הרובע בנוי בצורת חצי עיגול. בצד דרום- מזרח ומערב ממוקמים בתי התושבים ומצד צפון ממוקם ארמון המלך הבנוי על הסלע ובאמצע הרובע היה בית הכנסת. צורת הבנייה איפשרה חיים שוקקים במשך היום כולו. יהודי חבאן ניהלו ברובע חיי יהדות דתית, גידלו בו תלמידי חכמים, ששימשו כשוחטים, בודקים, מוהלים, דיינים וכו'.
מוסדות הציבור שהיו ברובע הם: שני מקוואות טהרה, שני בתי כנסת.
החינוך היהודי בחבאן היה דומה לחינוך בשאר מחוזות תימן.
הקהילה היהודית בעיר חבאן מנתה ב-1948 כ-450 נפש, מתוך כ-15 אלף נפש של האוכלוסייה הכללית.
בית הכנסת היה משמש גם לבית הספר "מיעלאמה" לאחר התפילה, הילדים היו לומדים בו קרוא וכתוב, פרשת שבוע, הפטרה, תהילים וכו' עם המורי.
יהודי חבאן לא למדו גמרא או משנה אלא למדו רק מתוך חֹק לישראל או מתוך עין יעקב. רוב הבנות לא ידעו קרוא וכתוב, היו בודדות שלמדו זאת.
ההבדלים בין יהודי חבאן ליהודי תימן.
יהודי חבאן נבדלים משאר יהודי תימן בכמה דברים שהבולט ביותר בהם הוא חזותם החיצונית. הגברים היו בעלי זקן ללא שפם ועם שיער ארוך, עטפו את פלג גופם התחתון בבד צבעוני בדוגמת פסים או משבצות וכרכו אותו סביב המותניים בעזרת חגורה. על פלג גופם העליון לבשו חולצה משובצת, בדוגמת פסים או בצבע אחיד ועל ראשם חבשו מצנפת לבנה. את הבגדים נהגו לצבוע בצבע ניל שחור שהיה נחשב לחשוב ומכובד, על כתפיהם טלית גדולה מבד צבעוני עדין. יהודי חבאן תוארו כגבוהים ושריריים יותר משכניהם המוסלמים.
הנשים היו לובשות שמלה רחבה אשר חלקה האחורי ארוך יותר מהקדמי, שיער ראשן היה קלוע לצמות רבות והן עטפו את ראשן במטפחת אשר נקראת בשם "שובייקה".
הן הנשים והן הגברים היו עונדים טבעות עם אבני חן, אך לנשים היו גם שרשראות מכסף טהור על צוואריהן. מספר השרשראות היה שונה מאישה לרעותה, בהתאם להון המשפחה של האישה והבעל.
העלייה לארץ.
הקשר הראשון עם יהודי ארץ ישראל אירע בשנת 1912 עם הגעתו של שליח המשרד הארצישראלי, שמואל יבנאלי אשר סייר ברחבי תימן במטרה לעודד את יהודי תימן לעלות, ובין השאר הגיע גם לחבאן.
בשנת 1944 דיווח פקיד בריטי שקהילת יהודי חבאן מונה 730 נפש המבקשים לעלות לארץ ישראל. אחד מאנשי הקהילה, זכריה בן עווד חבאני אלעדאני, החליט לעלות לארץ ישראל ואליו הצטרפו מספר אנשים נוספים. הקבוצה החלה את מסעה רגלית לעיר הנמל עדן ומשם למצרים יחד עם עולים מקהילות אחרות בתימן. ב-21 במרץ 1945 הגיעה קבוצה של שבעה מיהודי חבאן (חצרמוות) ברכבת למחנה העולים בעתלית יחד עם 233 עולים אחרים מתימן. בין 1945 ל-1949 עלו מספר קבוצות נוספות והתיישבו בשכונת ידידיה (שנקרא גם "שכונת החבאנים") בתל אביב, שמדרום לכפר הערבי סלמה. בדצמבר 1949 דיווחה עיריית תל אביב כי בשכונה גרים 250 איש ב-40–50 בתים והיא לא חוברה לרשת המים העירונית.
שאר אנשי הקהילה עלו בשנת 1950, ושהו במחנות עולים בעין שמר. למרות חילוקי הדעות, הצליחו להתפייס משום שעקרון האחריות הקולקטיבית והאחווה החבאנית הנחו אותם לאורך כל הדרך.
משום כך, בשנת 1952 בחרו החבאנים להתיישב במרוכז במושב ברקת בו הם נמצאים עד היום ושומרים על המסורת שלהם באדיקות רבה.
האיגוד הבין-לאומי למדעי האזור
האיגוד הבין-לאומי למדעי האזור (באנגלית: RSAI - Regional Science Association International) הוא איחוד של ארגונים בינלאומיים העוסק במדעי האזור. הארגון נוסד בשנת 1954 ומקום מושבו הוא באוניברסיטת האיים האזוריים הממוקמת בעיר הבירה של האיים האזוריים: "פונטה דלגדה" השייכים לפורטוגל. זוהי קהילה בינלאומית של חוקרים המעוניינים לחקור את ההשלכות האזוריות של התהליכים הלאומיים והבינלאומיים של שינוי כלכלי וחברתי.
היסטוריה.
בסוף שנות ה-40 ותחילת שנות ה-50 המוקדמות עבד הכלכלן וולטר איסרד יחד עם קבוצה של אקדמאים בניתוח של אזורים, ורמת הפיתוח. אנשי אקדמיה אלה הגיעו ממספר תחומים: כלכלה, גאוגרפיה, תכנון ערים ואזורים, מדע המדינה וסוציולוגיה של הכפרים. הם ראו בעיני רוחם זאת בתור מאמץ תחומי אחד שחייב מושגים תאורטיים ייחודיים, כלים מתודולוגיים, ונתונים שונים. בגלל שמאמצם היה רב תחומי, הארגון האקדמי הקיים הביא את המשתתפים יחד ולכן הם יצרו ארגון משלהם.
בשנת 1961 היו בארגון 960 חברים ונוסד הסניף במערב ארצות הברית. לאחר מכן בשנת 1963 נוסד הסניף ביפן, ואחריו סניפים נוספים ברחבי אירופה, הודו, ארגנטינה, וברזיל. בשנת 1969 קיים הסניף היפני ועידה בינלאומית בנושא האוקיינוס השקט. בהדרגה החל תיאום בין הסניפים השונים לגבי סידור בארגון, וכתוצאה מכך בשנת 1990 השתנה המבנה הארגוני לפיו ישנם 3 ארגוני גג העומדים בראשם של ארגונים ארציים.
בישראל פועלת השלוחה בפקולטה לאדריכלות של הטכניון בחיפה ובאוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע.
שוק מוסדי
תעודת סל מורכבת
תעודת סל מורכבת היא תעודת סל העוקבת אחרי מדד בסיס אחד או יותר, באמצעות נוסחה כלשהי. כך למשל יכולה תעודת סל להיות מורכבת משני חלקים - 80% מערכה עוקב אחר אג"ח ממשלתי, ו-20% מערכה עוקב אחר מדד ת"א 25. ניהול התעודה הוא דינמי אך ללא שיקול דעת. נניח בדוגמה שלעיל, שמדד ת"א 25 עלה באופן משמעותי ואילו האג"ח נשאר במקום. ללא ניהול דינמי, היה החלק של המדד עולה מעל 20%, והחלק של האג"ח יורד מתחת ל-80%. מנפיק התעודה עושה התאמות על ידי מכירה של מניות המרכיבות את המדד, וקניה של אג"ח. וכך נשמר היחס המוצהר של התעודה. למעשה יש כאן מנגנון מימוש אוטומטי, השומר על רמת הסיכון שהמשקיע ביקש כאשר קנה את התעודה.
מבנה ומנגנון פעולה.
תעודות הסל המורכבות נסחרות בבורסה במסחר רציף בדומה למסחר כל נייר ערך אחר. מחיר התעודה נקבע על פי הביקוש וההיצע. מנפיק התעודה משמש כעושה שוק, ודואג שתמיד יהיו היצעים וביקושים, המשקפים את המחיר הנאות של התעודה. מנפיק התעודה, שהוא גוף מקצועי דואג כל העת לביצוע פעולות קניה ומכירה של נכסי הבסיס המרכיבים את התעודה, כולל ביצוע מכירה בחסר כאשר יש צורך.
סוגי התעודות המורכבות.
תעודת סל מורכבת היא משפחה המכילה סוגים רבים של תעודות, בעלי נוסחאות רבות ומגוונות. הנוסחאות יכולות להיות פשוטות או מורכבות, ולהכיל אלמנטים של ריבית, דמי ניהול ועוד. נתבונן במספר סוגים טיפוסיים:
תעודת סל העוקבת אחרי מספר מדדים.
בדומה לדוגמה בפתיחה, זו תעודת סל העוקבת אחרי מספר מדדים, כאשר היחס בין המדדים נקבע מראש בתשקיף. כדוגמה ניקח את תעודת הסל "פסגות סל 90/10", אפשר לראות בתשקיף שלה שהיא עוקבת אחרי המדדים על פי הנוסחא הבאה:
המנגנון המממש את התעודה, דואג לקנות ולמכור את נכסי הבסיס, באופן כזה אשר ישמור על היחסים באחוזים, שנקבעו מראש.
תעודת סל העוקבת אחר מדד במינוף קבוע.
תעודת סל זו מאפשרת למשקיע למנף את השקעתו במינוף קבוע כאשר זה נמדד באחוזים. כך למשל תעודת סל "קסם מעו"ף לונג פי 3 יומי" משנה את ערכה פי 3 מאחוז השינוי של מדד ת"א 25. אם המדד יעלה ביום מסוים ב-1%, התעודה תעלה ב-3% (בקירוב).
על מנת לממש את המינוף, צריך מנפיק התעודה להשקיע בנכס הבסיס, סכום כסף העולה על סכום הכסף שהכניס המשקיע כאשר קנה את התעודה. לצורך זה לוקח מנפיק התעודה הלוואה. אם ניקח את הדוגמה שלעיל, אז על כל השקעה של 1,000 ש"ח בתעודה, ייקח מנפיק התעודה הלוואה של 2,000 ש"ח ויקנה נכס בסיס ב-3,000 ש"ח. ההלוואה אינה בחינם, ולכן הנוסחה של תעודה מסוג זה תכלול את עניין הריבית על ההלוואה. כך שאם באופן תאורטי המדד לא יזוז, ערך התעודה ירד בגלל הריבית.
התעודות במינוף קבוע יכולות לעבוד על בסיס יומי (על כל שינוי יומי של X% התעודה תנועה במינוף a שייתן aX%), או על בסיס תקופה אחרת כגון חודש. לשיטה יש השפעה על נושא השחיקה של התעודה, אשר יוסבר בהמשך.
תעודת סל בחסר העוקבת אחר מדד במינוף קבוע.
תעודה זו דומה בהתנהגותה לתעודה במינוף קבוע, אך נעה בכיוון הפוך למדד הבסיס. כך למשל, תעודת סל "קסם שורט מעו"ף פי 3 יומי" משנה את ערכה פי (3-) מאחוז השינוי של מדד ת"א 25. אם המדד יעלה ביום מסוים ב 1%, ערך התעודה ירד ב 3% (בקרוב).
מימוש התעודה מתבצע באופן דומה למימוש תעודות לונג. גם כאן נלקחת הלוואה הנדרשת לצורך העמדת ביטחונות לביצוע מכירה בחסר.
תעודת סל העוקבת אחר מדדים מתחלפים.
מנפיק תעודה זו מצהיר על עד 10 מדדים אחריהם הוא עתיד לעקוב. 4 פעמים בשנה, רשאי המנפיק להחליף את המדד אחריו הוא עוקב, וזאת בהתראה של 7 ימים מראש. בתקופה זה ראשי מחזיק התעודה למכרה ללא עמלה.
שחיקה.
אחת התופעות הבעייתיות בשימוש בתעודות סל מורכבות היא שחיקה של התעודה. התופעה מאופיינת בכך שתנודתיות יכולה לגרום לירידת ערך התעודה, גם אם מדד הבסיס חוזר לאותה נקודה. על מנת להדגים את התופעה, ניקח תעודת סל בעלת נוסחה פשוטה: מינוף של מדד ת"א 25 כפול 3, ללא התחשבות בעמלות, דמי ניהול או ריביות.
לצורך הדיון, נניח כי מחיר התעודה הוא 1,500, והמדד נמצא ב-1,200.
ביום הראשון, המדד עולה ב-60 נקודות ויגיע לשער של 1,260 נקודות. אפשר לראות כי 60 נקודות שקולות ל-5%. לכן, על פי המינוף של התעודה, היא תעלה ב-15%.
formula_1
למחרת, המדד יורד בחזרה 60 נקודות וחוזר ל-1,200. 60 נקודות מייצגות ירידה של 4.76%. לכן תעודת הסל תרד 14.28%.
formula_2
ניתן לראות אפוא, שהמשקיע שקנה את המדד (באמצעות תעודת סל רגילה), חזר בתום שני ימי המסחר בדיוק לאותה הנקודה. לעומתו, המשקיע בתעודה הממונפת, הפסיד 1.4% מהשקעתו, רק משום שהמדד עלה וירד.