הבחירות ב-23 בפברואר 2006 היו הבחירות הרב-מפלגתיות הראשונות של אוגנדה ב25 שנה ונראו במבחן לאישורה הדמוקרטי. אף על פי שמוסווני פעל באופן הרבה יותר גרוע בבחירות הקודמות, הוא נבחר לכהונה נוספת של חמש שנים לאחר שזכה ב-59% מהקולות נגד 37% של בסיגיה. בסיגיה ראה בזה כהונאה ודחה את התוצאות. בית המשפט העליון של אוגנדה קבע מאוחר יותר שהבחירות נפגמו על ידי הפחדה, אלימות, שלילת זכות לבוחרים, וכמו כן אי-סדרים אחרים. עם זאת, בית המשפט העליון הצביע 3–4 כדי לקיים את תוצאות הבחירות.
כהונה שלישית 2006–2011.
ב-2007 מוסווני פרס כוחות למבצע השלום של האיחוד האפריקאי בסומליה.
גם במונח זה מוסווני קיים פגישות עם המשקיעים שכלל וויסדק, כדי לקדם את מוקד טלפוני של מיקור חוץ תעשייתי של אוגנדה וליצור תעסוקה למדינה.
מהומות בספטמבר 2009.
בספטמבר 2009, מוסווני סירב לקאבאקא מוואנדה מוטבי, המלך בוגנדה, לאפשר לו לבקר כמה אזורים של ממלכת בוגנדה, במיוחד במחוז קאיונגה. מהומות התרחשו ולמעלה מ40 אנשים נהרגו בעוד שאחרים נשארים כלואים עד כה. יתר על כן, באפריל 2011 תשעה אנשים נוספים נהרגו בהפגנות שכונו ״ללכת לעבודה״. על פי הדו״ח העולמי של ארגון Human Rights Watch לשנת 2013 על אוגנדה, הממשלה נכשלה בחקירת ההרג של שני האירועים הללו.
הנצרות הפונדמנטליסטית.
ב-2009 NSNBC ו-NPR דיווחו על חקירתו של ג׳ף שרלט בנוגע לקשרים בין מוסווני לבין הארגון הנוצרי הפונדמנטליסטי האמריקאי ״אחווה״ (הידוע גם בשם ״המשפחה״). שרלט מדווח שדאגלס קו, מנהיג אגודת הידידים, זיהה את מוסווני כאיש המפתח של הארגון באפריקה.
זכויות להט״ב.
נוסף לביקורת הבינלאומית מלווה את המאמצים אוגנדה לשנת 2009 להטיל עונש מוות על הומוסקסואליות, לצד מנהיגים בריטים, קנדים, צרפתים ואמריקאים המבטאים דאגה רבה למימוש זכויות אדם. העיתון הבריטי ״גרדיאן״ דיווח שמוסווני ״הוסיף את תמיכתו״ למאמץ החקיקתי, בין היתר, בטענה ש״הומוסקסואלים אירופיים מתגייסים באפריקה״, ואומר שיחסים הומוסקסואליים היו בניגוד לרצון האל.
כהונה רביעית 2011–2016.
בשלבים מוקדמים של הבחירות, נראה כי מוסווני יתמודד עם אתגר שאפתני. הבחירות ב-2006 היו דרמטיות ומתחרות, החוכמה הרווחית הייתה שמגמת הירידה בביקוש למכהן, מוכה חרדה ציבורית על שחיתות וממשלה לא תקינה, תמשיך גם ב-2011 ותוביל לניצחון, אפילו לניצחון אופוזיציוני. עם מספיק זמן, בסיגיה תכנן אסטרטגית גיוס שלטענתו של בסיגיה יביא התנגדות חזקה עוד יותר מהקודם. בסיגיה נשאר ללא פגע גם לאחר הפרדת הקואליציה הרופפת כי FDC שלו נוצר עם המפלגה הדמוקרטית וקונגרס העממי של אוגנדה כדי להפוך את הערעור המשותף עבור משחק ברמה אלקטורלית. חלק מביטחון של בסיגיה הגיע משערוריית השחיתות שהשתלטה על מוסווני בסוף 2009. שימוע פרלמנטרי קשרו את הנשיא ומקורביו לניצול לרעה של כספי הציבור בקשר לתפקידה של אוגנדה כמארחת של ראשי הממשלה לפגישה בשנת 2007.
ב-18 בפברואר 2011, אוגנדים הלכו לקלפיות כדי לבחור נשיא ו-350 חברי הפרלמנט ל-375 מושבים בפרלמנט. כצפוי, מוסווני, המכהן 25 שנה בתנועה הלאומית המחתרתית (NRM), השתמש באופן יעיל במשאבים מדינתיים כדי להבטיח לעצמו כהונה נוספת כנשיא.
ב-20 בפברואר 2011 מוסווני נבחר לנשיא מחדש עם רוב הקולות של 68% עם 59% מהמצביעים הרשומים שהצביעו. תוצאות הבחירות היו שנויות במחלוקת של האיחוד האירופי ושל האופוזיציה. ״תהליך הבחירות היה פגום עם כשלים מנהליים וכשלים לוגיסטיים שהיה ניתן למנוע״, על פי צוות משקיפי האיחוד האירופי.
הסיפור שמאחורי הבחירות כולל עלייה דרמטית במחלוקת הפוליטית בתוך ה-NRM ברמה הפרלמנטית והמקומית, ומציע גם מוסווני- שמודאג לגבי "מרד הערבי" ומהאירועים האחרונים בחוף השנהב ובקניה- הוא ניסה לחוש את דרכו של האל בצורה קצת יותר ידידותית, סובלניות ותחרותיות.
עקב נפילתו של חוסני מובארק ולוב מועמר קדאפי, הפך מוסווני למנהיג האפריקאי החמישי.
באוקטובר 2011 שיעור האינפלציה השנתי הגיע ל-30.5%, בעיקר בשל עליית מחירי המזון והדלק. בשנת 2011 המוקדמת, מנהיג האופוזיציה, קיזה בסיגיה ביים מחאות ״ללכת לעבודה״ נגד יוקר המחיה. ב-28 באפריל 2011, בסיגיה נעצר מפני שמוסווני אמר שבסיגיה תקף ראשון, הוא הכחיש. עצרו של בסיגיה גרם למהומות בקמפלה. בסיגיה הבטיח ש״הפגנות השלום״ ימשיך. תגובת הממשלה למהומות נידונה על ידי המדינות התורמות.
בשנים האחרונות, הפרות על לחופש העיתונות היו יותר ויותר להיות מוקד המרכזי. לטענת הארגון "Human Rights Watch״ בין ינואר ליוני 2013, ארגון השמירה על אמצעי התקשורת רשם 50 תקיפות של עיתונאים, למרות התחייבויות חוזרות ונשנות לכבד את חופש התקשורת״. בתקופה זו, שני קוראי כתב עת, נסגרו ונתפסו על ידי ממשלה משום שהם פרסמו האשמות על ״מזימה להתנקש בבכירים בממשלה ובצבא אשר התנגדו לנשיא אוגנדה מוסווני ואת תוכניותו להעביר את השלטון לבנו, וכשיתאפשר הוא יפרוש״.
סוגיה נוספת בנושא זכויות האדם הפכה לנושא בתחילת 2014, כאשר מוסווני חתם על חוק נגד הומוסקסואליות. בריאיון לרשת CNN מוסווני קרא להומוסקסואליים ״מגעילים״ ואמר שהומוסקסואליות היא תוכנה מלומדת. מנהיגים מערביים, כולל נשיא ארצות הברית ברק אובמה, גינו את החוק.
מוסווני מתח ביקורת על מעורבותה של ארצות הברית במלחמת האזרחים בלוב, בנאום באו״ם טען שהתערבות צבאית ממדינות אפריקה מייצרת מדינות יציבות יותר בטווח הארוך, שאותן הוא מכנה ״פתרונות אפריקאים לבעיות באפריקה״.
כהונה חמישית 2016–2021.
בחירות 2016.
המועמדים לנשיאות כללו את יוורי מוסווני, שהיה מכהן מאז 1986, ואת קיזה בסיגיה, שהתלונן על חבלנות ואלימות בקלפיות. ההצבעה הורחבה במספר מקומות לאחר דיווחים על אנשים שנשללו מהם זכות הצבעה. על פי ועדת הבחירות, מוסווני נבחר מחדש (18 בפברואר 2016) עם 61% מקולות מול 35% לבסיגיה. מועמדי האופוזיציה טענו שהבחירות נפגמו על ידי הונאה מורחבת, אי-סדרים בהצבעה, גל של מעצרים של פוליטיקאים של אופוזיציה, ורוח הפחדה על הבוחרים.
אירועים היסטוריים של חוקים חדשים מאת יוורי מוסווני.
יוורי מוסווני, האיש שאהב לחבוש כובעים גדולים כפי שתואר ב-BBC, נמצא כיום בתקופת כהונתו החמישית ויש לו היסטוריה של עידוד חקיקה של חוקים מעניינים בתקופת כהונתו, ונראה שהוא נוקט אמצעים כדי לקבל כהונה כבר מכהונה השנייה. ב-2014, יוורי מוסווני ביצע עבירה פלילית שלא דיווח על מישהו על היותו הומו. מלבד התנגדות מצד מדינות המערב, נשיא אוגנדה חיזק את התנועה האנטי-הומוסקסואלית בארצו על ידי העברת חוק הגורם משפטים קשים על מעשים הומוסקסואליים. חלק מן המשפטים האלה כוללים לפעמים מאסר עולם על פי פקידי ממשלה.
חוק נוסף אשר הועבר תחת משטרו של מוסווני קיבל גל של התנגדות היא הצעת חוק חשבון ״חיים נשיאותי״. הצעת חוק זה תאפשר לנשיא יוורי מוסווני אשר החזיק את השלטון עבור חמשת התנאים עד לשנת 2031. הצעת החוק מוציאה צעד בחוקה שמונע מכל אדם מתחת לגיל 35 או מעל גיל 75 להחזיק את הנשיאות. הנשיא, בן 71, לא היה מסוגל לרוץ ב-2021, אך הצעת החוק זו תאפשר לו לרוץ לקראת כהונה נוספת. הרוב בפרלמנט מתייחס לפרספקטיבה אחרת ומתארים את הצעת החוק כאמצעי לתיקון אפליה נגד הקשישים.
ב-2014, הוא הצהיר שביצוע מין אוראלי יגרום לאנשים לקבל תולעים. לאחרונה הנשיא הצהיר שהוא רוצה לאסור על אזרחי המדינה להתאמן במין אוראלי מאז ״הפה הוא לאכילה״. העולם מצפה לראות מה יקרה.
מגבלת הגיל.
הנשיא יוורי מוסווני, כנשיא המכהן של אוגנדה, חתם על חוק התיקון החוקתי מספר 2 2017, הידוע בכינויו ״הגבלת הגיל״ הצעת חוק ב-27 בדצמבר 2017. הצעת חוק עברה בהצלחה על ידי הפרלמנט העשירי של אוגנדה ב-20 בדצמבר 2017. נכון ל-27 בדצמבר 2017, בהתאם לסעיפים 259 ו-262 של החוקה של אוגנדה, הצעת החוק תיקן ביעילות את החוקה כדי להסיר תקרת הגבלת הנשיא לנשיאות. לפני תיקון, סעיף 102 (ב) חסמו אנשים מתחת לגיל 35 ומעל לגיל 75 מלרוץ על משרד הכי גבוה ביותר. הצעת החוק הנוכחית ״מגבלת הגיל״ מרחיבה גם את תקופת כהונתו של הפרלמנט מחמש שנים האחרונות לשבע שנים. הצעת החוק משחזרת גם את הגבלת כהונה הנשיאותיים לטווח של שנתיים, אשר הוסרו במסגרת תיקון חוקתי משנת 2005.
״לאתגר״ את החוק.
לאחר שמוסווני חתם על חוק גבלת הגיל 2018 ב-27 בדצמבר 2017 (אך הפרלמנט קיבל את המכתב ב-2 בינואר 2018), הציבור הרחב מחה כפי שעשו לפני החתימה על הצעת החוק, תוך שימוש בכל הדרכים כולל מדיה חברתית. באוקטובר 2017, כמה חברי הפרלמנט חזרו מהם לכאורה שוחד כיד להקל על הצעת החוק.
אגודת חוקי אוגנדה וחברי האופוזיציה תבעו את הצעת חוק בבית המשפט וקראו תיגר על הצעת חוק, וציינו שהתהליך שמוביל להצבעה היה בניגוד לסעיפים 1, 2, 8 א, 44 (ג), 79 ו94 לחוקה האוגדנית. יושב ראש הפרלמנט קאדגה סגר את הדיון בתיקון לאחר שרק 124 מתוך 451 המחוקקים דנו בהצעה. הם גם טוענים כי השימוש בכוח על ידי הצבא והמשטרה במהלך הדיון החשבון לא עלתה בקנה אחד עם הסעיפים 208 (2), 209 ו-259 בין היתר. הטיעון השלישי שהם טוענים הוא שהצעת החוק מפרה סעיפים חוקתיים אחרים ביחס להארכת התנאים ולנהלי הבחירות. מחוקק אחד (Mbwaketamwa Gaffa) צוטט באמירתו: ״...כאשר הנשיא יעלה על הצעת החוק, זה עשוי להיות חוקי, אבל זה יהיה בלתי לגיטימי, ואנו הולכים לאתגר את זה״.
השפעות על שינויים של הצעת החוק.