר, הקובע כי חוג הקרקרטים המרוכבים של חבורה סופית נוצר על ידי תת-קבוצה מסוימת של קרקרטים. בעזרת תוצאה זו, נבנו הכלים לבניית קרקטרים אי-פריקים מעל המרוכבים, ללא נגיעה ישירה בהצגות. הגדיר גם את אלגברת בראואר, המשמשת כלי מחקר בתורת ההצגות של חבורות אורתוגונליות.
מחקרו בתורת ההצגות המודולרית תרם רבות להבנת המבנה של חבורות סופיות. ברוואר ניסח והוכיח את שלושת המשפטים של בראואר, המספקים מידע אודות בלוקים של חבורות ושל תתי-חבורות מסוימות שלהן. משפטים חשובים נוספים שהיה שותף להם בנושא זה הם משפט בראואר-סוזוקי ומשפט אלפרין-בראואר-גורנשטיין, העוסקים בחבורות 2-סילו מסוימות של חבורות פשטות.
בשנת 1955 היה ממוכיחיו של משפט בראואר-פוולר, הקובע כי לכל חבורה מסדר זוגי formula_1 יש תת-חבורה אמיתית מסדר לכל הפחות formula_2. עבודה זו, בה התגלו כלים למיון חבורות סופיות בעזרת אינוולוציות, עזרה בשלבי משפט המיון לחבורות פשוטות סופיות.
אלנקוה
אקסל פרסון-ברמסטורפ
אקסל אלריק פרסון-ברמסטורפ (בשוודית: Axel Alarik Pehrsson-Bramstorp, נולד: Axel Alarik Pehrsson; 19 באוגוסט 1883 – 19 בפברואר 1954) היה פוליטיקאי שוודי שכיהן כראש ממשלת שוודיה כמה חודשים בשנת 1936. כחבר הריקסדאג (הפרלמנט השוודי) הוא היה ידוע בשם "אקסל פרסון מברמסטורפ", על שם חוותו, או בקיצור "ברמסטורפ". בשנת 1937 הוא הוסיף באופן רשמי את שם חוותו לשם משפחתו.
ראשית חייו.
אקסל פרסון היה בן למשפחת חוואים מהכפר אויה (Öja, כיום בתחומי העיר יסטד שבנפת יסטד) שבמחוז סקונה. מותו בטרם עת של אביו גרם לו לנשור מלימודיו בבית הספר ולאחר שמלאו לו 14 שנים הוא השלים את השכלתו במסגרת חינוך מבוגרים בבית חינוך עממי. החווה של משפחתו הייתה גדולה יחסית. עם נישואיו הוא רכש את חוות ברמסטורפ הסמוכה ומאוחר יותר הוא קיבל את הבעלות המלאה על החווה המשפחתית ורכש כמה חוות נוספות.
קריירה פוליטית.
פרסון היה פעיל בפוליטיקה המקומית והאזורית וב-1918 הוא נבחר להיות חבר הבית התחתון של הריקסדאג מטעם המפלגה הליברלית, אך ב-1921 הוא לא נבחר מחדש. הוא עבר אל מפלגת "ליגת החוואים" (Bondeförbundet) וב-1929 הוא נבחר שוב לבית התחתון מטעמה. מאז הוא כיהן כחבר הפרלמנט ברציפות עד 1949, כשהחל משנת 1934 הוא שימש כיושב ראש המפלגה.
לאחר שממשלת הסוציאל-דמוקרטים בראשותו של פר אלבין הנסון הופלה על ידי רוב בפרלמנט באביב 1936 קיבל פרסון מנדט מהמלך גוסטב החמישי להקים ממשלת קואליציה לא-סוציאליסטית. משימה זו התגלתה כבלתי אפשרית ולזמן קצר כיהן פרסון כראש ממשלה של מפלגה אחת מיוני ועד ספטמבר 1936. מאחר שממשלה זו כיהנה רק במהלך הקיץ, היא זכתה לכינוי "ממשלת החופשה" (semesterregeringen). פרסון לקח על עצמו את תפקיד שר החקלאות. לאחר הבחירות לבית התחתון שנערכו בספטמבר הוא התפטר מתפקידו כראש הממשלה והמשיך לשמש כשר החקלאות בממשלה החדשה בראשותו של הנסון, שהתבססה על קואליציה של הסוציאל-דמוקרטים עם מפלגת החוואים. באותו תפקיד הוא שימש גם בממשלת הקואליציה הלאומית שהוקמה ב-1939 בראשותו של הנסון עם פרוץ מלחמת העולם השנייה וכיהנה עד לתום המלחמה ב-1945.
שנותיו האחרונות.
לאחר התפטרותו מממשלת הקואליציה הלאומית שימש פרסון-ברמסטורפ במספר תפקידים בארגונים חקלאיים שונים והמשיך לכהן כיושב ראש מפלגתו וכחבר הריקסדאג, עד שב-1949 הוא נאלץ לפרוש מסיבות בריאות. באותה שנה הוענק לו תואר אבירות מטעם "המסדר המלכותי של הסרפים" והוא חי את שארית חייו בחוותו.
ערן ראמי
ערן ראמי הוא חצוצרן ומנצח ישראלי.
ביוגרפיה.
ערן ראמי נולד בישראל והתחיל את לימודי המוזיקה בנגינת פסנתר בגיל 6 ובנגינת חצוצרה בגיל 12.
לאחר לימודיו בתיכון תלמה ילין, עשה את שירותו הצבאי בתזמורת חיל האוויר.
אחרי השירות הצבאי יצא ללימודים בבית הספר הגבוה לאמנויות בברלין אצל פרופ' קונרדין גרוט (נגן בפילהרמונית של ברלין), שם השלים תואר ראשון. במהלך שהותו שם היה גם סטודנט באקדמיה ע"ש הרברט פון קאראיין, במסגרתה ניגן עם הפילהרמונית של ברלין במשך שנתיים.
בשנים 1995–2002 שימש כחצוצרן ראשי בתזמורת הסימפונית ירושלים. החל מעונת 2005–2006 הוא חבר בתזמורת הפילהרמונית הישראלית.
בנוסף מופיע גם כמנצח, בין השאר עם התזמורת הקאמרית הישראלית, וכסולן בקונצרטים קאמריים בישראל ומחוצה לה.
כמו כן הוא מלמד באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים.
אנרגיית גיבס
מרק אנטואן אוליבייה
מרק אנטואן אוליבייה (; נולד ב-18 ביוני 1996) הוא שחיין צרפתי, בעל מדליית ארד אולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016) בשחייה במים פתוחים במשחה ל-10 ק"מ ואלוף העולם (בודפשט 2017) בשחייה במים פתוחים במשחה ל-5 ק"מ.
ביוגרפיה.
אוליבייה גדל במשפחה של שחיינים (אביו ואחיו) בעיירה דנן, במחוז נור בחבל או-דה-פראנס. הוא החל להתאמן בשחייה בגיל 7 ובגיל 15 החל להתאמן בשחייה במים פתוחים. כיום הוא שוחה בנרבון.
באליפות העולם שנערכה בקאזאן שברוסיה ב-2015 סיים אוליביה במקום שישי במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:50:06.4 שעות, 12.4 שניות ממדליית זהב ו-5.7 שניות ממדליית ארד ובמקום 11 במשחה הקבוצתי ל-5 ק"מ בתוצאה של 56:50.9 דקות. נוסף לכך, הוא השתתף במשחה ל-25 ק"מ, אך לא סיים אותו.
באליפות אירופה בשחייה במים פתוחים שנערכה בהורן, הולנד ביולי 2016 זכה אוליבייה במדליית ארד, במשחה ל-10 ק"מ בתוצאה של 1:55:21.6 שעות, אחרי פרי וירטמן מהולנד (1:55:20.6 שעות) וג'ק ברנל מבריטניה (1:55:21.2 שעות).