טוקלומטי הוא סרט תיעודי בהפקת ערוץ הספורט אשר הוקרן בבכורה בפסטיבל הקולנוע ירושלים ב-2018. בנוסף, הוא הוקרן בפסטיבלים ברחבי העולם וזכה בהערכה ובפרסים. את היצירה ביימו גד אייזן ודוד אופק. בביקורת של העיתונאי אבנר שביט נטען, כי הסרט אומנם מגיע מנקודת מוצא של מגרש כדורגל, אך הסרט איננו סרט ספורט וגם מי שאינו מתעניין בענף ימצא עצמו מתרגש מצפייה בו.
תיאור הסרט.
טוני טוקלומטי הוא כדורגלן בניני שהגיע ארצה כדי לשחק עבור מועדון הכדורגל מכבי נתניה. איריס היא עיתונאית אשר התאהבה בטוני במהלך שגרת עבודתה. איריס המאוהבת נכנסת להיריון מטוני, ומביאה לעולם את בנם המשותף, עידן. עוד בטרם נולד בנו, טוני טוקלומטי מגורש מישראל בשל חשד כי שיקר לרשויות באשר לגילו האמיתי. רגע לפני חגיגות בר-המצווה של בנה עידן, איריס מבקשת מהרשויות לאפשר את כניסתו של טוני ארצה, כדי לפגוש את בנו שלא ראה מעולם. לשם כך היא זקוקה לסכום של 30,000 ש"ח על מנת להנפיק עבורו ויזת תייר. בהמשך איריס תתמודד עם שאלה הרת גורל: האם תוכל להינשא לטוני כדי שיישאר בישראל ויהפוך לאבא נוכח לעידן או שמא יהיה זה מפגש חד פעמי. בשנות נעוריו, עידן הופך לכדורגלן מצטיין שעתידו לפניו. הוא מחוזר על ידי מועדוני כדורגל רבים שמוכנים להשקיע כסף רב בכישרון הצעיר. הדילמה הניצבת בפני איריס מתרחשת על רקע תמונות מרגשות של אב ובנו אשר נפגשים בפעם הראשונה בחייהם.
רשימת משתתפים.
עידן טוקלומטי ג'ורנו - בנם של עידן ואיריס
איריס ג'ורנו - עיתונאית ספורט, אמו של עידן
טוני טוקלומטי - כדורגלן אפריקני, אביו של עידן
מוטי ג'ורנו - אחיה של איריס
ז'רמן זורנו - אימם של איריס ומוטי
משה פרימו - עיתונאי ספורט
ויויאן אומבו - אחותו של טוני
פמי אומבו - ביתו של טוני
בעלי תפקידים.
תסריט ובימוי - גד אייזן ודוד אופק
הפקה - מנור בירמן
עריכה - אורן חורש
צילום - דרור לבנדיגר, גד אייזן
עיצוב פסקול - רותם דרור
מוזיקה מקורית - ברוך בן יצחק
ביקורות.
שני ליטמן, כתבת תרבות וקולנוע ב"הארץ" טענה שיוצרי הסרט החלו לעבוד על סיפור מעניין אך עם פוטנציאל בנאליות מסוים, והצליחו להפיק "יצירה תיעודית, מרגשת, מפתיעה, עמוקה ואפילו נוקבת".
אבנר שביט, מבקר סרט של "וואלה! תרבות" טען, "אף שנקודת המוצא של "טוקלומטי" היא מגרש הכדורגל, זה לא סרט על ספורט, וגם מי שאינם מתעניינים בענף יתרגשו ממנו"
הסרט הוקרן בפסטיבלים ברחבי העולם ואף גרף את פרס "נאנוק הכסף" בפסטיבל פלאהרטיאנה היוקרתי ברוסיה
פסגת סיימון
קרחון אוסלנה
קרחון אוסלנה (באנגלית: Oselna Glacier; בבולגרית: ледник Оселна) הוא קרחון רחב בצידם המערבית של הרי האבר, בצפון האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.
הקרחון ממוקם מדרום לקרחון פיפקוב, וצפונית לקרחון מאנולוב.
אורכו של הקרחון 4 קילומטרים, ורוחבו 1 קילומטרים.
הקרחון מנקז את המדרונות המערביים של פסגת סיימון, וזורם לכיוון דרום-מערב, עד שנשפך אל מפרץ לאזארב, צפונית לנקודת קאמהי.
היסטוריה.
מיפוי הקרחון.
הקרחון מופה על ידי סוקרים בריטיים בשנת 1971.
מקור השם.
הקרחון נקרא על שמו של הכפר אוסלנה שבצפון-מערב בולגריה.
קירות שקופים
קירות שקופים היא עמותה ישראלית, שמטרתה לתעד ולחשוף את סבלם של בעלי החיים בתעשיות שמפיקות מוצרים מן החי. שם העמותה נלקח מציטוט של לינדה מקרטני: .
העמותה נוסדה באוקטובר 2014 על ידי טל גלבוע ורועי שפרניק. משנת 2013 פעילי העמותה מתעדים מתקני תעשייה בישראל, עורכים תחקירי סתר, מקיימים הרצאות ומפיצים סרטונים ברשתות החברתיות - במטרה להעלות את המודעות לנזק שגורמות תעשיות המזון מן החי לסביבה, ולתרומה של תזונה צמחית לבריאות האדם.
תיעוד.
פעילי העמותה עוסקים בתיעוד רפתות, לולים, דירים, חזיריות, בתי מטבחיים ומתקנים אחרים של תעשיית בעלי החיים. נכון לראשית 2020 העמותה תיעדה ברוב המושבים והקיבוצים בישראל, בחלקם יותר מפעם אחת.
מהחומר המצולם נוצרה ההרצאה "קירות שקופים" שנועדה לחשוף את הציבור הישראלי למצוקת בעלי החיים בתעשיית המוצרים מן החי. ההרצאה נדדה ברחבי הארץ, ולאחר מכן נערכה לסרט שהופץ ברשת, שנצפה כ-2.7 מיליון פעמים, נכון לינואר 2020. לאחר מכן יצרה העמותה את ההרצאה "שתולים בגיהנום" יחד עם התחקירן רונן בר. בהרצאה מסופר על תיעוד הסבל של בעלי החיים ועל הקשיים הנפשיים שכרוכים בתיעוד כזה. בנוסף, העמותה פועלת לחשיפה של קשרי הון-שלטון-מזון בישראל, וייצרה סרט בשם זה.
בשנת 2017 עבד תחקירן עמותת קירות שקופים במשך 3 חודשים במדגרת קבוצת יבנה וערך חקירה סמויה של הנעשה בה. הוא תיעד התעללות באפרוחים בני יומם, מה שנערך לסרט שעלה לערוץ היוטיוב של העמותה.
באותה שנה עבד פעיל של העמותה בבית המטבחיים "בקרנה בשר הכפר" בחיפה, ותיעד את הנעשה בו במשך שמונה חודשים. העמותה גייסה יותר מ-260,000 ש"ח בשביל לפרסם את הצילומים. הפרויקט כונה "התחקיר שמרעיד את המדינה", ופורסם לראשונה בתוכנית הטלוויזיה "הצנרת" בערוץ 2 ב-25 באוקטובר 2017. בהמשך עלה סרטון לא-מצונזר של התחקיר לערוץ של קירות שקופים ביוטיוב.
לאחר מכן הפיקה העמותה ארבעה סרטונים נוספים, בהם נראים ידוענים ישראלים צופים בתחקיר ומגיבים אליו. בין הידוענים: יאיר נתניהו, יובל שם-טוב, שימי תבורי, גיא מרוז, ליהיא גרינר, מישל טרוני, דליק ווליניץ, גדי וילצ'רסקי ועוד. מבין הסרטים הנוספים אותם הפיקה העמותה נמנים "חלב מגואל בדם" אודות תעשיית החלב, גם בהקשר של הפרקטיקות המופעלות על הפרות וגם בהקשר הבריאותי, ו"ההונאה" אודות תעשיית העופות והביצים. סביב שני הסרטים נעשו קמפיינים שכללו פרסום ממומן ואף שלטי חוצות.
לקראת חג השבועות תשע"ט (2019), הפיקה העמותה קמפיין בשם "האוטובוס הטבעוני", בו הודבקו על כל צדדיו של אוטובוס פוסטרים שקוראים לחגוג את החג עם מזון צמחי במקום מוצרי חלב. האוטובוס נדד ברחבי הארץ, ובעצירות שלו עמדו לידו פעילים, עשו הסברה וחילקו מתכונים. ביוני 2019 סיימה גלבוע את תפקידה בעמותה והחלה לעבוד עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו כיועצתו האישית לענייני בעלי החיים, בעוד שפרניק ממשיך את הניהול השוטף של העמותה.
כנסים.
העמותה ערכה מספר כנסים רבי משתתפים שעסקו בבעלי החיים, טבעונות ואקטיביזם. הכנסים כללו הרצאות, פאנלים, הופעות, דוכני מזון ודוכנים נוספים, וסיכמו את הפעילויות של השנה החולפת ואת היעדים והאסטרטגיה לעתיד.
ב-24 ביוני 2016 התקיים בקמפוס אמנויות בתל אביב כנס שחרור בעלי חיים הראשון, וב-7 ביולי 2017 התקיים במרכז דוהל בתל אביב כנס שחרור בעלי חיים השני. ב-24 בנובמבר 2017 התקיים בהיכל התרבות של מועצה אזורית דרום השרון כנס עוצמה טבעונית, שהפגיש את מיטב הספורטאים הטבעונים בישראל יחד עם אנשי תזונה מקצועיים. ב-15 בדצמבר 2017 התקיים במרכז מרום נווה ברמת גן כנס מטבעונות לאקטיביזם - דור המהפכה, שיועד לבני ובנות נוער טבעונים מכל רחבי הארץ. ב-6 ביולי 2018 התקיים במרכז וואהל ברמת גן כנס שחרור מוחלט (פרי שיתוף פעולה של העמותה ותנועת שחרור מוחלט) וב-5 באפריל 2019 התקיים כנס שחרור מוחלט נוסף באותו מקום.
דיפש צ'קראברטי
יחסי ברזיל–רוסיה
יחסי ברזיל–רוסיה ראו שיפור משמעותי בשנים האחרונות, המאופיין על ידי הרחבת יחסי הסחר ושיתוף פעולה צבאי וטכנולוגי. היום, ברזיל חולקת ברית חשובה עם רוסיה, עם שותפויות בתחומים כגון טכנולוגיית חלל וטכנולוגיה צבאית, כמו גם תקשורת.
על פי סקר מרכז המחקר פיו בשנת 2017, 35% מהברזילאים רואים בצורה חיובית את רוסיה, בעוד 36% רואים אותה באור שלילי.
היסטוריה.
היחסים הדיפלומטיים בין ברזיל ורוסיה כוננו ב-3 באוקטובר 1828, וברזיל הייתה המדינה הראשונה בדרום אמריקה שכוננה יחסים עם רוסיה. ב-1876, קיסר ברזיל, דום פדרו השני, ערך ביקור פרטי ברוסיה.
היחסים הדיפלומטיים נותקו פעמיים: ב-1917, אחרי מהפכת אוקטובר (וחודשו ב-2 באפריל 1945) ובשנת 1947 בשל ממשלת הימין הצבאית של גספאר דוטרה (וחודשו ב-1961, במהלך ממשלת ז'אניו קואדרוס).
בברזיל שמרה על מערכת יחסים נייטרלית, אך רחוקה, עם ברית המועצות במהלך המלחמה הקרה. היחסים בין שתי המדינות היו מוגבלים ליחסי סחר, הסכמי שיתוף פעולה עם חשיבות מינימלית. ב-1988, ז'וזה סרניי ערך את ביקורו הממלכתי הראשון של ראש מדינה ברזילאי בברית המועצות.
עם נפילתה של ברית המועצות, לאחר הקמתה של הפדרציה הרוסית, השיחות בין שתי המדינות התרחבו. ברזיל הייתה אחת המדינות הראשונות להכיר בפדרציה הרוסית, כיורשת של ברית-המועצות (26 בדצמבר 1991). ב-1994, סלסו אמורים ערך את ביקורו הממלכתי הראשון של שר החוץ הברזילאי ברוסיה.
מאז, היחסים הדו-צדדיים בין רוסיה ברזיל מאופיינים על ידי דינמיקה חיובית של קשרים פוליטיים בכל הרמות. בשנת 1997 הוקמה הוועדה הרוסית-ברזילאית לשיתוף פעולה ברמה גבוהה (CAN), בראשות ראש ממשלת הפדרציה הרוסית וסגן נשיא הרפובליקה הפדרטיבית של ברזיל והוסדר על ידי "חוזה השיתוף" בין "ברזיל-רוסיה," שנחתם ב־21 בנובמבר 1997. המנגנון המבצעי שלה הוא הוועדה לשיתוף פעולה בין ממשלתי (CIC).
ביוני 2000 שתי המדינות חתמו על הסכמה בסיסית על יחסי שותפות. בשנת 2001, קבעה ועדה ברמה גבוהה בראשות סגן נשיא ברזיל מרקו מאסייל, וראש ממשלת רוסיה, מיכאיל קסיאנוב, כמה הסכמים בילטראליים ארוכי טווח, שיזמו שותפות אסטרטגית בין שתי המדינות, ויצרו את הוועדה הממשלתית "הרוסית-ברזילאית". בשנת 2002, הנשיא פרננדו אנריקה קרדוזו ערך ביקור רשמי ברוסיה, כאשר נחגגה "שותפות אסטרטגית" בין שתי המדינות. ובשנה שלאחריה, שר החוץ איגור איוואנוב ביקר בברזיל.