דור שלום (או דור שלם דורש שלום) הייתה תנועה חברתית-פוליטית שנוסדה ב-5 בנובמבר 1995 עקב הזעזוע שפקד את החברה הישראלית בעקבות רצח יצחק רבין. התנועה הוקמה על ידי טל זילברשטיין, נועם קדם, זיו תירוש, מוטי חבר, הקופירייטר אבירם פידל (שאף הגה עבור העמותה את שמה ואת הסיסמה "דור שלם דורש שלום"), נמרוד רובי, רפי ברזילי, רונן חכימי, תמי אייל, אודי נטע וגדי כץ, תחת חסותו של איש העסקים וזוכה פרס ישראל דב לאוטמן. הזעזוע מהרצח סחף אחריו רצון לפעול פעולה מעשית לעיצוב פני החברה בישראל לדמוקרטית ושוויונית יותר. התנועה שאפה לחולל שינוי בישראל לקהילה הנוטלת אחריות על הנעשה בסביבתה, כמעין המשך ל"נוער הנרות" (בני הנוער, שלאחר הרצח, התאבלו בהמוניהם על רבין). כך למשל פעלו מתנדבי התנועה בשכונות מצוקה בחינוך ועזרה לילדים. בתקופת שיא פריחתה של התנועה עמד בראשה יובל רבין, בנו של ראש הממשלה המנוח יצחק רבין.
הקמה ופעילות.
דור שלם דורש שלום הוקמה על ידי קבוצת נערים אשר התאחדו במטרה לפעול למען החזון שנקטע בעקבות רצח ראש ממשלת ישראל, יצחק רבין. התנועה החלה בפעילותה במהלך תקופת השבעה כאשר נוער הנרות נאספו במרכז תל אביב כחלק מתהליך ההתאבלות על הרצח. מייסדי התנועה החליטו לשמר את המורשת של יצחק רבין. דב לאוטמן החל במימון התנועה ואליו הצטרפו מממנים נוספים. הפעולה הראשונה הייתה עמידה מול ביתו של שמעון פרס (מחליפו של רבין) בימי שישי באות תמיכה וחלוקת אלפי שלטים של "דור שלם דורש שלום".
דור שלום נרשמה כעמותה בפברואר 1996. מטרותיה של העמותה, לפי תעודת הרישום, הן: חינוך בני הנוער בפרט, והציבור בכלל, לתרבות דמוקרטית באמצעות הסברה, פרסום ופעילויות חברתיות וכן תמיכה בקידום תהליך השלום בין ישראל לשכנותיה. חודש לאחר הקמתה הצטרפו לדור שלום אלפי מתנדבים ובתום חצי שנה היא מנתה מעל לעשרת אלפים פעילים בשבעה סניפים ברחבי הארץ.
במהלך תקופת היווסדות העמותה התגבש גרעין קטן של פעילים בשכר. טל זילברשטיין מונה לתפקיד המנכ"ל ונועם קדם מונה לתפקיד הדובר ומוטי חבר כאחראי סניפים ופעילים. בחודשים הבאים שורה של פעילויות העלתה את דור שלום לתודעה הציבורית, ביניהן: הפגנה מול בית נתניהו בקריאה להמשיך בדרך השלום, ארגון עצרת הזדהות עם חיילי צה"ל ומעקב אחר ההסתה בתקשורת ימנית. מאוחר יותר אורגנה עצרת גדולה בכיכר רבין בהשתתפותה של לאה רבין.
לאחר בחירות 1996 הועצם כוחה של דור שלום עם הצטרפותו של יובל רבין, בנו של ראש הממשלה המנוח, יצחק רבין. פעילותו הציבורית של יובל רבין החלה לאחר רצח אביו כחלק מהחזון לקדם את המורשת שנקטעה בטרם עת.הופעתו הציבורית הראשונה כמי שעומד בראש דור שלום הייתה בעצרת שקיימה התנועה ברחבת מוזיאון תל אביב. כאשר נדרש לייצג את דור שלום במפגשים ברחבי העולם הוא קיבל את התואר יו"ר התנועה. כשנה לאחר הקמתה, דור שלום צברה מעל ל-30 אלף פעילים. במהלך כהונתו של יובל רבין התנועה הייתה מעורבת בפעילות חברתית חינוכית, והוא ייצג אותה במפגשים הנועדו לקדם את מטרותיה. תחושת הזעזוע מהרצח תועלה למסר פוליטי בעד השלום והושקעו משאבים למען צמצום פערים חברתיים.במסגרת דור שלום פעלו ארגוני נוער שעסקו בין היתר במפגשים בין בני נוער בעלי רקע שונה ומגוון שיוכים פוליטיים. בתנועה צמחו פעילויות לקידום המסר החינוכי-חברתי אשר התפתחו להיות גופים עצמאיים ששרדו גם שנים לאחר שתנועת דור שלום חדלה מלהתקיים: תנועת חינוך ישראלי (ח"י), עמותת צ.ב.ע - צעירים בונים עתיד ותנועת אחריי! (הכנת בני נוער לשירות). בשלהי 1998 יובל רבין התפטר מתפקידו והתנתק מתנועת דור שלום.
מעורבות בפוליטיקה ופירוק העמותה.
התנועה התמודדה בבחירות המוניציפליות ב-1998 וזכתה במספר מושבים במועצות המקומיות ברחבי הארץ, מתוכם שלושה בעיריית תל אביב-יפו ובעיריית אשדוד. כמו כן זכתה התנועה ברוב גדול בבחירות לאגודת הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב באותה שנה, ומנהיגה, ארז אשל, היה הרוח החיה בהפגנות הסטודנטים להורדת שכר הלימוד, שנערכו בתחילת שנת הלימודים 1998-9. אחד מפעילי התנועה, אודי נטע, שימש כסגן ראש עיריית תל אביב ומחזיק תיק החינוך. הוא השתלב לקראת בחירות 2003 ברשימת מפלגת עם אחד של עמיר פרץ לכנסת, אך במקום שלא היה ריאלי.
העמותה תמכה בקמפיין הבחירות של אהוד ברק ב-1999, באמצעות עמותת "רבין אליאנס" בארצות הברית, שייעודה הרשמי היה סיוע בפעילות של עמותות שפועלות בתחום החינוך, ברוח מורשתו של יצחק רבין. משפחת רבין הביעה תרעומת על השימוש שנעשה בעמותה, מבלי לשתף את בני המשפחה בדרכי פעולתה ובהחלטות שהתקבלו בה.
בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 חדלה פעילותה של העמותה. ב-3 בדצמבר 2009 היא נסגרה רשמית על ידי רשם העמותות.
הסרט דור שלם דורש שלום.
בשנת 2010, הפיק ערוץ yes דוקו סרט תעודי בבימוי אורי רוזנווקס, על העמותה. הסרט תיעד ועקב אחרי הפעילים המרכזיים בעמותה ומה עלה בגורלם מאז שפעלה.
דורסט (פירושונים)
א-נקורה
עינוש
עינוש (בכמה גרסאות גם: עיינש או עינישת) היה יישוב יהודי בתקופת המשנה והתלמוד ברמת הגולן, אשר השתייך לחבל סוסיתא.
היישוב נזכר בתוספתא, בתלמוד הירושלמי ובפסיפס כתובת רחוב כאחת "העיירות האסורות בתחום סוסיתה". הכוונה לעיירות שבשל ריבוי תושביהן היהודים באותה עת, חויבו בקיום המצוות התלויות בארץ, למרות ששכנו באזור סוסיתא הנכרית.
היו שזיהו את עינוש בעין נשוט. אחרים דחו זיהוי זה כמרוחק מדי מסוסיתא, והעדיפו לזהות את עינוש בעין עוואניש, חורבה המצויה למרגלות מצפה אופיר, מצפון לסוסיתא.
חברה טובה
חברה טובה היא מוסד ללא כוונת רווח, אשר נוסד בשנת 2006 על ידי קבוצה של בוגרי המכינה הקדם צבאית "נחשון", ובראשם אורי וכטל. מטרת הארגון היא להעלות את שיעור ההתנדבות ולהגביר מעורבות חברתית בישראל. לשם כך, חברה טובה הקימה את אתר האינטרנט "המדריך להתנדבות הפנאי", אשר נועד לאפשר למתנדבים למצוא התנדבות נקודתית בחלונות זמן פנויים. על אף שבתחילה מודל הפעילות פנה בעיקר לצעירים (גילאי 18–35), הוא הורחב מאוחר יותר לכלל הציבור, לרבות אוכלוסייה מבוגרת.
המדריך להתנדבות פנאי.
אתר אינטרנט המאפשר לגולשים לבחור מתוך היצע רחב את הפעילות ההתנדבותית המתאימה להם, על פי אופי ההתנדבות, מועד, אזור בארץ ופרמטרים נוספים. האתר הוקם בסיוע המגבית היהודית המאוחדת –פדרציית ניו-יורק, שאף תמכה בפעילותה של חברה טובה במשך מספר שנים. פעילותו של האתר התאפשרה גם בזכות צוות מצומצם של עובדים, הנתמך על ידי מתנדבים רבים, ובהם בוגרי "נחשון". הפעילויות השונות המופיעות באתר מייצגות קשת רחבה של ארגונים ועמותות בישראל, אשר חברה טובה עומדת עמם בקשר שוטף להעלאת פעילויות ולסיוע בקליטת המעוניינים להתנדב.
פעילויות במשך השנים.
במקביל לפעילות השוטפת של העלאת פעילויות לאתר "המדריך להתנדבות פנאי" וטיפול בפניותיהם של המעוניינים להתנדב, קיימה חברה טובה במשך השנים גם שלל פרויקטים התנדבותיים גדולים, שזכו להשתתפות נרחבת ולתהודה ציבורית.
בשנת 2007, יזמה חברה טובה את פרויקט "ביחד בשבילם. ביחד בשבילנו." – מסע התנדבות בן יומיים למען החיילים החטופים (אהוד גולדווסר, אלדד רגב וגלעד שליט). המסע הפגיש כ-50 צעירים מכל רחבי הארץ, שיצאו ליומיים של פעילות התנדבותית ברחבי ישראל, ובמהלכה נפגשו עם משפחות החטופים, וגם עם משפחות של חטופי אירועי הר דב 2000.
מתנדבי חברה טובה המשיכו לשמור על קשר עם משפחות החטופים גם לאחר מסע ההתנדבות, ויזמו פעילויות להמשך שימור המודעות לסוגיית החטופים, לרבות לסוגיית היעלמות החייל מג'די חלבי.
במהלך שביתת המרצים של ראשית שנת 2008, יזמה חברה טובה פעילות משותפת עם סטודנטים מאוניברסיטת תל אביב וצעירים אמריקאים מפרויקט "תגלית" לשיפוץ מקלטים בנהריה.
עם תחילת הגעתם לישראל של פליטים מאזורי רצח העם בדרפור בשנת 2008, קיימה חברה טובה פעילות הומניטארית מגוונת בדרום תל אביב לטובת הפליטים.
במשך השנים 2007–2011, קיימה חברה טובה סדרה של פרויקטי-ענק בחגי ישראל, שכללו אירועי התנדבות המוניים המתקיימים בו-זמנית במספר ערים (10–15 בממוצע) ברחבי הארץ – ובכל חג התקיימה הפעילות לטובת קהל יעד אחר. פעילויות אלה הופקו במודל ייחודי, לפיו כלל המאמצים נעשו על ידי מתנדבים, כולל פעילויות בעלות אופי ניהולי והפקתי. פעמים רבות, ניהול הפרויקט הופקד גם בידי מתנדבים צעירים מאוד, ואף תלמידי תיכון. כך, במשך השנים התקיימו פעילויות בסוכות למען עולים חדשים, פעילויות בחנוכה בבתי אבות, פעילויות בט"ו בשבט בהוסטלים ובבתי חולים, פעילויות בפורים למען בעלי צרכים מיוחדים, פעילויות בפסח למען נזקקים (בשיתוף עם עמותות מזון), ופעילויות בל"ג בעומר עם נוער בסיכון.
בנוסף, יזמה חברה טובה טורים באתרי התוכן המובילים וואלה ו-Mako, שהציעו מדי שבוע לקוראים שלל הזדמנויות להתנדבות ברחבי הארץ.
הכרה כמיזם חברתי מוביל.
בשנת 2008, זכה המדריך להתנדבות פנאי בתג "מלאכים ברשת" של איגוד האינטרנט הישראלי. לאחר מכן, בשלהי שנת 2009, פעילותה של חברה טובה זכתה להכרה נוספת, כאשר מייסד הארגון, אורי וכטל, נבחר לאחד מעשרת היזמים החברתיים המובילים בישראל, וזכה להשתתף בתוכנית "זינוק למחר" – חלק מפרויקט YouthActionNet של ארגון International Youth Foundation הבינלאומי.
פעילותה של חברה טובה אף זכתה להכרה בינלאומית בשנים 2010–2011, כאשר הביאה את וכטל להיבחר כאחד מ-20 היזמים החברתיים הבולטים בעולם, שזכו בתואר YouthActionNet Fellowship Award וכן כאשר תוארה בגיליון מיוחד של מגזין ה Financial Times, תחת הכותרת "Investing in Young People 2012".