&lt;parameters&gt;0500&lt;/parameters&gt;
&lt;/signature&gt;
&lt;issuer&gt;
&lt;rdnSequence&gt;
&lt;RelativeDistinguishedName&gt;
&lt;AttributeTypeAndValue&gt;
&lt;type&gt;2.5.4.3&lt;/type&gt;
&lt;value&gt;130F4672616E6B34444420576562204341&lt;/value&gt;
&lt;/AttributeTypeAndValue&gt;
&lt;/RelativeDistinguishedName&gt;
&lt;/rdnSequence&gt;
&lt;/issuer&gt;
&lt;validity&gt;
&lt;notBefore&gt;
&lt;utcTime&gt;120822052800Z&lt;/utcTime&gt;
&lt;/notBefore&gt;
&lt;notAfter&gt;
&lt;utcTime&gt;170821052800Z&lt;/utcTime&gt;
&lt;/notAfter&gt;
&lt;/validity&gt;
&lt;subject&gt;
&lt;rdnSequence&gt;
&lt;RelativeDistinguishedName&gt;
&lt;AttributeTypeAndValue&gt;
&lt;type&gt;2.5.4.3&lt;/type&gt;
&lt;value&gt;0C0F7777772E6578616D706C652E636F6D&lt;/value&gt;
&lt;/AttributeTypeAndValue&gt;
&lt;/RelativeDistinguishedName&gt;
&lt;/rdnSequence&gt;
&lt;/subject&gt;
&lt;subjectPublicKeyInfo&gt;
&lt;algorithm&gt;
&lt;algorithm&gt;1.2.840.113549.1.1.1&lt;/algorithm&gt;
&lt;parameters&gt;0500&lt;/parameters&gt;
&lt;/algorithm&gt;
&lt;subjectPublicKey&gt;
3082020A0282020100B0BD621338B7B24DB4B543F51A72A7882C82B5E941CBBD&lt;!--...--&gt;
&lt;/subjectPublicKey&gt;
&lt;/subjectPublicKeyInfo&gt;
&lt;/tbsCertificate&gt;
&lt;signatureAlgorithm&gt;
&lt;algorithm&gt;1.2.840.113549.1.1.5&lt;/algorithm&gt;
&lt;parameters&gt;0500&lt;/parameters&gt;
&lt;/signatureAlgorithm&gt;
&lt;signature&gt;
8022814DCCCBC918627883B8A11748999B541F8AD6EA47C560C0F11E8A319197&lt;!--...--&gt;
&lt;/signature&gt;
&lt;/Certificate&gt;
המערכת אמורה לדחות כל תעודה אשר מסיבה כלשהי שדה קריטי או שדה הרחבה קריטי בה לוקה בחסר, אינו בפורמט הנכון או שאינו מוכר על ידי המקבל. שני המזהים הייחודיים האופציונליים נוספו לתמיכה בהחלפת מנפיקה במקרה שהמנפיקה נסגרת ואחרת נכנסת במקומה.
דפדפני האינטרנט כמו כרום, אינטרנט אקספלורר, פיירפוקס, ספארי, אופרה ועוד מגיעים עם תעודות שורש מובנות, כך שתעודת SSl תתקבל ללא שיהוי. למעשה, מפתחי הדפדפנים קובעים מראש אילו רשויות מאשרות יוכרו. מספר דפדפנים תומכים גם ב-Online Certificate Status Protocol, שירות המאפשר לבדוק און-ליין אם תעודה מסוימת נכללת ברשימת התעודות הפסולות (Certificate Revocation List).
היסטוריה.
תעודת X.509 הועלתה לראשונה ביולי 1988 כחלק מתקן תקשורת בינלאומי שפותח על ידי ITU-T של איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי לשעבר CCITT בשיתוף עם ISO הנקרא תקן X.500 שנועד במקור ליישומי גישה למסדי נתונים. בניגוד ל"רשת אמון", כמו ב-PGP, שבה כל אחד יכול לחתום על תעודה, הרעיון של התקן היה לבנות היררכיה ברורה של רשויות מאשרות שרק הן מוסמכות לאשר תעודה כך שכל אחד יכול לאמתה על ידי בדיקת הרשות המאשרת או המנפיקה מול "תעודת השורש" (root certificate) שבידו. במידה שהבודק אינו מכיר את הרשות הרשומה בתעודה הוא בודק את רשימת הרשויות המאשרות האחרות עד שמגיע לרשות מוכרת. התעודה מקודדת לפי תחביר ASN.1 עם אוסף רשומות, חלקן מנדטוריות ואחרות אופציונליות. ב-1993 וב-1996 נעשו עדכונים, שינויים והרחבות בגרסאות 2 ו-3 בהתאמה. בין היתר נוספה תמיכה בגשרים, אריגים ועמית לעמית. ההצעה העדכנית נכון למאי 2008 היא הצעה מס' שמסומנת גם בקיצור PKIX.
פורמט.
מפתח פרטי מקודד לפי תחביר ASN.1 קיצור של Abstract Syntax Notation One. תקן נפוץ לפירמוט מידע, המפרט כללים ומבנים לייצוג, קידוד, העברה ופענוח דטה בתקשורת נתונים. מטרתו ליצור שפה פורמלית משותפת שבה ניתן יהיה לייצג אובייקטים באופן בלתי תלוי מכונה או מימוש. התקן כולל מגוון רחב של שיטות קידוד כמו Basic Encoding Rules או XML Encoding Rules. קידוד ASN.1 בדרך כלל מסובך ומומלץ להשתמש במהדר ייעודי כדי לבנות תעודה תיקנית.
בתרשים משמאל מופיע קטע מתעודת X.509 המתאר את מפתחות ההצפנה של RSA בתחביר ASN.1 לפי קידוד DER.
רשת תעודות.
"רשת תעודות" (certificate chain) או היררכיית תעודות (certification path), היא רשימה של תעודות המתחילה בתעודת היעד המכילה את פרטי נושא התעודה ועד לתעודת שורש כלשהי. עם המאפיינים הבאים:
רשת התעודות נועדה לוודא את נכונות ואמינות "תעודת היעד" (הראשונה בשרשרת). כלומר התעודה מאומתת על ידי בדיקת החתימה באמצעות המפתח הציבורי של הרשות המאשרת המופיעה בה. החתימה מבטיחה כי הפרטים המופיעים בתעודה נכונים ותואמים את הפרטים כפי שהופקו במקור עבור נושא התעודה. אם הבודק לא מכיר את המפתח הציבורי של הרשות המאשרת המופיעה בתעודה עליו לבדוק את התעודה המאשרת אותה, כלומר מאמת את התעודה הבאה אחריה וכן הלאה עד שמגיע לתעודת השורש.
נקודת התורפה בתהליך זה היא העובדה שהמקבל לא יכול לדעת בזמן אמת אם תעודה שקיבל שניראית על פניה כתעודה תקפה, נכנסה לאחר שקיבל אותה לרשימת התעודות הפסולות. כגון אם בעלי המפתח הציבורי פסל אותו בשל חשש לחשיפה.
הצלבה של תעודות.
למרות שתעודת X.509 מכילה מנפיקה אחת בלבד (כלומר מכילה רק חתימה אחת של רשות מאשרת - CA), ייתכן מצב שבו יש שתי רשתות של תעודות. היות שיכול להיות מצב שאותם בעלים מחזיקים בשתי תעודות. לדוגמה אם התעודה של המשתמש "User 1" נקראת "CA 1" אך קיימות שתי תעודות שנקראות כך, שכל אחת מהן נחתמה באופן אחר. למרות שהמשתמש "User 1" אינו מכיל את המספר הייחודי המופיע באחת התעודות, עדיין התעודה תתקבל כל עוד המפתח הציבורי זהה.
מניעת הכחשה.
מניעת הכחשה (non repudiation) היא מאפיין של חתימה דיגיטלית שמאפשר ליצור חיבור מחייב בין החתימה לחותם באופן כזה שהחותם לא יוכל להתכחש לה (בטענה שחתימתו נגנבה). מאפיין מניעת הכחשה אינו נתמך ב-X.509 בגלל שלא נוסף חותם זמן שהוא קריטי למניעת הכחשה. אם הארכיטקטורה של X.509 תכלול גם חותם זמן, זה יהיה אפשרי. המנגנון פועל באופן בסיסי כך, צד שלישי המשמש כעד, מוסיף תאריך וחותם על תמצית (Hash) של התעודה יחד עם תאריך ההנפקה. במקרה שהמפתח הציבורי נפסל על ידי בעליו לאחר החתימה, המוודא יכול להוכיח על ידי הצד-השלישי כי נכון לתאריך החתימה המפתח הציבורי היה בתוקף ולכן החותם לא יכול להתכחש למה שהתחייב.
בהרחבה KeyUsage מופיע דגל שבעבר נקרא non-repudiation ושונה בגרסאות החדשות ל-contentCommitment. משמעות הדגל אינה אומרת שהופעלה אופציית אי-הכחשה אלא רק שהרשות המאשרת שהנפיקה את התעודה איפשרה שירות זה לבקשת הלקוח ובמקרה של בוררות יהיה אפשר לפנות לצד שלישי כלשהו כדי לשלול את הכחשת הלקוח.
הדרבי של אשדוד
הדרבי של אשדוד הוא משחק דרבי המתייחס למפגשים בין מכבי אשדוד והפועל אשדוד, שתי קבוצות הכדורגל היריבות של העיר אשדוד.
רקע היריבות.
היריבות הספורטיבית בין מועדוני הכדורגל של מכבי והפועל באשדוד היא בעיקר על היוקרה וההגמוניה העירונית, עובדה זו גרמה לקהל רב להגיע ובמקרים רבים אף לגדוש את יציעי אצטדיון הי"א שבעיר, כשאת חלקו הצפוני איישו אוהדי הפועל ואת חלקו הדרומי איישו אוהדי מכבי עירוני. בתקופה שלפני משחקי הדרבי הייתה מורגשת תנועה ערה של אוהדים בבתי הקפה ברחוב "רוגוזין" בעיר.
עד סוף שנות ה-80 נחשבה הפועל אשדוד לאגודה החזקה בעיר, בעיקר כי נתמכה על ידי תנועת הסתדרות החזקה שתמכה ותקצבה אותה. מאז חלה נסיגה הדרגתית בכוחה. אוהדי הפועל מייצגים בעיקר את התושבים הוותיקים של העיר ועובדי הנמל.
מנגד קבוצת מכבי אשדוד שהייתה בתחילת דרכה אגודה המתבססת על מתנדבים בכל התפקידים, כולל השחקנים. במשך השנים כשהחלה להיקרא מכבי עירוני אשדוד הייתה סוחפת אחריה את האוהדים הצעירים וזכתה לכינוי "סינדרלה", בעקבות העובדה שרשמה התקדמות מרשימה במעלה הליגות בתקופה קצרה, מכבי עירוני הייתה מייצגת עבור אוהדיה את אשדוד המתחדשת והשאפתנית. במשך השנים היו בין מחנות האוהדים עימותים מילוליים אך לא עימותים פיזיים, במהלך המפגשים בין קבוצות הבוגרים, אך בסיום דרבי הנוער בעונת 1996/1997 נרשמה תקרית אלימה כשעירוני ניצחה בתוצאה 1-2, תוצאה שהרסה להפועל את סיכוי ההעפלה לליגת העל לנוער.
היסטוריה.
מאז עונת החלו להתקיים משחקי דרבי באשדוד. הדרבי האשדודי הרשמי הראשון נערך בתאריך 13 בינואר 1962 במסגרת המחזור העשירי של עונת 1961/1962 ליגה ג' מרכז, ב"מגרש המעברה" והסתיים בתוצאה 0-3 להפועל, משערים של אמיל פינטו, פייר (פפיש) לוי, ויצחקי. במשחק חזו 3500 צופים, מתוך 6000 תושבי העיירה "אשדוד ים". התוצאה הגבוהה ביותר הושגה בתאריך 21 בדצמבר 1963, עונת ליגה ג' דרום ב', כשהפועל הביסה את מכבי 0-7, והעפילה באותה עונה לליגה ב'.
דוגמה לדרבי מקומי (שלא מן המניין) תוסס אפשר לראות בעונת , עת נפגשו באצטדיון הי"א במסגרת ליגה ד' מרכז, הפועל נמל אשדוד ומכבי אשדוד (1-1) וצפי הקהל היה 3000 צופים.
ב-23 באוקטובר 1982 נפגשו באצטדיון הי"א לאחר הפסקה של 18 שנה, מכבי עירוני אשדוד והפועל אשדוד למשחק דרבי שהסתיים בניצחון 1-3 לעירוני, מצמד של יוסי מורלי ושער של פליקס אילוז, כשיורם אלגריסי מהפועל צימק זמנית. היה זה ניצחונה הגדול ביותר של עירוני עד ההקמה המחודשת.
לקראת משחק הדרבי הראשון של עונת 1990–1991 בליגה הארצית, נרשמה בעיר מכירת כרטיסים בקצב גבוה והמארחת הפועל אשדוד קיבלה הצעה מהפועל תל אביב להצטרף להצגה כפולה באצטדיון בלומפילד, אך האשדודים סרבו.