זיידה נולד בלבוב שבגליציה (אז חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית). בנעוריו היה חבר השומר הצעיר בלבוב. עקב מדיניות נומרוס קלאוזוס נאלץ להגר לפראג. החל בלימודי רפואה באוניברסיטת פראג, המשיך ללימודים באוניברסיטאות וינה, וירצבורג ומינכן, שם קיבל תוארי MD ו-PhD. בעקבות עליית הנאצים לשלטון החליט זיידה לעלות לארץ ישראל ב-1934. אשתו לעתיד ד"ר חנה-מרים כהן-זיידה עלתה בשנת 1935. הם נישאו בשנת 1940 והשתקעו בתל אביב, ולזוג נולדו שתי בנות. זיידה מצא עבודה כרופא פנימי בקופת חולים כללית.
ב-1941 התמנה למנהל בית החולים רוטשילד בחיפה, שהיה בית החולים היהודי הראשון בעיר. בניהולו עבר בית החולים למשכנו כיום ואילו בבניין הישן (בית אתין) נוסד בית ספר לאחיות.
בנוסף לעבודתו כמנהל בית החולים היה יו"ר הליגה למלחמה בשחפת ויחד עם ד"ר זאב וינשל פעל להקמת "תימנעה", בית חולים לטיפול לילדים הסובלים מהמחלה או שמישהו ממשפחתם חלה בה; פעיל בארגון למען חולי שיתוק ילדים אילנשי"ל. זיידה מונה בשנת 1956 למרצה אורח במחלקה לאדריכלות בטכניון, בקורס "ביולוגיה של האדם". משנת 1958 ועד מותו היה מרצה אורח לתולדות הביולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. כתב מאמרים רבים בהיסטוריה של הרפואה ובהיסטוריה של הביולוגיה.
אמו, אחותו ואחד מאחיו נספו בשואה.
הנצחה.
בית הספר לסיעוד, שעבר לאחר מכן למשכנו מול בית חולים בני ציון נקרא על שם יעקב זיידה.
קייטי כסידי
ניקולאס כריסטאקיס
ניקולאס כריסטאקיס (באנגלית: Nicholas A. Christakis; נולד ב-7 במאי 1962) הוא רופא וסוציולוג אמריקאי-יווני. פרופסור סטרלינג למדע טבעי וחברתי באוניברסיטת ייל, מנהל מעבדת טבע האדם באוניברסיטה ומנהל שותף של מכון ייל למדע הרשתות.
לאחר שסיים את הכשרתו הרפואית ברפואה פנימית, שילב את המחקר שלו עם ניסיון רפואי כרופא בבית חולים וחיפש דרכים לשפר את הטיפול בנוטים למות. בשנת 2006 נבחר כריסטאקיס לחבר באקדמיה הלאומית לרפואה. בשנת 2009 נכלל ברשימת 100 האנשים המשפיעים ביותר בעולם של מגזין "טיים". לחבר האגודה האמריקאית לקידום המדע נבחר בשנת 2010, ולאקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים בשנת 2017.
בשנת 1995 החל לשמש מרצה במחלקות לרפואה ולסוציולוגיה באוניברסיטת שיקגו, ובשנת 2001 קיבל משרת הוראה באוניברסיטה, שאותה עזב עוד באותה שנה בשל משרה שקיבל באוניברסיטת הרווארד. עד 2013 היה כריסטאקיס מרצה לסוציולוגיה רפואית במחלקה למדיניות הבריאות בבית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד, מרצה לסוציולוגיה במחלקה לסוציולוגיה בפקולטה לאמנות ומדעים באוניברסיטת הרווארד ומרצה לרפואה ורופא אחראי במחלקה לרפואה בבית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד. ב-2013 עבר לאוניברסיטת ייל, שבה הוא פרופסור למדע טבעי וחברתי במחלקה לסוציולוגיה, ומרצה בנוסף במחלקה לאקולוגיה וביולוגיה אבולוציונית, במחלקה לסטטיסטיקה ולמדע הנתונים, במחלקה להנדסה ביו-רפואית, במחלקה לרפואה, ובבית הספר לניהול. בשנת 2018 היה ל"פרופסור סטרלינג" – התואר הגבוה ביותר באוניברסיטה, שמוענק לחוקרים שנחשבים הטובים ביותר בתחומם.
משנת 1999 חוקר כריסטאקיס כיצד גורמים חברתיים ואינטראקציות חברתיות משפיעים על הבריאות ועל תוחלת החיים. כריסטאקיס ידוע גם בזכות מחקריו על הדרך שבה רשתות חברתיות נוצרות ופועלות. ממצאיו בתחום פורסמו גם בספרו המשותף עם ג'יימס פאולר, "מחוברים" (מטר 2011). כריסטאקיס ופאולר טענו כי תופעות כמו השמנה מתפשטות בדומה למחלות מידבקות ברשת החברתית. טענה זו ספגה ביקורת מצד מדענים רבים
יעקב לוי (מתעמל)
יעקב לוי (נולד ב-11 בספטמבר 1964), הוא מתעמל עבר, 4 פעמים ברציפות (1985 - 1988) אלוף ישראל בהתעמלות מכשירים. השתתף באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) במדי נבחרת ישראל וב-5 אליפויות עולם בהתעמלות.
ביוגרפיה.
לוי נולד וגדל בחולון. הוא התחיל להתאמן בהתעמלות בגיל 10 בהפועל חולון תחת הדרכתו של מיכאל אקרמן. בהמשך הצטרף לאימוני נבחרת ישראל בהתעמלות תחת הדרכתו של ג'קי וישנייה.
באליפות העולם בהתעמלות שנערכה בבודפשט, הונגריה בשנת 1983 השתתף לוי וסיים עם נבחרת הגברים הישראלית במקום 25, הוא צבר בקרב רב 105.25 נקודות, רביעי בין הישראלים. הישגיו בתחרות היו: קרקע-17.20, סוס סמוכות-16.85, טבעות-18.25, סוס קפיצה-18.30, מקבילים-17.45, מתח-16.20.
באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984), סיים לוי במקום 71 בתחרות הקרב רב (106.15 נקודות), במקום 65
בתרגיל על הטבעות (18.60 נקודות), במקום 68 בתרגיל על סוס הקפיצות (19.10 נקודות), במקום 61 בתרגיל הקרקע (18.55 נקודות), במקום 71 על בתרגיל על סוס סמוכות (16.85 נקודות), במקום 71 בתרגיל על המקבילים (15.40 נקודות) ובמקום 70 בתרגיל על המתח (17.65 נקודות).
באליפות ישראל בהתעמלות שנערכה בשנת 1986 זכה לוי במדליית זהב בתחרות קרב רב בתוצאה של 110.35 נקודות, לפני רון קפלן (105.75 נקודות) ועוזי רחמים (104.65 נקודות) שניהם מבאר שבע.
באליפות העולם בהתעמלות שנערכה ברוטרדם, הולנד בשנת 1987 השתתף לוי וסיים עם נבחרת הגברים הישראלית במקום 23, הוא צבר בקרב רב 110.05 נקודות, ראשון בין הישראלים. הישגיו בתחרות היו: קרקע-18.75, סוס סמוכות-17.05, טבעות-19.00, סוס קפיצה-19.20, מקבילים-17.50, מתח-18.55.
באליפות העולם בהתעמלות שנערכה בשטוטגרט, מערב גרמניה בשנת 1989 השתתף לוי וסיים עם נבחרת הגברים הישראלית במקום 22, הוא צבר בקרב רב 105.45 נקודות, שלישי בין הישראלים. הישגיו בתחרות היו: קרקע-17.15, סוס סמוכות-16.80, טבעות-18.35, סוס קפיצה-18.90, מקבילים-17.45, מתח-17.00.
באליפות העולם בהתעמלות שנערכה באינדיאנפוליס, ארצות הברית בשנת 1991 השתתף לוי וסיים עם נבחרת הגברים הישראלית במקום 22, הוא צבר בקרב רב 105.775 נקודות, חמישי בין הישראלים. הישגיו בתחרות היו: קרקע-17.525, סוס סמוכות-17.425, טבעות-17.700, סוס קפיצה-17.475, מקבילים-18.000, מתח-17.650.
כיום, לוי הוא מאמן בכיר בהתעמלות מכשירים וטרמפולינה ושופט בינלאומי. הוא מאמן בהפועל חולון ובהפועל "בגין" חולון בטרמפולינה. משמש בתפקיד מנהל מקצועי של איגוד הטרמפולינה.
לוי מתגורר בחולון נשוי ואב לשלושה ילדים, בן ושתי בנות המתאמנים בטרמפולינה.
צרטופיים
בעיית ברנסייד
בעיית ברנסייד היא אחת הבעיות המפורסמות בתורת החבורות. הבעיה, הקרויה על-שם ויליאם ברנסייד , שואלת האם חבורה נוצרת סופית בעלת אקספוננט סופי היא בהכרח סופית. בניסוח כללי זה ידוע שהתשובה שלילית, ועם זאת גרסאות שונות של הבעיה עדיין מושכות תשומת לב רבה בין החוקרים בתחום. מדליית פילדס הוענקה ב-1994 ליפים זלמנוב, במידה רבה בזכות הפתרון החיובי של בעיית ברנסייד המצומצמת (ראו להלן).
מבוא.
חבורה היא נוצרת סופית אם יש קבוצה סופית, S, כך שכל איבר בחבורה הוא מכפלה באורך כלשהו של איברים מתוך S. בדרך כלל חבורה נוצרת סופית עשויה להיות אינסופית, והסיבה הפשוטה ביותר לכך היא שהיוצרים ב-S עשויים להיות בעלי סדר אינסופי בעצמם. למשל, החבורה הציקלית האינסופית נוצרת על ידי איבר אחד, ויש בה כמובן אינסוף איברים. ברנסייד שאל האם חבורה נוצרת סופית שבה לכל איבר יש סדר סופי מוכרחה להיות סופית. זוהי גרסה ראשונה של הבעיה, שנודעה בשם 'בעיית ברנסייד הכללית':
אפשר להגביל את החבורה מעט יותר, ולדרוש שכל איבר שלה יקיים את החוק formula_1 (כלומר, אותו e עבור כל האיברים בחבורה). דרישה זו מובילה לגרסה שנייה:
את החבורה הנוצרת על ידי d יוצרים, שבה מתקיים רק החוק formula_1 ומסקנותיו, מסמנים ב-formula_4 - זוהי חבורת ברנסייד עם d יוצרים מאקספוננט e. הגרסה השנייה שקולה, אם כך, לשאלה האם formula_4 סופית.
תשובות חיוביות ושליליות.
קל להראות שהחבורות formula_6 סופיות. במעט יותר מאמץ אפשר להוכיח ש-formula_7 ו-formula_8 סופיות (אכן, הסדר של חבורות אלו ידוע).
מאידך, Golod-Shafarevitc נתנו ב-1964 תשובה שלילית לבעיה בנוסחה הראשון (ראו גם בעיית קורוש). ב-1968 הראו Novikov ו-Adian שאם e גדול מספיק, החבורות formula_4. אינן סופיות. תוצאות אלו משאירות טווח רחב שבו התשובה אינה ידועה. לא ידוע, למשל, האם החבורות formula_10 ו- formula_11 סופיות או אינסופיות.
חבורות הפועלות על עצים עם שורש מספקות משפחה של דוגמאות נגדיות לבעיית ברנסייד בנוסחה הראשון.
בעיית ברנסייד המצומצמת.
גם אם החבורה formula_4 אינסופית, אפשר לשאול האם יש לה מנה סופית גדולה ביותר, או שמא יש לה מנות סופיות מסדר גדל והולך. זוהי בעיית ברנסייד המצומצמת:
ניסוחים שקולים:
ב-1990 הראה זלמנוב שהתשובה חיובית. אם כך, אפשר להגדיר את החבורה formula_15 כמנה הסופית הגדולה ביותר של formula_4. ידוע שהסדר של formula_17 הוא formula_18; שהסדר של formula_19 הוא formula_20; ושהסדר של formula_21 הוא formula_22.
החבורה הציקלית האינסופית
בעיית ברנסייד המצומצמת
עטרה (צרטופיים)
חסידות פרוסקורוב
חסידות פרוסקרוב היא חסידות שפעלה בפודוליה (כיום באוקראינה). החסידות נוסדה בדור החמישי לחסידות על ידי רבי לייבוש ליברזון.
החסידות בארצות הברית.
בנו של רבי מתתיהו, רבי ארון אריה (-תשל"ד, 1974) היגר לארצות הברית, ופתח בית מדרש ברובע הברונקס. בהמשך עבר לבורו פארק ופתח שם בית כנסת.
לאחר פטירתו מילא את מקומו בנו השני רבי שלמה יעקב קטן.
נכדו של רבי יצחק, רבי יצחק שפירא-קטן (בן חתנו רבי צבי אלימלך) כיהן כאדמו"ר מטיסמניץ בבורו פארק. היה חתנו של רבי אלישע מגורליץ. נפטר בי"א באייר תשנ"ט.
סרגוס מסורטט