אולנד היא אוטונומיה אשר לה מערכת פוליטית משלה. אף על פי שאולנד היא אוטונומיה, היא עדיין רשאית לבחור נציג אחד שייצג אותה בפרלמנט הפיני. בפרלמנט של אולנד 30 מושבים. המפלגה השולטת בו היא מפלגת "מרכז אולנד", שהשיגה בבחירות בשנת 2011 שבעה מושבים.
החוק הפיני חל בעניינים הנוגעים למדיניות החוץ, המשפט האזרחי והפלילי, המכס והמדיניות המוניטרית.
אולנד והאיחוד האירופי.
ב-20 בנובמבר 1994 נערך משאל עם באולנד בנושא ההצטרפות לאיחוד האירופי. רוב התושבים הצביעו בעד ואולנד הצטרפה לאיחוד בעקבות פינלנד בשנת 1995, תחת מספר סייגים כגון הקביעה כי רק תושבי אולנד רשאים להחזיק בנדל"ן או חברות באיים (אך בפועל סייגים אלו אינם מיושמים בחומרה). סייג חשוב נוסף אשר פינלנד דרשה בעת ההצטרפות לאיחוד האירופי הוא כי מעבורות בין פינלנד לשוודיה ימשיכו ליהנות מהזכות למכור מוצרים פטורים ממכס בתנאי שהמעבורות יעגנו במרייהאמן (בפועל, מדובר בעיקר במשקאות אלכוהוליים). כפועל יוצא מכך, אולנד מהווה אזור-מס נפרד.
דמוגרפיה.
בשנת 2018 מנתה אוכלוסיית אולנד 29,789 נפש. כ-90% מהאוכלוסייה מתגוררים על האי Fasta Åland ("אולנד הרציף"). בעיר הבירה מרייהאמן מתגוררים כ-39% מתושבי החבל (11,743 בשנת 2018). מרייהאמן נוסדה בשנת 1861 על ידי הצאר אלכסנדר השני, אשר קרא לעיר על שמה של אשתו. פירוש השם הוא "הנמל של מארי". יש רק 11,743 תושבים במרייהאמן, אך לעיר באים עד 1.5 מיליון מבקרים בשנה. כמעט כל תושבי אולנד הם שוודים מבחינה אתנית.
רוב תושבי אולנד (82.1%) משתייכים לכנסייה הלותרנית.
שפות באולנד.
נכון לשנת 2018, מדוברות באולנד עשר שפות. השפות המדוברת ביותר באולנד הן:
כל שאר שמונה השפות, מדוברות (כולן ביחד) רק על ידי 9.3% מהאוכלוסייה.
גאוגרפיה.
קבוצת האיים אולנד כוללת כ-6,500 איים, כמעט 300 מתוכם מיושבים ועוד כ-80 לא מיושבים, והיתר הם שוניות וסלעים אשר קטנים מכדי להיות מיושבים. שטחם הכולל הוא 6,784 קמ"ר. האי הגדול ביותר הוא "Fasta Åland", שטחו הוא 1,010 קמ"ר והוא נמצא 40 ק"מ מזרחית לחוף השוודי.
מבחינה מוניציפלית מחולקת אולנד ל-16 רשויות, (כאשר שמונה מתוכן מחלקות את האי המרכזי):
יהודית נאות
יהודית נאות (4 באפריל 1944 – 16 בדצמבר 2004) הייתה פרופסור למיקרוביולוגיה בפקולטה לרפואה של הטכניון, חברת הכנסת ושרה בממשלת ישראל השלושים.
ביוגרפיה.
נאות נולדה בקרית חיים, החלה את דרכה באקדמיה, והייתה בעלת תואר ד"ר בביולוגיה. מונתה לפרופסור בפקולטה לרפואה בטכניון. עוד בשנת 1975 החלה בפעילות פוליטית, כשהייתה בין מייסדי מפלגת שינוי, בגלגולה הראשון, שקדם להקמת "ד"ש". בתחילה הייתה נאות פעילה במישור המוניציפלי, נבחרה פעמים רבות למועצת עיריית חיפה, ואף כיהנה כסגנית ראש העירייה ומחזיקת תיק החינוך בעיר. עם פרישתה של שינוי ממרצ, פרשה אף נאות עמה, ונבחרה מטעם שינוי לכנסת ה-15, בשנת 1999. בכנסת זו כיהנה כסגנית יו"ר הכנסת וחברה בוועדות הכנסת. בשנת 2003, לאחר הבחירות לכנסת ה-16 וכניסת שינוי לקואליציה, מונתה נאות לשרה להגנת הסביבה על פי דרישתה.
נאות מילאה תפקיד זה באופן שזכה להערכה, ולתמיכת "הארגונים הירוקים". היא פעלה לנטרול חומרים מסוכנים, לשיקום אתרי פסולת, לקידום המיחזור, ובמיוחד לשמירת רצועת החוף של מדינת ישראל. נאות פעלה נמרצות לחקיקת , שעבר לבסוף בכנסת ב-15 באוגוסט 2004.
בחודש אוגוסט 2003 נתגלה בגרונה של נאות גידול סרטני. נאות, שהצהירה כי היא בטוחה שהעישון הכבד הביא למחלתה, המשיכה בעבודתה תוך שהיא מאבדת את כושר הדיבור, ותיקשרה עם סביבתה באמצעות פתקים. בעקבות ההחמרה במצבה היא פרשה מן הממשלה באוקטובר 2004 והמשיכה לכהן כחברת הכנסת מטעם סיעת "שינוי". ב-16 בדצמבר 2004 נפטרה בביתה מהמחלה. הובאה למנוחות בבית העלמין שדה יהושע בחיפה. הותירה אחריה את בעלה, אורי, ושלושה ילדים.
אחת מבנותיה, תמר נאות-פרי, היא שופטת בבית משפט המחוזי בחיפה.
לאחר מותה, שופץ חוף קריית חיים בסכום של למעלה מ-10 מיליון שקלים ונקרא על שמה, "חוף נאות".
מניעת היריון
מניעת היריון היא פעילות שמטרתה מניעת היווצרותו של היריון. דרך פשוטה לכך היא הימנעות מקיום יחסי מין וגינליים, אך פתרונות רבים נועדו לאפשר קיום יחסי מין כאלה באופן שיבטיח סבירות גבוהה שאלה לא יובילו להיריון. לכך משמשים אמצעי מניעה משני סוגים:
בנוסף, אפשרית התערבות כירורגית המבטלת את שחרורם של תאי זרע (בזכר) או ביציות (בנקבה). כמו כן, נכללים בקטגוריה זו אמצעים שמטרתם הפסקת ההיריון בשלבים המוקדמים שלו (ימים ספורים), לאחר שנוצר (עקב חוסר שימוש באמצעים למניעתו או חרף שימוש כזה). מניעת היריון נעשית בדרך כלל ביוזמתו של הפרט, אך לעיתים היא מוכתבת במדיניות ממשלתית של פיקוח ילודה.
היסטוריה של שיטות ואמצעים למניעת היריון.
ייתכן שתכשירים צמחיים המכילים תרכובות דמויות הורמונים (פיטואסטרוגנים) היו אכן יעילים במניעת היריון. לפי המיתולוגיה היוונית, נחטפה אלת האביב פרספונה לשאול, שם סירבה לאכול דבר מלבד גרגרי רימון. תפריט זה הביא לאובדן הפוריות במשך החורף ואכן רימון הוא אחד מאמצעי המניעה העתיקים.
נשות אתונה חגגו את שובה של פרספונה מכלאה אל אמהּ דמטר בהילולה שהייתה סגורה בפני בעליהן. הצמחים שקישטו חגיגות אלו: רימון, מנטה (שמן מנטה ידוע כגורם להפלות), אורן ו"שיח אברהם" (Vitex), הידועים אכן כבעלי תכולת פיטואסטרוגנים גבוהה ומשמשים ברפואה העממית לטיפול בהפרעות גינקולוגיות.
הידוע שבמונעי ההיריון בעולם העתיק היה שרף הצמח סילפיום Silphium שצמח בצפון אפריקה ועליו התבססה כלכלתה של העיר קִירֵנֵה (לוב של ימינו), שהצמח אף קישט את מטבעותיה. קטיף נמרץ מדי של הצמח גרם להכחדתו במאה הרביעית לספירה.
אמצעי מניעה מודרניים שננקטים לפני קיום יחסי המין.
השיטות הנפוצות ביותר להגבלת ילודה מבחירת הפרט הן שימוש קבוע באמצעי מניעת היריון - פיזיים, הורמונליים וטבעיים. אמצעי מניעה אלו שונים במידת ההגנה שהם מספקים ממקרה של היריון בלתי רצוי, אך בכל מקרה אינם אפקטיביים בכל המקרים. למעט אם צוין אחרת, כל האמצעים שיפורטו ניתנים לשימוש בכל גיל וללא תלות בהאם האישה כבר ילדה או לא.
שיטות מניעה התנהגותיות.
שיטות מניעה התנהגותיות מתאפיינות בכך שאינן מצריכות שימוש בחומרים או אביזרים, אלא רק הקניית הרגלים.
הערכת יעילותם של אמצעים ושיטות למניעת היריון.
אינדקס פרל (Pearl Index) הוא המדד הנפוץ ביותר להערכת יעילותם של אמצעים ושיטות למניעת היריון, מדד זה שפותח על ידי ריימונד פרל בשנת 1933 נותר שימושי עד ימינו בשל פשטות החישוב. אינדקס פרל הוא הערכת מספר ההריונות ל-100 שנות שימוש באמצעי הזה (למשל־10 נשים המשתמשות בו 10 שנים כל אחת). כדי לחשב את האינדקס מחלקים את מספר ההריונות שאירעו אצל נשים המשתמשות באמצעי מניעה כלשהו במספר החודשים בהם היה האמצעי בשימוש (כל אישה "תורמת" את מספר החודשים בהם השתמשה באותו אמצעי) ואת התוצאה כופלים ב-1200. אופן חישוב אחר הוא חלוקת מספר ההריונות במספר המחזורים החודשיים של כלל הנשים וכפל ב-1300 (מחזור שמשכו 28 יום פירושו 13 מחזורים בשנה). מדד פרל נמוך פירושו פחות סיכוי להיריון בלתי רצוי עבור אמצעי מניעה נבדק.
התערבות כירורגית.
עיקור.
חסימת חצוצרות.
בקשירת החצוצרות נחסם חלל החצוצרות באופן שמונע מפגש בין ביצית לבין זרעונים.
הפלה מלאכותית.
הפלה מלאכותית (הפלה יזומה) היא הפסקה יזומה של היריון שלא על ידי לידת תינוק חי, לפני היות העובר מוכן לחיים חוץ רחמיים.
מחלות מין
מחלות מידבקות במגע מיני (באנגלית: STD - sexually transmitted disease) הן מחלות מידבקות המועברות באמצעות מגע מיני (כגון: זיבה, עגבת, פפילומה, איידס והרפס).
מחלות מין הן חיידקים, טפילים או נגיפים אשר מופצים בדרך כלל בפעילות מינית, כמו בחדירה ואגינאלית, אנאלית, מין אוראלי, נשיקה וחיכוך אברי מין.
הדבקה במחלות מין לא תמיד מלווה בתסמינים, דבר הגורם לכך שאדם הנדבק במחלה לא יכול לדעת זאת.
פעמים רבות אדם אשר נדבק במחלת מין מסוימת אינו מודע לכך שנדבק כי בתחילה המחלה אינה גורמות לסימפטומים, עובדה זו גורמת לסיכון גבוה יותר להדבקה של אנשים נוספים. תסמינים עשויים לכלול הפרשות מהנרתיק, הפין ופי הטבעת, צריבה במתן שתן, גרד, אדמומיות, כיבים על או מסביב לאיברי המין וכאבים באגן, אשכים ובטן תחתונה. מחלות מין מסוימות יכולות לעבור לתינוק בזמן ההריון או במהלך הלידה ולגרום לנזקים קשים ליילוד. מחלות מין אשר לא מטופלות עשויות להסתבך. הסיבוכים יכולים להיות דלקות אגן, דלקות ברחם, בשפכה ועוד, וחלקם יכולים אף לגרום לבעיות בהבאת ילדים וכניסה להריון.
יותר מ-30 זני נגיפים (ואלפי תתי זנים), חיידקים וטפילים אשר יכולים לעבור בפעילות ומגע מיני.
החלוקה הרפואית המקובלת:
אף על פי שדרך ההעברה העיקרי של מחלות המין היא בקיום יחסי מין, מחלות מסוימות יכולות לעבור גם במגע עם רקמות הגוף (עור בעור), מאם לתינוקה בחלב אם, או במעבר של דם ישירות אל תוך הוריד - כמו במקרים של עירוי דם או שימוש משותף במחטים להזרקת סמים.
בחלק ממחלות המין ניתן לצמצם את סיכויי ההדבקה וההידבקות באמצעות שימוש בקונדום. הדבר נכון במקרים של מחלות אשר עוברות במעבר של נוזלי גוף - כמו נגיף ה HIV, זיבה, כלמידיה, מיקופלזמה ועוד. במחלות אחרות, הקונדום מספק הגנה מוגבלת בלבד, כיוון שהחיידק או הנגיף יכול לעבור גם במגע בין עור לעור, פה לפה או בין נוזלי-גוף לעור, כמו במקרים של הרפס, עגבת ופפילומה.