הנצחת האליטה מתבצעת באמצעות מוסדות מסורת ודת, אך בעיקר באמצעות חינוך. לחינוך האליטה שלוש מטרות עיקריות: האחת היא להעניק לגם לדור הבא של האליטה יתרון גישה כפי שהיה לקודמו; השנייה היא לאפשר לבני האליטה לזהות זה את זה על נקלה, כדי שיוכלו להעניק יתרונות זה לזה; השלישית, להוות חסם יעיל בפני חדירת אנשים או קבוצות שאינם מבני האליטה אל הקבוצה השלטת. הענקת יתרונות לדור הבא של האליטה דורשת לימוד מיומנויות שתהיה בהן תועלת לבני האליטה בניהול ובשליטה בקבוצות אחרות בחברה. דרישה זו אינה קיימת כדי לקיים את הצורך בזיהוי הדדי של בני אליטה והצבת חסמי הצטרפות אליה. לכן, כולל חינוכה של האליטה לימוד מיומנויות רבות שאין בהן תועלת לצורך גישה למשאבים, אך הקושי שבלימודן מציב חסם עקיף בפני המבקשים להצטרף לאליטה, משום שהוא מציב דרישה נוספת לגישה למשאבים. לדוגמה, לימוד משפטים בלטינית אינו מקנה יתרון מהותי לבני אליטה, אך הזמן והכסף הנדרשים מאחרים ללימודם דורש החזקה בהון שאינו נגיש למי שאינם בני האליטה.
מאפייני אליטה.
ישנם כמה מאפיינים מובהקים, המשותפים לכל או לרוב האליטות הקבועות הנוצרות בחברות אנושיות.
אליטה תקשורתית.
האליטה התקשורתית היא למעשה מהאליטות החזקות ביותר בחברות מודרניות. היא ממלאת תפקיד פעיל בהשפעה על המדינה להבטיח את האינטרסים שלה, ומחדירה את קולה לתהליכי קביעת המדיניות, וקובעת את סדר היום התקשורתי שבתורו מכתיב את סדר היום הציבורי. מצד אחד היא זו המעצימה נושאים וסוגיות שנראים לה ועונים על האינטרסים שלה, ומצד שני היא מעלימה נושאים שלא מתאימים לאג'נדה שלה.
עם עלייתו של הנאו-ליברליזם, במדינות שונות בעולם אליטת התקשורת מנסה לעודד מדיניות שתצמצם את הפעילות של שידור ציבורי ואף תסגור אותו כליל. מדיניות כזו תקטין את התחרות בפניה ניצבת תקשורת מסחרית. ריבוי ערוצי שידור מסחריים המתמחים בתכנים וקהלי יעד שונים מחריף את התחרות על הצופים ובכך פוגע בקיומו של השידור הציבורי. שנית, תאגידים כלכליים, אוליגרכים וטייקונים (אילי הון) אינם זקוקים לשידור הציבורי, כי הוא עלול לחסום את הקשר בין עיתון-שלטון-הון. שלישית, השידור הפרטי רודף הרייטינג עשוי להיראות כיעיל יותר בהבטחת חשיפה לציבור רחב יותר.
כיום פלטפורמות אינטרנט שולטות במרחבים שבתוכם מתבטא כוח בין אם זה פוליטי, כלכלי, תרבותי או חברתי. נחיצות שירות האינטרנט שפלטפורמות אלו מספקות מעניקה לאליטות המפעילות פלטפורמות אינטרנט כוח רב. כוחן של אליטות התקשורת המקוונות מתבטא ביכולתן להשפיע על פעילותם של פוליטיקאים באמצעות השעייה או חסימה מלאה של חשבונות פוליטיקאים. לדוגמה, בישראל אנשי ימין טוענים שפייסבוק היא חברה של אנשי שמאל' שפועלת נגדם ורק מחפשת דרכים להשתיק אותם. פעילי שמאל, מנגד, מאמינים שפייסבוק מתכוונת להגבילם ולפגוע בחופש הביטוי שלהם.
אליטות כוזבות.
בחברות מודרניות שונות התפתחה לעיתים הגדרת אליטה כוזבת, המבקשת לעגן את ההבדל בין קבוצת האליטה לקבוצות אחרות בנימוקים אובייקטיביים, כביכול. כך, לדוגמה, טענו קבוצות דתיות שונות שאחזו באמונה הקלוויניסטית כי האליטה מונה "קדושים" שהם אנשים שנבחרו מראש על–ידי האל (פרדסטינציה). דוגמה אחרת היא האידאולוגיה הגזענית של הנאצים, שטענה כי אנשים ממוצא ארי הם אליטה, משום שהם נהנים מעליונות גזעית על פני גזעים אחרים; וקבוצות שונות טענו וטוענות לעקרון מריטוקרטי, לפיו השלטון צריך להיות מסור בידי אנשים בעלי כישרון רב בתחום מסוים.
אליטות אלו כוזבות בדרך כלל משום שאינן עומדות בתנאי היסוד של אליטה: הן טוענות כי התפישה העצמית שלהן מיוסדת על טעמים אובייקטיביים (ולא כוזבים או סובייקטיביים בהגדרה, כנדרש); אין להן בהכרח גישה מועדפת למשאבים; ואין לטענת העליונות שלהן בדרך כלל הכרה כללית מצד רוב האוכלוסייה. חמור מכל אלו, פעמים רבות הקבוצה המוגדרת כאליטה רחבה מאוד, הכניסה אליה פשוטה והיכולת להבחין בין חברי האליטה לאחרים מוגבלת עד מאוד.
חוק הברזל של האוליגרכיה
משחקים בתלת מימד
גרפיקה תלת מימדית
ממד (מתמטיקה)
במתמטיקה, הממד הוא מספר (לרוב מספר טבעי), המתאר את מספר דרגות החופש במרחב. בתחומים שונים של המתמטיקה קיימות דרכים שונות למדוד ולהגדיר ממד, שלכל אחת מהן יישומים אחרים.
בגאומטריה הקלאסית היו ידועים עצמים אפס ממדיים (כגון נקודה), עצמים חד-ממדיים (כגון קו ישר), עצמים דו-ממדיים (כגון המישור והמעגל) ועצמים תלת-ממדיים (כגון קובייה וכדור).
כהכללה של מושג זה, קיימים מרחבים וקטוריים מכל ממד: הממד של מרחב וקטורי סופר כמה קואורדינטות נחוצות כדי לתאר כל נקודה במרחב, ומוגדר כמספר האיברים בבסיס של המרחב. מנקודת מבט מופשטת, הממד הוא מושג יחסי: הממד של שדה המספרים המרוכבים, כמרחב וקטורי מעל עצמו, הוא 1; הממד של אותו שדה, כמרחב מעל שדה המספרים הממשיים, הוא 2 (זוהי ההתייחסות המקובלת למישור המרוכב); ואילו הממד של כל אחד משני שדות אלה מעל שדה המספרים הרציונליים הוא אינסופי.
בהשאלה מן הגאומטריה הקוית, הבאה לידי ביטוי במושג הממד של מרחב וקטורי, ניתן להגדיר ממד ליצורים גאומטריים מתוחכמים יותר, הקרויים יריעות: חבל הוא יריעה מממד 1, וסדין, גם כאשר הוא עוטף דבר מה, הוא דוגמה ליריעה מממד 2. באופן כללי, הממד של יריעה מחושב באופן מקומי, על-פי הסביבה הקרובה של כל נקודה ונקודה על היריעה. בפרט, הממד של חבורת לי שווה לממד של אלגברת לי המתאימה לה.
בטופולוגיה קיימת הכללה של מושג זה, המודדת מרחבים טופולוגיים כלליים יותר, וקרויה ממד הכיסוי של לבג. כקודמיו, גם ממד זה הוא תמיד מספר שלם.
בגאומטריה אלגברית מוגדר הממד על-פי אורכה של השרשרת הארוכה ביותר של עצמים מתאימים במרחב. כך למשל, למרחב התלת-ממדי יש ממד 3, משום שהוא מכיל את המישור, המכיל את הקו הישר, המכיל את הנקודה. ההגדרה האנלוגית בתורת החוגים הקומוטטיביים קרויה ממד קרול. בתורת החוגים נמצאים בשימוש עוד ממדים רבים אחרים.
באנליזה, ובפרט בחקר הפרקטלים, יש צורך בהכללה של מושג הממד, המאפשרת גם מרחבים בעלי ממד שאינו שלם. לפרטים ראו ממד האוסדורף, וקרובו, ממד מינקובסקי.
מימד
תלת ממדי
תרגום מכונה
תרגום מכונה (באנגלית: Machine Translation – MT) הוא פעולת תרגום משפה אחת לשפה אחרת המבוצעת על ידי תוכנת מחשב. התוכנה קולטת נוסח (לרוב טקסט כתוב) בשפה אחת, הנקראת שפת המקור, ופולטת תרגום של נוסח זה בשפת היעד. תרגום מכונה נקרא גם "תרגום ממוחשב", "תרגום אוטומטי", או "תרגום באמצעות מחשב".
תרגום מכונה הוא אחד מהנושאים הראשונים שהתעניינו בהם במדעי המחשב. אף שתרגום באמצעות מכונה הוא יעד חמקמק, כיום ישנן כמה מערכות המועילות לצרכים מסוימים. הענף במדעי המחשב העוסק בתרגום מכונה ובסוגיות דומות נקרא "עיבוד שפה טבעית" (Natural Language Processing - NLP).
המונח תרגום מכונה מתייחס לתרגום של טקסטים שלמים, ולא של מילים בודדות. תוכנה לתרגום של מילים בודדות נקראת לעיתים מילון ממוחשב, משום שהמבנה שלה דומה למילון דו-לשוני מודפס. תרגום מילים הוא מלאכה פשוטה יחסית, ותוכנות מסחריות כמו "בבילון" ואחרות מבצעות אותה בהצלחה רבה. התוכנות מציעות בדרך כלל מספר תרגומים אפשריים לכל מילה.
תרגום טקסטים שלמים הוא משימה קשה לאין שיעור, משום שלא די בו במציאת התרגומים האפשריים של כל מילה, אלא נדרשת הבנה של המשמעות הנכונה בהקשר. על הקושי שבביצוע משימה זו ניתן ללמוד מהסיפור (הבדיוני, כנראה) הבא:
כיום, רוב מערכות תרגום המכונה מייצרות "תרגום גרעיני", כלומר תרגום שנותן את עיקרו של טקסט המקור, אך לבד מזה הוא אינו שמיש. על מנת להפוך את התרגום לטקסט שימושי בשפת היעד נדרשת התערבות אנושית - עריכה לפני התרגום ואחריו. אולם בתחומים שבהם אוצר המילים מוגבל ומבנה המשפטים פשוט, למשל בדיווחים מטאורולוגיים, תרגום מכונה יכול להניב תוצאות טובות.
תרגום בסיוע מכונה.
תחום קרוב לתרגום מכונה הוא תרגום בסיוע מכונה (Machine Aided Translation, MAT) או תרגום בסיוע מחשב (Computer Aided Translation, CAT). זהו כינוי לאוסף של גישות וכלים ממוחשבים, שנועדו לסייע למתרגמים אנושיים לבצע את עבודתם. כלים אלה מציעים, בדרך כלל, למתרגם האנושי אפשרויות לתרגום של מילה, קטע, או משפט. המתרגם האנושי בוחר בין ההצעות השונות, או בוחר לתרגם ללא שימוש בהצעות. מילון ממוחשב יכול להיחשב לסוג של כלי עזר כזה למתרגם. כלי אחר הוא ה"זיכרון התרגומי" (Translation Memory, TM): כלי שכולל מגוון של דוגמאות שתורגמו בעבר. כאשר יש לתרגם משפט חדש, הוא בודק האם המשפט או קטעים ממנו מוכרים לו, ואם כן, הוא מציע למתרגם את התרגום הקודם. כל משפט חדש שמתורגם מתווסף לזיכרון התרגומי.
תרגום מכונה לעומת תרגום בסיוע מכונה.
אף על פי שתרגום מכונה ותרגום בסיוע מכונה הם תחומים דומים, בייחוד בהתחשב בעובדה שהתערבות אנושית נדרשת לעיתים גם בתרגום מכונה, יש ביניהם הבדלים מהותיים:
הקדמה.
אפשר לומר שתהליך התרגום מורכב משני שלבים:
כאשר אדם מתרגם, מאחורי התהליך הפשוט הזה עומד מבצע קוגניטיבי מורכב. על מנת להבין את משמעות טקסט המקור כולו, על המתרגם לפרש ולנתח את כל המאפיינים של הטקסט, תהליך שמצריך ידע בדקדוק, בסמנטיקה, בתחביר ובביטויים של שפת המקור, וכן לעיתים הכרה של התרבות של דוברי השפה. על מנת לנסח מחדש את הטקסט בשפת היעד, המתרגם זקוק לידע דומה בשפה זו.
כאן מצוי האתגר של תרגום מכונה: כיצד לתכנת מחשב, כך ש"יבין" את הטקסט כמו אדם, וגם יצור טקסט חדש בשפת היעד ש"נשמע" כאילו נכתב בידי אדם.