"1577. בראש חודש כסלו (11 בנובמבר), לאחר זריחת השמש, כוכב גדול, עם זנב ארוך, מצביע כלפי מעלה, נראה בחלק הדרומי-מערבי של השמיים. חלק מהזנב גם הצביע מזרחה. הכוכב נשאר בשמיים כשלוש שעות. ואז שקע במערב מאחורי הגבעות של צפת. ככה נמשך מזה  יותר מחמישים לילות. בחמישה עשר כסלו, עברתי לגור בירושלים".
באירלנד, תצפיות של כוכב השביט הגדול הוכנסו לספר דברי ימי ממלכת אירלנד:
"כוכב נהדר הופיע בדרום-מזרח בחודש הראשון של החורף: היה לו זנב מעוקל דמוי קשת, דמוי ברק בהיר שאורו האיר את פני כדור הארץ, והרקיע ממעל. הכוכב הזה נראה בכל חלקי מערב אירופה, ועורר תמיהה על ידי הכל."
סטאר 742
סטאר 742 (בפולנית: Star 742) היא משאית, בעלת הנעה 4x2, אשר יוצרה על ידי יצרנית כלי הרכב הפולנית "Fabryka Samochodów Ciężarowych "Star בין השנים 1990–2000.
דגם "סטאר 742" הוצג לראשונה בשנת 1985.
מעבר אלבו
מעבר אלבו (באנגלית: Elbow Pass) הוא מעבר הרים באזור קאנאנאסקיס שבפרובינציית אלברטה שבקנדה.
המעבר נמצא לרגלי הרי הרוקי הקנדיים, ובו נמצא אגם אלבו, המהווה את מקורו של נהר אלבו.
מעבר ההרים נמצא בין הר ראה לבין רכס מיסטי והר גאפ ברכסים הדרומיים של באנף.
מפל ג'ונסטון התחתון
קניון ג'ונסטון
מפל ג'ונסטון העליון
תינוק גדול לגיל ההיריון
אבחנת תינוק כ"גדול לגיל ההיריון" (באנגלית: Large for gestational age, או בקיצור LGA) היא אינדיקציה לקצב צמיחה גבוה של העובר, טרום הלידה. עובר גדול לגיל ההיריון, לעיתים קרובות מוגדר כבעל משקל, אורך, או היקף הראש שנמצא מעל האחוזון -90 של שלב היריון זה. עם זאת, כבר הוצע שההגדרה תוגבל לפעוטות עם משקלי לידה גדולים יותר מהאחוזון ה-97 (2 סטיות תקן מעל הממוצע), מאחר שזה מתאר ביתר דיוק פעוטות שנמצאים בסיכון הגדול ביותר סביב זמן הלידה מבחינת תחלואה ותמותה.
גדלות איברים (מקרוסומיה), שפירושה המילולי "גוף ארוך", לעיתים מבולבלת עם גדול עבור גיל היריון. ישנם מומחים המחשיבים תינוק כגדול כאשר הוא שוקל יותר מ-4 ק"ג בלידה, ואחרים מחשיבים תינוק לגדול אם הוא שוקל יותר מ-4.5 ק"ג. תינוק נקרא גם "גדול עבור גיל היריון" אם המשקל שלו הוא גדול יותר מאשר האחוזון ה-90 בלידה.
אבחון.
גדול עבור גיל היריון ומקרוסומיה לא יכולים להיות מאובחנים עד הלידה, מאחר שזה בלי אפשרי לאבחן באופן מדויק את גודלו ומשקלו של עובר בתוך הרחם. תינוקות שנחשבים גדולים עבור גיל ההיריון במהלך ההיריון מאובחנים בעזרת בדיקת אולטראסאונד, אבל הערכות אלו אינן נחשבות למדויקות. עבור נשים לא סוכרתיות, אולטראסאונד ובדיקות צוות רפואי אינם מדויקים בצורה שווה בתחזית האם תינוק יהיה גדול. אם אולטראסאונד או בדיקות צוות רפואי יחזו שהתינוק יהיה גדול, הם יטעו בחצי מהזמן, מסיבות מטעות כמו - ריבוי מי שפיר (עודף בנוזל מי שפיר שעלול להראות משקל עובר גדול יותר מהמשקל האמיתי). היריונות מרובי עוברים גם עלולים להקשות על הרופא לדייק במשקל העובר.
מחקרים הראו באופן עקבי שמבחינת סיבוכים בלידה, תפיסת הצוות הרפואי שהתינוק גדול, למעשה מזיקה יותר מתינוק שהוא אכן גדול בפועל. במחקר מ-2008, חוקרים השוו בין נשים שנחשדו שייוולד להן תינוק גדול, לנשים שלא נחשדו שייוולד להן תינוק גדול, אבל כן ילדו תינוק גדול. תוצאות המחקר הראו שלנשים שנחשדו שיוולד להן תינוק גדול (ואכן ילדו אחד כזה) היה שיעור גבוה פי 3 לניתוח קיסרי, ופי 4 לסיבוכים אימהיים, ביחס לנשים שלא נחשדו שיהיה להן תינוק גדול וילדו אחד כזה לבסוף.
סיבוכים היו לרוב עקב ניתוח קיסרי, שכלל דימום, זיהום הפצע, הפרדת הפצע, חום גבוה, צורך בקבלת אנטיביוטיקה. לא נראו הבדלים בבעיית פרע הכתפיים בין שתי הקבוצות. במילים אחרות, כאשר צוות רפואי "חשד" בכך שיימצא תינוק גדול (לעומת אי ידיעה שהתינוק יהיה גדול), והתערב במעשה, השתלשו שיעורי הניתוחים הקיסרים שבוצעו, והגדיל את הסיכוי שאמהות יחוו סיבוכים, ללא שיפור בבריאות התינוקות.
גורמים משפיעים.
סוכרת.
אחד מגורמי הסיכון העיקריים לגודל גדול עבור גיל היריון, הוא מעקב לקויי בסוכרת, במיוחד סוכרת היריונת (GD), כמו גם סוכרת טרום הריונית. מצבים אלו, מעלים את רמות הגלוקוז בפלזמת האם, ובנוסף את האינסולין, המגרה את צמיחת העובר.
העובר הנולד בגדלות עוברית, חשוף לסוכרת הטרום הריונית של האם ובדרך כלל כתוצאה מכך ישנה עליה במשקלו. פעוטות הנולדים עם סיבוכים אחרים מוצגים במדדים אוניברסליים מעל האחוזון ה90.
גנטיקה.
הגנטיקה משחקת תפקיד בנוגע לתינוק שנולד גדול עבור גיל היריון. להורים גבוהים יותר וכבדים יותר, נוטים להיוולד ילדים גדולים יותר. תינוקות שנולדו לנשים הסובלות מהשמנת יתר, הסיכון לתינוק גדול עבור גיל היריון, גדול באופן משמעותי. נוכחות של לפחות אחד מההורים באחוזון ה-90 מבחינת הגודל, עלול להוביל לדאגת שווא בנוגע לילודת תינוק הסובל מגודל גדול עבור גיל ההיריון.
סיבוכים.
הסיכונים הנפוצים של תינוקות הסובלים מהתופעה, כוללים בעיית פרע הכתפיים, היפוגליקמיה, דיספלזציה התפתחותית של מפרק הירך ו - קלאב פוט בשל דפורמציה (עיוות) תוך רחמי.
בעיית פרע הכתפיים יכולה לנבוע מכך שבזמן הלידה, החלק הקדמי של כתף הפעוט מתנגש בעצמות החיק של האם. הרופא או המיילדת ינסו לדחוף את הכתף של התינוק כלפי מטה, כך שיעבור בתעלת הלידה ויפנה את עצמות החיק של האם. במקרה של עובר גדול, ישנו קושי רב יותר מהסיבה שגודל תעלת הלידה הוא 10 ס"מ כאשר התעלה פתוחה לגמרי אצל רוב הנשים, וייתכן ולא יהיה הרבה מקום לתינוק כדי שיוכל לעבור. אם בעיית פרע הכתפיים מתרחשת, יש מספר תמרונים אשר יכולים להתבצע על ידי המיילדת כדי לנסות לילד את העובר ללא פגיעה בכתפיים. מצב זה בדרך כלל כרוך בכך שהמיילדת מנסה להפוך את כתפיו של העובר לתוך החלל, באמצעות הפעלת לחץ שישחרר את הכתף מעצמות החיק של האם, או שיסייע בהוצאת הזרוע האחורית ראשונה. במקרה ופתרונות אלו לא פותרים את הבעיה, המיילד האחראי, רשאי לשבור בכוונה את עצם הבריח של התינוק, במטרה לפרוק את הכתף שלו ולהצליח ליילד אותו כראוי. עצם הבריח אמורה להחלים ולהתאחות בעצמה ורוב התינוקות יחלימו באופן מלא מפציעת היריון כזו. עדיין ישנו סיכון לפגיעה עצבית, זמנית או קבועה, בזרוע התינוק, או פציעות אחרות כמו שבר במפרק.
למרות שתינוקות גדולים נמצאים בסיכון גבוה יותר עבור בעיית פרע הכתפיים, רוב המקרים של בעיית פרע הכתפיים מתרחשים אצל תינוקות קטנים יותר, מהסיבה שיש הרבה יותר תינוקות שנולדים קטנים, מאשר תינוקות שנולדים גדולים. חוקרים מצאו כי אי אפשר לחזות מי יסבול מבעיית פרע הכתפיים ומי לא.
אצל נשים אשר אינן סוכרתיות, בעיית פרע הכתפיים מתרחשת ב-0.65% מהמקרים בתינוקות ששוקלים פחות מ-4.0 קילוגרם,
6.7% במקרים שהתינוקות שוקלים 4-4.5 קילוגרם, ו14.5% במקרים שהתינוקות שוקלים יותר מ 4.5 קילוגרם.
תינוקות גדולים נמצאים בסיכון גבוה יותר של היפוגליקמיה בתקופת הילודה, ללא קשר אם לאם יש סוכרת.
ועד העיר ליהודי ירושלים
ועד העיר ליהודי ירושלים (נקרא בהמשך ועד הקהלה;1917–1948) היה גוף מרכזי חשוב שאיגד תחתיו את רוב העדות והחוגים של יהודי ירושלים בתקופת השלטון הבריטי בארץ ישראל, ותפקידו היה לדאוג לצרכיה החיוניים של הקהילה היהודית בעיר. במשך שנות פעילותו מילא תפקידים מרכזיים ביישוב החדש בעיר, והיווה את הבסיס להקמת עיריית ירושלים לאחר הקמת מדינת ישראל.
היסטוריה.
רקע.
במהלך שנות ה-60 של המאה ה-19 החלה להיווצר בירושלים תשתית של מנהל עירוני, שייצג את בני שלוש הדתות: מוסלמים, יהודים ונוצרים. למרות שהקהילה היהודית הייתה הקהילה הגדולה ביותר החל משנות ה-80 של המאה ה-19, ייצוגה במנהל העירוני לא היה שוויוני, וכלל שני יהודים בלבד מתוך שמונה מוסלמים ונוצרים. עם כיבוש ירושלים בידי הבריטים בחודש דצמבר 1917, דאג הממשל הבריטי לייצוג קהילתי שוויוני יותר, והמנהל העירוני שונה במקצת והכיל מאז מועצה בת שישה חברים: שני מוסלמים, שני נוצרים ושני יהודים. למרות השינוי בייצוג היהודי, עדיין נותרה משרת ראש העיר בידי הציבור שאינו יהודי, ואספקת צרכים חיוניים רבים לקהילה היהודית נעדרה בדרך כלל. כדי ליהנות מהצרכים החיוניים המגיעים לה, התארגנה הקהילה היהודית בעיר במסגרות של וועדים מקומיים.
הקמה.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה וירידת כוחו של היישוב הישן בעיקר בשל ניתוקו ממקורותיו הכספיים, חוגי היישוב החדש בירושלים, שבלטו בנושאי חינוך ורפואה, התפתחו ותפסו מקום מרכזי בהנהגת העיר ובשליטה על כספי הסיוע. כבר עם תחילת המלחמה התגבשו אנשי היישוב החדש לקבוצה שכללה משכילים ספרדים ואשכנזים כאחד, ופעלה כגוף סיוע ליהודי העיר, ויצרה עבורם מקומות תעסוקה.