ב-1993 נתמנה למזכיר הארגון הארצי של עובדי התעשייה האווירית.
היה חבר דירקטוריון בחברת "סאן דור", חברת "המשקם" וחברת "מבטחים".
בשנת 1996 נתמנה ליו"ר צוות גיבוש של ההסתדרות.
בשנת 1997 היה חבר ההתאחדות לכדורגל.
בשנת 1998 הקים את סיעת "עוז" בהסתדרות, אשר קיבלה בבחירות להסתדרות 15% מן הקולות.
קריירה פוליטית.
בשנת 1999 נבחר לכנסת ה-15 מטעם מפלגת עם אחד, ובבחירות 2003 הצטרף לליכוד והגיע בפריימריז למקום ה-37.
כץ כיהן בכנסת ה-16 כיושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות. לקראת הבחירות לכנסת ה-17 נבחר במקום ה-13 ברשימת הליכוד, אך נותר מחוץ לכנסת לאחר שהליכוד קיבל 12 מנדטים בלבד.
ב-20 בנובמבר 2006, לאחר התפטרות נתן שרנסקי מהכנסת ה-17, הושבע כץ כחבר כנסת מטעם הליכוד.
בכנסת ה-18 נחשב כץ לפרלמנטר פעיל שפועל בעיקר בתחומי חברה, בריאות וכלכלה. ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת בראשותו הפכה לשיאנית חקיקה של הכנסת ה-18. כיו"ר הוועדה סיכל כץ את ניסיון משרד האוצר להעלות את גיל הפרישה לנשים ל-64.
בנובמבר 2009 בהיותו יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות היה מיוזמי התיקון ל"חוק משפחות חיילים שנספו במערכה" הידוע בכינויו - חוק אלמנות צה"ל, שקבע כי אלמנות חללי צה"ל שנישאו מחדש, ימשיכו לקבל את ההטבות והתגמולים המגיעים להן.
כץ הוא חבר קרוב של קובי מימון, בעל השליטה בחברת "ישראמקו", המחזיקה ב-28% מקידוח הגז תמר; בשנת 2005 רכש כץ מניות בחברת ישראמקו. בעבר שכנו משרדי סיעת "עוז" במשרדיו של קובי מימון בפתח תקווה. כץ פסל את עצמו מלעסוק בהמלצות ועדת ששינסקי בשל ניגוד עניינים, אך חבר הכנסת לשעבר חיים אורון, שנחשב לאחד מהתומכים הבולטים במיסוי משמעותי של ענקי הגז, סיפר ל”הארץ” כי כץ יזם פגישה בינו לבין קובי מימון בעניין תמלוגי הגז.
בבחירות המקדימות שנערכו בליכוד בנובמבר 2012, הגיע כץ למקום ה-13. במהלך הבחירות פנה מבקר המדינה יוסף שפירא ליועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין וליושב ראש ועדת הבחירות המרכזית, אליקים רובינשטיין, והתריע מפני האפשרות שכץ ישתמש במשאבי התעשייה האווירית לשם קידומו. בממשלת ישראל ה-34 מונה לשר הרווחה ובעקבות זאת נאלץ לפרוש מתפקידו בתעשייה האווירית.
בכנסת ה־19 שימש ראש קבוצה עמית של קבוצת הידידות הפרלמנטרית ישראל–גרמניה.
ב-29 בדצמבר 2015 נבחר ליו"ר מרכז הליכוד לאחר פרישתו של קודמו בתפקיד דני דנון עקב מינויו לשגריר ישראל באו"ם.
עם בחירתו לכנסת, יצא לחל"ת מהתעשייה האווירית כשהוא עדיין רשום בה כעובד, והמשיך להעסיק מזכירה בלשכתו שם. כמו כן, המשיך לכהן כיו"ר העובדים בתעשייה האווירית, לצד כהונתו כחבר כנסת, גם לאחר שמלאו לו 67 שנים, גיל פרישה.
שר העבודה והרווחה.
כץ הביע שביעות רצון מתפקיד שר העבודה והרווחה, שתחומי עיסוקו הם בתחום התמחותו. כהונתו במשרד התאפיינה בעימותים עם משרד האוצר על נושאי תקציב. בשנים 2014–2018 עלה תקציב השירותים החברתיים ב-25%.
בתקופת כהונתו נמשכה ואף החמירה בעיית הבטיחות בעבודה. מספר ההרוגים בתאונות עבודה הגיע ב-2018 ל-70, והתופעה הייתה חמורה במיוחד בקרב פועלי בניין. כן התפרסם מקרה מותה של מרים פרץ, בהקשר של מוסדות רשות חסות הנוער.
באוגוסט 2019 התפטר מתפקידו זה בעקבות החלטה על הגשת כתב אישום נגדו.
לאחר התפטרותו.
עם הקמת ממשלת ישראל ה-35 מונה כץ לעמוד בראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
חשדות לפלילים והרשעה.
על רקע התמודדותו בבחירות המקדימות במפלגת הליכוד בשנת 2003, נפתחה חקירת משטרה נגד כץ, בחשד שאלפי עובדי התעשייה האווירית שפקד לא שילמו את דמי ההתפקדות מכיסם, אלא באמצעות העמותה לקידום העובד השכיר בישראל, שעליה שלט כץ, דבר המנוגד לחוק מימון מפלגות. חקירת המשטרה בעניין, שנוהלה בראשית העשור הראשון של המאה ה-21, הובילה להמלצת המשטרה ופרקליטות המדינה, באוגוסט 2006, להגיש כתב אישום נגד כץ. ב-2007 החליט מני מזוז, אז היועץ המשפטי לממשלה, לסגור את התיק לאחר שימוע שערך לכץ, בשל קשיים ראייתיים שהתגלו בתיק ו"חוסר עניין לציבור במיצוי ההליך", כפי שהסביר מזוז במכתב לעורכי דינו של כץ. מזוז הוסיף שלטובת כץ עמדה גם העובדה שהוא השתמש בייעוץ משפטי ולא ניסה להסתיר את פעולותיו.
ב-4 בפברואר 2018 המליצה המשטרה להעמיד לדין את כץ (ואת בנו יאיר), לאחר שנאספו די ראיות מפלילות בשתי פרשיות הקשורות לתעשייה האווירית:
שתי פרשות אלו הן ספיחים של חקירה גדולה יותר, בה מצאו חוקרי להב 433 ראיות המצביעות על שחיתות עמוקה של עובדים בתעשייה האווירית, בעיקר בכירים בוועד העובדים, הכוללות תפירת מכרזים ומתן שירותים לספקים ולחברות חיצוניות תמורת כספי שוחד שקיבלו והלבנתם בדרכים שונות. גם את בנו של כץ, יאיר, המליצה המשטרה להעמיד לדין על חלקו בפרשת התפקדויות לליכוד. אך בסופו של דבר נסגר תיק חקירה זה.
ב-17 במאי 2016 נחקר כץ באזהרה בידי רשות ניירות ערך, בחשד שגרף רווחים באמצעות שימוש במידע פנים. בדצמבר 2016 נחקר פעם נוספת בהקשר זה, הפעם בחשד לקבלת שוחד.
ב-14 באוגוסט 2019 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, על החלטתו להגיש כתב אישום נגד כץ בעבירה של מרמה והפרת אמונים, בעקבות קשריו עם איש העסקים מוטי בן ארי. בעקבות החלטה זו התפטר כץ מהממשלה, וציין שהחלטת היועץ המשפטי לממשלה גורמת לו עוול רב. ועדת הכנסת, שדנה בבקשתו לחסינות, החליטה להיענות לבקשתו, וב-17 בפברואר אושרה בקשתו במליאת הכנסת. התנועה לאיכות השלטון עתרה לבג"ץ נגד הענקת החסינות, בתגובה לעתירה אמר מנדלבליט כי "החלטת הכנסת להעניק חסינות לח"כ חיים כץ בטלה וחסרת תוקף, כיוון שהיא לוקה ביישום שגוי של עילות החסינות, תנאיהן ומבחניהן".
באוקטובר 2020 הודיע מנדלבליט על כוונתו להעמיד לדין את כץ, בכפוף לשימוע, באשמת העלמת הכנסות בסך 2.2 מיליון ש"ח מנכסים שבבעלותו.
בנובמבר 2021 הוגש, בעקבות הסדר טיעון, כתב אישום שבו הואשם כץ בקשירת קשר להשגת מטרה כשרה באמצעים פסולים, על קשריו עם איש העסקים מוטי בן ארי. תיק החקירה בעניין העלמת הכנסות נסגר בשל שיקולים ראייתיים. בדצמבר 2021 כץ הודה והורשע בקשירת קשר להשגת מטרה כשרה באמצעים פסולים, ונגזר עליו עונש של שישה חודשי מאסר על תנאי וקנס בסך 75,000 ש"ח.
חיים אישיים.
כץ מתגורר בשוהם, נשוי לרות ואב ל-3 בנים. בשנת 2013 נבחר בנו יאיר כץ למועצת עובדי התעשייה האווירית, ובשנת 2018 בא בנעלי אביו ונבחר לתפקיד מזכיר הארגון הארצי של עובדי התעשייה האווירית.
על פי דירוג פורבס, הונו של כץ הוערך ב-2019 בשווי של כ-28 מיליון שקל, והוא נמנה עם שמונת הפוליטיקאים העשירים בישראל.
מונטי פייטון
באם מרג'רה
ברנדון קול "באם" מרג'רה (באנגלית: Brandon Cole "Bam" Margera; נולד ב-28 בספטמבר 1979) הוא גולש סקייטבורד מקצועי המייצג מספר חברות סקייטבורד. מרג'רה הוא גם שחקן, מפיק במאי ושדרן רדיו .
ביוגרפיה.
מרג'רה נולד בווסט צ'סטר, פנסילבניה, ארצות הברית לפיל ואפריל מרג'רה. הכינוי "באם" ניתן לו על ידי סבו כשהיה בן 3, משום שהיה נוהג להתנגש בקירות הבית. במהלך השנים, השם הפך לשמו הפרטי המקצועי. באם מרג'רה הוא גולש סקייטבורד מקצועי מאז שהיה בן 17. באם הוא גם שחקן, מפיק במאי של קליפים מוזיקליים ושדרן רדיו. הוא מייצג את חברות הסקייטבורד: Element, Adio, Speed Metal, Destructo, Electric, Fairman's Skate Shop.
באם מרג'רה השתתף עם טוני הוק כסקייטר מקצועי בהפקת משחקי המחשב Tony Hawk Underground המשחק הראשון והמשחק השני. הוא התפרסם לאחר שהפיק את CKY, בראשי תיבות Camp Kill Yourself היא סדרת סרטים שצילם עם חברים והלהקה CKY שהוקמה במיוחד להפקת סדרת הסרטים. הסרטים מציגים אותו ואת חבריו עושים פעלולים מסוכנים בסקייטבורד וגם דברים טיפשיים במיוחד. לאחר גילויו, MTV חתמה איתו חוזה להופעה בתוכנית הטלוויזיה ג'קאס, בה כמו ב-CKY המשתתפים עושים דברים מטורפים, כמו ירי כדורי צבע על אחד מחברי הצוות.
מרג'רה ביצע תעלולי סקייטבורד במסגרת התוכנית. התוכנית הביאה אותו להשתתף בעוד תוכנית בשם Viva la Bam אותה הוא מפיק כאשר משפחתו וחבריו משחקים ומופיעים בה איתו. צולמו לתוכנית עד כה 5 עונות ו-2 ספיישלים שמשודרים ב-MTV ובMTV2.
מרג'רה עורך סרטים וקליפים ללהקות כמו CKY, HIM, Bloodhound Gang. לבאם מרג'רה הייתה להקה בשם GnarKill. לגנרקיל יצא אלבום אולפן אחד. מאז נובמבר 2004, משדר מרג'רה תוכנית רדיו לוויני מביתו, אשר נקראת "רדיו באם" ומשודרת פעם בשבוע.
מרג'רה אימץ, באישור, את הסמל "הארטאגרם" של הלהקה הפינית "HIM" והוא משתמש בו על המוצרים שלו.
ב-3 בפברואר 2007, נישא מרג'רה למליסה רוטשטיין.
AH-1 קוברה
בל AH-1 קוברה (אנגלית: Bell AH-1 Cobra, כונה גם "יואיקוברה" או "סנייק", נחש. סימול החברה: דגם 209) הוא מסוק קרב דו-מושבי, חד מנועי, בעל רוטור דו-להבי, מתוצרת חברת "בל הליקופטר" מארצות הברית. תכנון המסוק מבוסס על מערכות ההנעה, התמסורת והרוטור של מסוק הסער בל UH-1 אירוקוי ("יואי"). חברת בל החלה בתכנון המסוק בשנת 1958 ובשנת 1965 המריא לראשונה.
המסוק היה עמוד השדרה של מערך מסוקי הקרב בצבא ארצות הברית, עד להחלפתו במסוק הקרב AH-64 אפאצ'י. גרסאות משודרגות של מסוקי הקוברה עודן מופעלות על ידי צבאות שונים ברחבי העולם, וגרסאות דו-מנועיות עוד משרתות בחיל הנחתים של ארצות הברית כמסוקי הקרב עיקריים של החיל. מסוקי קוברה מעודפי צבא ארצות הברית הוסבו לשמש כמסוקים לכיבוי אווירי.
בחיל האוויר הישראלי כונה המסוק צפע.
פיתוח.