בשנת 2003, שנה לאחר עליית ערוץ 10, השיקה קשת את התוכניות "קחי אותי שרון" ו"כוכב נולד" וכן את העונה הראשונה של תוכנית הסאטירה והבידור "ארץ נהדרת". בשנת 2005 תמה תקופת הזיכיון הראשונה בערוץ 2, והערוץ עבר לשיטת "שתי זכייניות", כאשר במכרז זכו קשת ורשת, וטלעד חדלה מלהיות גוף משדר. בשנת 2008 עלתה לראשונה תוכנית "האח הגדול" בקשת.
בשנת 2011 הופסקו כליל השידורים האנלוגיים בישראל והערוצים עברו לשידור דיגיטלי. באותה שנה, התקבלה ההחלטה המקורית על סגירת ערוץ 2; בשנת 2011, הוביל שר התקשורת משה כחלון, תיקון חקיקה שמשמעותו, מעבר לרישיונות שידור ופיצול ערוץ 2 לשני אפיקים נפרדים בהם שבוע שידורים מלא. המועד המקורי בחוק היה נובמבר 2015, אך בשנת 2014 הוחלט על הארכת הזיכיונות לשנתיים נוספות.
ב-31 באוקטובר 2016 הגישה "קשת" לרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו בקשה לקבלת רישיון שידור לשבעה ימים בשבוע. ב-29 בינואר 2017 אישרה מועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו ל"קשת" להתחיל בהליכי קבלת רישיון שידורים. ב-26 באפריל 2017 נקבע שקשת תשדר באפיק 12, לאחר שהציעה במכרז על אפיק זה את הסכום הגבוה ביותר מבין המתמודדות, 25,222,000 ש"ח.
ב-31 באוקטובר 2017 סיים ערוץ 2 את שידוריו עם תום שיטת הזיכיונות. במסגרת שיטת הרישיונות, קשת משודרת בערוץ 12, ובנפרד, רשת משודרת בערוץ 13. החל מ-16 בינואר 2019, לאחר שקשת ורשת חתמו על הסכם מכירת מניותיה של רשת בחברת החדשות לקשת, לאור המיזוג של רשת עם ערוץ עשר בתאריך זה, תוכני חברת החדשות משודרות באופן בלעדי בערוץ 12, ושם המותג "החדשות" (לשעבר "החדשות 2") השתנה ל"החדשות 12", על אף שבשידורי החברה, המותג נשאר כפי שהיה אז, כ"החדשות".
ב-21 באפריל 2019 שודרה לראשונה בישראל ושאר העולם במקבץ הפרסומות בפריים טיים בחדשות 12, פרסומת המונגשת לעיוורים של חברה מסחרית המיועדת לקהל הרחב.
לאורך הרוב המוחלט של שנות המדידה, הובילה קשת את טבלאות הצפייה עם נתוני הרייטינג הגבוהים יותר, וציוני דרך היסטוריים כמו גמר ריאליטי הבישול "מאסטר שף" שהניב נתון של 46.6%. גם לאחר פיצול ערוץ 2, מובילה קשת ברייטינג ברוב רצועות השידור והפרמטרים, וכך גם לאחר המיזוג של רשת עם ערוץ עשר.
בשנת 2020 הוחלט בשידורי קשת לעשות שינויים במבנה הארגוני שלה, שבו נערכת החברה לפעול כקבוצת תקשורת. אחד מהשינויים הבולטים שיתבצעו הוא הקמת הנהלה עצמאית לערוץ 12, כאשר סמנכ"ל התוכניות של קשת, חיליק שריר, מונה למנהל הערוץ. ערוץ 12 יפעל כחברה עצמאית בתוך הקבוצה, בדומה ל-mako ולקשת אינטרנשיונל.
שיתופי פעולה של הערוץ.
קשת משתפת פעולה עם חברות תקשורת וערוצי טלוויזיה אחרים, ומובילה הפקות משותפות (קו פרודוקציות) כמו "סטוקהולם" ו"תיק נעדר" עם תאגיד השידור הציבורי, ו"משיח" עם סלקום TV. בנוסף, עד 2020 הנציג של ישראל לאירוויזיון המשודר בערוץ כאן 11, היה נבחר במסגרת התוכנית "הכוכב הבא" של קשת, זאת אף על פי שבתאגיד עלתה האפשרות להחזיר את שידורי קדם האירוויזיון כפי שהיו נהוגים בימי רשות השידור.
בשנת 2018, חידשה קשת הסכם עם אק"ט (איגוד עובדי הקולנוע והטלוויזיה), המסדיר את תנאי העובדים, וכן חתמה על הסכם עם אולפני הרצליה על השקעה משותפת בתכנים והשתתפות ברווחי ההפצה. בשנת 2019, תיקפה קשת הסכם עם שח"ם (ארגון השחקנים בישראל), המסדיר את נושא התמורה הנוספת לשחקנים המופיעים בהפקות שנמכרות על ידי קשת לשידור בגופי שידור בינלאומיים.
סמלילים.
על אף שבעת זכייתה במכרז באפיק 12 הציגה "קשת" שני סמלים שונים לערוץ 12 החדש (ראו גלריה בהמשך), בחודשים האחרונים של ערוץ 2 הציבה לצד הלוגו של ערוץ 2 בגרסתה את הספרה "1", אשר לאחר מכן בליל הפיצול שולב באופן מוחלט בלוגו ומאז עבר שינוי קל בצורתו. גם בזכיינית המתחרה "רשת" ניסו ככל האפשר ליצור דמיון בין סמל ערוץ 2 הוותיק לבין הסמל החדש של ערוץ 13. הרשות השנייה לא פתחה בהליכים כלשהם כלפי "קשת" בגין השימוש בלוגו, זאת אף על פי שבעבר פעלה כנגד השימוש בסמל ערוץ 2 עבור זכיינית אחרת - "נגה" (שלימים אוחדה ל"רשת").
מיד חוזרים/מיד נשוב.
קשת 12 היה ערוץ הטלוויזיה הראשון ששילב במהלך הפרסומות את הכתובית "מיד נשוב" בצירוף שם התוכנית המשודרת, וכמו כן גם את הספירה לאחור עד החזרה מהפרסומות ומהחסויות, מהלך אשר אומץ גם על ידי המתחרות רשת, ערוץ עשר, כאן 11 וערוץ 20. בעקבות השימוש של המתחרות בכתוביות הללו, הסדר שלהן השתנה בערוץ 12 כך שבשונה מבערוצים האחרים, הכתובית מוצגת מעל שם התוכנית ולא מתחתיו. בנוסף, בסמל הפרסומות עצמו מופיעה אנימציה בו הסמל נצבע מבפנים החוצה בצבעי הקשת ולאחר מכן הצבע מוסר באותו אופן. אנימציה דומה קיימת במעבר לפרסומות ובחזרה מהפרסומות שמשלבת את הופעת או היעלמות סמל הערוץ. בכך, נשברה ה"אחידות" המיתוגית שאפיינה את ערוצים 2 ו-10, שבזמן הפסקות הפרסומות לא הציגו אף כתובית או אנימציה על גבי המסך, לרבות צבע אחיד ללוגו - בדרך כלל בגווני לבן-שקוף. כמו כן מציבה קשת מתחת לסמליל הערוץ את סמליל חברת החדשות במהלך שידוריה בערוץ, כאשר בתחילה הכיתוב "החדשות" הוצג בגופן המותג של קשת, ואילו החל מ-2019 מוצג בגופן המותג של חברת החדשות. בתחילת ינואר 2021 שונה "מיד נשוב" ל"מיד חוזרים".
אמנת ראמסאר
כחליל הבקיה
כַּחְלִיל הַבִּקְיָה (שם מדעי: "Polyommatus amandus") הוא פרפר נדיר ממשפחת הכחליליים. כחליל הבקיה נפוץ בצפון אפריקה, אירופה ועד מזרח אסיה. בישראל הוא נפוץ רק בחרמון ובצפון רמת הגולן.
תיאור כללי.
מוטת כנפיו נעה בין 29 ל-35 מילימטרים. כחליל הבקיה גדול באופן ניכר משאר הפרפרים בתת-המשפחה שלו (Polyommatinae), ניתן להבחין בכך בעיקר בעת התעופפותם. צידן העליון של כנפיי הזכר הן אפור כספי או תכלת, לרוב ישנו גם קו גבול שחור שמחוצה לו קו שוליים לבן שנמצא בקצות הכנפיים, אך לא תמיד. צידן העליון של כנפי הנקבה הן כחולות כהות עם גוונים חומים בפינות בחלק מהאזורים, באזורים אחרים הן חומות בהירות ובקצוות צורות בצבע המזכירות צורת חצי ירח. על קצוות הכנפיים מאחורה יש כתמים אדומים. צידן התחתון של כנפיי הזכר הן בצבע אפור בהיר עם כתמים שחורים הלבנים בחלקם החיצונים. צידן התחתון של כנפיי הנקבה דומה אך בעל חום-קרמי בהיר עשיר עם כתמים אדומים, בעיקר על השוליים של צידן האחורי של הכנפיים עם שורה של נקודות שחורות שבדרך כלל נוגעות אחת בשנייה, המקבילות לשולי הכנפיים.
מחזור חיים.
פרפר זה מתעופף בדרך כלל מחודש מאי עד לאוגוסט. הנקבה מטילה את ביציה על עלי צמח הבקיה, בדרך כלל . הביצה לבנבנה, שטוחה ומרושתת המוטלת ברוב הפעמים יחידה, לעיתים, גם בקבוצות. הזחל שבוקע הוא בצבע קרם ועם גדילתו צבעו משתנה לירוק עם פס כהה יותר במרכז. יש בלוטות רוק המפרישות טל דבש המושך אליו נמלים, שאלו מגינות על הזחלים מטורפים. הזחל בשיא גדילתו מגיע לכ-20 מ"מ ולאחר מכן נכנס לדיאפאוזה חורפית לתקופה של כ-10 חודשים שלאחריה הופך לגולם. הגולם בצבע ירוק ואורכו כ-15 מ"מ, תקופתו כשלושה שבועות.
בארץ ישראל.
לאחר מאבק ממושך של אגודת חובבי הפרפרים בישראל בשנת 2009, הוכרז כחליל הבקיה, ביחד עם עוד 13 פרפרים, כפרפר מוגן בישראל. בישראל נמצא הפרפר בסכנת הכחדה, ומתעופף רק בחרמון ובצפון רמת הגולן.
עין-מלאחה
יוסף פרויד
יוסף פרויד (1882 – 1925) היה רנטגנולוג, מחלוצי הרנטגנולוגים בעולם, ייסד את מכון הרנטגן המחודש ונתמנה למנהלו בבית החולים הדסה בירושלים (1924–1925)
קורות חיים.
פרויד נולד בילניצה שבגליציה, אוסטריה. עד גיל 16 למד תורה ותלמוד בלבד, ואז יצא ללמוד בגימנסיה בצ'רנוביץ. בשנת 1903 סיים את הגימנסיה ונסע ללמוד פילוסופיה בווינה. לאחר מות אביו החליט ללמוד משפטים, אך עבר ללמוד רפואה כדי לעסוק בפסיכיאטריה. בשנת 1909 סיים פרויד את לימודי הרפואה והחל לעבוד כפסיכיאטר. בשנת 1910 הוזמן לקבל משרה בפסיכיאטריה בקליניקה של פראג, אך מאחר שנרמז לו שעליו להמיר את דתו, עבר למקצוע הרנטגנולוגיה.
בשנים 1912–1919 עבד פרויד במחלקת הרנטגן של אוניברסיטת וינה. בשנת 1919 קיבל תואר דוצנט (מרצה בכיר), בזכות עבודותיו על התריסריון.
"הדסה" בירושלים הזמינה את פרויד לייסד ולנהל מכון רנטגן, ואפשרה לו לרכוש ציוד רנטגן מודרני. בשנת 1923 רכש פרויד ציוד באירופה למכון הרנטגן שהיה אמור להיפתח, וב-1924 נפתח מכון הרנטגן בירושלים.
פרויד נפטר בשנת 1925 מאנמיה אפלסטית עקב קרינת יתר.. במאמר בהארץ שנכתב בינואר 1938 שכותרתו "בירור שאלת הרנטגן בארצנו" נכתב: "לפי דעת הרופאים אין ספק בדבר שהמנוח ניזוק על ידי קרני רנטגן, בייחוד על ידי הניסיונות הרבים שעשה עליהם". בידיעה ארוכה שתיארה את הלווייתו של פרויד בהשתתפות כל האינטליגנציה של ירושלים ובייחוד את אלה השייכים למקצוע הרפואה נוכח גם הרב קוק
היסטוריה מכון הרנטגן ב"הדסה" ירושלים.
באוקטובר שנת 1919 נסגר מכון הרנטגן של "הדסה", עקב חילוקי דעות בין מנהל "הדסה" הד"ר יצחק מקס רובינוב לבין מנהל מכון הרנטגן הד"ר יוסף שוהאן, אשר הצטרף ל"הדסה" במאי 1918 אחרי סיום לימודיו בפריז אך כעבור חודש פורסמה בעיתונות הודעה שהמכון ממשיך לעבוד בהנהלת שוהאן. זמן קצר לאחר מכן התקלקלה מכונת הרנטגן של 'הדסה' עקב חדירת מי גשמים לחדר הרנטגן, והפעילות הרנטגנולוגית ב'הדסה' הופסקה לחלוטין. חילוקי הדעות בין רובינוב לשוהאן הובילו לפרישתו של שוהאן מניהול המכון, ו'הדסה' הזמינה את הד"ר יוסף פרויד, מחלוצי הרנטגנולוגיה בעולם, לנהל את
מכון הרנטגן
קאמאז נברז'ני צ'לני
נירמלה סירתמן