פטריק קים הוא שמה של סדרת ספרי מתח פופולריים בכריכה רכה, מסוגת ספרות זולה, שנתפרסמו בישראל בשנות ה־60, ה־70 וה־80 של המאה ה־20. הספרים יצאו בהוצאת רמדור, תל אביב, ולמחברם ניתן שם העט ברט ויטפורד, כשהמחברים האמיתיים הוצגו, בדרך כלל בשם עט משלהם, כמתרגמי הספר לעברית.
פטריק קים הוא סוכן קוריאני, שני מטרים גובהו, בשירות ה־CIA, שנודע בביצועיו המושלמים בכל התחומים, לרבות במיטה. "ידיו המסוקסות" הפכו למטבע לשון בישראל.
יוצרו הוא חוקר הספרות גלעד מורג שחיבר את הספרים הראשונים להזמנת המו"ל, אורי שלגי. מורג כתב את הספרים הראשונים בסדרה בשנות ה־60, כשהיה סטודנט, ושמו מופיע בהם כמתרגם "ג. מור". עד יציאתו לגמלאות, הוא שימש כפרופסור לספרות עברית בארצות הברית וכנשיא איגוד הפרופסורים לעברית.
בסדרה נתפרסמו למעלה מ־150 ספרים. הספרים נכתבו על ידי שורה של סופרים ישראלים – ובהם – בנוסף למורג: פנחס דנציגר ("פ. דן"), עמוס אריכא ("ע. דולג"), אריה קרישק ("דן בימור"), שלמה פרנקל, אשר דורי, אריה מקל, איל מגד, אלישע בן מרדכי, אורי בר-יוסף ואחרים. כמה מהספרים תורגמו מהסדרה האמריקאית הידועה והוותיקה "ניק קרטר" שגם בה הסתתרו עשרות מחברים תחת שם עט.
הסדרה זכתה למעמד "קאלט" ומהווה מקור לנוסטלגיה בקרב קוראיה. היו מספר ניסיונות לחדש את הסדרה, אף להפכה לסרט קולנוע (מנחם גולן) – אך הם לא צלחו.
בראשית 2017 העלה תיאטרון החנות מחזה, המבוסס חופשית על ספרי הסדרה – "Radio Play", בעיבודה של נועה בקר ובבימויו של שחר מרום. ההצגה הפכה להצלחה אדירה וזכתה לשבחים על מקוריותה.
ג'יו ג'יטסו ברזילאי
מוחמד אבן רשד
פרשת בייליס
דגל אדמונטון
דגל אדמונטון הוא דגל כחול שבמרכזו פס קנדי. במרכז הריבוע הלבן מופיע סמל העיר.
הצבע הכחול מסמל את מי נהר צפון ססקצ'ואן העובר בעיר, והצבע הלבן מסמל שלום ושלווה. הצבע הלבן והצבע הכחול הם הצבעים הרשמיים של העיר.
הדגל אומץ על ידי מועצת העיר אדמונטון ב-12 בדצמבר 1966 ושונה שינוי קל בשנת 1986.
חיפצון
כיסרא
פורים משולש
כסרא
צו הגנה
כפר סמיע
ג'ארנייל סינג בהינדרנוואלה
ג'ארנייל סינג בהינדרנוואלה (בפנג'אבי: ਜਰਨੈਲ ਸਿੰਘ ਭਿੰਡਰਾਂਵਾਲੇ; 12 בפברואר 1947 – 6 ביוני 1984) היה מנהיג הדמדמי טאקסל, קבוצה דתית סיקית שבסיסה בהודו. לבהינדרנוואלה הייתה השפעה רבה על הסיקים בחבל פנג'אב. הוא הטיף לחזרה לערכים המקוריים של הסיקיזם ושכנע אנשים צעירים לקיים את הכללים והחוקים המקוריים של הדת. הוא ידוע בשל תמיכתו בהקמת מדינת קאליסטן, תאוקרטיה המבוססת על עקרונות הסיקיזם.
ב-1981 נאסר בהינדרנוואלה בשל חשד למעורבות ברצח ג'אגט נאראין, מדינאי הינדואי. הוא הסגיר עצמו למשטרה מרצון, אך שוחרר בשל היעדר הוכחות, אולם שוטרים ממשטרת הודו קיימו אחריו מעקב צמוד. בהינדרנוואלה התפרסם בשל מעורבותו במאורע שבו הוא ומיליטנטים נוספים השתלטו על מתחם האקאי טאקט, כולל מקדש הזהב, באמריטסר. בהינדרנוואלה נהרג במבצע כוכב כחול, ההתקפה של צבא הודו על המתחם, לאחר שראש ממשלת הודו, אינדירה גנדי, הורתה לצבא להרוג את הבדלנים המיליטנטים הסיקים שבתחום המקדש הקדוש. מאז מותו, נשאר בהינדרנוואלה דמות מעוררת מחלוקת בהיסטוריה של הודו. יש הרואים בו מרטיר שנלחם למען טובת עניינם של הסיקים, ואחרים רואים אותו כטיפוס מיליטנטי וקיצוני.
שנותיו הראשונות.
בהינדרנוואלה נולד בכפר רוֹדֶה, במחוז פרידקוט בפנג'אב שבהודו. אביו, ג'וגינדר סינג היה איכר ומנהיג סיקי מקומי. ג'ארנייל סינג היה השביעי מבין שמונה אחים. הוא גדל כצמחוני מוחלט. עד שנת 1965 עסק בהינדרנוואלה בחקלאות ואז הצטרף ל"דמדמי טאקסל", אוניברסיטה סיקית נודדת, סמוך לעיר מוגה שבפנג'אב, אז בניהולו של גורבאצ'ן סינג חלסה. בהדרכתו של גורבאצ'ן סינג חלסה החל בהינדרנוואלה ללמוד קורס שנתי בלימודי כתבי הקודש, התאולוגיה וההיסטוריה של הסיקים. שנה אחר־כך חזר בהינדרנוואלה לכפרו וחזר לעסוק בחקלאות. הוא נשא לאישה את בּיבּי פריטאם קאוּר, בתו של בהאי סוצ'ה סינג מהעיר בילאספור. לזוג נולדו שני בנים, אישהאר ואינדרג'יט ב-1971 ו-1975 בהתאם. בּיבּי פריטאם קאוּר מתה ממחלת לב בגיל 60 ב-15 בספטמבר 2007 בג'אלאנדר.
פרסום.
בהינדרנוואלה החל לעבור מכפר לכפר בפנג'אב כמיסיונר דתי כשהוא משוחח עם סיקים. הוא בקש מהסיקים לחיות בהתאם לכללים ולחוקים של הסיקיזם. הוא נהג לשאת נאומים ארוכים ולעודד צעירים רבים ליטול את האמריט ("צוּף" - מים קדושים מסוכרים שעורבבו בחרב "קאנדה"). בהינדרנוואלה הטיף לצעירים הסיקים שאיבדו את דרכם, כשהוא מעודד אותם לחזור לנתיב הקהלסה על ידי ויתור על הרגלים מגונים כדוגמת נשים, סמים, התמכרויות וכו'. בעיני סיקים צעירים רבים הוא נחשב גיבור בשל התמקדותו במאבק למען מטרה. יורשו של גורבאצ'ן סינג חלסה, קארטר סינג קהלסה, שמת בתאונת דרכים ב-16 באוגוסט 1977 הזכיר את בהינדרנוואלה כמנהיג החדש של ה"דמדמי טאקסל". בהינדרנוואלה נבחר רשמית בטקס הבהוג במהטה צ'וֹווק ב-25 באוגוסט 1977.
פוליטיקה והתנועה למען קאליסטן.
בתגובה לשאלות בנוגע לשאיפותיו הפוליטיות אמר פעם בהינדרנוואלה:
למרות הצהרות אלו השתתף בהינדרנוואלה בפעילות פוליטית מאחורי הקלעים. ב-1979 הציב בהינדרנוואלה 40 מועמדים בבחירות ל-SGPC (ועדה נבחרת של הסיקים שתפקידה לשמור על המקומות הקדושים לסיקים) שהתחרו על 140 המושבים בוועדה, כולם מלבד ארבעה הפסידו בבחירות. שנה אחר־כך השתתף בהינדרנוואלה באופן פעיל בבחירות הכלליות לקונגרס וניהל מסע תעמולה בשלושה מחוזות בחירה. בשל כישלונותיו בפוליטיקה של הבחירות, לא ביקש בהינדרנוואלה לקבל כל משרה פוליטית. כפי שצוין במאמר משנת 1984 בשבועון החדשות האמריקני, טיים מגזין בהינדרנוואלה נעשה כה פופולרי עד שלמעשה הוא גזל מהשירומני אקאלי דאל (מפלגה סיקית שבסיסה בפנג'אב) את הסמכות שהייתה לה בעיני הסיקים. בהינדרנוואלה רכש עוצמה רבה ואף סיעה פוליטית בפנג'אב לא נקטה בצעד כלשהו מבלי שלקחה בחשבון את תגובותו של בהינדרנוואלה.
בהינדרנוואלה נתפס בעיני רבים כתומך ברעיון המדינה התאוקרטית הסיקית הקרויה קאליסטן. עם זאת, בריאיון ל–BBC הוא הצהיר כי אם הממשלה תסכים להקמת מדינה כזו, הוא לא יסרב אם הסכמה זו תוצג בכוונה תחילה בצורה עמומה. בין הציטוטים נוספים המיוחסים לבהינדרנוואלה "אנו לא בעד קאליסטן ואנו גם לא נגדה". בתגובה לשאלה בדבר הקמת קאליסטן הוא צוטט כאומר "לא נדחה אותה. לא נחזור על אירועי 1947". כמו כן הוסיף "אם ממשלת הודו תפלוש למתחם דארבר סאהיב, יוקמו היסודות למדינה סיקית עצמאית".
תפקידו בקרב הקיצונים.
ב-13 באפריל 1978 יצאו כמה אוהדים של סיעת האקהנד קירטאני ג'אתה (סיעה סיקית קיצונית) להפגין כנגד הניראנקארים (חברים במיסיון סאנט ניראנקארי, דת חדשה שפרשה מהסיקיזם). העימות הוביל לרצח של 13 חברים מהאקהנד קירטאני ג'אתה ושלושה ניראנקארים. דו"ח המשטרה נקב בשמם של עשרים ושניים אנשים, כמה מהם, מקורבים ידועים של בהינדרנוואלה. גם הקורבנות הואשמו בתקרית. דבר זה הכעיס את הסיקים עוד יותר. ב-24 באפריל 1980 נרצח מנהיגם של הניראנקארים, גורבאצ'ן סינג. דו"ח המשטרה נקב בשמם של עשרים אנשים המעורבים ברצח, לרובם היו קשרים לבהינדרנוואלה. בהינדרנוואלה הואשם כי הורה על ביצוע ההתנקשות. חבר בהאקהנד קירטאני ג'אתה בשם רנג'יט סינג הודה בביצוע הרצח שלוש שנים אחר כך, ונידון לשרת שלוש עשרה שנים בכלא טיהאר. בהינדרנוואלה שוחרר מאוחר יותר משום שלא ניתן היה להעמידו לדין בשל חוסר ראיות.
ב-9 בספטמבר 1981 נורה ג'אגט נאראין (מדינאי הינדי) למוות בסמוך למוטל אמלטאס. לאלה ג'אגט נאראין היה ממתנגדיו הבולטים של בהינדרנוואלה. יומיים לאחר הרצח הוציאה המשטרה צווי מעצר כנגד בהינדרנוואלה. המשטרה ערכה אחריו מצוד אך חיפוש בצ'אנדו קאלן, כפר בהריאנה העלה חרס. בתגובה הודיע בהינדרנוואלה פומבית כי יסגר עצמו ב-20 בספטמבר.
ב-20 בספטמבר 1981 נעצר בהינדרנוואלה באשמת ארגון רצח לאלה ג'אגט נאראין. במהלך עשרים וחמישה הימים שאחר־כך, בזמן שבהינדרנוואלה שהה במאסר התלקחו מעת לעת קרבות באזורים בהם התקבצו שותפיו של בהינדרנוואלה. בהינדרנוואלה שוחרר בערבות ב-15 באוקטובר כאשר שר הפנים הסיקי של הודו, ג'יאני זאיל סינג הודיע בפרלמנט של הודו שאין כל ראיות כנגד בהינדרנוואלה. בהודעות פומביות שנאמרו מיד אחר כך הביע בהינדרנוואלה את הסתייגותו מרצח של לאלה ג'אגט נאראין. עם זאת, אנשי הצוות של עיתונו של ג'אגט נאראין, ה"פאנג'אב קסרי" ומפיצי העיתון היו מטרה להתקפות במשך כמה חודשים ובסך הכל נרצחו 62 אנשים הקשורים לעיתון.
מותו.
ב-3 ביוני 1984 יזמה אינדירה גנדי, ראש ממשלת הודו את מבצע כוכב כחול והורתה לצבא ההודי להקיף את מתחם המקדש המוזהב על מנת להרוג את המיליטנטים שבמתחם. קיימים דיווחים כי בהינדרנוואלה לא שרד את ההתקפה ולכן נחשב "מרטיר" בעיני הסיקים.
על פי לוטננט גנרל קולדיפ סינג בראר שפיקד על הפעולה, זוהתה גופתו של בהינדרנוואלה על ידי מספר סוכנויות, כולל: המשטרה, לשכת המודיעין והלוחמים הסיקים שנשבו על ידי הצבא. גם אחיו של בהינדרנוואלה זיהה את גופתו. תמונות של גופתו לכאורה הודפסו בלפחות שני ספרים רבי מכר "טרגדיה של פנג'אב: מבצע כוכב כחול ולאחריו" ו"אמריטסר: הקרב האחרון של הגברת גנדי". כתב ה-BBC מארק טלי (Mark Tully) דיווח גם הוא כי ראה את גופתו של בהינדרנוואלה בזמן הלווייתו.