קרב אקוסטה ניו היה הקרב האחרון במלחמה, שהסתיימה מאוחר יותר עם מותו של לופז. הקרב הונצח בציור מפורסם של הצייר פדרו אמריקו משנת 1871 ומוצג במוזיאון האימפריה הברזילאית. על הקרב נכתב הספר "Recordações de Guerra e de Viagem" שנכתב על ידי הסופר הברזילאי אלפרדו ד'אסקרגנולי טוני שלקח חלק בקרב ובמלחמה.
בפרגוואי, נקבע יום זיכרון מיוחד לזכר אותם הילדים שאיבדו את חייהם בקרב. יום הזיכרון הלאומי נקבע ל-16 באוגוסט, היום שבו התרחש הקרב.
ארוחת חג המולד
ארוחת חג המולד היא ארוחה הנאכלת באופן מסורתי בצהרי חג המולד, ובה משתתפים לרוב כל בני המשפחה. בתקופה המודרנית מונח זה מתייחס לעיתים לארוחה הנאכלת גם בערב חג המולד.
מסורות.
אוסטרליה.
ארוחת חג המולד האוסטרלית מבוססת על ארוחת חג המולד הבריטית המסורתית. יחד עם זאת, בעוד שבאנגליה הארוחה מוגשת באמצע החורף, באוסטרליה מצויה באותה עת בשיא הקיץ, ולכן חלק ממנות הארוחה כגון הצלי מוגשת קרות, ולעיתים הארוחה מוגשת בסגנון ברביקיו המוכן בחצר.
קינוח אופייני באוסטרליה לארוחת חג המולד הוא הפבלובה.
אוסטריה.
ארוחת חג המולד באוסטריה דומה באופייה לזו המוגשת בגרמניה. הארוחה כוללת לרוב קרפיון מטוגן בראשיתה, אווז אפוי או בשר חזיר צלוי כמנה עיקרית, ובסיומה מגישים זאכרטורטה ולבקוכן.
ארצות הברית.
המהגרים הרבים שהגיעו לארצות הברית הביאו עימם את המסורות מארצות מוצאם, אולם האופי של ארוחת החג מתבסס בעיקר על ארוחת החג האנגלית שבמרכזה תרנגול הודו ממולא או עוף ממולא אך גם צלי בקר או צלי חזיר, ולצידו מילוי, ירקות צלויים, ומחית תפוחי אדמה. קינוחים מקובלים הם פאי דלעת או פאי תפוחים. העובדה כי בארצות הברית התפתחה מסורת של הגשת ארוחה דומה בחג ההודיה הביאה להגשת מנת בשר במקום מנת עוף בארוחת חג המולד.
כמו כן מקובל לשתות ליקר ביצים.
ברזיל.
בברזיל נהוג להגיש את ארוחת חג המולד בערב החג, והארוחה כוללת פירות וירקות רבים, מאכלי אורז וצלי תרנגול הודו. לעיתים מוגשים צלי חזיר או עוף ודגים.
גרמניה.
במרכז ארוחת החג בגרמניה נהוג להגיש אווז צלוי או קרפיון צלוי, אולם יש המגישים גם בשר חזיר ממולא. לצד הבשר מגישים כרוב כבוש, כרוב ניצנים או כרוב אדום. ישנן מסורות לפיהן נאכלת הארוחה בערב החג, וישנן מסורות לפיהן נאכלת הארוחה בצהרי החג. קינוחי החג כוללים לרוב מרציפן ולבקוכן.
דנמרק.
ארוחת החג המסורתית מוגשת בדנמרק בערב החג, וכוללת חזיר צלוי, אווז או ברווז צלויים, שלצידם תפוחי אדמה צלויים וכרוב אדום. לקינוח מוגש הריסאלמאנדה - פודינג אורז. לארוחה נילווה משקה הגלוג.
האיים הבריטיים.
ארוחת החג נאכלת באיים הבריטיים בצהרי החג, או בשעות אחר הצהריים של חג המולד. הארוחה כוללת לרוב תרנגול הודו צלוי, או עוף צלוי אחר (אווז, בשר עוף, ברווז או פסיון), ולעיתים נדירות יותר צלי בשר בקר או בשר חזיר ("חזירים בשמיכה").
העוף מוגש לרוב כשהוא ממולא, ולצידו ירקות מבושלים (לרוב כרוב ניצנים וגזר), ומחית תפוחי אדמה.
כקינוח נהוג להגיש פודינג חג המולד או טרייפל.
מסורת ארוחת החג באנגליה השתנתה במהלך השנים. במהלך ימי הביניים הוגשו בארוחה לרוב בשר חזיר או בשר צייד. רק במהלך המאה ה-17 התפתח הנוהג להגיש אווז ממולא, ורק בראשית המאה ה-20 התפתח הנוהג להגיש תרנגול הודו צלוי וממולא, וזאת בשל הוזלת מחירו. המסורת להגיש בסיום הארוחה את פודינג חג המולד מקורה עוד בימי הביניים.
מזרח אירופה.
בפולין, אוקראינה, ליטא ואסטוניה נהוג להגיש בערב החג ארוחה צמחונית הכוללת 12 מנות, בהתאם למסורת של תענית בערב החג. בצהרי החג נאכלת ארוחה הכוללת צלי בשר - לרוב בשר חזיר.
פינלנד.
ארוחת החג בפינלנד נקרא יולופויטה (Joulupöytä - "שולחן חג המולד") ובמסגרתה מוגשת הארוחה בסגנון בופה המכיל מנות רבות. במרכז הארוחה נאכל חזיר צלוי המוגש עם חרדל ולחם. כמו כן נהוג להגיש סלמון מעושן.
צ'כיה.
ארוחת חג המולד המסורתית בצ'כיה כוללת מנות אופייניות ובהן קרפיון צלוי וסלט תפוחי אדמה.
צרפת.
ארוחת החג המסורתית בצרפת נקראת "réveillon" והיא נערכת בערב החג.
קנדה.
ארוחת חג המולד במרבית חלקי קנדה דומה באופייה לזו המוגשת באנגליה. בארוחה זו מוגשים עוף צלוי, מחית תפוחי אדמה, רוטב בשר, פודינג חג המולד ואגנוג. בקוויבק מוגשת ארוחה הדומה באופייה לזו המוגשת בצרפת.
שוודיה.
בשוודיה מוגשת ארוחה המכונה "יולבורד", גרסה חגיגית של סמרגוסבורד. הארוחה העשירה כוללת את מיטב מטעמי המטבח השוודי - מנות דגים (תבשילים קרים, סלטים וכריכים), מנות בשר קר, גבינות, תבשילים חמים (כדורי בשר, נקניקיות, צלעות חזיר צלויות, קדרת תפוחי אדמה עם שמנת, בצל וסרדינים, כרוב ממולא ועוד. לקינוח מוגש פודינג אורז.
אמו פיליפס
אמו פיליפס (באנגלית: Emo Philips; נולד ב-7 בפברואר 1956) הוא קומיקאי, בדרן ושחקן אמריקאי. הוא עושה שימוש באמצעים קומיים כמו משחקי מילים, משפטים פרפראזדוקיאנים וקולות פלסט.
נולד ב-Downers Grove באילינוי. פיליפס הקליט כשלושה אלבומים קומיים. הראשון, "E=mo²", יצא בשנת 1985. בשנת 2001 יצא אלבום נוסף בשם "Emo". ג'יי לנו כינה אותו "כותב הבדיחות הטוב ביותר באמריקה".
בנוסף, פיליפס שיחק במספר סדרות וסרטים, בהם "מיאמי וייס", התוכנית של וירד אל ינקוביק ובסדרות המצוירות "Home Movies" ו"ד"ר כץ".
בשנת 1988 נישא לקומיקאית ג'ודי טנוטה, אולם אחר כך הזוג התגרש.
יחזקאל הלוי הלשטוק
אמנה בדבר מעמדם של מחוסרי אזרחות
אמנה בדבר מעמדם של מחוסרי אזרחות (באנגלית: Convention relating to the Status of Stateless Persons) היא אמנה בינלאומית, אשר נחתמה בניו יורק ב-28 בספטמבר 1954. האמנה באה להגן על אנשים מחוסרי אזרחות ולהסדיר את מעמדם, זאת לאחר שהאמנה בדבר מעמדם של פליטים לא חלה על מי שהוא מחוסר אזרחות.
רקע.
ב-10 בדצמבר 1948 אימצה העצרת הכללית של האומות המאוחדות את מגילת האומות המאוחדות ואת ההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם. בסעיף 15 להכרזה נקבע:
ב-28 ביולי 1951 נחתמה אמנה בדבר מעמדם של פליטים, אשר על אף הכוונות המקוריות של מנסחיה לא כללה כל הוראה באשר למעמד אנשים מחוסרי אזרחות ולא נקבע כל נוהל להפחתת תופעת אנשים חסרי אזרחות בעולם.
ב-26 באפריל 1954 אימצה המועצה הכלכלית-חברתית של האומות המאוחדות החלטה לארגן כינוס בינלאומי של מדינות במטרה לפקח ולשפר את מעמדם של אנשים מחוסרי אזרחות באמצעות אמנה בינלאומית. הכינוס אימץ ב-28 בספטמבר 1954 את האמנה, אשר נכנסה לתוקף ב-6 ביוני 1960.
הוראות עיקריות באמנה.
האמנה מחולקת לשישה פרקים. הפרק הראשון עוסק בהוראות כלליות.
סעיף 1 לאמנה מגדיר אדם מחוסר אזרחות כאדם שאינו נחשב כאזרח על ידי מערכת המשפט של מדינה כלשהי.
סעיף 2 לאמנה קובע כי היא לא מתייחסת לאנשים הנמצאים בטיפול נציבות האו"ם לפליטים ולא לאלה המקבלים סיוע או הגנה מסוכנויות אחרות של האומות המאוחדות. כמו כן האמנה אינה מתייחסת למי שהוכר על ידי רשויות המדינה שבה הוא יושב כמי שהוא בעל זכויות אזרח מדינה, או למי שקיימות ראיות שביצע פשעי מלחמה, או פשעים נגד האנושות, או פשעים חמורים מחוץ לארץ מוצאם, או שהתנהגו בדרך הסותרת את עקרונות האומות המאוחדות. סעיף 7 קובע כי המדינות החברות ינהגו במחוסרי אזרחות באותו היחס שמקבלים במדינתם אזרחים זרים. סעיף 8 קובע כי לא ינקטו אמצעים מיוחדים במדינות החותמות לטיפול במחוסרי אזרחות או ברכושם אך ורק בגלל אזרחותם הקודמת. סעיף 9 מתיר נקיטת צעדים זמניים כנגד מחוסרי אזרחות בזמן מלחמה או נסיבות חמורות ויוצאות דופן. סעיף 10 קובע כי מחוסרי אזרחות שנעקרו ממקום מושבם בתקופת מלחמת העולם השנייה אל תוך מדינה חתומה, יחשבו כתושבים חוקיים במדינה החתומה על האמנה שאליה נעקרו. כך גם תושבים שנעקרו בתקופת מלחמת העולם השנייה מתוך מדינה חתומה ושבו אליה אחרי המלחמה בכוונה להתיישב בה, ינהגו בהם כאילו לא הייתה הפסקה ברצף תושבותם במדינה. סעיף 11 מחייב את המדינות החברות להתייחס באהדה לספנים מחוסרי אזרחות העובדים בקביעות על ספינות המניפות דגל של מדינה חתומה, אם הם מבקשים להתיישב באותה מדינה, או לקבל מסמכי מסע של המדינה החתומה.
הפרק השני לאמנה עוסק במעמד המשפטי של מחוסרי האזרחות.
סעיף 12 קובע כי בשאלת מעמד אישי של מחוסרי אזרחות יכריע החוק של מקום מושבם. סעיף 13 קובע כי המדינות החברות תתייחסנה למיטלטלין ולנדל"ן של מחוסרי אזרחות לפחות ביחס שווה לזה של אזרחים זרים. על פי סעיף 14 קניין רוחני של מחוסרי אזרחות יזכה במדינות החברות לאותו היחס שמקבל קניין רוחני של אזרחי המדינה. סעיף 16 מבטיח למחוסרי אזרחות גישה חופשית לבתי המשפט במדינות החברות ויחס שווה לאזרחי המדינה בנושא זה.
הפרק השלישי לאמנה עוסק בזכות לעבודה מכניסה. סעיף 17 לאמנה קובע כי המדינות החברות יעניקו למחוסרי אזרחות השוהים בשטחן באופן חוקי, יחס חיובי השווה לפחות ליחס לאזרחים זרים בכל הנוגע לזכות לעבוד בשכר. על פי סעיף 18, אותו היחס לזכות לעבוד משתרע אף על עבודה עצמאית בחקלאות, תעשייה, מלאכת יד ומסחר, וכן (סעיף 19) על מקצועות מלומדים.