לאחר הצלחת ספרו, עבר ספארקס להתגורר בניו-ברן , שם כתב מספר רבי מכר נוספים.
רבים מספריו תורגמו לעברית, בהם "היומן", "עיקול בדרך", "מכתב בבקבוק", "סיפור אהבה בלתי נשכח", "החתונה", "שומר הראש", "מאמין אמיתי", "ג'ון היקר", "לילות ברודנטה", "הבחירה", "להתחיל מחדש", "הטוב שבי", "בר מזל" ו"אהבה למרחקים ארוכים".
עובד זר
אדוארד אוואנס-פריצ'רד
מלחמת העצמאות האלג'יראית
לסלי וייט
לסלי ווייט
טים ווייט
אהבת חינם
אהבת חינם הוא מושג שהופיע לראשונה בספרות הרבנית במאה ה-20 כהופכי למושג שנאת חינם, המוזכר בתלמוד כסיבה לחורבן בית שני.
מקור.
המושג נמצא לראשונה בדברי תורתו של רבי יחזקאל מקוזמיר, שאמר: "כמו שחורבן בית המקדש היה על ידי שנאת חינם, כן לתקן זה צריך אהבת חינם, שכל אחד מישראל יאהב את חבירו בחינם".
המושג התפרסם בעקבות השימוש שעשה בו הרב קוק בספרו אורות הקודש: "ואם נחרבנו ונחרב העולם עמנו על ידי שנאת חינם, נשוב להיבנות והעולם עמנו יבנה על ידי אהבת חינם...". לרב קוק גם מיוחס המשפט "מוטב שאכשל באהבת חינם מאשר בשנאת חינם". משפט דומה, "מוטב שאכשל מאה פעמים באהבת ישראל חינם מאשר פעם אחת בשנאת ישראל חינם", יוחס לאחר שנים לאדמו"ר מויזניץ, הרב ישראל הגר (אהבת ישראל).
באותה התקופה השתמש במושג גם הרב חנוך צבי הכהן לוין, בספרו 'יכהן פאר' בדרוש לשבת הגדול: "וצריכים לראות באלו הימים לעבוד לבא לכח אהבה, תמורת שנאת חינם אהבת חינם, אפילו ממי שאין לו שום טובה לאהוב אותו כנפשו ולבא לכח אהבה ואחדות, ועל ידי זה נזכה לגאולה".
המושג התפשט בציבור, ובהשראתו נוסחו סיסמאות הדוגלות בריבוי אהבה, כגון הסיסמה "אהבת חינם טוב לעולם" ו"אני אוהב כל יהודי" המופצת על ידי חסידי ברסלב והרב שלום ארוש שמקדם את הקריאה "אהבת ישראל במסירות נפש" ומפרסם ספרים וסרטונים בנושא זה.
המושג מופיע גם בכתבי הרב מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד הקורא להרבות באהבת חינם.
הרב אליהו בקשי דורון כתב שמשמעות של "חינם" במושג "אהבת חינם" שונה ממשמעותו במושג "שנאת חינם". בעוד באחרון המשמעות היא בלא סיבה, בראשון הכוונה היא ללא תמורה.
אנטיקלינה
חוות דעת רפואית
שותפות ים תטיס
שותפות ים תטיס (מכונה לעיתים גם פרויקט "ים תטיס") היה מיזם לחיפושי נפט וגז טבעי במדף היבשתי של ישראל, פרי יוזמתו של ד"ר אלי רוזנברג, מקים חברת אבנר חיפושי נפט. בעלי הזכויות שהקימו את שותפות ים תטיס הם נובל אנרג'י (47%), וקבוצת דלק 53% (דלק קידוחים 25%, אבנר חיפושי נפט 23% [שהתמזגה לימים עם דלק קידוחים] ודלק השקעות ונכסים 4%). במסגרת הפרויקט פותחו שתי תגליות הגז הטבעי הראשונות במימי הים התיכון של ישראל, מאגרי מרי ונועה.
מקור השם.
שם המיזם נגזר משם האוקיינוס הקדום ים טתיס (זהו התעתיק הנכון), שתפקיד חשוב לו בעיצוב הגאולוגיה של ארץ ישראל וסביבתה הימית ושהפריד בין היבשות לאוראסיה וגונדוונה, שהתפצלו מהיבשת הקדומה פנגיאה בתור היורה (לפני כ-200 מיליון שנה). הים התיכון נחשב לו לשריד אחרון.
אפיון השדה ומודל החיפוש.
מודל החיפוש של שותפות ים תטיס מול חופי אשדוד ואשקלון, 20 עד 30 קילומטרים מקו החוף, מתבסס על הימצאות מלכודות שכבה בים רדוד - עומק של מאות מטרים, כאשר הגז צפוי להימצא מתחת למלכודות בעומק של 1.5 עד 2 קילומטרים.
היסטוריה.
שותפות ים תטיס הוקמה בשנות ה-90 של המאה ה-20, כאשר קבוצת דלק ואבנר חיפושי נפט חיפשו שותפות מקצועיות כדי להפעיל את הקידוחים ברישיונות הימיים שבהם החזיקו, והגיעו להסכם עם החברה האמריקאית נובל אנרג'י.
בידי השותפים בפרויקט ים תטיס שני מאגרי גז - מאגר הגז "נועה", שהתגלה ב-1999, ומאגר הגז "מרי", שהתגלה ב-2000. מאגר מרי הוערך ב-32 מיליארד מ"ק ואילו מאגר נועה הוערך ב-2 מיליארד מ"ק בלבד. בדצמבר 2001 חתמה חברת החשמל על חוזה עם "שותפות ים תטיס" לרכישת גז טבעי ב-1.5 מיליארד דולר במשך 11 שנים. החוסה היה על בסיס Take or Pay, בשיטת רכישה זו מתחייב רוכש הגז לשלם למוכר הגז תמורת כמות מינימלית מוסכמת של גז לשנה; אם אינו יכול לצרוך את כל הכמות שעליה התחייב מסיבות שאינן קשורות למוכר, עליו לשלם גם תמורת הכמות שלא ניצל. בהמשך חתמה על עסקאות למכירת גז למפעלי נייר חדרה, לבתי הזיקוק באשדוד ולתחנת הכוח דוראד.
מתחילת שנת 2004 שימש הגז ממאגר "מרי" את חברת החשמל להפעלת אחדות מתחנות הכוח שלה, במקום המזוט ששימש בעבר דלק לייצור חשמל. שינוי זה הקטין את חלקן של תחנות הכוח בזיהום האוויר. באפריל 2004 הסתיימה הסבת כל ארבע יחידות הייצור ב"תחנת הכוח אשכול" שבאשדוד להפעלה באמצעות גז טבעי. המחיר שבו מכרה לחברת החשמל את הגז היה 2.47 דולר ליחידת חום.
במאי 2005, אישר משרד הביטחון לבריטיש גז לבצע את קידוח "עזה מרין 3" בשדה הגז נועה, שבמבנה גאולוגי משותף לישראל ולפלשתינאים, הנמצא משני צדי הגבול הימי. במקביל קיימה משא ומתן עם שותפות ים תטיס, שהחזיקה במאגרים מצידו הישראלי של הגבול, על הפקה משותפת של גז מהמאגר. הפרויקט לא יצאה לפועל ובריטיש גז הודיעה שהיא מפסיקה את קידוחיה בישראל ועזה (כולל הפרויקט שהביא לתגלית של שדה הגז התמר).
מאגר "מרי" היה צפוי להתכלות לקראת סוף שנת 2012. לכן, פותח שדה "נועה צפון", שממנו הוזרם גז בשנים 2012 ו-2013.
בשנת 2010 סיפקה ים תטיס 60% מצריכת הגז הטבעי של ישראל לצד אספקת הגז ממצרים. עקב הפסקת הזרמת הגז המצרי לישראל בפברואר 2011, הפך ים תטיס לספק בלעדי של גז טבעי לישראל.
בספטמבר 2014, הפסיקה חברת החשמל לקבל גז ממאגר "ים תטיס". לפי נתוני חברת החשמל במסגרת ההסכמים מול שותפות "ים תטיס" סופקו לה 23 מיליארד מ"ק גז, כמות ששקולה לכ-87% מנפח המאגר כולו ודומה לרכישת 142 מיליון חביות נפט.
חברת החשמל חתמה על שני הסכמי רכש, הראשון לקבלת 18 מיליארד מ"ק (BCM) במהלך 15 שנה והשני בשנת 2009 לרכישה של עוד 5 מיליארד מ"ק. בשל חסרונו של הגז המצרי, ובשל תקנות שהוטלו על החברה מצד המשרד להגנת הסביבה להשתמש בעיקר בגז לייצור חשמל, הצריכה בפועל הייתה גבוהה מהתחזיות ובמקום לסיים את כל הרכש עד שנת 2017 בפועל חברת החשמל סיימה לקבל את כל הכמויות שרכשה כבר בסוף דצמבר 2013.
במרץ 2012, עלה רעיון שמאגרי "שותפות ים תטיס" ישמשו כמאגר אחסון אסטרטגי לאומי לגז, אך התוכנית לא יצאה לפועל עקב קשיים טכניים.
רוזנפלד
רוזנפלד (Rosenfeld) הוא שם משפחה שמקורו בגרמנית ומשמעו שדה ורדים.
מין במינו
נואטיקה
Yellow (שיר)
Yellow הוא סינגל של להקת הרוק האלטרנטיבי הבריטית, קולדפליי. "Yellow" הוא הסינגל השני של הלהקה מתוך אלבום הבכורה שלהם, Parachutes. מילות השיר הן התייחסות לאהבה נכזבת של סולן הלהקה, כריס מרטין.
השיר יצא לאור ביוני 2000, כסינגל השני מאלבומם אחרי Shiver והסינגל הראשון בארצות הברית. הסינגל הגיע בשיאו למקום הרביעי במצעד הסינגלים בבריטניה, כשהוא הסינגל הראשון של הלהקה שמגיע לטופ 5 במצעדי סינגלים בבריטניה. בעקבות השימוש הרב בסינגל בערוצי המוזיקה וקידום המכירות סביבו, השיר הגביר את פופולריות של הלהקה בצורה מסיבית. "Yellow" הוא אחד מהשירים המוכרים ביותר של קולדפליי, וגרסאות כיסוי רבות שלו בוצעו על ידי אמנים שונים ברחבי העולם.
רקע.
בזמן כתיבת השיר, כריס מרטין לא הצליח למצוא את המילים הנכונות. הוא חשב על מילה מסוימת שתהיה מילת מפתח בשיר, על מנת להתאים את הקונספט של השיר. הוא הסתכל מסביב לאולפן ההקלטות ומצא ספר טלפונים של "דפי זהב" (Yellow Pages), שבמקרה היה קרוב אליו. מאוחר יותר קרא מרטין לשיר "Yellow" כהתייחסות לספר. בראיון שבו מרטין נשאל על השיר הוא התלוצץ ואמר "ביקום חלופי השיר הזה יכול היה להיקרא 'פלייבוי'". באותו לילה שסיימה הלהקה לכתוב את השיר, היא הלחינה אותו במהירות והקליטה אותו.
היסטוריית מצעדים.
השיר זכה להצלחה רבה בישראל והגיע למקום ה-13 במצעד העשור של גלגלצ.
סרט סטודנטים
סרט סטודנטים הוא סרט שהופק במסגרת לימודיהם האקדמיים של יוצריו בבית ספר לקולנוע. סרט סטודנטים מכונה לעיתים גם סרט גמר, אם בית הספר לקולנוע אשר במסגרתו נעשה הסרט הכיר בו כפרויקט גמר הלימודים של יוצריו.
סרטי סטודנטים הם, בדרך כלל, סרטים קצרים, ולא סרטים באורך מלא. עם זאת, ישנן מספר דוגמאות של במאים, אשר סרטם העלילתי הראשון באורך מלא מבוסס על עלילת סרט הגמר שלהם (כגון: כנפיים שבורות, חתונה מאוחרת, יוסי וג'אגר, נגוע, אפס ביחסי אנוש).
מאז 1986, מתקיים בישראל פסטיבל בינלאומי לסרטי סטודנטים.
פסטיבל בינלאומי לסרטי סטודנטים
המכון למדעים נואטיים
המכון למדעים נואטיים (באנגלית: Institute of noetic sciences בראשי תיבות: IONS) הוא מכון מחקר לפאראפסיכולוגיה ללא מטרות רווח. הוא נוסד בשנת 1973 בידי האסטרונאוט לשעבר אדגר מיטשל והמשקיע פול טמפל, מתוך עניין בחקר תופעות כביכול על-טבעיות. מקור שמו של המוסד במונח היווני נואוס.
לדברי המכון הוא עוסק בחקר תופעות כגון מדיטציה, תפילה ויוגה על מנת לנסות להוכיח את כוחן של מסורות אלו ואת "הכוח של חיבור הדדי והפוטנציאל שלו". לפי המכון הוא מיישם מחקר מדעי "על נושאים הנתפסים לעיתים קרובות כמסתוריים או חמקמקים, כמו כוחה של האמונה להאיץ ריפוי או הקשר בין אינטואיציה להמצאה". בין הנושאים הנוספים שהמכון עוסק בהם אפשר למנות את חקר התודעה האנושית, רפואה אלטרנטיבית, רוחניות, טלקינזיס וחיים לאחר המוות.
קמפוס המכון ומעבדות המחקר ממוקמים בפטלומה, סונומה, קליפורניה. המנהלת הנוכחית שלו היא קסנדרה ויטן. חוקרים אחרים הקשורים אליו הם דין רדין ורופרט שלדרייק.
סרט גמר
משומד לדבר אחד