בנוגע למלאכת הוצאה, קובע רב, מראשוני וגדולי אמוראי בבל, כי המוציא משא על ראש פטור, ואף על פי שבני העיר הוצל עושים כך, אף בני הוצל עצמם פטורים שכן בטלה דעתם אצל כל אדם, ולכן אין הוצאה כזו נחשבת להוצאה בדרך הוצאה. התוספות מסבירים את ההבדל בין דרך הוצאה כזו, שאינה נחשבת לדרך הוצאה אף על פי שיישוב שלם נוהג בו, ואפילו ביישוב עצמו, לעומת הדין במלאכת סחיטה שהיא נחשבת לדרך סחיטה במקום שנהגו בו. הוא מבאר, כי דבר שנהגו אנשי ישוב שלם מחמת עושרם נחשב למנהג, שכן לא ניתן לומר שמנהג העולם - העניים - שאין נוהגים כן סותר את מנהגם כדי שנאמר "בטלה דעתם אצל כל אדם", שהרי אין הם נוהגים כן אלא מפאת עניותם, אבל אם היה להם ממון בשפע או פירות אלו בשפע, היו נוהגים כן, לעומת זאת הוצאה על הראש שאפשרית לכל אדם ולמרות זאת אין נוהגים בה אלא אנשי יישוב מסוים אינה נחשבת להוצאה.
אופן שלישי הוא מנהג שנהג בו אדם יחיד מחמת עושרו אינו נחשב למנהג, כי מנהג של אדם יחיד אינו נחשב למנהג כזה שניתן לומר שכך נהוג לעשות דבר כזה.
שיעור הוצאה.
המשנה קובעת כי אדם שהצניע זרעים למטרות זריעה, או לדוגמה או לרפואה כך שהוא ביצע פעולה המראה את חשיבות הזרעים לגביו שחשובים אצלו לזריעה אף על פי שאין הם שיעור הוצאה לאכילה, ולאחר מכן הוא הוציא את הזרעים לרשות הרבים נחשבת פעולה זו כמלאכה גמורה מכיוון שבפעולתו הקודמת הוא נתן חשיבות לשיעור מועט זה של אוכל לשם רפואה או דוגמה. לאחר שנעשתה פעולה זו הנקראת "אחשביה" (החשיב את האוכל כשיעור חשוב), גם אם בשעת הוצאת הזרע או האוכל לרשות הרבים הוא לא זכר לשם מה הצניעו ומוציא אותו לשם מטרה סתמית, נחשבת זו למלאכת הוצאה גמורה. אביי מסביר זאת במשפט . עם זאת, ברור שכאשר יש בהוצאה כוונה מפורשת, אין צורך להצניעו קודם, וזו נצרכת רק כאשר בהוצאה לא הייתה כוונה מפורשת שאז אנו מחייבים אותו על שיעור מזערי מדין "כל העושה על דעת ראשונה הוא עושה" שלפי זה מחשבתו הראשונה קובעת כי מדובר במטרה מסוימת שבה גם שיעור מזערי חשוב.
עם זאת, לכלל זה קיימת הגבלה מסוימת, בכלל סותר של "בטלה דעתו אצל כל אדם", שלפיו דעה הנחשבת למשונה ולא מקובלת בין הבריות אין לה ערך, שכן דעת הרוב ודעת העולם קובע כי היא לא נכונה וחסרת חשיבות. על פי זה, הבהיר רב יהודה, לבנו רב יצחק שהקשה מה תהא ההלכה באדם שחישב להוציא את כל ביתו למקום מסוים, האם בשיעור קטן מזה לא תחשב ההוצאה להוצאה? ועל כך הבהיר לו אביו כי מכיוון שהשיעור הכללי הוא קטן יותר, אין ביכולתו להפריך את החשיבות הקיימת מעשית לשיעור "גרוגרת" שהוא השיעור המקובל להוצאת אוכלים. ביכולתו של האדם הפרטי רק להוסיף חשיבות לערך, לפי המידה בה הוא חשוב אצלו עצמו, או מכיוון שגם מידה זו עצמה יש לה חשיבות אצל כל אדם לעניין זריעה, והוא רק קובע שאוכל זה משמש לזריעה, או מכיוון שיש אנשים ששיעור זה חשוב להם, אלו שעוסקים בזריעה.
שמואל שמעלקא הורוביץ
תקופות במוזיקה
בטלה דעתו
אגם אסאל
חסידות שינובה-צ'כוב
Rehab (שיר של איימי ויינהאוס)
Rehab (בעברית: גמילה) הוא שיר של הזמרת הבריטית איימי ויינהאוס. השיר יצא לאור ב-23 באוקטובר 2006, כסינגל הראשון מהאלבום השני של ויינהאוס, Back to Black.
השיר נכתב על ידי ויינהאוס והופק על ידי מארק רונסון. מילות השיר הן אוטוביוגרפיות, ומספרות על התקופה בחייה של ויינהאוס, כאשר הייתה מכורה לסמים ולאלכוהול, וסירבה ללכת למכון הגמילה.
רקע.
"Rehab" הופק על ידי מארק רונסון ויצא כסינגל הראשון מהאלבום. השיר נכתב על סירובה של ויינהאוס להשתתף במרכז לגמילה מאלכוהול לאחר שצוות הניהול שלה עודד אותה ללכת.
וידאו קליפ.
הקליפ בוים על ידי הבמאי פיל גריפין ושוחרר בספטמבר 2006. בקליפ רואים את להקתה של ויינהאוס מנגנת את המנגינה בזמן שוויינהאוס שרה את מילות השיר למצלמה. חברי הלהקה לבושים בגלימות בזמן הקליפ. הקליפ מתחיל כאשר ויינהאוס קמה מהמיטה והולכת לשירותים. בסצנה השנייה ויינהאוס נראית יושבת על כיסא במשרדו של פסיכיאטר, ככל הנראה מסבירה את עצמה לפסיכיאטר בלתי נראה. בניגוד למילים, הווידאו מסתיים בכך שוויינהאוס עדיין בגמילה, יושבת על מיטה בחדר לבן רעפים במחלקה קלינית עם הלהקה שלה סביבה.
ב-31 במאי 2007, "Rehab" התבצע בהופעה חיה בתוכנית "Total Request Live", ולאחר מכן הגיע למקום הראשון ב־7 ביוני. הקליפ היה גם מועמד כקליפ השנה בטקס פרסי המוזיקה "VMA", אך הפסיד לקליפ לשיר "Umbrella" של הזמרת ריהאנה באירוח של הראפר ג'יי-זי.
הצלחה.
ביבשת אירופה השיר הגיע לשיא מצעדי המוזיקה בנורווגיה והונגריה, והגיע לעשרים העליונים במצעדים בצרפת, בלגיה, הולנד, ספרד, אוסטריה, שווייץ ופינלנד, ובממוצע הגיע למס' 23 במצעד "100 הסינגלים הלוהטים של אירופה".
אסכולת דרמשטאדט
אסכולת דרמשטאדט (באנגלית: Darmstadt School) הוא כינויה של קבוצה מוגדרת ברפיפות של סגנונות הלחנה, מייסודם של מלחינים שהשתתפו בסמינר הקיץ למוזיקה חדשה בדרמשטאדט מראשית שנות ה-50 עד ראשית שנות ה-60 של המאה ה-20.
תיאור.
אסכולת דרמשטאדט, מושג שלואיג'י נונו טבע בהרצאתו משנת 1958 "התפתחות טכניקת השורה" ("Die Entwicklung der Reihentechnik"), מתארת את המוזיקה הסריאלית נטולת הפשרות שכתבו מלחינים כמו פייר בולז, ברונו מאדרנה, קרלהיינץ שטוקהאוזן (שלושת המלחינים שנונו נוקב ספציפית בשמותיהם בהרצאתו, יחד איתו עצמו), פרנקו אבנג'ליסטי, לוצ'אנו בריו ואנרי פוסר מ-1951 עד 1961. אסכולת דרמשטאדט התפרקה אז ביעילות עקב חילוקי דעות מוזיקליים ותמורה בלתי צפויה שהביא עמו מותו הפתאומי של מנהל סמינר הקיץ של דרמשטאדט, וולפגנג שטיינקה.
כמעט מהרגע הראשון שימש הביטוי "אסכולת דרמשטאדט" דרך זלזול בפי פרשנים כמו ד"ר קורט הונולקה (מאמר משנת 1952 מצוטט אצל בוהמר 1987, 43) לתיאור כל מוזיקה הכתובה בסגנון שאיננו מתפשר.
השפעות רקע.
מלחינים כמו בולז, שטוקהאוזן ונונו הלחינו את יצירותיהם בתקופה שלאחר מלחמת העולם השנייה, שבמהלכה הסכימו מלחינים רבים, כגון ריכרד שטראוס, לפוליטיזציה של המוזיקה שכתבו לפי דרישות הרייך השלישי. כדי לשלול אפשרות של הישנות מצב זה ולשמר אמנות לשם אמנות, השתדלה אסכולת דרמשטאדט ליצור סגנון חדש, אל-לאומי, של מוזיקה, שאי אפשר יהיה להצמיד לו שום משמעות מסולפת. כותבי ביוגרפיות מן התקופה האחרונה, בעיקר של בולז ושטוקהאוזן, מנסים להרחיק את מלחיניהם מן המוזיקה של אסכולת דרמשטאדט, אף כי טבע האידאולוגיות המקוריות שלהם נותן מקום להצדקתן.
השפעות חשובות על אסכולת דרמשטאדט היוו יצירותיהם של וברן ווארז, ו""Mode de valeurs et d'intensités" " של מסייאן (מתוך "ארבעה אטיודים רתמיים").
ביקורת.
המלחין הנצה, שהמוזיקה שלו בוצעה בקביעות בדרמשטאדט בשנות ה-50, הגיב נגד האידאולוגיות של אסכולת דרמשטאדט, בייחוד נגד הדרך שבה אולצו (לדבריו) מלחינים צעירים לכתוב בדודקפוניה מוחלטת או ליפול קורבן ללעג או להתעלמות. בקובץ כתביו נזכר הנצה בסטודנטים מלחינים המשכתבים את יצירותיהם ברכבת לדרמשטאדט כדי להתאימן לציפיות של בולז (הנצה 1982, עמ' 155).
גם פרנקו אבנג'ליסטה, מן המובילים באסכולת דרמשטאדט עצמה, התבטא בגלוי נגד ה"אורתודוקסיה" הדוגמטית של כמה חסידים קנאים, שאותם הגדיר "משטרת הדודקפוניה" (פוקס 2006).
חבר אחר באסכולה, קונרד בהמר, קובע:
(בהמר 1987, עמ' 46)
משפט המספרים המצולעים של פרמה
יושי
יושי (באנגלית: Yoshi, ביפנית: Yosshi ヨッシー, בעבר גם Yossy, שם מלא: ט. יושיזאור מנצ'אקופאס באנגלית: T. Yoshisaur Munchakoopas) הוא דמות משחקי וידאו המופיעה במספר משחקי חברת משחקי הווידאו נינטנדו. לרוב הוא דמות בסדרת משחקי סופר מריו, בו הוא מגלם מעין דינוזאור ירוק העוזר למריו ומשמש אותו לרכיבה.
תוכן ויצירה.
לאחר פיתוחו של המשחק "האחים סופר מריו", תכנונו המוקדם של יושי היה שונה לחלוטין ממראהו המוגמר. שיגרו מיאמוטו הצהיר כי חברת נינטנדו רצתה בן לוויה למריו בצורת דינוזאור מאז "האחים סופר מריו" הראשון, אך הדבר לא התאפשר עקב מגבלות טכניות של קונסולת Nintendo Entertainment System. עם זאת, בהיסב בלתי רשמי של "סופר מריו וורלד" ל-NES משנת 1995 הועתק יושי לתוך המשחק בהצלחה. במהלך פיתוח המשחק "האחים סופר מריו 3" הכין מיאמוטו מספר סקיצות סביב שולחן הכתיבה שלו, ביניהם תמונה של מריו רכוב על דינוזאור. יושי הוא היחיד מבני מינו המסוגל לדבר את שפתם של שאר הדמויות, ולתרגם את שפתם של היושים.
קבלה.
יושי הוא אחת הדמויות המוכרות ביותר בסדרת "מריו". הוא מככב גם בשלל מוצרים נלווים (מרצ'נדייז) ומשמש כנושא של מספר צעצועים, חולצות, בובות וכו'. יושי הופיע גם בשני מבצעים של האפי מקדונלד'ס (באנגלית: Happy McDonald's) כצעצוע המתווסף לארוחה שבה כיכבו רק מריו, דונקי קונג ויושי עצמו. כמו כן נוצרה על יושי סדרת משחקים נפרדת בהמשך.
משחקים.
מאז שנת 1991 יושי יצא לאור עם משחקים משלו:
קיסר רוסיה
קיסר רוסיה או קיסרית רוסיה, במקרים שבהם כיהנה אישה (Императоръ Всероссійскій, Императрица Всероссійская) - הוא התואר הרשמי של המונרך, מנהיג רוסיה, אף שבאופן מסורתי העם המשיך לכנות את הקיסר בשם צאר, אף על פי שרשמית שם זה חדל להיות הכינוי למנהיג המדינה כבר ב-1721, עם הקמת האימפריה הרוסית.