קשר הפרוזדור והחדר (באנגלית: Atrioventricular node או AV node, לעיתים מכונה "קוצב ה-AV" או "הקוצב המשני") הוא חלק ממערכת ההפעלה וההולכה החשמלית של הלב, שתפקידו הוא לקשר חשמלית בין העליות לחדרים. הקשר ממוקם בחלקה האחורי התחתון של המחיצה הבין-פרוזדורית, בסמוך לפתח הסינוס הכלילי. הקשר מקבל את הדחף החשמלי שמקורו במצב תקין הוא בקשר הגת והפרוזדור (SA node) ולאחר השהיה קצרה מעביר אותו אל החדרים דרך אלומת הפרוזדור והחדר (סיב ההולכה על שם היס). מאלומת הפרוזדור והחדר ממשיך הדחף החשמלי דרך צרור ההולכה הימני והשמאלי ומשם אל סיבי ההולכה הסופיים ואל תאי שריר הלב עצמם שיתכווצו כתוצאה מכך.
אספקת דם.
קשר הפרוזדור והחדר מקבל אספקת דם מענף של העורקים הכליליים המכונה "Atrioventricular nodal branch". ב-80–90 אחוזים מהמקרים ענף זה הוא חלק מה-Right coronary artery (RCA) ואילו ביתר המקרים הוא חלק מה-Circumflex artery. הדבר מקושר לדומיננטיות של כל אחד מעורקים אלו אצל כל אדם ואדם. באנשים שהקיר האחורי של הלב מוזן אצלם על ידי העורק הכלילי הימני ("Right dominant"), גם הקשר יוזן על ידי הסתעפות של העורק הימני ואילו באנשים שה-Circumflex הוא המזין את הקיר האחורי אצלם ("Left dominant"), גם הקשר יוזן על ידי הסתעפות שלו.
תפקוד.
במצב תקין כל הדחפים החשמליים המגיעים מהעליות אל החדרים עוברים דרך קשר הפרוזדור והחדר. הדבר מאפשר לקשר לסנן את הדחפים החשמליים ובכך להגן על החדרים מקצבים מהירים המגיעים מהעליות. הקשר מעכב את הדחף החשמלי למשך 120–200 מילישניות, מה שמאפשר לעליות לסיים להתכווץ ולהעביר את הדם לחדרים, בטרם מתרחשת התכווצות החדרים עצמם. לקשר הפרוזדור והחדר קיימת תכונה ייחודית הנקראת "Decremental conduction" הגורמת לכך שככל שיגיעו דחפים חשמליים בתדירות גבוהה יותר, כך יוליך הקשר את הדחפים באופן איטי יותר. תכונה זו חשובה על מנת למנוע מקצבים עלייתיים מהירים כמו פרפור עליות או רפרוף עליות לגרום להפעלה מהירה של החדרים.
אם קשר הפרוזדור והחדר אינו מקבל גירוי חשמלי מקשר הגת והפרוזדור או ממקור אחר בעליות, מסוגל הקשר לייצר דחף חשמלי עצמוני במהירות של בין 40–60 פעימות לדקה ובכך לאפשר את המשכיות פעילות החדרים. תכונה זו חשובה מאוד במצבים בהם קשר הגת והפרוזדור כושל בתפקידו ואינו מייצר דחף חשמלי.
יחסי בורונדי–שווייץ
יחסי בורונדי–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של בורונדי לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה.
הרפובליקה של בורונדי והקונפדרציה השווייצרית מקיימות יחסים דיפלומטיים רשמיים. משרד החוץ של שווייץ תיאר את היחסים עם בורונדי כ"יחסים מוגבלים המתמקדים בעיקר בפיתוח המדינה ובתהליך השלום בין האזרחים המתקיים בה". שווייץ הייתה משמעותית במהלך מלחמת האזרחים של בורונדי; היא לקחה חלק בכוח שמירת השלום של האומות המאוחדות במקום.
שווייץ הכירה בעצמאותה של בורונדי, חלק פרוטקטורט בלגי לשעבר בשם "רואנדה-אורונדי" בשנת 1962 ובאותו היום בו העצמאות של המדינה הוכרזה. בין השנים 1972–1990 פעלה בעיר הבירה לשעבר, בוג'ומבורה, קונסוליה שווייצרית.
הסכם שיתוף הפעולה שבין שווייץ לבורונדי נחתם בשנת 1969 וכלל תמיכה כספית שווייצרית בסמינרים של מורים, מדעני חברה וכלכלנים. בנוסף, כלל ההסכם פרויקטים ציבוריים, שירותי בריאות ופיתוח החקלאות (חלק משמעותי מאוד מכלכלת המדינה).
במהלך הסכסוך שבין בני ההוטו ובני הטוטסי (מ-1972 עד 1988) שתוצאתו הייתה פגיעה אנושה באלפי אנשים, הושעה שיתוף הפעולה הכלכלי של שווייץ עם בורונדי ושווייץ אף הגבילה את הסיוע ההומניטרי למדינה החל משנות התשעים של המאה העשרים ועד 2004. בעקבות הבחירות שנערכו במדינה בשנת 2004, בורונדי נוספה לתוכנית פיתוח ועזרה חדשה של שווייץ, שבשנת 2006 הורחבה לכל אזור האגמים הגדולים במזרח אפריקה.
על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה, התגוררו בבורונדי בסוף שנת 2015 חמישים אזרחים שווייצרים.
היינו גדולים
היינו גדולים הוא סינגל שביעי מתוך האלבום רמזים של הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, שיצא לאור ביוני 2008. השיר נכתב על ידי רחל שביט, הולחן על ידי רמי קלינשטיין ועובד על ידי עברי לידר, גלעד שמואלי, עילי בוטנר, עמיר רוסיאנו, יונתן פריג', אייל שחר ואסף דר.
יחסי בורקינה פאסו–שווייץ
יחסי בורקינה פאסו–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין בורקינה פאסו לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה.
בורקינה פאסו והקונפדרציה השווייצרית מקיימות יחסים דיפלומטיים רשמיים. על פי משרד החוץ השווייצרי, "בורקינה פאסו היא מדינה עם עדיפות בשיתוף הפעולה לפיתוח, אך היא שותפה כלכלית מוגבלת של שווייץ".
שווייץ הכירה בעצמאותה של בורקינה פאסו, בעבר חלק מהמושבה הצרפתית של אפריקה המערבית ב-5 באוגוסט 1960, בשם "רפובליקת וולטה העילית". לאחר ההכרה נערכו מגעים דיפלומטיים בלתי רשמיים בין שתי המדינות למשך כשנה עד שלבסוף כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים בין בורקינה פאסו לשווייץ בשנת 1961. ב-1970, סוכנות קונסולרית שווייצרית נפתחה בוואגאדוגו והשתלבה במשרד שיתוף הפעולה של שווייץ במדינה שנפתח ארבע שנים לאחר מכן, ב-1974.
ב-1969, חתמו שווייץ ובורקינה פאסו על הסכם מסחר, קידום והגנה על השקעות ושיתוף פעולה טכנולוגי. שלושה הסכמים מרחיבים נחתמו בין שתי המדינות בנושא שיתוף פעולה טכנולוגי ועזרה תקציבית בשנים 1978, 2006 ו-2009.
על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף שנת 2016 התגוררו בבורקינה פאסו מאה ותשעה עשר אזרחים שווייצרים.
תהילים ג'
תהילים ג' הוא המזמור השלישי של תהילים. המזמור חתום בידי דוד, שכתב אותו כאשר הוא ברח מאבשלום בנו שמרד בו. דוד, שננטש על ידי נתיניו, נלעג מצד שמעי בן גרא, ונרדף אחר כתרו וחייו על ידי בנו, פונה לאלוהיו, מתאר את בדידותו וצרותיו, ומביע את ביטחונו בה'.
יש האומרים כי אמירת הפרק היא סגולה לחשש עין ימנית וסגולה לכאב ראש.
תוכן המזמור.
פסוקים ב-ג: תיאור צריו של דוד.
פסוקים ד-ח: דוד מביע את ביטחונו בה' שיושיע אותו.
פסוק ט: חתימה ושבח לה' שמושיע את עמו.
פרשנות.
ביהדות.
בגמרא התפרשו הפסוקים בתהילים, במסכת ברכות דף ז': .
בספר הזוהר נכתב: "רבי יהודה פתח ואמר מזמור לדוד בברחו וגו', מקרא זה העירו החברים, אבל למה אמר שירה, אם משום שבנו שקם עליו ולא זר, היה צריך להיות יותר גדולה, כי אדם מתמרמר יותר על רעה מועטת מיד קרוביו, משמתמרמר על רעה מרובה מידי אחרים. אלא מזמור לדוד שכן רצה דוד, שמקודם חשב שהקב"ה יענישו על חטאיו בעולם הבא, כיון שראה שבעולם הזה רוצה להפרע ממנו היה שמח ואמר שירה."
רש"ר הירש כתב על האמור בפרק: "דוד המלך, נתפס בתאוות היצר, הפר את המוסר ואת אושרו המשפחתי של אחד מנתיניו והוא נושא עתה את עוונו בבריחתו מפני בנו, עצמו ובשרו, שגזל ממנו את כס מלכותו וביתו. קצף עמו, תוכחתו והאשמתו, מביאים אותו לידי ייאוש, ובעצם העובדה שהוא שכב, ישן והקיץ שוב - הוא מוצא את הביטחון שה' לא נואש ממנו, ובכך הוא מביע ללב כל השקועים בחטא ויגון את הנחמה ואת עוז הרוח שאי אפשר לגזלם לעולם: איש אשר ה' מניחו לקום משנתו לקראת יום חדש, מובטחת לו בזאת עזרת ההשגחה העליונה במאמציו לשוב ולזכות בטוהר חיים ושמחת חיים".
בנצרות.
בפרשנות התמציתית של מתיו הנרי, פסוקים א'-ג' מייצגים את דוד המתלונן בפני האלוהים על אויביו, ומתוודה באמונתו באלוהים. פסוקים ד'-ח' מייצגים את ניצחונותיו על פחדיו, ומעניקים לאלוהים את התהילה, תוך שהוא לוקח לעצמו את האפשרות להיות נינוח.
סופרים כמו מרטין לותר הרגישו כי בסך הכל, המטרה במזמור זה היא להעניק את הביטחון של מי שרואים עצמם חסידי ה' לקרוא לו. "וְאַתָּה ה' מָגֵן בַּעֲדִי כְּבוֹדִי וּמֵרִים רֹאשִׁי." (פסוק ד): זו תפילתם המדוברת של המדוכאים אשר פונים אל ה'. אף על פי שנכתב בפי דוד (פסוק א') , הכתוב מעודד את הקורא לראות כיצד אלוהים מציל מישהו כמו דוד, שהיה באותה תקופה במצוקה רבה, ומעלה אותו למלוך על כל ישראל.
המזמור בתרבות.
תהילים ג' שימש במוזיקה על ידי אמנים רבים, כולל "Thou Art A Shield For Me", ידי ביירון קייג'. בשנת 1691, מישל ריצ'רד דלאלנד חיבר את המוטט הגדול שלו דומין קווינט סונט מולטיפלטי (S.37) עבור הקפלה של ורסאי, והנרי פרסל הלחין את הטקסט הלטיני, "Jehova, quam multi sunt hostes mei, לחמישה קולות ורצף.
המזמור בליטרגיה.
הכנסייה המזרחית האורתודוקסית.
תהילים ג' הוא המזמור הראשון, מתוך "ששת המזמורים", אשר נקראים כחלק מכל טקס אורתרוס (Matins). במהלך קריאת ששת המזמורים, אסור לזוז ולדבר, מכיוון שזהו נחשב לאחד הרגעים הקדושים ביותר של טקס אורתרוס.
כנסייה קתולית.
פרק ג' בתהילים מושר בטקס הקריאה הראשון ביום ראשון, לאחר שני הפרקים הראשונים בתהילים.
נפלת חזק (שיר)
נפלת חזק הוא פזמון שכתב והלחין חמי רודנר וביצעה להקת איפה הילד. השיר יצא לאור בשנת 1992.
רקע.
השיר נכלל באלבום הבכורה של הלהקה, "זמן סוכר" והיה לסינגל הראשון מתוכו.
חמי רודנר כתב את השיר לכבוד חברו ירמי קפלן לאחר שזוגתו של קפלן, דנה ברגר, הודיעה לו על כוונתה להפרד ממנו. קפלן סיפר לימים שהשיר לא מדבר רק על הפרידה של ברגר ממנו, אלא גם על פילוספיית הזוגיות של חמי רודנר באותה עת.
חיים צינוביץ הקליט גרסת כיסוי לשיר באלבומו "הדמעות של היום הן הדבש של מחר" שהוקלט בשם "השרוף".
Voice over (סרט)