מלחמת התפוזים (פורטוגזית: Guerra das Laranjas; צרפתית: Guerre des Oranges; ספרדית: Guerra de las Naranjas) היה סכסוך קצר בשנת 1801 בו כוחות ספרדים, שנתמכו על ידי ממשלת צרפת, ובסופו של דבר נעזרו על ידי הצבא הצרפתי פלש לפורטוגל. זה היה הניצן המבשר למלחמת חצי האי, וכתוצאה ממנו הסכם בדחוס, אובדן השטח הפורטוגזי, ובסופו של דבר היווה את הדרך לפלישה מוחלטת לחצי האי האיברי על ידי הכוחות הספרדים והצרפתים.
בשנת 1807 פלש קרלוס הרביעי, מלך ספרד ובני בריתו הצרפתים לפורטוגל בהצלחה ומהירה בצורה יוצאת דופן, תוך שימוש במסלול שחצה את שטח ספרד. עם זאת, הצרפתים החליטו להשתלט על שתי המדינות, והפילו את מלך ספרד ואילצו את בית המלוכה הפורטוגלי לברוח למושבה הפורטוגזית של ברזיל. לאחר מכן ספרד ופורטוגל הפכו לבעלות ברית לראשונה זה מאות שנים, וביחד עם צבא בריטי תחת סר ארתור וולסלי, הסיגו את הצרפתים חזרה לגבול בשנת 1813 לאחר סכסוך ממושך ואכזרי המכונה מלחמת חצי האי.
לאחר נפילת נפוליאון שתי המדינות התקרבו למלחמה מספר פעמים במהלך ראשית המאה ה-19. שתיהן איבדו את מושבותיהן האמריקאיות זמן קצר לאחר תום מלחמת חצי האי, מה שהחליש את כוחן העולמי בצורה קשה.
שנות ה-30.
בשנות ה-30 של המאה ה-20 קמו משטרים דומים בעלי נטייה ימנית, סמכותית ולאומנית בשתי המדינות. בפורטוגל הקים אנטוניו דה אוליביירה סלזאר את "אסטדו נובו" בשנת 1933. בשנת 1936, פרנסיסקו פרנקו חולל מרד נגד הממשלה הספרדית, ולאחר שלוש שנים של מלחמת אזרחים, הלאומנים השתלטו על המדינה.
שתי המדינות נותרו נייטרליות במלחמת העולם השנייה, אם כי לספרד הייתה נטייה יותר לגרמניה הנאצית. פורטוגל גם ניהלה מערכת יחסים ידידותית עם גרמניה הנאצית, וסיפקה לה משאבים מרכזיים רבים כמו טונגסטן. עם זאת, בזכות הברית של המאה ה-14 עם פורטוגל עם אנגליה, היא גם סיפקה לבריטניה שירותים שונים, ולכן בעוד הגרמנים נאלצו לשלם מיידית, לבריטניה היה חשבון פתוח לרוב המלחמה.
מלחמת העולם השנייה הסתיימה בשנת 1945, כאשר בעלות הברית ניצחו, שתי המדינות פורטוגל וספרד התבודדו יותר ויותר כשממשלותיהן מושרשות במלחמה הישנה, כדיקטטורות סמכותיות, ולא הדמוקרטיה שהוקמה או הוקמה מחדש בכל שאר אירופה המערבית.
בעוד שאר המעצמות הקולוניאליות האירופיות, כמו צרפת, בריטניה והולנד, ויתרו על האימפריות הקולוניאליות שלהן בשנים שלאחר המלחמה, ספרד ופורטוגל נצמדו לנחלותיהם ברחבי העולם. פורטוגל נלחמה במלחמה קולוניאלית יקרה באפריקה, ובשנת 1961 נחלתה בגואה נכבשה על ידי הודו. למרות האינטרס העצמי ההדדי לכאורה שלהם, היה מעט מאוד שיתוף פעולה בין ספרד לפורטוגל בכל הקשור להגנת האימפריות שלהם.
סוף הבידוד.
בשנת 1974 הסתיימה הדיקטטורה של "אסטדו נובו" על ידי "הפיכה" צבאית המכונה " מהפכת הציפורנים". זה הותיר את ספרד מבודדת יותר ויותר משאר אירופה, בידוד שנמשך עד מותו של פרנקו שנה לאחר מכן, ולאחר מכן ספרד חזרה להיות מונרכיה חוקתית ואימצה את הפרלמנטריזם. PREC שבאה אחרי מהפכת הציפורנים בפורטוגל הסתיימה בשנת 1976 ופורטוגל גם הפכה לדמוקרטיה.
שתי המדינות העניקו עצמאות למושבותיהן לשעבר, ופתחו בצעדי ליבליזציה על כלכלתן, והחלו בתהליך הגשת בקשה לחברות בקהילה הכלכלית האירופית. בשנת 1986 שתי המדינות נכנסו רשמית לקהילה, הידועה כיום כאיחוד האירופי, בעקבות אשרור אמנת ליסבון.
יחסים נוכחיים.
היחסים הנוכחיים בין ספרד לפורטוגל טובים מאוד. הם משתפים פעולה במאבק בסחר בסמים ובשרפות יער (הנפוצות בחצי האי האיברי בקיץ), למשל. יחסים קרובים אלו מתחזקים על ידי ממשלות דומות; כמו הממשלות השמרניות של חוסה מריה אסנאר וז'וזה מנואל ברוזו והממשלות הסוציאל-דמוקרטיות של חוסה לואיס רודריגס ספאטרו וז'וזה סוקרטש ובין פדרו סנצ'ס ואנטוניו קושטה. סוקרטש אף טוען שיש לו את אחד היחסים האישיים הטובים ביותר עם ספאטרו בקרב מערכות יחסים פוליטיות בינלאומיות.
בשנת 1998 חתמו שתי המדינות על אמנת אלבופיירה, הסכם על שיתוף נהרות חוצה גבולות כמו הדורו, הטחו והגוודיאנה. הוועידה החליפה הסכם קודם על הדורו, שנחתם בשנת 1927, והורחב בשנים 1964 ו-1968 לכלול יובלים. אמנת אלבופיירה מסדירה את השימוש השוויוני במים ובבעיות סביבתיות.
בשנת 2009 הגישו שתי המדינות הצעה משותפת לא מוצלחת לארח את מונדיאל 2018 או מונדיאל 2022.
בארי (אי, אנטארקטיקה)
האי בארי (באנגלית: Barry Island) הוא אי במרכז איי דבנהאם, במפרץ מרגריט, שלמול החוף המערבי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.
באי ממוקם בסיס המחקר הארגנטיני - בסיס סן מרטן, שהוא אתר מורשת היסטורי אנטארקטי, בהתאם לאמנת אנטארקטיקה.
היסטוריה.
גילוי האי.
האי התגלה על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם שחקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1937–1934 בפיקודו של ג'ון ריימיל.
מקור השם.
ריימיל קרא לאי על שמו של קנת בארי למפייר דבנהאם (Kenneth Barry Lempriere Debenham), בנו הבכור של פרנק דבנהאם, חבר הוועדה המייעצת של משלחת החקר הבריטית אל ארץ גרהאם.
לקריאה נוספת.
• Ben Saul, Tim Stephens, editors Antarctica in International Law, P 269
האי בארי
אסטל ולאנו
אסטל ולאנו (נולדה ב-1 באוגוסט 1999) היא אתלטית ישראלית, שבע פעמים אלופת ישראל (2015, 2017–2022) ואלופת המכביה (2017) בזריקת דיסקוס ואלופת ישראל בהדיפת כדור ברזל (2020)
ביוגרפיה.
ולאנו החלה להתאמן באתלטיקה בגיל 13, באגודת מכבי תל אביב. היא התחרתה בכל מקצועות הזריקה למעט הטלת כידון, וכעבור שנה זכתה במדליות באליפויות הגילאים הצעירים והקדטיות, ואף התחרתה לראשונה באליפות ישראל לבוגרות, בה סיימה רביעית ביידוי פטיש, בתוצאה של 33.82 מטר. במכביה שנערכה באותה שנה זכתה בשתי מדליות ארד, ביידוי פטיש לאחר שקבעה תוצאה של 33.69 מטר, ובזריקת דיסקוס לאחר שזרקה למרחק של 30.05 מטר.
בשנת 2014 המשיכה ולאנו לזכות במדליות באליפות הקדטיות, ובאליפות ישראל שנערכה באותה שנה זכתה במדליה הראשונה שלה, מדליית ארד, לאחר שזרקה את הדיסקוס למרחק של 34.59 מטר. היא התחרתה גם ביידוי פטיש וסיימה רביעית בתוצאה של 38.88 מטר, ובהדיפת כדור ברזל, בה סיימה גם כן רביעית, בתוצאה של 9.70 מטר. במהלך אותה שנה שברה ולאנו שלושה שיאים לילדות מתחת לגיל 16; בזריקת דיסקוס, בהדיפת כדור ברזל (שלושה ק"ג) וביידוי פטיש (שלושה ק"ג).
באליפות ישראל לקדטיות זכתה ולאנו בשתי מדליות זהב, בזריקת דיסקוס ובהדיפת כדור ברזל.
אלופת ישראל.
באליפות ישראל זכתה ולאנו לראשונה במדליית הזהב בזריקת דיסקוס, לאחר שקבעה תוצאה של 39.81 מטר, לפני אליונה וולודין (37.78 מטר) וענבל כהן (37.72 מטר).
בהדיפת כדור ברזל זכתה במדליית כסף בתוצאה של 11.59 מטר, וסיימה לפני דניאל קרמר (11.40 מטר) ואחרי ענבל כהן (12.74 מטר).
במחזור הראשון של ליגת הזורקים שנערך בחודש מרץ שברה ולאנו את שיא הקדטיות בן 50 השנים של ליאורית דניאל, לאחר שזרקה למרחק של 42.85 מטר. שבוע לאחר מכן, במחזור השני של ליגת הזורקים, שברה בשנית את השיא, והעמידה אותו על 45.03 מטר. באליפות ישראל לקדטיות זכתה ולאנו בשלוש מדליות זהב, בזריקת דיסקוס, הדיפת כדור ברזל ויידוי פטיש.
באליפות ישראל שנערכה ביולי, זכתה בשתי מדליות ארד, בזריקת דיסקוס בתוצאה של 43.41 מטר, ובהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 11.70 מטר. חודש לאחר מכן, בתחרות שנערכה בחולון שברה פעם נוספת את השיא הישראלי לקדטיות בזריקת דיסקוס, לאחר שקבעה תוצאה של 49.08 מטר.
2017: אלופת המכביה.
בחודש יוני, באליפות ישראל לנוער, זכתה ולאנו במדליית זהב בזריקת דיסקוס לאחר שקבעה שיא אישי חדש של 49.68 מטר, ובמדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 12.26 מטר. באליפות אירופה לאומות שנערכה באותו חודש בתל אביב, סיימה עשירית בזריקת דיסקוס בתוצאה של 46.52 מטר.
באליפות ישראל שנערכה ביולי, זכתה ולאנו בשנית במדליית הזהב בזריקת דיסקוס, לאחר שקבעה תוצאה של 48.61 מטר. היא זכתה במדליה נוספת באליפות בהדיפת כדור ברזל, לאחר שקבעה תוצאה של 12.75 מטר. באותו חדש זכתה ולאנו בשתי מדליות במכביה; הראשונה מזהב בזריקת דיסקוס, לאחר שקבעה תוצאה של 46.25 מטר, והשנייה מכסף בהדיפת כדור ברזל, בה זכתה עם תוצאה של 12.75 מטר.
במחזור השני במסגרת הליגה הבינאגודתית, שנערך בחודש יוני, ניצחה ולאנו בזריקת דיסקוס לאחר שעברה לראשונה את גבול 50 המטרים, וקבעה תוצאה של 50.96 מטר. שבוע לאחר מכן, באליפות מדינות הים התיכון עד גיל 23, זכתה ולאנו במדליית הארד לאחר שקבעה שיא אישי נוסף של 51.26 מטר. חודש לאחר מכן, היא הצליחה לשמור על תוארה כאלופת ישראל בזריקת דיסקוס לאחר שקבעה תוצאה של 49.34 מטר.
יחסי מונקו–ספרד
יחסי מונקו–ספרד הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין נסיכות מונקו לבין ממלכת ספרד.
סקירה כללית.
בשנת 1876, אישר אלפונסו השלושה עשר, מלך ספרד, את הקמת שגרירות מונקו הראשונה במדינה במדריד, בירתה. נסיכות מונקו שמרה על ייצוג בספרד באופן רציף וקנאי ביותר עד שנות השלושים של המאה העשרים. לאחר ניצחונו של פרנסיסקו פרנקו במלחמת האזרחים בספרד נסגרה השגרירות המונגאסקית במקום.
ב-1996 פתחה מונקו בשנית את שגרירותה בספרד והיא ממשיכה לפעול. ב-2013 לראשונה האמינה ספרד על מונקו שגרירות (השגרירות הספרדית בצרפת הואמנה על מונקו).
יחסי מולדובה–פיג'י
יחסי מולדובה–פיג'י הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת מולדובה לבין הרפובליקה של פיג'י.
סקירה כללית.
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת מולדובה לבין הרפובליקה של פיג'י כוננו ב-7 בדצמבר 2010 בטקס מיוחד שנערך בניו יורק.