לפי גישה זו מתאימים את המסגרת לילד ולא את הילד למסגרת. תלמידים עם מוגבלויות מכל סוג שהוא משולבים באופן מלא בכיתות של החינוך הרגיל בליווי שירותים ותמיכה מתאימים שמספק בית הספר. להבדיל מגישת האינטגרציה אשר שמה דגש על הקרבה ומעודדת אפשרויות לאינטראקציה חברתית ומודל הזרם המרכזי (mainstreaming) המתייחס לשילוב ילדי החינוך המיוחד בהתאם ליכולתם, גישת ההכלה דוגלת בשותפות מלאה המקיימת שישה עקרונות הנוגעים לתלמידים עם מוגבלויות:
בית הספר נדרש לשינוי ארגוני ולהנגשת חינוך חינם איכותי לכל הילדים בעלי המוגבלויות בקהילה בה הם חיים. שילובם של תלמידים עם צרכים מיוחדים במסגרות חינוך רגילות מחייב תפיסה חינוכית מכילה תוך התייחסות למגבלות ומציאת מענה לצרכים המיוחדים. בית הספר יספק את השירותים המיוחדים הנותנים תמיכה והתאמה לצרכים של התלמיד המשולב. מערך השירותים הוא רחב וכולל בהתאם למגבלה: הסעות, סייעות, הוראה מתקנת, טיפולים פרה-רפואיים, תרפיה, מורה לחינוך מיוחד, פסיכולוג ויועץ חינוכי.
ההבדל בין שילוב והשתלבות.
ועדת דברת המליצה להעדיף את "השתלבות" על "שילוב" כדי לבטא את המעבר ממבחן הכוונה למבחן התוצאה ההשתלבות היא התוצאה המצופה ממעשה השילוב. פרופ' שונית רייטר, מהחוקרים וההוגים המובילים של החינוך המיוחד בישראל המקדמת את רעיון ההכלה, ממליצה להשתמש במושג: "השתלבות", מפני שהוא מציין באופן ברור יותר תהליכים של אינטראקציה בין הפרט לסביבתו ומדגיש שלא מדובר בתבחינים מדידים.
'זירות הפעולה' של הכלה והשתלבות.
הכלה והשתלבות במוסד החינוכי באות לידי ביטוי במתן מענים מרובים למגוון צרכים בארבע 'זירות הפעולה' המאפשרת התבוננות מעמיקה והוליסטית הרואה במוסד החינוכי אורגניזם אחד שלו מגוון צרכים ומגמות: הכלה פדגוגית, הכלה רגשית-חברתית, הכלה ארגונית והכלה סביבתית. בכל זירה יש שלושה תחומים: תרבות ארגונית, הוראה-למידה-הערכה ופיתוח מקצועי. סדרת המענים מאפשרת לכל תלמיד להתקדם ולממש את יכולותיו, למצוא עניין, להרחיב את כישוריו החברתיים ולהעשיר את עולמו הרגשי.
הכלה והשתלבות במוסד החינוכי העולמי.
שיעור התלמידים עם מוגבלות המשולבים באופן מלא משתנה לפי ארץ המגורים ולפי סוג מוגבלות, ככל שהמוגבלות גבוהה יותר כך שיעור השילוב נמוך יותר. בדנמרק 99% מהתלמידים עם לקויות למידה כגון, דיסלקסיה, משולבים בכיתות הרגילות. בארצות הברית, שלושה מתוך חמישה תלמידים עם לקויות למידה מבלים את רוב זמנם בכיתה בחינוך הרגיל. ולאחר התיכון לומדים במכללה בתוכניות מיוחדות עם שירותי שיקום ושירותים מקצועיים, ומקבלים שירותים מיוחדים בהתאם למוגבלותם: מגורים, תשלומים עבור ספרי לימוד, הקראה או מתורגמן. האוניברסיטאות והמכללות מדווחות על שיעורי ההצלחה גבוהים.
התיקון בחוק החינוך המיוחד בישראל.
בתאריך 10 בפברואר 2018 אושרה הרפורמה בחוק החינוך המיוחד לפי התיקון לחוק החינוך המיוחד (תיקון מס' 11). הרפורמה הוחלה בהדרגה בשנת הלימודים תשע"ט ותושלם עד שנת הלימודים תשפ"א.
יישום הרפורמה והשלכותיה.
הגדרת המושג תלמיד משולב השתנתה ומעכשיו מדובר בילד עם צרכים מיוחדים שזכאותו נקבעה על ידי וועדת זכאות ולא תלמיד שעבר וועדת שילוב מאחר שהרפורמה ביטלה את וועדות השילוב. התלמיד ילמד לפי תוכנית חינוכית יחידנית שתיקבע בהתאם להחלטת ועדת הזכאות.
הוועדות.
הרכב ואופן קביעת הזכאות של ועדות השילוב וועדות ההשמה שפעלו מתוקף חוק עד להחלת תיקון 11 לחוק החינוך המיוחד השתנו ובמקומן פועלות הוועדות הבאות:
החלטת ההורים.
ההורים יקבעו היכן ילמד ילדם ובכך יישמו את אחת ההמלצות המרכזיות של הוועדה הציבורית לבחינת מערכת החינוך המיוחד בישראל בראשותה של השופטת (בדימוס) דליה דורנרשטענה כי יש לאפשר להורים לילדים עם צרכים מיוחדים את הסמכות לבחור את סוג המסגרת המתאימה לילדיהם: מוסד לחינוך מיוחד, כיתה במוסד חינוך רגיל שבה ניתן חינוך מיוחד או שילוב במוסד חינוך רגיל. הוחלט כי ההורים שעליהם האחריות לטובת הילד ובידיהם מרב הידע ביחס לצרכיו של ילדם יקבלו את ההחלטה בדבר סוג המסגרת המתאימה בעבורו. במקרים מיוחדים בהם יש חשש שהשמתו של היחד כפי שדרשו ההורים מסכנת את שלומו או שלומם של ילדים אחרים תוכל ועדת הזכאות להתערב בהחלטת ההורים ולשנות את סוג המסגרת החינוכית בהתאם לשיקול דעתה.
האפשרות לרשום כל תלמיד למוסד לחינוך מיוחד גם ללא אישור של וועדת השמה בוטלה ועניינם של כל התלמידים עם הצרכים המיוחדים יובא לפני ועדות הזכאות, בשל כך ובשל מדיניות של משרד החינוך כי יש לתת לאנשים עם מוגבלות, ככל האפשר, שירותים במסגרות הרגילות המיועדות לכלל הציבור, תגדל כמות התלמידים המשולבים בחינוך הרגיל.
סל השירותים לתלמיד.
מנהל בית הספר יקבל תקציב עבור סל שירותים של התלמיד המשולב בבית ספר רגיל כדי לספק לתלמיד תוספת של הוראה, לימוד ושירותים מיוחדים. גובה התקציב ייקבע בהתחשב במאפיינים קבועים המובנים בסוג המסגרת בה לומד התלמיד בנוסף לרמת תפקודו וסוג מוגבלותו.
הטמעת הרפורמה להכלה והשתלבות במערכת החינוך.
בתי ספר מכילים הם בתי ספר ציבוריים, בהם לומדים תלמידים עם ובלי צרכים מיוחדים יחד ללא הפרדה, על בסיס תפיסת החינוך המכיל.
בפיילוט שנערך על ידי משרד החינוך בשנת הלימודים תשע"ט להטמעת הרפורמה להכלה והשתלבות, השתתף מחוז צפון ביישום של תיקון חוק החינוך המיוחד. במסגרתו נבנה מערך של 15 מפקחים ו-14 מדריכים לתפקיד יו"ר ועדות הזכאות, התקיימו ועדות טרום זכאות בבתי הספר ובגנים. למעלה מ-10,300 דיונים התקיימו בוועדות הזכאות והאפיון, והחל תהליך השיבוץ של התלמידים. כ-200 הורים הגישו ערר על תוצאות הוועדה. התקיימו מפגשי למידה עם מחוזות אחרים ליישום הרפורמה. כמו כן במסגרת הפיתוח המקצועי למורים נבנו 16 קורסי מיקרו קרדיטציה, ומתוכננים 320 קורסים פנים בית-ספריים.
רכז השתלבות.
הראיה החינוכית היא ראייה הוליסטית, ולכן כדי ליצור תיאום ושיתוף פעולה בעבודת הצוות הרב מקצועי ולקדם את התפישה החינוכית המכילה, ממונה רכז השתלבות בכל בית ספר שאחראי על התחומים הבאים:
10 Bands
מקלט (שיר)
מקלט הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי אליעד נחום, מתוך האלבום, סימן. השיר יצא לאור ב-8 במאי 2014, על ידי חברת התקליטים NMC, כסינגל השני מתוך האלבום.
השיר הגיע למקום ה-5 במצעד ה-TV של מדיה פורסט.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי נחום, ביחד עם הראפר רון נשר, הולחן על ידי נחום, והופק על ידי נחום ביחד עם המפיק נועם עקרבי, בדומה לשאר שירי האלבום. השיר מכיל בתוכו את סגנון הרית'ם אנד בלוז, המאפיין שירים נוספים מתוך האלבום בו הוא נכלל.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר פורסם בערוץ היוטיוב של נחום ב-8 במאי 2014, בסמוך לצאת הסינגל. נכון ליולי 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-4 מיליון.
ביקורת.
יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת מעורבת: "אילו הייתי מקבל טקסט כזה לבחינה, הייתי ממליץ לכותב לחפש פח לפני שהוא שופך את הלב על הדף. זה טקסט ברמה של מישהו שנדרש להצהיר 'לא יודע לכתוב'. השיר נכתב על ידי אליעד נחום ורון נשר, אבל מתברר שהשניים גרועים מהאחד. אם מילים אמורות להיות גבב סתמי של מילים מתיפייפות – זה השיר הזה. לא מלחמה, לא מקלט ולא פרפרים, לא אסיר נמלט ולא אזיקים ולא אגדה. קשקוש. חבל כי אליעד נשמע מסלסל בעל נשמה, אבל הקול הזחוח וקלילות המנגינה בעיבוד לקצב דרבוקה אינם יכולים לשמש כסות לערימת המילים והמשפטים, שאינה מצליחה לייצר משהו אמין. אני שומע שאליעד זוכה ל'אלפי צפיות'. אבל לפני מראה העיניים יש משמע אוזניים, והוא אינו מבשר על הולדת יוצר אותנטי, אלא על משרבט, שצריך לוותר על כתיבת טקסטים לפני שהוא ניגש למוזיקה".
חופשי (שיר של אליעד)
יחסי אינדונזיה–מונקו
יחסי אינדונזיה–מונקו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת אינדונזיה לבין נסיכות מונקו.
סקירה כללית.
הסחר הכולל בין שתי המדינות הגיע בשנת 2016 ל-867 אלף דולר אמריקאי ובאותה השנה ביקרו במונקו 336 אלף תיירים אינדונזיים.
אלבר השני, נסיך מונקו, ביקר שלוש פעמים באינדונזיה: ב-1997, 2007 ו-2018. בביקורו מהביקורים שלו הוא בא לאזורים מוכי הרס מהצונמי הגדול שהיה באזור בשנת 2004 והציע עזרה לאזרחים. בביקורו השלישי השתתף הנסיך בוועידה בנושא האוקיינוסים שהתקיימה באינדונזיה. באוגוסט 2017 הוקמה קונסוליית כבוד במונקו.
ב-2017 ביקר סגן שר החוץ האינדונזי במונקו ונפגש עם עמיתו המונגאסקי סרז' טל. הצדדים סיכמו על שיתוף פעולה בנושא השמירה על איכות הסביבה.
בית הכנסת קהל ימבול (איסטנבול)
בית הכנסת קהל ימבול (בטורקית: Yanbol Sinagogu, מכונה גם "בית הכנסת הבולגרי") הוא בית כנסת אשר פועל בשכונת באלאט בעיר איסטנבול מהמחצית השנייה של המאה ה-15. בית הכנסת הוקם על ידי יהודים רומניוטים שהועברו מימבול שבבולגריה לאיסטנבול במסגרת טרנספר אוכלוסיות שביצע מהמט השני, סולטאן האימפריה העות'מאנית ברחבי הבלקן לאחר שהכריע את האימפריה הביזנטית. במהלך המאה ה-18 נהרס המבנה הקדום, ועל יסודותיו הוקם בית כנסת חדש על ידי הקהילה הספרדית שהתיישבה בעיר ולתוכה נטמעה הקהילה הרומניוטית.
היסטוריה.