העם עבר לאזור זה כנראה בעת מסעות הכיבוש המונגוליים בראשות ג'ינגיס חאן שהתרחשו באזור זה והם ככל הנראה גרמו למעבר זה של אזרחים לאזור אוסטיה של היום.
האזור מיושב בעיקר על ידי אוסטים השייכים לכנסייה האורתודוקסית הרוסית (82% מכלל אוכלוסייה) וכן מוסלמים.
החלקים הצפוניים של החבל סופחו על ידי האימפריה הרוסית ובשנת 1784 הם הקימו את מבצר ולדיקווקז. החלקים הדרומיים של החבל סופחו רק בשנת 1930. בשנת 1842 הכריזו הרוסים על הקמת אוקרוג אוסטיה במסגרת מלכות המשנה של הקווקז. האוקרוג, שכלל את צפון אוסטיה ודרום אוסטיה, התקיים עד לשנת 1918. בשנת 1922 החבל חולק בין רוסיה הסובייטית לבין הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הגאורגית.
ז'אן דה- לה ברייר
קו מפריד
קו מפריד (–) הוא סימן פיסוק שמטרתו העיקרית היא הפרדה בין שני חלקי המשפט. צורתו של הקו המפריד היא קו אופקי הממוקם אופקית באמצע השורה. בעברית אורכו של הקו המפריד מחצית מגובה השורה, כאורכה של היחידה הטיפוגרפית en. בשפות אחרות ישנו שימוש בסוגים שונים של קווים מפרידים (-, --, –, או —) בהתאם לכללי הפיסוק של אותה שפה.
הקלדה.
ביוניקוד, הקו המפריד הוא התו U+2013; כך מקלידים את הקו המפריד בעברית במערכות הפעלה שונות:
שימושים בקו מפריד.
שימושים בשפה העברית.
קו מפריד כתחליף לנקודתיים.
לפי כללי הפיסוק החדשים של האקדמיה ללשון העברית, ניתן לעיתים להשתמש בקו מפריד במקום נקודתיים, פרט למקרים שבהם הנקודתיים מופיעות לפני ציטוט או דיבור ישיר.
כך, למשל, במשפט כולל עם ביטוי מכליל, ניתן להפריד בין הביטוי המכליל לתמורה המפרטת באמצעות קו מפריד או באמצעות נקודתיים. לשיטתו של יעקב שביט, כאשר הביטוי המכליל מופיע לפני התמורה המפרטת יש להשתמש בנקודתיים, לדוגמה: "לאברהם שלושה ילדים: מתן, אורי ויוני", ואילו כאשר הביטוי המכליל מופיע אחרי התמורה יש להשתמש בקו מפריד, לדוגמה: "מתן, אורי ויוני – כולם בנים של אברהם".
קו מפריד במקום פסיק.
כאמור, זוג קווים מפרידים יכולים לבוא במקום שני פסיקים, לציון הסגר או תמורה. לפי כללי הפיסוק החדשים של האקדמיה ללשון, משתמשים בקווים מפרידים לציון תמורה בעיקר במקרים של תמורה מפרטת באמצע משפט.
לפי כללי הפיסוק החדשים, במשפט ייחוד ניתן, אם כי לא הכרחי, להפריד את חלק הייחוד משאר המשפט באמצעות פסיק או קו מפריד. לעומת זאת, יעקב שביט גורס שפסיק לעולם לא יופיע אחרי חלק ייחוד ואם רוצים להפריד את חלק הייחוד משאר המשפט יש להשתמש בקו מפריד.
שימושים לציין טווח.
קו מפריד משמש לציון טווח בין מספרים וכיו״ב, ויבוא בדרך כלל בלי רווחים לפניו ואחריו. לדוגמה:
עם זאת, יש מקום לתת רווח גם כשהקו המפריד מציין טווח, אם משני עבריו באים צירופים בני שתי תיבות או יותר. לדוגמה:
שימושים לציין כיוון.
הקו המפריד מציין גם כיוונים, ללא רווחים לפניו ואחריו. לדוגמה:
מרטינגל (תורת ההסתברות)
מרטינגל בתורת ההסתברות הוא מודל המתאר "משחק הוגן" המתרחש למשך זמן בדיד או רציף, המאופיין בכך שבכל שלב בתהליך, המידע לגבי ההיסטוריה אינו מאפשר לנבא את התוחלת בעתיד. כלומר, אם כעת אנחנו בזמן formula_1 בתהליך, אז התוחלת העתידית של הזמן formula_2 שווה לערך של השלב הנוכחי.
דוגמה למרטינגל היא למשל הימור על סדרת הטלות של מטבע הוגן, כאשר נניח כי "עץ" מהווה זכייה בנקודה 1+, ו"פאלי" מהווה הפסד של נקודה 1-. formula_3 הוא משתנה מקרי המייצג את מספר הפעמים שיצא "עץ" עד השלב ה-formula_1 פחות מספר הפעמים שיצא "פאלי" עד השלב ה-formula_1, ולפיכך זהו הסכום שיש בידי המהמר לאחר כל הטלה. מכיוון שההימור הוגן, התוחלת של הסכום שבידי המהמר בשלב ה-formula_2, שווה לסכום שיש בידו בשלב ה-formula_1.
מרטינגל מהווה הכללה לשרשרת מרקוב. בתהליך של שרשרת מרקוב, ההתפלגות של ההווה תלויה כולה רק בנקודת הזמן הקודמת, ובפרט התוחלת בהווה תלויה רק בנקודת הזמן הקודמת. בתהליך מרטינגלי, אמנם התוחלת מקיימת זאת אך ההתפלגות יכולה להיות תלויה בכל ההיסטוריה.
הגדרה.
מרטינגל הוא תהליך סטוכסטי המורכב מסדרת משתנים מקריים formula_8, כך שמתקיים לכל formula_9:
מרטינגל יחסי.
מרטינגל יחסית לפילטרציה formula_12, כלומר סדרה עולה של תת-סיגמא-אלגבראות של הסיגמא-אלגברה של המרחב, הוא תהליך סטוכסטי formula_8 כך שמתקיים לכל formula_9:
ההגדרה הסטנדרטית למרטינגל מתקבלת מההגדרה של מרטינגל יחסי על ידי בחירת הפילטרציה הטבעית, formula_17.
סופר-מרטינגל ותת-מרטינגל.
סופר-מרטינגל הוא תהליך סטוכסטי formula_8, כך שמתקיים לכל formula_9:
תת-מרטינגל מוגדר בדומה, כאשר כיוון אי-השוויון מתהפך. formula_8 הוא תת-מרטינגל אם ורק אם formula_23 הוא סופר-מרטינגל.
מרטינגל כשיטת הימורים.
מקור המילה מרטינגל הוא בשיטת הימורים כושלת שהייתה נפוצה בצרפת במאה ה-18. השיטה מבטיחה לכאורה זכייה בטוחה, בדרך הבאה:
אולם השיטה אינה משפרת את התוחלת של ההימור מאחר שההימורים אינם תלויים אחד בשני, ובטח שאינה הופכת תוחלת שלילית לחיובית. בכל תקציב סופי מביאה השיטה לתוחלת הפסד, וברצף הפסדים ההפסד גדול במיוחד (פשיטת רגל).
כדי להמחיש את הנושא, ערך האתר "Wizard of Odds", הדמיה ממוחשבת למשחק שבו משתתפים שני שחקנים, המהמרים במשחק הקוביות Craps בו 49.29 אחוזי הצלחה, כאשר שניהם מתחילים עם 255 דולר בכיסם, באופן הבא:
הדמיה של מיליון משחקים כאלה הראתה שבסופו של דבר, השחקן השני, הנוקט בשיטת מרטינגל, יפסיד בממוצע פי 4 מהשחקן הראשון, הנוקט בשיטת הימור סטנדרטית. עבודה זו מראה את הנחיתות של שיטת מרטינגל להימור על פני שיטת הימור סטנדרטית, במשחקי מזל המורכבים מסיבובים שחוזרים על עצמם מספר רב של פעמים.
1959 במדע
חיים קניבסקי
הרב שמריהו יוסף חיים קַנְיֶבְסְקִי (ט"ו בטבת ה'תרפ"ח, 8 בינואר 1928 – ט"ו באדר ב' ה'תשפ"ב, 18 במרץ 2022) היה רב חרדי־ליטאי בולט, ומחבר ספרים רבים במגוון מקצועות תורניים. הבולט שבין ספריו הוא "דרך אמונה", העוסק בתחום המצוות התלויות בארץ. הרב קניבסקי היה מפורסם אף מחוץ למגזר החרדי ורבים ראו בו את גדול הדור והגיעו לקבל את ברכתו ועצתו.
מאז פטירת הרב אהרן יהודה ליב שטינמן בשנת 2017 ועד לפטירתו, היה אחד משני מנהיגי הציבור הליטאי, לצד הרב גרשון אדלשטיין. השתתף בכמה מישיבות מועצת גדולי התורה של דגל התורה, אף שלא היה חבר בה.
ביוגרפיה.
נולד בפינסק, אז בפולין, בנם הבכור של הרב יעקב ישראל קניבסקי ("הסטייפלר") ופעשא מרים, אחותו של החזון איש. אביו שימש סנדק בברית המילה שלו וקרא את שמו שמריהו יוסף חיים, על שם שני סביו: הרב שמריהו יוסף קרליץ – רבה של קוסובה, והרב חיים פרץ קניבסקי. בא' בניסן תרצ"ד (1934) עלה עם משפחתו לארץ ישראל והם התיישבו בבני ברק. בתחילה התגורר עם משפחתו בבית דודו, החזון איש, ומאוחר יותר עברו לדירה סמוכה בשכונת גבעת רוקח. כאשר עבר החזון איש לשכונת זכרון מאיר עברה אף משפחתו להתגורר בסמיכות אליו.
למד ב"תלמוד תורה רבי עקיבא - מרכז". בגיל עשר החל ללמוד בישיבת תפארת ציון בבני ברק, שם למד אצל הרב מיכל יהודה ליפקוביץ שהחל למסור שיעורים בישיבה. לאחר שש שנות לימוד בתפארת ציון, ביקש אביו שיבוא ללמוד אצלו בישיבת בית יוסף, ושם למד אצלו זמן אחד את מסכת יבמות. לאחר מכן עבר ללמוד בישיבת לומז'ה בפתח תקווה בראשות רבי ראובן כץ. בגיל 16.5, העיד עליו ראש הישיבה כי הוא בקיא בשלשה סדרי תלמוד בבלי "ידיעה יסודית ומקיפה בראשונים ואחרונים". בשנתו הראשונה שם, בגיל 17, סיים לראשונה את כל התלמוד הבבלי. במשך שנתיים שמע שיעורים מהרב אלעזר מנחם מן שך, שכיהן כר"מ בישיבה, וכן שמע שיעורים מהרב אליהו דושניצר, שכיהן כר"מ ומשגיח בישיבה. בשנתו האחרונה בישיבה שמע שיעורים מהרב יחיאל מרדכי גורדון שמונה לראש הישיבה באותה שנה. מדי שבוע היה חוזר לביתו לקראת שבת, ואז למד תורה מדודו החזון איש. בעת לימודיו בישיבת לומז'ה פרצה מלחמת העצמאות וכל תלמידי הישיבה גויסו לשמירה בחזית המצרית, עם מקלות ואבנים בלבד. הרב שמואל גרוסברד, שמונה למפקדם, הורה לתלמיד הצעיר לעלות עם גמרתו לראש הגבעה, שם למד עד לסיום הקרבות.
בז' בכסלו תשי"ב (דצמבר 1951) נשא לאישה את בת שבע אסתר, בתו של הרב יוסף שלום אלישיב. השדכנים היו הרב בן ציון ברוק, ראש ישיבת נובהרדוק בירושלים, והחזון איש, ששיבח במכתב את החתן והכתירו בתואר "מרא דכולא תלמודא" (אדון התלמוד כולו). בסידור הקידושין כובד רבי ראובן כץ. בני הזוג התגוררו בפתח תקווה מספר חודשים והוא המשיך ללמוד בישיבת לומז'ה. לאחר מכן עברו לבני ברק וחלקו דירה משותפת עם משפחות הרב נסים קרליץ, הרב עמרם זקס והרב דב וינטרוב, כאשר כל משפחה התגוררה בחדר אחד והמטבח היה משותף לכולן. בהמשך עברו לדירה מורחבת יותר שחלקו עם משפחת הרב פינחס שרייבר. בבני ברק החל ללמוד בכולל "עטרת יוסף", שלימים נקרא כולל חזון איש. הוא למד שם במשך עשרות שנים.
בסוף שנות השבעים ערך את פירוש "תבונה" על התלמוד הירושלמי לרב יצחק אייזיק קרסילשציקוב.
על אף היותו רב ליטאי פנו אליו רבים לקבלת ברכה (דבר המקובל יותר אצל אדמו"רים חסידיים). ברכותיו יוצאות דופן בקיצורן. הוא נהג להשתמש במילים "ברכה והצלחה", ובאמצע העשור השני של המאה ה-21 אף החל להשתמש בראשי התיבות "בּוּ"הַ", כדי לקצר את משך זמן הברכה. בקמפיינים שונים, למשל לאיסוף תרומות או לחיסון, שימש שמו לעידוד ההיענות לקמפיין בתמורה לברכת הרב. יש המספרים על הנסים שמחוללת ברכת הרב.
היה חבר בוועדת הרבנים של מרכז רפואי מעיני הישועה.
מותו והלווייתו.
נפטר מדום לב בביתו בערב שבת ט"ו באדר ב' ה'תשפ"ב 18 במרץ 2022.