ההקדשות ופסלי הטרקוטה מרמזים על כך שהאלה שלכבודה נבנה המקדש היא הרה. מאוחר יותר, מזבח התגלה בחפירות ליד המקדש באזור המצוי מתחת לכיפת השמיים, דבר האופייני למקדשים יוונים. שיטת הבנייה הזו אפשרה למאמינים להקריב קורבנות בלי להיכנס לסלה או למקום קדוש פנימי אחר.
העמודים עליהם נתמכים המקדשים הם בעלי אנטזיס או אלמנט קימור אנכי דומה לאורכם, דבר המעיד על בנייה קדומה יותר ממקדשים אחרים. חלק מהכותרות בראש העמודים שימרו את צבעם המקורי עד היום. קירות המקדש עבים יותר ממקדשים אחרים, ככל הנראה כיוון שישנם שתי דלתות ושבעה עמודים הממשיכים עד למרכז הסלה, דבר שאינו אופייני למקדשים יוונים בדרך כלל.
המקדש השני של הרה נבנה בין 450 לפנה"ס ו-460 לפנה"ס צפונית למקדש הראשון. בעבר הדעה הרווחת הייתה כי המקדש יועד לפוסידון ולא להרה. לעמודי המקדש אין את עשרים התלמים האופיינים לעמודים אחרים אלא 24 תלמים, העמודים במקדש השני של הרה גם רחבים יותר מעמודים אחרים והמרווח בין כל עמוד ועמוד קטן יותר. בנוסף להרה, המקדש שימש בעבר כמקום פולחן לזאוס וישות נוספת שזהותה אינה ידועה. בצידו המזרחי של המקדש ניתן לראות שרידים של שני מזבחות, האחד גדול והשני קטן יותר. המזבח הקטן הוא תוספת רומאית שנבנתה כאשר הדרך המובילה לפורום נסללה ועברה דרך המקדש הגדול. סברה אחרת אומרת שייתכן שבעבר המקדש הוקדש להרה וגם לפוסידון ומספר פסלים הנמצאים סביב המזבח יכולים להעיד על כך.
בנקודה הגבוהה ביותר באתר, במרחק מה משני המקדשים שהוקדשו להרה, נמצא המקדש השלישי של אתנה. המקדש נבנה באזור 500 לפנה"ס ובעבר הדעה הרווחת הייתה שהמקדש נבנה לצרס (אלת החקלאות הרומית) . שלושה קברים נוצריים הנמצאים תחת רצפת המקדש מראים כי בעבר המקדש ככל הנראה שימש ככנסייה נוצרית.
הודו סין הצרפתית
קרחון מאלפיג'י
קרחון מאלפיגי
קרחון מאלפיגי (באנגלית: Malpighi Glacier) הוא קרחון באי ברבאנט, בארכיפלג פאלמר, שבאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 9 קילומטרים ורוחבו 2 קילומטרים.
הקרחון מנקז את רמת הארווי שבהרי סטריבוג, לכיוון דרום-מזרח, וזורם לצד רכס באסארבובו עד שמתחבר אל קרחון מקנזי, וזורם ונשפך עימו אל מפרץ קיאק שבחוף המזרחי של האי ברבאנט.
היסטוריה.
גילוי ומיפוי הקרחון.
הקרחון מופה בצורה גסה ולא מדויקת על ידי המשלחת האנטארקטית הבלגית (שחקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1897–1899), בפיקודו של אדריאן דה ז'רלאש.
הקרחון צולם מן האוויר על ידי האנטיג אירוסרוויירס בע"מ בין השנים 1956–1957. לאחר מכן הקרחון מופה בהתבסס על תצלומי אוויר אלה בשנת 1959.
מקור השם.
שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.
הקרחון נקרא על שמו של מרצ'לו מאלפיגי, פיזיולוג איטלקי וחוקר רפואה חלוצי שהראה לראשונה את קיומם של נימי הדם.
וזאת בדומה לאתרים רבים אחרים באזור אשר נקראו על שמם של חלוצי רפואה.
גנבה מקוונת של אמצעי תשלום
גנבה מקוונת של אמצעי תשלום (נקראת גם בשמות "סקימינג" או "Formjacking") היא סוג של הונאה באינטרנט, בה נגנב למעשה כל המידע הקשור לאמצעי התשלום של הלקוח, בדרך כלל כרטיס אשראי. הגנבה מתבצעת באמצעות הזרקת קוד זדונית לדף התשלום, והפעלת סקריפט שגונב את הפרטים של אמצעי התשלום.
המונח "skimming" תיאר בעבר את העתקת הפס המגנטי מכרטיס מגנטי אחד לכרטיס אחר על ידי עובד בחנות, שהיה משתמש בו לאחר מכן כדי לבצע רכישת מוצרים. המונח "web skimming" מתאר גנבה מקוונת של פרטי אמצעי התשלום, ללא צורך בגישה פיזית לכרטיס עצמו.
בדו"ח של סימנטק משנת 2019 נטען כי כ-4,800 אתרי מסחר אלקטרוני נפגעים מדי חודש בתקיפה כזו.
בשנת 2018 נגנבו בשיטה זו פרטי כרטיס אשראי של 380,000 לקוחות מהאתר של בריטיש איירווייז. הקוד שהוזרק לדפי התשלום ניתב את פרטי כרטיסי האשראי לאתר אינטרנט בשם baways.com, אשר נראה בעיניי הלקוחות כאחד מאתרי החברה. מתקפות דומות התרחשו באתרי סחר אלקטרוני נוספים, בהם "בסט ביי", "סירס", דלתא איירליינס ו"טיקטמאסטר".
תוכנת Magecart.
קבוצות תקיפה נוהגות להזריק קוד זדוני לאתרי מסחר אלקטרוני כדי לגנוב את פרטי אמצעי התשלום. התוכנה הנפוצה להזרקת קוד מסוג זה נקראת Magecart.
בשנת 2017 דיווחה חברת האבטחה DefenseCode כי חנויות וירטואליות שמשתמשות במערכת המסחר האלקטרוני של מג'נטו חשופות לגנבה מקוונת של אמצעי תשלום באמצעות Magecart. מספר אתרים שהשתמשו במג'נטו כבר נפגעו מתקיפה כזו, בהם חברת Newegg המשווקת מחשבים וחומרה, ואתר האינטרנט InfoWars .
הגנה.
חברות אבטחת מידע מספקות כיום מערכות בגנה מפני גנבה מקוונת של אמצעי תשלום. כמו כן, חלק מהשיטות המקובלות באבטחת מידע יכולות לספק הגנה מפני תקיפה כזו, בהן הערכת ספק, הקשחת שרתים, בקרת גישה ובדיקת חדירות חיצונית. בנוסף, פעולות כמו החלת מדיניות אבטחת תוכן ובדיקת תקינות משאבים יכולות למנוע שינויי סקריפט זדוניים.
מיטת אשפוז
מיטת אשפוז או מיטת בית חולים היא מיטה שתוכננה במיוחד עבור חולים מאושפזים, או אחרים הזקוקים לצורה כלשהי של טיפול רפואי, במסגרת בית חולים או מתקן רפואי אחר. מיטות אלה כוללות תכונות מיוחדות לנוחיותו, לרווחתו ולבטיחותו של המטופל, והן לנוחיותו ורווחתו של האדם המטפל בו.
המונח "מיטת אשפוז" מתייחס למיטה בפועל, אך הוא משמש גם לתיאור יכולת הקיבולת של חולים במתקן רפואי (מספר מיטות האשפוז ומספר אנשי הצוות הרפואי המועסקים לצידן).
היסטוריה.
מיטות אשפוז מתכוננות עם מעקות צד נכנסו לשימוש לראשונה בבריטניה בין 1815 ל-1825.
בשנת 1874 חברת המזרנים אנדרו ווסט ובנו, סינסינטי, אוהיו, רשמה פטנט על מסגרת מזרן עם ראש ציר שאפשר היה להרים אותו.
מיטת אשפוז מודרנית מתכווננת בת 3 חלקים הומצאה על ידי ד"ר וויליס גץ', מהמחלקה לכירורגיה בבית הספר לרפואה באוניברסיטת אינדיאנה , בראשית המאה העשרים.
תכונות המיטה.
התכונות הבסיסיות כוללות גלגלים לצורך ניוד המיטה ועליה המטופל ממקום למקום, וכן אפשרות לכיוון גובה המיטה והגבהת הראש והרגליים. מותקנים בה מעקות צד לשם מניעת נפילת המטופל מהמיטה והם ניתנים לפתיחה לצורך ירידה מהמיטה וגישה לטיפול במטופל. כמו כן ניתן לחבר למיטה ציוד רפואי נדרש כגון עמודים לשקיות עירוי. לעיתים יהיה מותקן במיטה מדף מתחת למיטה עצמה כדי לאפשר להניח בו חפצים של המטופל.
מיטות מודרניות כוללות אפשרות לכיוון מצב חלקי המיטה באמצעות מנועים חשמליים המופעלים על ידי לחצני פיקוד.
ישנם סוגים שונים של מיטות אשפוז, למשל מיטת טיפול סיעודי שנמצאת בשימוש בבתי אבות ומוסדות סיעודיים.
תקן מיטות אשפוז.
המונח מיטות אשפוז משמש גם לתיאור יכולת הקיבולת של חולים במתקן רפואי (מספר מיטות האשפוז ומספר אנשי הצוות הרפואי המועסקים לצידן). בישראל לכל מוסד רפואי המורשה לאשפז חולים קיים תקן מיטות אשפוז הנקבע על ידי משרד הבריאות והוא נדרש לעמוד בו.
מספר המיטות לאשפוז כללי ל-1,000 נפש בישראל ירד בהדרגה בשנים האחרונות, מ-2.223 בשנת 2000 ל-1.83 בשנת 2015.
בישראל קיימת מצוקה של מקומות אשפוז ומחלקות אשפוז מלאות לרוב ב-100% מקיבולתן ויותר. בחודשי החורף עולה בדרך כלל מספר המטופלים הנזקקים לאשפוז. אז גוברת מצוקת האשפוז, והמחלקות נדרשות לפתרונות ארעיים שונים להלנת המאושפזים, אשר עלולים לפגוע בפרטיותם ובכבודם.
מיטות האשפוז משמשות לסוגי אשפוז שונים כדוגמת אשפוז כללי, שיקום, גריאטריה ממושכת (סיעודי ותשושי נפש), גריאטריה פעילה ואשפוז פסיכיאטרי.
סקימינג
חג'בי
חַגְּ'בִּי (או חַזְ'בִּי) הוא שם משפחה יהודי תימני מקורו בשם עיירה חַגְּׁ'בָּה או חז'בָּה בתימן שרוב תושביה היו יהודים או העיר חז'בי-משווי.
צורן מיקרואלקטרוניקה
פאסטום
המושבה הגרמנית ביפו
העיר העתיקה של בית שאן
העיר העתיקה של בית שאן, היא ההתיישבות באזור תל בית שאן מראשית התקופה הפרה-היסטורית ועד הקמת העיר הישראלית לאחר מלחמת העצמאות. בית שאן מילאה תפקיד מרכזי בהיסטוריה, בשל מיקומה האסטרטגי על דרך הים שחיברה בין מצרים למסופוטמיה, ועל מפגש בקעת הירדן ועמק יזרעאל. בתקופת הברונזה שימשה מרכז שלטוני של מצרים. בתקופת הברזל הייתה עיר יהודית בממלכת ישראל המאוחדת. בתקופה היוונית הייתה לעיר הלניסטית בשם סקיתופוליס. בתקופה הרומית הייתה העיר בירת חבל דקאפוליס, וההתיישבות בה הייתה למרגלות התל ולא על תל בית שאן עצמו. שרידים מתקופה זו ניתן לראות בגן לאומי בית שאן.
שם העיר.
שם העיר עבר גלגולים רבים, בין השאר נקראה "אשאן", "בֵּית שָׁן", "ביישן" ו"ביסאן". נקראת, ככל הנראה, על שם האל שאן, שיושביה הקדומים הקימו לו בה מקדש.
ביוונית: Σκυθόπολις "סְקִיתוֹפּוֹלִיס", סקיתים + פוליס, על שם יושביה.
בערבית שם העיר הוא بيسان. בתעתיק מערבית לעברית: "בִּיסַאן".
פרה-היסטוריה.
בשנים 1921—1933 ערכה משלחת של אוניברסיטת פנסילבניה חפירות רחבות היקף בתל בית שאן. לפי מוביל המשלחת, הארכאולוג ג'רלד פיצג'רלד, ההתיישבות באזור תל בית שאן החלה בשלהי התקופה הנאוליתית, או בתחילת התקופה הכלקוליתית, באלף השישי או החמישי לפני הספירה, ככל הנראה עם הפסקה בתקופה הכלקוליתית המאוחרת.
תקופת הברונזה.
הממצאים בתל בית שאן מעידים על התיישבות בתחילת תקופת הברונזה הקדומה, הפסקה בתקופת הברונזה התיכונה, ושוב חזרה בתחילת תקופת הברונזה המאוחרת.
בחפירות של האוניברסיטה העברית התגלה מבנה מתקופת הברונזה הקדומה, המתוארך למאות ה-31–32 לפני הספירה.
בחלקו הצפוני של התל היה בית קברות ששימש החל מתקופת הברונזה ועד התקופה הביזנטית. בשנת 1926 התגלו במקום קברים כנעניים המתוארכים לשנים 2000 עד 1600 לפני הספירה.
התקופה המצרית.