בישיבה זו החזיק במפתח חדר הספרים ושם "התבודד והסתגר בארבע אמות של הלכה מסובב בחומה של ספרים". שם התעמק בתלמוד ומפרשיו ובמיוחד בספרי הפוסקים ושו"ת והיה בקיא מאוד בהם.
לכן התפרסם כאחד מגדולי הרבנים ומורי ההוראה בתקופתו. רבים שיחרו לפיתחו כדי לשמוע ממנו דבר הלכה וכדי לקבל תשובות לשאלותיהם בנושאי הלכה. כמו כן ביקשו ממנו לבחון את הילדים (ראו בהמשך הסיפור לגבי הרב עובדיה יוסף). והא נהג לעודד אותם להמשיך לשקוד על לימודיהם. לאחר מכן למד בבית המדרש החשוב "בית זליכה". שם נהג ללמוד כל יום ארבע שעות עם ידידו הרב סלמאן מוצפי תלמוד בבלי עם ראשונים. בבית מדרש זה בחן יחד עם הרב סלמאן חוגי עבודי את הנער עובדיה יוסף לבקשת אביו. הם התרשמו ממנו ואמרו לאביו, שבנו עתיד להיות פוסק הלכה.
הרב נסים כדורי דיקדק במצוות ופסק לחומרה. לאור הוויכוח בישראל על השימוש בחשמל בשבת, לאחר בדיקה מעמיקה של כל הפרטים הטכניים וההלכתיים של אופן השימוש בחשמל, יחד עם ידידו הרב סלמאן מוצפי, אסרו את השימוש בחשמל בשבת.
הרב נסים כדורי חזן עסק יום יום בכתבי האר"י ובתורת הנסתר. התמיד בלימודיו עד יומו האחרון. השאיר אחריו הגהות והערות על ספרי הקבלה, אותם למד, והן התפרסמו לאחר מותו.
פסיקותיו ויחסו לתורת הרב יוסף חיים.
חיבב מאוד את תורת הרב יוסף חיים מבגדאד (קרא לאחד מבניו על שמו). הקדיש זמן רב ללימוד תורתו ולא סטה מדבריו כמלוא הנימה, הן בהיותו בבבל והן בישראל. בנושא אובדן כתבי יד של הרב יוסף חיים של ההלכות על ויקרא, במדבר ודברים-סיפר הרב נסים שהרב יוסף חיים שלח את כתבי היד באניה, כדי להוציאם לאור וחלקם נפל לים, עקב פשיטת פירטים. הרב נסים כדורי חזן הזכיר את הרב יוסף חיים בגילוי דעת לבני בבל שעלו לישראל ובו הזהיר בנושאי צניעות, טהרת המשפחה ושבת. בין היתר כתב שבבבל בתקופת הרב יוסף חיים, כולם היו כשרים "כל פירצה היה עומד מיד לתקנה, והיה מגן על הדור כולו, ועכשיו היינו יתומים ומי יגן ומי יציל אותנו.."
יצירתו.
לאחר שעלה לארץ וראה את אי ההקפדה על השמירה על מצוות הארץ, כתב קונטרס "חובת הארץ" על מצוות הארץ. הספר נכתב בשפה ברורה, כדי שיהיה נהיר לכל. בשנת תשט"ו כתב את "לוח עולמי" בו קבע בין היתר את זמן עלות השחר. הלוח התקבל והוא בשימוש עד היום.
חיים געש
חיים דוד געש (1950 – 9 בדצמבר 2020) היה פוליטיקאי ישראלי, שכיהן כראש מועצת פרדס חנה-כרכור, וקצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, ששירת בחיל הים.
משפחה וילדות.
געש נולד בפרדס חנה, בנם הבכור של מרים ויוסף פטמן, ניצולי השואה שעלו לישראל אחרי המלחמה. בגיל 10 עבר עם משפחתו לקריית גת, בגיל 14 עבר ללמוד בכפר נוער מבואות ים במגמת מכונה והוא בוגר מחזור 1967.
שירות בחיל הים.
התגייס לחיל הים כמנוען ושירת כסמל מחלקת מכונה בספינה הראשונה מספינות סער, אח"י מבטח. בהמשך התנדב לקורס חובלים במגמת מכונה. שירת בשייטת 3 כקצין מחלקת מכונה. החליט לבצע הסבה למגמת שייט, עבר הכשרה והסמכה לקצין משמרת גשר ובהמשך קורס קציני גנ"ק ושירת במשך 28 שנים בחיל הים. במהלך שירותו שימש קצין גנ"ק באח"י קשת, פיקד על ספינות טילים ופיקד על בית הספר לחובלים של חיל הים.
במהלך מלחמת שלום הגליל שימש כראש לשכת מפקד חיל הים.
פיקד על פלגה בשייטת ספינות הטילים במהלך מבצע דרך נץ הטבעת הספינה "Moon Light" של ארגון פת"ח בנמל ענאבה באלג'יריה.
בשנים 1990 עד 1992 פיקד על בסיס אשדוד ולאחר מכן כיהן כראש מחלקת מבצעים של חיל הים.
תפקידים אזרחיים.
השתחרר משירות הקבע ב-1996. לאחר שחרורו כיהן כמנכ"ל חברה שייצרה ושיווקה אריחי קרמיקה ופסיפס.
ב-1998 נבחר לראשות מועצת פרדס חנה-כרכור בה חזר להתגורר ב-1981. בתחילת הקדנציה הראשונה עמד בראש רשימה מטעם מפלגת העבודה אולם פרש ממנה והתפטר מתפקידו כראש מועצה ב-2001. את געש החליף אורי מנג'ם, שכיהן כחבר מועצה בסיעת העבודה.
לאחר פרישתו מונה למנכ"ל המפקד הלאומי.
ב-2003 התמודד שוב לראשות המועצה הפעם בראש רשימה עצמאית ונבחר שוב. הוא ניצח גם בבחירות ב-2008 וב-2013. בנוסף לתפקידו כראש מועצה כיהן מאז 2014 גם כיו"ר קרן שלם הפועלת לפיתוח שירותים לאנשים עם מוגבלות שכלית ברשויות המקומיות.
געש נפטר כשבוע לפני טקס קבלת אות "יקיר המושבה על מפעל חיים" על הישגים מרשימים למושבה ותושביה בנושאים רבים. בתקופת כהונתו עלה מספר התושבים מ-28,000 ל-42,000 ותקציב המועצה עלה מ-90 מיליון לכ-300 מיליון ש"ח.
ביולי 2017 סיים את תפקידו בקרן שלם, ובנובמבר 2017 הודיע על התפטרותו מראשות מועצת פרדס חנה-כרכור מסיבות בריאותיות.
ב-9 בדצמבר 2020, הלך געש לעולמו והותיר אחריו אישה ושלושה ילדים.
השכלה.
היה בעל תואר ראשון במינהל החינוך ולימודי ארץ ישראל באוניברסיטת חיפה ובוגר המכללה לפיקוד ימי של צי ארצות הברית.
קתרי
Go Fish (סרט)
פרפרון
קשטרו
יעקב קשטרו
אליפות צרפת בטניס 1946
אליפות צרפת 1946 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי חימר באצטדיון רולאן גארוס בפריז. התחרויות התחילו ב-18 ביולי והסתיימו ב-27 ביולי. זו הייתה האליפות ה-45 מאז ייסודה, הראשונה לאחר הפסקה של שש שנים בעקבות מלחמת העולם השנייה. בשנים 1946-1947 התחרויות נערכו לאחר אליפות וימבלדון של אותה שנה.
התחרות.
תחרות הגברים.
בתחרות זו השתתפו 64 טניסאים שחולקו ל-4 בתים. לקראת התחרות המשתתפים החזקים דורגו כדלקמן:
מנצח תחרות של שנת 1939 דון מקנייל () השנה לא השתתף. בגמר התחרות נפגשו מרסל ברנר () וירוסלב דרובני (). מרסל ברנר ניצח ב-5 מערכות. בהמשך זו זכה גם בתחרות זוגות גברים.
תחרות הנשים.
בתחרות הנשים השתתפו 39 טניסאיות. כמו בתחרות הגברים, הטניסאיות החזקות זכו לדירוג:
מנצחת תחרות 1939 סימון מאתיה () לא השתתפה בתחרות. במשחק הגמר נפגשו מרגרט אוסבורן () ופאולין בץ () שהפסידה ב-3 מערכות.
תחרות זוגות גברים.
בתחרות השתתפו מספר זוגות. מנצחי תחרות 1939 דון מקנייל וצ'ארלס האריס () לא השתתפו בתחרות. במשחק הגמר נפגשו מרסל ברנר ואיבון פטרה () עם אנריקה מוראה () ופנצ'ו סגורה () וניצחו אותם ב-5 מערכות.
תחרות זוגות נשים.
בתחרות השתתפו 16 זוגות. מזוג מנצחות שנת 1939 רק ידוויגה ינדז'ייובסקה () השתתפה בתחרות. במשחק הגמר לואיז ברוף ומרגרט אוסבורן () ניצחו את פאולין בץ ודוריס הארט () ב-3 מערכות. באותה שנה הן ניצחו גם באליפות וימבלדון ובאליפות ארצות הברית הפתוחה.
תחרות זוגות מעורבים.
בתחרות השתתפו 32 זוגות. זוג מנצחי תחרות 1939 לא השתתפו בתחרות. במשחק הגמר נפגשו פאולין בץ ובאדג' פאטי () עם דורותי באנדי ותום בראון () וניצחו בשתי מערכות.
בארי (ויילס)
בארי (באנגלית: Barry, בוולשית: Y Barri) היא העיר החמישית בגודלה בוויילס. בארי שוכנת לאורך החוף הצפוני של תעלת בריסטול, פחות מ-11 ק"מ מדרום-מערב לקארדיף, בירת ויילס. בארי היא אתר נופש חופי שהאטרקציות התיירותיות שבה כוללות כמה חופי רחצה ואת פארק השעשועים של האי בארי. העיר הייתה בעבר כפר קטן ובהמשך סופחו אליה הכפרים הגדולים יותר שבשכנותה, קדוקסטון והאי בארי. מאז שנות השמונים של המאה ה-20 העיר גדלה משמעותית, במיוחד הרציפים שבה, שב-1913 היו נמל הפחם הגדול בעולם.
הסברה היא שהמקום נקרא על שמו של הקדוש בארוק (Baruc). הסבר נוסף הוא ששם העיר לקוח מהמילה בשפה הוולשית Bar, שמשמעותה הוא "גבעה" או "עליה". לפיכך, השם Y Barri משמעותו "הגבעות". לנוכח הטופוגרפיה של בארי, זהו הסבר מתקבל על הדעת. האזכור הראשון לקריאת שם המקום על שם הקדוש בארוק מצוי בכתבי ההיסטוריון בן המאה ה-12, גרלד מוויילס, שהיה בן המקום ותיאר אותו באופן הבא: "לא רחוק מקארדיף שוכן אי קטן מול חופי הים השביעי שהמקומיים קוראים לו בארי. המקום קרוי על שמו של הקדוש בארוק, שהתגורר כאן". אחד הפירושים לאזכור זה הוא שג'רלד שאף לייחס את מקום הולדתו לקדוש ידוע.
היסטוריה.
היסטוריה קדומה.
באזור בו שוכנת בארי ידוע על פעילות אנושית עוד מתקופות קדומות יותר. מיקרוליתים מהתקופה המזוליתית נמצאו באי בארי וכלי אבן מהתקופה הנאוליתית נתגלו בכפר סנט אנדרוס מיג'ור הסמוך. כדי אפר מתקופת הברונזה נתגלו בחפירות ברוגם באי בארי ושניים נוספים נתגלו ברוגם בקולד קנפ פוינט. בקרבת בארי נחשפה מצודת חוף מגודרת מתקופת הברזל וקיימת עדות לקיומה של חווה מתקופת הברזל שהתגלתה במהלך בנייתו של הקולג' של בארי.
ב-תקופה הרומית פעלו חוות חקלאיות במקום בו ניצבת כיום מצודת בארי כן נתגלה בית קברות עם ארונות קבורה מעופרת מעוטרים בצדפות. הן בבנייתה של הקפלה של הקדוש בארוק והן בבנייתה של כנסיית סנט ניקולס, נעשה שימוש משני של רכיבים אדריכליים מהתקופה הרומית ובכפר ללנדאו התגלתה וילה כפרית רומית. ב-1980 בוצעו בגלין אי מור חפירות של בניין רומי שכלל 22 חדרים ומרתפים הסדורים סביב חצר מרכזית ומקובל לחשוב שזהו מבנה מהמאה השלישית לספירה הקשור לפעילות ימית, ככל הנראה מחסן.
הויקינגים ביצעו פלישות באזור והאי בארי היה ידוע כבסיס פלישה ב-1087. בשמותיהם של האיים פלט הולם וסטיפ הולם, השוכנים בתעלת בריסטול, מצויה המילה הולם (Holm) הלקוחה מהמילה הסקנדינבית לאי השוכן על שפך נהר. בחפירות באתר בגלין אי מור נחשפו נחשף אתר שהיה בשימוש במאות השישית והשביעית ובין השנים 830 – 950.
ימי הביניים.