להב"ה - למניעת התבוללות בארץ הקודש הוא ארגון ימין רדיקלי ישראלי, שהוקם על ידי בנצי גופשטיין. מטרת הארגון, כמופיע בפרסומיו, היא "להציל בנות מעם ישראל שהתפתו לקשור קשר עם גוי". הארגון פועל למניעת התרועעות של יהודיות עם גויים, וכן מציע עזרה מעשית ומשפטית לנשים יהודיות כדי לנתק קשר רומנטי עם מי שאינו יהודי. הארגון קורא להעסקת יהודים בלבד, בנימוק שהעסקתם של ערבים בעסקים בבעלות יהודים תורמת לעליית שיעור ההתבוללות בישראל.
במסגרת פעילותו מנחיל הארגון לפעיליו את משנתו של הרב כהנא ופעיליו הואשמו באירועי אלימות והסתה. מאז שנת 2015 ביקשו מספר שרים וחברי כנסת להכריז על הארגון כארגון טרור וכהתאחדות בלתי מותרת, וביניהם שר הביטחון לשעבר משה יעלון, השר לביטחון פנים עומר בר לב ושר הביטחון בני גנץ והדברים מצויים בבחינת גורמי הביטחון.
ארגון להב"ה אינו מאוגד כישות משפטית ושמו נקשר בשתי עמותות שאליהן הופנו התרומות לארגון: עמותת "חמלה סיוע לנזקקים" ו"הקרן להצלת עם ישראל" שהוקמו גם הן על ידי ממשיכי דרכו של הרב כהנא.
פעילות.
הארגון מריץ קמפיין בשם "עבודה עברית" שמבקש לשכנע בתי עסק להעסיק יהודים בלבד, כדי למנוע התבוללות במקומות העבודה. הפעילות המרכזית מתקיימת בלילות חמישי בכיכר ציון שבירושלים. פעילי הארגון מחלקים חומר מודפס הכולל מפות שבהן מפורטים שמות של בתי עסק המעסיקים ערבים, ומנפיקים תעודות לבתי עסק המעסיקים יהודים בלבד. באוקטובר 2020 יצא הארגון בקריאה לרשויות השירות הלאומי לא לשלוח בנות להתנדבות בבתי חולים בשל מה שנתפש בעיניו כריבוי ערבים במקצועות הרפואה השונים בבתי חולים.
להב"ה מארגן הפגנות מול חתונות מעורבות, הפצת מדבקות ועלונים המזהירים צעירים ערבים מפני התרועעות עם נערות יהודיות, הפעלת מוקד טלפוני לדיווח על יהודיות המתרועעות עם ערבים, והפעלת צוותי פעילים לשם סיכול מגעים מעין אלה.
באוגוסט 2014 פעלו ראשי להב"ה נגד חתונה של בני זוג מוסלמי ויהודייה שהתאסלמה. החתן עתר לבית המשפט נגד קיום הפגנה מול אולם החתונות, ובעקבותיה הושגה פשרה שהתירה את קיום ההפגנה במרחק של מאתיים מטרים מהמקום. המחאה נגד החתונה זכתה לחשיפה נרחבת בתקשורת, ולדיון נוקב בין מתנגדי הארגון לתומכיו.
ב-2014 הגיעו לארגון תלונות בדבר ניצול מיני וסרסרות של נשים יהודיות לגברים לא-יהודים. המידע הועבר למשטרת ישראל והוביל למעצרם של חשודים במעשה, בהם דוד דבש הנחשד כמנהיג הקבוצה. התיק נסגר מחוסר ראיות.
באפריל 2015 תכנן הארגון להפגין נגד הדלקת משואה ביום העצמאות בידי לוסי אהריש, אך חזר בו מכוונתו בערב הטקס כשהמשטרה אישרה רק הפגנה ללא נאומים ובמיקום שאינו מול הר הרצל.
בראשית שנת תשע"ז פרסם הארגון נתונים על פעילותו בשנת תשע"ו, לפיהן 107 אנשים ניתקו קשרים זוגיים עם מי שאינם יהודים בעקבות פנייה לארגון ותשעה ילדים בוגרים של יהודייה וערבי "שבו לעם ישראל". בנוסף, טען הארגון, ב-187 מקרים נעצרה פעילות מיסיונרית. עוד פורסם כי בארגון רשומים 9,574 פעילים, ושבמהלך השנה הם חילקו למעלה ממאתיים אלף פליירים וסטיקרים, הפעילו 163 דוכני הסברה והתראיינו 123 פעמים בכלי התקשורת.
ב-22 באפריל 2021, בעקבות מקרי אלימות של ערבים נגד יהודים בירושלים שפורסמו ברשתות החברתיות, ארגנו אנשי להב"ה צעדה של מאות אנשים בירושלים "להחזרת הכבוד היהודי". המפגינים צעדו בעיר מכיכר ספרא לשער שכם, כשחלקם מתפרעים, תוקפים עוברי אורח ועיתונאים, מיידים אבנים ובקבוקים על שוטרים וקוראים קריאות כמו: "מוות לערבים" ו"שישרף לכם הכפר". יו"ר להב"ה בנצי גופשטיין אמר בצעדה כי "אין ערבי אחד בכיכר ציון בגלל כל הצדיקים שהגיעו לכאן" וש"זו רק ההתחלה". באזור שער שכם התפתח עימות בינם ובין צעירים ערבים ממזרח ירושלים. רבים נפצעו, ביניהם 20 שוטרים ו-105 תושבי מזרח העיר, ולמעלה מחמישים איש נעצרו. בעקבות כך מפכ"ל המשטרה קובי שבתאי החליט להסיר מחסום משטרתי שהוצב בשער שכם למניעת התקהלות צעירים ערבים במקום. ההתפרעויות של ערבים במזרח ירושלים נמשכו. גופשטיין ביקר את החלטת המפכ"ל: "אם ראיתם אתמול שניסו לחטוף נשק לחייל והוא לא עשה כלום. מתקיפים חיילים, מתקיפים שוטרים ולא מגיבים. לא עושים שום דבר כי הם מפחדים מה יקרה אם יגיבו. אנחנו הולכים אחורה ומאבדים את הריבונות בירושלים". המהומות האלימות התפשטו לערים נוספות. שבתאי אמר לראש הממשלה והשר לביטחון פנים כי: "מי שאחראי לאינתיפאדה הזו הוא איתמר בן גביר. זה התחיל עם ההפגנה של להב"ה בשער שכם, המשיך בפרובוקציה בשייח ג'ראח, ועכשיו הוא מסתובב עם פעילי להב"ה בערים. אתמול הצלחנו להרגיע את עכו והוא הגיע עם פעילים באוטובוס וגרם לתסיסה."
במאי 2021 שירות "וואטסאפ" סגר את חשבון הוואטסאפ של בנצי גופשטיין ועוד כשלושים פעילים מארגון "להב"ה" וממפלגת "עוצמה יהודית". בחודש אוגוסט סגרה גם רשת טיקטוק את החשבון של להב"ה. הייתה זו הפעם השלישית שהרשת מסירה את חשבונו של הארגון. חשבונות הארגון הוסרו גם מהרשתות פייסבוק, אינסטגרם, טוויטר ויוטיוב.
בדצמבר 2021 פורסם שפעילי להב"ה ועוצמה יהודית הקימו התארגנות חדשה בשם "לביא", התאמנו לקראת עימותים אלימים ותקיפת ערבים ואף תיאמו מועד לתקיפה שנמנעה בשל התערבות המשטרה. ארגון להב"ה אף פרסם קמפיין גיוס כספים לחלוקת תרסיסי גז פלפל, אשר ניתנו ללא עלות למצטרפים ל"לביא".
מאפייני הארגון.
במחקר אתנוגרפי של ארי אנגלברג, להב"ה מתואר כארגון ימין קיצוני עירוני, כאשר התיאור "עירוני" נועד להבחין בינו לבין ארגוני "הימין הישן". בראש מטרות ארגוני הימין העירוני עומדת הדרה אתנית של לא-יהודים, בעוד בראש מטרות הימין הישן עומדת היאחזות טריטוריאלית. רוב חברי להב"ה בירושלים הם נערים ונערות בגיל תיכון, מזרחים מסורתיים. לארגון מעגל תומכים רחב יותר ברשתות החברתיות, והוא כולל גם בגירים מרקע דומה. קבוצה קטנה יותר אך פעילה היא קבוצת חרדים, רבים מהם בנים של חוזרים בתשובה חרדים ספרדים. פעילים בארגון גם מספר קטן של חרדים לשעבר. גופשטיין עצמו הוא חלק מהאגף הימני-קיצוני של הימין הישן, אך נוער הגבעות ממעטים להשתתף בפעילויות להב"ה. ארגוני ימין קיצוני עירוניים גדולים יותר, כדוגמת "האריות של הצל" וארגון אוהדי בית"ר ירושלים "לה פמיליה", משתפים פעולה עם להב"ה, למשל הצל "השאיל" ללהב"ה פעילים שיצטרפו להפגנה מול חתונה מעורבת. חלק מפעילי להב"ה פעילים גם בלה פמיליה.
להערכת אנגלברג יש בירושלים כ-200 פעילי להבה (2018). הארגון מחולק לקבוצות של בני נוער צעירים, ועל כל קבוצה כזו מופקד מדריך בוגר יותר. אנגלברג זיהה שלושה סוגי שיח בארגון, פנימה שיח חם וטיפולי כלפי הנערים והנערות שחלק מהם בסיכון, כלפי גברים ערבים שיח לוחמני, ושיח דתי התומך בשניהם. בנצי גופשטיין, מייסד הארגון והעומד בראשו, הוא מתלמידי הרב מאיר כהנא. הרב כהנא ראה בשואה השפלה של העם היהודי, שהדרך להתגבר עליה היא הפגנת עוצמה כדי לשמור על הכבוד היהודי. "החזרת הכבוד היהודי" מהווה מוטיב במשנת להב"ה, ומתבטאת גם בשיח לגבי נערות יהודיות שמתרועעות עם ערבים, מה שנתפס בעיניי הפעילים כפגיעה בכבוד הלאומי.
חקירות נגד פעילי הארגון.
בנובמבר 2014 הציתו שלושה פעילי להב"ה מביתר עילית אש בגן הילדים הריק של בית הספר הדו-לשוני בירושלים, שבו לומדים יהודים וערבים יחד. הם ריססו על קירות המבנה כתובות נאצה נגד ערבים ונגד דו קיום עם ערבים. השלושה נתפסו ושניים מהם הגיעו להסדר טיעון שבמסגרתו נגזרו עליהם עונשי מאסר של שנתיים ושנתיים וחצי. המדינה ערערה על קלות העונש ובית המשפט העליון החמיר את העונש ל־32 ו־38 חודשי מאסר. בפסק הדין בבית המשפט העליון נאמר שהמורשעים "סיפרו לשירות המבחן כי במסגרת חברותם בארגונים קיצוניים הם ביקשו לפעול למען מניעת התבוללות ודו-קיום, ולכן הציתו אש בבית ספר". הנאשם השלישי, יצחק גבאי, לא הגיע להסדר טיעון, הורשע בשנת 2016 ונשפט 36 חודשי מאסר בפועל ו־14 חודשי מאסר על תנאי. גבאי ערער על הרשאתו לבית המשפט העליון, אך הערעור נדחה ועונשו הוחמר ל־40 חודשי מאסר בפועל. לאחר שחרורו הועסק גבאי בארגון להב"ה עד פיטוריו בעקבות ביצוע עבירות מין במתנדבת שהייתה קטינה באותה עת במסגרת פעילותם המשותפת בארגון, עבירות שבגינן הוא הועמד לדין. המתלוננת ופעילים נוספים מתחו ביקורת על הארגון ועל הזוג גופשטיין העומדים בראשו בטענה שלא ניתקו את הקשר עם הנאשם שהמשיך לעבוד עם מתנדבות בטלפנייה שמפעיל הארגון גם לאחר שהאירוע הובא לידיעתם. מנגד טענו בלהב"ה כי הקשר עימו נותק עם היוודע דבר ההטרדה וכי העסקתו של גבאי הופסקה לאלתר.
החטיבה היהודית בשירות הביטחון הכללי ניהלה חקירה סמויה אחרי להב"ה. לדברי השב"כ: "במסגרת פעילות להב"ה, מונחלת לפעילים משנתו של כהנא, וברוח זו רוססו בבית הספר הסיסמאות 'כהנא צדק' ו'אין דו קיום עם הסרטן', הלקוחות ממשנתו של הרב כהנא". השב"כ הוסיף שההצתה הצטרפה לשורת אירועים אלימים שבהם היו מעורבים פעילים בארגון להב"ה.
ב-16 בדצמבר 2014 נעצר גופשטיין ותשעה פעילים נוספים בחשד לעבירות של הסתה וקריאות לביצוע פעולות אלימות וטרור על רקע גזעני. הם שוחררו לאחר מעצר של יום עד שלושה ימים. בהחלטתו לשחרר את אחד העצורים כתב השופט רם וינוגרד כי "ככלל ניתן לומר שהחלק הארי של החומר מתבסס על הנחת מוצא שספק רב אם ניתן להניח שהיא אכן מקימה עבירה...". בעקבות כך ביקש גופשטיין מפעילי הארגון להנמיך פרופיל תקשורתי והזכיר את האיסור על פעילות בלתי חוקית.
ביקורת ציבורית.