ביולי 2011 החלה סמן טוב להופיע כזמרת במסגרת המופע של יהודה פוליקר, הפקה שיצאה לדרך לרגל 25 שנה ליציאת האלבום "עיניים שלי". במהלך 2016 כתבה עבור חדוה עמרני את הלהיט "פשוט להיות" וכן לקחה חלק בהפקה המוזיקלית של הפרויקט. במרץ 2017 הוציאה סמן טוב את השיר "זה יבוא לאט" בתור הסינגל הראשון מתוך האלבום שבדרך. באוגוסט אותה שנה פורסם הסינגל השני, "מהחלון". בינואר 2018 שחררה את הסינגל "תדברי עכשיו" וכעבור חמישה חודשים יצא לאור שירה "להתכוון". באוגוסט 2019 פרסמה את הסינגל "עוד" יחד עם גדי אלטמן, סולן להקת "בוטן מתוק בקרקס". באותה שנה אירחה את ריקי גל, שביצעה איתה יחד את השיר "היי שקטה" בהופעה ב"זאפה הרצליה". סמן טוב ואלטמן הציגו גרסת כיסוי לשירו של שלום חנוך "הדרכים הידועות" בהופעה ב"זאפה ירושלים". בפברואר 2020 אירחה את דניאל סולומון בהופעתה בקריית אונו. סמן טוב נמנית עם הצוות המופע המשותף של יהודה פוליקר וגידי גוב ואף מופיעה עם ג'קי לוי במופע בידור תחת השם "חובר'לה" העוסק בירושלים.
באפריל 2021 הוחתמה מרב סמן טוב על חוזה משולש ארוך טווח עם חברת "MUSIC 972" (עננה). במקביל להופעות המציגות חומר מקורי שלה, יצרה סמן טוב מופע המבוסס על שירי רחל המשוררת, המציג שירים מוכרים לצד טקסטים שהלחינה בעצמה.
חיים אישיים.
סמן טוב נשואה לדניאל שחק, עיתונאי ספורט לשעבר, דובר ומנהל הדיגיטל של מועדון הכדורסל מכבי תל אביב ומבעלי אתר ספורטור.
Jive Records
תומאס גייג'
שתיקת הארכיון
שתיקת הארכיון הוא סרט תיעודי של הבמאית יעל חרסונסקי משנת 2010, שבוחן מחדש את יצירתו של סרט תעמולה נאצי לא מוגמר, שצולם בגטו ורשה כחודשיים לפני חיסול הגטו. הסרט מביא ראיונות עם ניצולי הגטו וכן קטעי עדויות של וילי ויסט, אחד מצלמי הסרט Das Ghetto.
הסרט יצא בארצות הברית ב-18 באוגוסט 2010, ושודר בערוץ יס דוקו בינואר 2011. הסרט הופק בתמיכת יס דוקו, SWR, Arte, MDR, ובסיוע הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה ופרויקט קולנוע יד ושם.
הסרט.
"שתיקת הארכיון" עוסק בסרט תעמולה נאצי שצולם בגטו ורשה, במאי 1942, זמן קצר לפני שליחת רוב תושבי הגטו להשמדה בטרבלינקה. סרטים דוקומנטריים רבים השתמשו בקטעים קצרים מהסרט (לרוב באותם קטעים) ובעקבות השימוש בקטעים אלה, דימויים רבים הפכו בתודעה הציבורית למייצגים את החיים בגטו, וזאת מבלי להבין שמדובר בסרט תעמולה.
זהותם של יוצרי הסרט לא נודעה, כמו גם הסיבה להפסקת הפקתו בטרם הושלמה עבודת עריכתו.
הסרט התיעודי מתאר את הפקת הסרט, ומעמת את המציאות המתוארת בו עם עדויותיהם של ניצולים שהיו עדים לצילומים ברחובות הגטו, עם קטעי יומני תושבי הגטו היהודים, וכן עם עדות של אחד מהצלמים הנאצים.
פסקול הסרט הולחן על ידי ישי אדר.
הסרט היה מועמד לפרס אמי.
פרסים.
הסרט זכה בפרסים רבים, בהם:
Me Against the World
Me Against The World הוא אלבום הסטודיו השלישי של הראפר האמריקאי טופאק שאקור. הוא הוצא ב-14 במרץ 1995 חודש לאחר מאסרו של שאקור שהורשע בתקיפה מינית של מעריצה. זה היה עונש מאסר של שנה וחצי עד 4.5 שנים, ואנשים רבים האמינו שהוא תרם אמנותית בהופעותיו של שאקור.
בזמן שטופאק היה כלוא, Me Against the World היה בעל הצלחה רבה ודורג במקום הראשון בבילבורד 200, ושאקור הפך לאמן הראשון שאלבומו היה במקום הראשון בבילבורד 200 בזמן שהות בכלא. האלבום עמד במקום הראשון במשך 4 שבועות ברציפות ומכר 2.4 מיליון עותקים. האלבום נחשב בעיני רבים בתור האלבום הטוב ביותר שיצר ולאחד מאלבומי ההיפ הופ הגדולים והמשפיעים ביותר בכל הזמנים. האלבום היה מועמד בקטגוריית אלבום הראפ הטוב ביותר
והסינגל Dear Mama היה מועמד בקטגוריית שיר הראפ הטוב ביותר ב-1996
ונוסף על כך, דורג לאחד השירים הנבחרים על ידי ספריית הקונגרס ביוני 2010.
רקע.
בשנת 1993 טופאק היה כבר הצלחה גדולה בתעשיית ההיפ הופ, עם שני סינגלים במעמד זהב, שהגיעו לטופ 20 במצעדי הפופ ("I Get Around" ו-"Keep Ya Head Up"), וכן אלבום שני שעובר את מעמד אלבום זהב, והגיע לטופ 25 של הבילבורד 200 (Strictly 4 My N.I.G.G.A.Z.). עם זאת, הראפר בן ה-22 באותם ימים, הסתבך בסדרת עברות על החוק: בקיץ 1993 שאקור הואשם בתקיפת במאי הקולנוע אלן יוז לאחר שפוטר מתפקידו בסרט "סכנה לציבור". שאקור נידון ל-15 ימים בכלא. מאוחר יותר באוקטובר 1993 הואשם שאקור בירי בשני שוטרים שלא בתפקיד באטלנטה, אך למרות ההאשמות בסופו של דבר הוא שוחרר. בחודש נובמבר שאקור ושניים מחברי הפמליה שלו הואשמו בתקיפה מינית במעריצה, חבריו נמצאו אשמים ונידונו ל-4.5 שנות מאסר. לדברי שאקור, האלבום נעשה כדי להראות לקהל ההיפ הופ שלו את הכבוד שלו לאמנות. שאקור ניסה להפוך את האלבום לאישי ומהורהר יותר מהיצירות הקודמות שלו.
הסינגל Dear Mama שוחרר כסינגל הראשון של האלבום בפברואר 1995, ביחד עם השיר "Old School". הסינגל, שהביע כבוד רב לנשים השחורות, היה הסינגל המצליח ביותר של האלבום והגיע למעמד פלטינה והגיע למקום התשיעי בבילבורד הוט 100. הסינגל "So Many Tears" שוחרר 4 חודשים לאחר מכן והגיע למקום ה-44 בבילבורד הוט 100 והסינגל "Temptations" זכה להצלחה רבה גם הוא כשהגיע למקום ה-68 בשיאו. שלושת הסינגלים הופיעו באלבום הלהיטים הגדולים של שאקור, Greatest Hits.
בית הספר המעשי ללימודי המקרא
מנזר סן ז'וזף של ההתגלות
אברהם (אלברט) ענתבי
אלבר ענתבי
מען - עמותה לסיוע לעובדים
ארגון העובדים מען – עמותה לסיוע לעובדים (ע"ר) הוא איגוד מקצועי יהודי ערבי הפועל בעיקר בקרב מעמד הפועלים הבלתי מאורגן בישראל, ומאגד עובדים מכל שדרות החברה. הארגון פעיל בין היתר בענף ההובלה, במכללות, במפעלי תעשייה בפריפריה, ובמפעלים באזורי ההתנחלויות. נכון למרץ 2017 הארגון מייצג כ-2,300 עובדים מתוכם כ-2,000 משלמים דמי חבר.
הקמה ופעילות.
ארגון העובדים מען הוקם בשנת 1998 בשם "מען העמותה לסיוע לעובדים". בתחילת דרכו הייתה עיקר פעילותו סיוע למובטלים במגזר הערבי במיצוי זכויותיהם, כמו גם השמה של פועלי בניין ומובטלים בענף הבניין ודאגה לתנאי העסקתם.
ביולי 2009 אישרה האספה הכללית שינוי בתקנון והפכה את מען לארגון עובדים הפועל להקמת ועדים, ניהול משא ומתן עם המעסיק, וחתימה על הסכמים קיבוציים.
בין מאבקי העובדים אותם ניהל מען ניתן למנות את מאבק עובדי בתי הספר לאמנות, ביניהם מוסררה, בית הספר לתיאטרון חזותי, מנשר לאמנות; מאבק עובדי הטלוויזיה החינוכית; מאבק עובדי מפעל צ.א.ג במגדל העמק; מאבק עובדי מפעל ג'אנה בנצרת עילית; מאבקי עובדים של פועלים פלסטינים באזור התעשייה מישור אדומים; ומאבקי עובדים בענף ההובלה. הארגון ניהל בין השנים 2005 ו-2010 מאבק כנגד "תוכנית ויסקונסין" עד לביטולה בשנת 2010, ובמסגרתו הפעיל את תוכנית "ויסקונסין-ווטש" מאז שנת 2006 בירושלים, נצרת, חדרה, וואדי עארה, אשר סייעה לנפגעי התוכנית ופעלה לחשיפת עוולות הנוצרות כתוצאה ממנה.
הארגון מקדם העסקה של עובדים מקומיים על פני עובדים זרים בענף החקלאות, ומפעיל תוכנית ייחודית לשילוב נשים מהמגזר הערבי בעבודה חקלאית, תוכנית הפועלת לצמצום העוני ולשיפור מעמד האישה במגזר הערבי בישראל. כמו כן הארגון פועל בשיתוף עם עמותת "סינדיאנת הגליל לסחר הוגן" המפעילה קורסים בקליעת סלים לנשים ערביות.
מאז שנת 2007 פועל ארגון העובדים מען בקרב העובדים הפלסטינים באזור מישור אדומים. ראשונים התארגנו העובדים ממחצבת סלעית שניהלו מאבק בן שלוש שנים שבסופו המחצבה הכריזה על הקפאת הליכים ועברה לניהול באמצעות נאמן. העובדים יוצגו על ידי מען ועו"ד אהוד שילוני מול הנאמן וזכו לפיצוי בגין זכויותיהם המלאות. ביוני 2011, במהלך מאבק עובדי חברת "המניע", קיבל מען גושפנקא רשמית של בית הדין לעבודה שקבע שמען הוא ארגון עובדים המוסמך לנהל משא ומתן ולחתום על הסכם קיבוצי.
באוקטובר 2010 הצטרפו ל"מען" מורים מבית הספר לאמנות ע"ש נגר (מוסררה) בירושלים, לאחר משא ומתן שנמשך כשנה הגיע הארגון להסכם קיבוצי בעניינם שהעביר את המורים להעסקה של 12 חודשים רצופים. בהמשך התאגדו במען מורי בית הספר לתיאטרון חזותי והסכם קיבוצי ראשון נחתם בבית הספר באוקטובר 2012. בהמשך התאגדו במען גם מורי מנשר לאמנות והחלו במשא ומתן להסכם קיבוצי.
במאי 2012 התארגנו ב"מען" עובדות מפעל ג'אנה משקאות ותעשיות בנצרת עילית. ועד העובדים ומען חתמו על הסכם קיבוצי עם הנהלת המפעל ביולי 2013.
בית הדין האזורי לעבודה בירושלים הכיר ב"מען" כמייצג את עובדי הקבלן של חברת בריק שהועסקו על ידי רשות העתיקות, והפעיל לראשונה את סעיף 12א לחוק קבלני כוח אדם, כאשר קבע כי עובדים אלה הפכו לאחר 9 חודשי העסקה לעובדי הרשות עצמה.
גישה פוליטית.
העמותה בגלגולה הראשון הוקמה על ידי קבוצת פעילים שרובם היו מזוהים עם מפלגת דע"ם. ארגון העובדים מען היה פעיל מאוד בתנועת המחאה החברתית שהתעוררה בישראל בקיץ 2011. מען היה שותף לתביעה לשים קץ להשפעה המכרעת של בעלי הון על המדיניות הכלכלית חברתית בישראל. בנוסף הבליט הארגון את עמדתו החותרת לשותפות מעמדית בין יהודים וערבים; דוגלת במדינת רווחה ובביטחון תעסוקתי; מתנגדת למדיניות הממשלתית של ייבוא עובדים זרים; וקוראת לאפשר העסקת עובדים פלסטינים. הארגון תומך במאבק נגד אפליה של האוכלוסייה הערבית בישראל, בסיום הכיבוש, ובהקמת מדינה פלסטינית לצד מדינת ישראל. כמו כן, מען מקיים קשרים עם איגודים מקצועיים ברחבי העולם, כחלק מתפיסה של תנועת פועלים בינלאומית רחבה, השותפה למאבקים ומחאה נגד המדיניות הנאו-ליברלית והקפיטליסטית.
מבנה הארגון.