בנובמבר 2016 סיכם על הארכת חוזה ל-4 עונות נוספות בשארלוט, החל מעונת , בסך כ-56 מיליון דולר. ב-25 בפברואר 2019 קלע שיא קריירה של 28 נקודות במשחק מול גולדן סטייט ווריורס.
פורטלנד טרייל בלייזרס.
באוגוסט 2021 חתם זלר על חוזה בפורטלנד טרייל בלייזרס.
מפרץ זימן
מפרץ זימן (באנגלית: Zimen Inlet; בבולגרית: Зименски залив) הוא מפרץ בחוף המזרחי של חצי האי צ'רצ'יל, בחוף אוסקר השני בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.
רוחבו של המפרץ 12.8 קילומטרים. המפרץ הוא חלק מלשון הים אדי, ומצוי בין נקודת סלאב ונקודת קאווארוס.
היסטוריה.
מקור השם.
המפרץ נקרא על שם הכפר זימן (בבולגרית: ""), במחוז בורגס, שבדרום מזרח בולגריה.
לשון הים אדי
מדיניות האלכסון בשער החליפין
סידי מנצור
סידי מנצור או סידי מנסור (בערבית: سيدي منصور) הוא שיר פולקלור פופולרי תוניסאי. השיר עוסק בסידי אל-מנצור (האדון מנצור), דמות של חכם מהפולקלור התוניסאי, ובכמיהה והגעגועים אליו. לשיר נעשו גרסאות רבות במהלך השנים. בין המפורסמות שבהן ניתן למנות את זו של מוחמד ג'רארי (محمّد الجراري) אשר כלל אותה באוסף שירי העם התוניסאיים שלו (فولكلور تونسي). גרסה ידועה נוספת היא של מוחמד אל-חנאש מ-1975. גרסה זו השפיעה על להקת הדיסקו בוני אם אשר שרה בהשראתה את אחד משיריה הנודעים ביותר - Ma Baker.
בעולם המערבי התפרסם השיר בשנת 2000 עת פרסם הזמר התוניסאי סאבר א-רובאעי גרסה משלו לשיר באלבום שנקרא אף הוא "סידי מנצור". השיר ידוע לעיתים בשם "אללה אללה יא באבא" בשל פזמון שחוזר ונשנה במהלכו. אין לבלבל שיר זה עם השיר "סידי מנצור" מאת הזמרת האלג'יראית צ'יחה רימיטי.
קמפיין געוואלד
קמפיין געוואַלד (מיידיש; קרי: גֶוַלְד) הוא סוג של קמפיין הַמְרָצָה העושה שימוש בתעמולת בחירות ומיועד לטעת בקרב מצביעים פוטנציאליים את התחושה כי הצבעתם עבור מועמד, מפלגה או השקפה פוליטית מסוימים, מחויבת המציאות, ובלעדיה יקרה אסון.
בדרך כלל בקמפיין געוואלד נעשה ניסיון לשכנע מצביעים להצביע עבור מפלגה מסוימת תוך אזהרה מפני הצבעה עבור מפלגה מתחרה, אך ישנם מסעות פרסום המתמקדים רק בשכנוע הבוחרים להצביע עבור מועמד, מפלגה או השקפה פוליטית מסוימים (קמפיין חיובי) או לחלופין מסע פרסום המזהיר מפני הצבעה מפלגה או השקפה פוליטית מסוימים (קמפיין שלילי).
מקור המונח ומשמעותו.
מקור המילה "געוואלד" בשפת היידיש, שבתרגום חופשי משמעותה – מעין זעקה המתריעה מפני אסון או אובדן. השימוש המקורי במילה בשפת היידיש מקובל מאוד בקרב מפגינים דוברי יידיש, הזועקים ומתריעים מפני אסונות, או מקוננים עליהם.
מקובל כי השימוש במונח ביחס לקמפיין בחירות נעשה לראשונה בשנת 2007 על ידי יעקב מאור בספרו "מה למדנו מארתור פינקלשטיין". לימים, חלחל המונח לרשות הרבים באמצעות אמצעי התקשורת, ובבחירות לכנסת העשרים הפך המושג להיות שגור בהקשר של בחירות.
דרכי פעולה.
על פי רוב, קמפיין געוואלד נעשה ביום הבחירות עצמו, או בצמוד לו. הקמפיין מבוצע באמצעות הפצת מסרים המתריעים מפני אסון העלול להתרחש אם המצביעים לא ילכו להצביע באופן הנדרש. המסרים יתמקדו על פי רוב באסון פוליטי, מדיני, או כלכלי, וייעשה בהם שימוש במילים כמו "סכנה", "אסון", או מילים אחרות בעלות הקשרים שליליים, המיועדות להגביר את תחושת הבהלה והפחד. מטרת ההפחדה היא להכניס את הבוחרים הפוטנציאליים למצב בו הם חשים כי הימנעותם מההצבעה שאליה מכוון הקמפיין תפגע בהם קשות.
המסרים עשויים להיות מופצים באמצעי המדיה השונים, הכוללים גם שימוש ברשתות חברתיות וכן באמצעות מנשרים, או כל תקשורת כתובה אחרת.
בישראל.
במדינת ישראל נעשה פעמים רבות שימוש בקמפיין געוואלד בבחירות לכנסת וגם בבחירות מקדימות, השימוש השגור במונח "קמפיין געוואלד" החל מהבחירות לכנסת העשרים. להלן יוצגו דוגמאות אחדות.
בבחירות לראשות הממשלה בשנת 2001 נעשה שימוש בפועל בקמפיין (אף שהוא לא הוכר במונח "קמפיין געוואלד") על ידי ראש הממשלה אהוד ברק שהתמודד לתקופת כהונה נוספת, מול אריאל שרון. הקמפיין כלל תשדיר בחירות ששודר פעמים רבות והציג באופן דרמטי כיצד בימים שלאחר היבחרו של שרון לראשות הממשלה, ישראל תגלוש למלחמה כוללת ובמקביל תאסר בה הנסיעה בשבת.
בבחירות לכנסת העשרים עשה בנימין נתניהו, יו"ר מפלגת הליכוד, שימוש בקמפיין געוואלד באמצעות מיליוני מסרים ושיחות טלפון מוקלטות ששלח הליכוד לטלפונים הניידים של הבוחרים ביום הבחירות, ובהם התריע מפני עליית כוחם של הערבים. בסרטון שהפיץ ביום הבחירות באמצעות מסרונים נראה איימן עודה נואם בערבית ומצהיר שנתניהו יועמד לדין בגין פשעי מלחמה. בסרטון אחר נראה נתניהו מתריע כי שלטון הימין בסכנה כי המצביעים הערביים נעים בכמויות אדירות אל הקלפי, ועמותות שמאל מביאות אותם באוטובוסים אל הקלפיות. בפועל לא היו אוטובוסים מטעם עמותות שמאל שהסיעו מצביעים ערביים לקלפי, אך אחוז ההצבעה בקרב הערבים אכן היה יותר גבוה ביחס למערכות בחירות אחרות, ובכנסת העשרים גדל כוחם הפוליטי ל-13 מושבים, לעומת 10 מושבים בלבד בכנסת העשרים ואחת.
ימים אחדים לפני הבחירות, יצאה מרצ בקמפיין געוואלד מטעמה והזהירה מפני תרחיש שהמפלגה לא תעבור את אחוז החסימה. כך, ברגעי הקמפיין האחרונים הוזנקה הסיסמה: "אסור לנו לאבד את מרצ". המפלגה קיבלה לבסוף חמישה מנדטים.
בבחירות לכנסת העשרים ואחת, רבות מבין המפלגות המתמודדות עשו שימוש בקמפייני געוואלד, שהתמקדו בעיקר בהפצת סרטונים המכילים תוכן שאמור ליצור בהלה בקרב מצביעים פוטנציאלים.
בנימין נתניהו, יו"ר מפלגת הליכוד, הפיץ ברשתות החברתיות כמה סרטונים המתריעים בשנית מפני סכנה לשלטון הימין, בין היתר הוא טען כי אחוזי ההצבעה בקרב מצביעי השמאל, עומד על 61% לעומת 42% בלבד בקרב מצביעי הליכוד. במקביל, פרסם השר מטעם הליכוד יריב לוין סרטון אחר ברשתות החברתיות, בו הוא נראה קורא טקסט מתוך מנשר בערבית מטעם רשימת כחול-לבן, הקורא לשוהים בלתי חוקיים חסרי זכות הצבעה לעודד הצבעה עבור המפלגה בקרב קרובי משפחותיהם בעלי זכות הצבעה, כדי שהרשימה תשנה את המצב בו אין להם זכות הצבעה.
גם בני גנץ, שעמד בראש רשימת כחול לבן, עשה שימוש בקמפיין והתריע בפני המצביעים כי הצבעה עבור כל רשימה אחרת מלבדה תהיה הצבעה עבור המועמד היריב, בנימין נתניהו.
איימן עודה, יושב ראש רשימת חד"ש-תע"ל, עשה גם הוא שימוש בקמפיין געוואלד, כלפי המצביעים הערבים, בעת שאחוזי ההצבעה במגזר היו נמוכים ביחס למערכות בחירות אחרות. הוא הזהיר שצפויה כנסת ללא ערבים, במטרה לזרוע בהלה בקרב המצביעים הערבים, שרשימתו (ומסתבר שאותו הדבר לגבי רשימת רע"מ-בל"ד) לא תעבור את אחוז החסימה, וממילא לא יהיה ייצוג לערביי ישראל בכנסת העשרים.
לעודה הייתה אפשרות להשתמש גם בערוץ התקשורת הבינלאומי אל מיאדין, שכן לא חל עליה החוק האוסר על תעמולת בחירות בישראל בערוצי התקשורת ביום הבחירות. הוא התראיין לערוץ, וקרא לאזרחים ערבים להתקשר לקרוביהם בעלי זכות ההצבעה בישראל, ולעודדם להצביע. הוא אמר: "אנחנו חייבים להוכיח את נוכחותנו הלאומית במוסדות המדינה, זה מבחן גדול בשבילנו". הוא גם הזהיר מפני מצב שבו בצלאל סמוטריץ יהיה שר החינוך, שלטענתו, רוצה לבטל את קיומם של ערביי ישראל, ושמשה פייגלין, שלטענתו רוצה להרוס בתים במגזר הערבי, יהיה שר השיכון.
אחמד טיבי השתמש בקמפיין געוואלד באיתות למצביעים על ששיעור ההצבעה הנמוך כעת ביישובים הערביים מהווה סכנה ממשית לשתי הרשימות.
גם מפלגות נוספות, הכוללות את הימין החדש, מרצ, ש"ס, מפלגת העבודה, רע"מ-בל"ד וכולנו, עשו שימוש בקמפיין, והזהירו מפני מצב בו המפלגות לא תעבורנה את אחוז החסימה.
גם לקראת כמה מהמפלגות הזהירו מפני אי מעבר אחוז החסימה. במפלגת כחול לבן אף טענו שאם הרשימה לא תעבור את אחוז החסימה, תסתיים גם כהונתם בממשלת הרוטציה. ביום הבחירות, יו"ר המפלגה בני גנץ, פרסם סרטון בו האשים את יש עתיד בהפצת "חרטה" לפיה כחול עוברת את אחוז החסימה עם 6-7 מנדטים, וטען שזה חוסר אחריות, ושקריטי ביותר להצביע עבורה בשביל שתעבור את אחוז החסימה. הרשימה זכתה לשמונה מנדטים.
מוסקבה (שיר)
מוסקבה (בגרמנית: Moskau) הוא שיר גרמני אשר נכתב על ידי ברנד מנונגר והולחן על ידי ראלף זיגל. השיר בוצע על ידי להקת "ג'ינגיס חאן" בשנת 1979 במסגרת אלבומה "ג'ינגיס חאן". שנה לאחר מכן, בעת שהתרחשה אולימפיאדת מוסקבה, פרסמה הלהקה וריאציה של השיר בשפה האנגלית. הטלוויזיה באוסטרליה השתמשה בשיר כשיר נושא לסיקור האולימפיאדה. בעקבות כך הפך השיר ללהיט באוסטרליה, ושרד במשך ששה שבועות בראש מצעד הלהיטים האוסטרלי.
כפי ששמו מעיד עליו, השיר עוסק בעיר מוסקבה ובמעלותיה השונות. שלטונות ברית המועצות לא ראו את השיר בעין יפה, וכאשר שודר חלק ממנו בטלוויזיה הממלכתית, פוטר מנהל הרשת באופן מיידי.
הסרטון הועלה ליוטיוב ב-15 בספטמבר 2006 והפך במהרה לתופעת אינטרנט.
קמפיין המרצה
קמפיין הַמְרָצָה (או באנגלית: GOTV, ראשי תיבות של "Get Out The Vote"; בתרגום חופשי: "להוציא את המצביעים") הוא מסע פרסום המיועד להעלות את שיעור המצביעים להצביע בבחירות במדינות בהם לא מונהגת הצבעת חובה .
ייתכנו שני סוגים של קמפיינים: הראשון, מסע פרסום המבוצע על ידי הרשויות או ארגונים שאינם מפלגתיים המנסים להניע בוחרים הפוטנציאליים לממש את זכותם להצביע; והשני, מאמצים שנעשים על ידי מפלגות פוליטיות או פוליטיקאים הממוקדים לבוחרים מסוימים שצפויים להצביע לטובתם.