מצודת המישור (בצרפתית: Chateau de Plain, נקראת גם בלטינית Castellum Balneorum, 'כפר המרחצאות') היא מצודה צלבנית שהוקמה בשנת 1099 על ראשה של הגבעה הניצבת כיום במרכזה של המועצה המקומית אזור. המצודה שימשה כתחנת מעבר, מנוחה, והגנה על עולי הרגל בדרך לירושלים. המצודה חרבה סופית בשנת 1268, ועל חורבותה הוקם מסגד. האתר מזוהה ככל הנראה עם מצודת Casellum Balneorum (כפר המרחצאות) המתואר בטקסט מהמאה ה-12.
תולדות המצודה.
הצלבנים הקימו מבצר צלבני על ראשה של הגבעה הניצבת כיום במרכזה של אזור. המבצר הוקם בשנת 1099 במהלך מסע הצלב הראשון, וזכה לשם "מצודת המישור" (Chateau de Plain), שכן חלש על המישור המקיף את הגבעה. בשנת 1187 החריב צלאח א-דין את המצודה, אך ב-1191 שב ריצ'רד לב הארי והקימה מחדש. לאחר מכן נמסר המבצר לידי המסדר הטמפלרי.
המצודה נכבשה מחדש בשנת 1192 על ידי המוסלמים שהרסו אותה. היא נשארה בחורבנה עד המאה ה-13, אז הוקמה מחדש. עם כיבוש ארץ ישראל בידי הממלוכים בשנת 1268, הרס ביברס את המצודה באופן סופי, וכיום נותרו ממנה רק שרידים, הניצבים במרכזו של גן.
השרידים הארכאולוגיים הנראים לעין כוללים את חלקו התחתון של מגדל שנבנה במאה ה-12 לספירה וקטע של קיר תוחם מצפון מזרח למגדל. בחלקה המערבי של הגבעה מסגד שנבנה ככל הנראה בתקופה העות'מאנית.
באתר נמצאים גם אבני ריחיים, מכתש קורה ובורג ועוד מספר סוגי מכתשים שני מגדלים (כיום נראים השרידים שלהם; מופיעים בתמונות) ולוחות הסבר.
בריה (הלכה)
בהלכה, בריה הוא כינוי לדבר שלם כשהוא באותו מצב בו נברא, ולא השתנה, הן לבעל חיים, הן לצומח או לכל דבר אחר. ל'בריה' ישנה חשיבות מיוחדת בהלכה בנושאים שונים ומגוונים, המשותף בכולם הוא חשיבותה של ה'בריה', אשר מפחית בכך את הצורך בכמותה.
מקור הדין.
במשנה במסכת מכות הובאה מחלקות רבי שמעון וחכמים:
מקומות שנאמר בהם דין 'בריה'.
הלכה זו ש"בריה" לא בטלה אפילו באלף, משמעותית מאוד בדיני שרצים, כי יוצא מכך, שחרקים קטנים אוסרים מאכל גם כשגודלם זעיר ביותר. הלכה זו עודדה את העוסקים בכך, למצוא פתרונות חקלאיים לגידול ירקות עליים (כגון חסה) ללא תולעים.
פרטי ההלכה.
להלכה נפסק בשולחן ערוך: בריה, דהיינו כגון נמלה או עוף טמא וגיד הנשה ואבר מן החי וביצה שיש בה אפרוח וכיוצא בהם, אפילו באלף לא בטל. ואין לו דין בריה אא״כ יש בו חיות לאפוקי חיטה אחת של איסור.
בעל הטורים מביא דעה שבריה בטלה בתערובת בשיעור של תתק"ס (יחס של 1/960), אך מציין כי דעה זו לא התקבלה על הרא"ש.
שי כהן
מלחמת רוסיה-טורקיה, 1768-1774
דיוקן אשת האמן (זריצקי)
"דיוקן אשת האמן" הוא ציור שמן מאת הצייר הישראלי יוסף זריצקי. זהו אחד מציורי הדיוקן הידועים של זריצקי, והוא משקף את השינוי שעברה יצירתו במהלך שנות העשרים של המאה ה-20 אל עבר התרחקות וניתוק מן המציאות הפיזית.
זה הוא ציור פורטרט של שרה (סוניה) זריצקי. היא מתוארת בציור ישובה מאחורי אגרטל פרחים. זריצקי בחר לטשטש כמעט לחלוטין את גוף המודל, והשאיר רק את ראשה וידה של הדמות. שאר הציור מחולק לכתמי צבע חופשיים, בעיקר בגווני לבן ואדום. כתמים אלו מבטלים את ממד העומק של התיאור והופכים אותו לתיאור לירי.
דיוקן אשת האמן
היפרקובייה
היפרקובייה או קוביית-על היא הכללה של הצורה הגאומטרית קובייה לממדים רבים. למרות שנהוג להשתמש במושג היפרקובייה ביחס לקובייה ממימד גבוה מ-3, הגדרתה הפורמלית של היפרקובייה מתייחס לכל מימד, מ-0 ומעלה.
הקובייה המצויה היא היפרקובייה מממד 3. ריבוע הוא היפרקובייה מממד 2, וקטע הוא היפרקובייה מממד 1. הטסרקט הוא היפרקובייה מממד 4.
הגדרה פורמלית.
ניתן להגדיר את ההיפרקובייה על ידי רקורסיה. לצורך ההגדרה נשתמש במספור בינארי.
עבור formula_1, ההיפרקובייה מכילה קודקוד בודד ומספרו יהיה ריק.
בהנחה שהגדרנו את ההיפרקובייה עבור המימד formula_2, ההיפרקובייה במימד formula_3, תוגדר כך:
ניקח שני עותקים של ההיפרקובייה עבור formula_2. נסמן אותם על ידי:
formula_5.
לכל קודקוד של העותק formula_6 של ההיפרקובייה נוסיף ביט formula_7 לראש המספור, ולכל קודקוד של העותק formula_8 של ההיפרקובייה נוסיף ביט formula_9 לראש המספור.
כעת נוסיף צלעות באופן הבא: קודקוד בעותק formula_6 מחובר לקודקוד בעותק formula_8 אם ורק אם המספור של השניים זהה, פרט לביט הראשון.
שימושים.
במדעי המחשב נעשה שימוש במבנה ההיפרקובייה לצורך בניית רשתות מעבדים לעיבוד מקבילי. יתרונותיה של ההיפרקובייה, על פני רשתות מעבדים אחרות, הן הקוטר הנמוך שלה והגמישות הרבה בחלוקת הרשת לתתי רשתות.
אפרים שטנצלר
אפרים (אפי) שטנצלר (נולד ב-13 בנובמבר 1952 ברחובות) הוא פוליטיקאי ישראלי. היה ראש עיריית גבעתיים בין השנים 1993–2006 ויושב ראש הקרן הקיימת לישראל בין השנים 2006–2015.
ביוגרפיה.
שטנצלר נולד ברחובות וגדל ברמת חן. הוריו היו ניצולי שואה, שנישאו בווינה אחרי המלחמה ואז עלו לישראל. אמו של שטנצלר נפטרה מסרטן שהיה בן 11.
בשנת 1971 התגייס לצה"ל והתנדב לחטיבת הצנחנים. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם וקורס מ"כים חי"ר, לחם במלחמת יום הכיפורים בגדוד 890, תחת פיקודו של יצחק מרדכי. במהלך המלחמה נפצע בקרב בחווה הסינית. בהמשך השלים קורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לגדוד 890 בחטיבת הצנחנים ושימש כמפקד מחלקה. אחר כך יצא לקורס מ"פים וסיום את השירות בדרגת רב-סרן.
בשנים 1974–1979 עבד במחלקת הביטחון של אגף החינוך בעיריית תל אביב. בין השנים 1979 ל-1985 שימש שטנצלר כמזכיר העיר גבעתיים. אחר כך כיהן במשך שמונה שנים כמזכיר מועצת פועלי גבעתיים, חבר הוועדה המרכזת של ההסתדרות וחבר הדירקטוריון של "חברת העובדים". בשנים 1985–1993 היה חבר מזכירות קואופרטיב הצרכנות "קו-אופ ריבוע כחול".
בבחירות לרשויות המקומיות בישראל ב-1993 נבחר לראשונה לראש עיריית גבעתיים, מטעם מפלגת העבודה. הוא נבחר שוב בבבחירות ב-1998 ופעם השלישית בבחירות 2003, שבהם זכה עם כ-56% מהקולות.
בתקופת כהונתו הוקם תיאטרון גבעתיים, במקור בשם "מרכז תרבות קהילתי – בית אסלינגן", על שם העיר אסלינגן אם נקר בגרמניה, העיר התאומה של גבעתיים אשר תרמה כסף להקמתו של המבנה. ושטנצלר כיהן כיו"ר הוועד המנהל של התיאטרון עד שנת 2011.
בפברואר 2006 הגישה עובדת עירייה תלונה למשטרה נגד שטנצלר בטענה לביצוע מעשה מגונה. בעימות במשטרה קרא לה שטנצלר שקרנית, הכחיש את האירוע והתלונה נסגרה מחוסר ראיות. חודשיים אחר כך פוטרה מעבודתה. העובדת הגישה תביעה לבית הדין האזורי לעבודה, שהורה לעיריית גבעתיים להשיב אותה לעבודה בעירייה. בית הדין קבע כי החלטת העירייה לפטר את העובדת הייתה נגועה בשיקולים זרים, לאחר שבמשך 10 שנות עבודה בעירייה עד התלונה, לא הוטל בה דופי. בנובמבר 2014, טענה גם חברת הכנסת לשעבר קולט אביטל, כי שטנצלר הטריד אותה והציעה לה הצעה מגונה.
ביוני 2006 החליט שטנצלר להתמודד על תפקיד יושב ראש הקרן הקיימת לישראל כנציג מפלגת העבודה, וזכה על חודו של קול. בעקבות בחירתו פרש מתפקידו ראש עיריית גבעתיים ונערכו בחירות מיוחדות לראשות העיר בינואר 2007.
במאי 2010 בחרה מזכירות לשכת מפלגת העבודה, בשר החקלאות שלום שמחון, כמועמד המפלגה לתפקיד יושב ראש קק"ל, במקומו של שטנצלר. ב-17 ביוני 2010 בחר גם הקונגרס הציוני בשמחון והוא היה אמור להיכנס לתפקיד. אך שטנצלר עותר עוד קודם לבית המשפט, בטענה שהליך המינוי לא היה תקין, ובית המשפט הוציא צו מניעה נגד המינוי. בינתיים המשיך שטנצלר לכהן בתפקיד, שבמקביל התנהל מאבק משפטי עם שמחון. בדצמבר 2011 פסק בית המשפט המחוזי לטובתו של שטנצלר. גם בערעור שהוגש לבית המשפט העליון זכה שטנצלר, ביולי 2012, והוא השלים כהונה שנייה בתפקיד.
לקראת סיום כהונתו הודיע מבקר המדינה יוסף שפירא כי יערוך לראשונה ביקורת בקרן הקיימת, שטנצלר והנהלת הקרן התנגדו לכך עקב בטענה לחוסר סמכות המבקר. רק לאחר שפרש מהתפקיד אישרה הוועדה לביקורת המדינה את ההצעה להחיל את ביקורת מבקר המדינה על קק"ל. בינואר 2017 פרסם מבקר המדינה דו"ח ביקורת חמור על התנהלות הקרן בתקופת כהונתו של שטנצלר. בין השאר מצא כי החלטות אסטרטגיות בפרויקטים שהיקפם מיליוני שקלים התקבלו בפורום מצומצם, ללא אמות מידה ידועות וברורות, וללא השוואה סדורה בין חלופות.
באוקטובר 2015 התמודד שטנצלר שוב לתפקיד יושב ראש קק"ל, אך הפסיד לדני עטר.
בשנת 2019 מונה ליושב ראש "המכון למשפט, יזמות חברתית והתחדשות עירונית" באוניברסיטת רייכמן.
חיים אישיים.
בוגר מדעי המדינה ומינהל ציבורי באוניברסיטת בר-אילן. נשוי למייסדת ומנכ"לית "מכון יעדים" דליה שטנצלר, ואב לשתיים.
פעילות התנדבותית: בשנת 1987, בהיותו מזכיר מועצת הפועלים וחבר הוועדה המרכזת, ייסד יחד עם מיכאל לוי יו"ר חברת 'נילית' את פורום תעשיינים צעירים ומזכירי מועצות הפועלים. שטנצלר שימש כיו"ר הנהלת ארגון 'נוער לנוער בני ברית' במשך כ-8 שנים.
אפי שטנצלר
הברית האנגלו-יפנית
הברית האנגלו-יפנית הראשונה נחתמה בלונדון ב-30 בינואר 1902, על ידי לורד לנסדאון (השר לענייני חוץ הבריטי) והייאשי טדאסו (שר יפני בלונדון), במטרה לחזק את האינטרסים המקומיים של השתיים בנוגע לסין וקוריאה. כהישג דיפלומטי, הברית התחדשה והוארכה פעמיים, ב-1905 וב-1911, לפני שהברית איבדה את מעמדה ב-1921, והסתיימה רשמית ב-1923.
סיבות לקיום הברית.