בית הכנסת החופשי ע"ש סטיבן וויז (באנגלית: Stephen Wise Free Synagogue) הוא בית כנסת רפורמי בעיר ניו יורק, שהוקם בשנת 1907 על ידי הרב סטיבן וייז. בית הכנסת נמצא ברחוב 68 מערב, באפר וסט סייד, מנהטן.
הקמת בית הכנסת.
בשנת 1905 היה הרב וייז, ששימש באותו זמן כרב קהילה בפורטלנד אורגון, מועמד למשרת הרב של בית הכנסת עמנו-אל בניו יורק. הוא ויתר על המשרה כשהתברר לו שדרשות הרב שם מחייבות אישור מראש של הנהלת בית הכנסת. כתגובה החל לפעול להקמת "בית כנסת חופשי". בינואר 1906 פרסם הניו יורק טיימס מכתב של וייז בו העלה את שאלת החופש של הרב לדרוש בהתאם למה שנראה לו כנכון. העיתון ציין שוייז מתעתד להגיע לעיר על מנת להקים ולהוביל "תנועה דתית יהודית עצמאית". תוך זמן קצר כבר קיים תפילות בשני אתרים במנהטן. באספה שהתקיימה ב-15 באפריל 1907 הוחלט על הקמת "בית הכנסת החופשי". באספה הודיע הנרי מורגנטאו (האב), שהיה לנשיא הראשון של הקהילה, ש"הקהילה תהיה ארגון חופשי ודמוקרטי".
בשנת 1911 נרכשו מספר בניינים ברחוב 68 מערב, השטח עליו הוקם בהמשך המשכן הקבוע של בית הכנסת. אבן הפינה למשכן הקבוע הונחה ב-1940, אולם בעקבות המתקפה על פרל הארבור וכניסת ארצות הברית למלחמת העולם השנייה נדחתה הבנייה עד תום המלחמה. בניין בית הכנסת נחנך ב-5 בינואר 1950.
רבני בית הכנסת.
הרב וייז שימש כרב הקהילה עד מותו ב-19 באפריל 1949.
החליף אותו הרב אדווארד קליין ששימש בתפקיד עד 1980.
הרב בלפור בריקנר היה רב בית הכנסת בשנים 1980 עד 1992.
הרב אירה יודובין בשנים 1992 עד 1994.
הרב גרי ברטון-גרנטור בשנים 1995 עד 2004.
עמיאל הירש, הרב הנוכחי (ינואר 2012) משמש מאז שנת 2004.
מערך ההסברה הלאומי
מערך ההסברה הלאומי הוא הגוף במשרד ראש הממשלה האמון על פעולות ההסברה של ישראל ועל דוברות משרד ראש הממשלה. מערך ההסברה פועל מכוח החלטת ממשלת ישראל מ-8 ביולי 2007. ראש מערך ההסברה משמש גם כיועץ התקשורת לראש ממשלת ישראל ובהתאם להחלטת הממשלה מינויו פטור ממכרז אך כפוף להחלטת ממשלה.
במערך ההסברה פועלות שתי זרועות מקבילות העובדות בשיתוף פעולה – מטה ההסברה הלאומי ומערך התקשורת והדוברות. מערך ההסברה אחראי על העבודה מול כלי התקשורת בארץ ובעולם, גורמי הסברה, גופים פרו-ישראלים ברחבי העולם ותפעול אתרי האינטרנט ומערך הרשתות החברתיות של משרד ראש הממשלה. מערך ההסברה עוסק בנושאים ממלכתיים ולאומיים בלבד ולא בנושאים פוליטיים או מפלגתיים.
מטה ההסברה הלאומי.
מטה ההסברה הלאומי הוא הגוף המתאם בין גופי הדוברות הרשמיים של מדינת ישראל, על מנת לגבש מדיניות הסברה ומסרים אחידים. מטה ההסברה הלאומי הוקם בשנת 2008 על ידי ירדן ותיקאי, ששימש כמנהל מטה ההסברה עד לשנת 2019. המטה כולל יועץ ראש הממשלה לתקשורת ערבית, מחלקת אינטרנט ומדיה חדשה ומנהלי תחומי הסברה מדיניים, ביטחוניים ואזרחיים.
מטה ההסברה הלאומי מכנס באופן קבע פורום הסברה לאומי הדן בגיבוש מדיניות הסברה אחידה ומתואמת, הן באופן יזום והן כתגובה לאירועים צפויים. בפורום חברים נציגים של משרד ראש הממשלה, משרד החוץ, משרד ההסברה והתפוצות, צה"ל, משטרת ישראל, גורמי מודיעין, לשכת העיתונות הממשלתית ועוד. בהתאם לנושאים העומדים על הפרק, מצטרפים לדיוני הפורום גם נציגים של משרדי ממשלה רלוונטיים.
מטה ההסברה הלאומי עומד בקשר רציף עם גופים פרו-ישראלים רבים הפועלים הן בישראל והן ברחבי העולם. המטה משתף פעולה עם גופים אלה בקידום מטרות מדינת ישראל ועמדותיה במקומות בהם פועלים גופים אלה. המטה מעביר להם את עיקרי מסרי ההסברה של מדינת ישראל ומסייע להם בהפקת חומרי הסברה אשר יסייעו בהפצת מסרי ההסברה הישראלים.
מטה ההסברה הלאומי שם דגש מיוחד על העבודה ברשתות החברתיות, מתוך אמונה שיצירת תקשורת ישירה ובלתי אמצעית עם הציבור הרחב ברחבי העולם תסייע להעברה אמינה ויעילה של מסרי ההסברה של מדינת ישראל. בדומה לפורום ההסברה הלאומי, מטה ההסברה מקיים גם מפגשים קבועים של "פורום ניו מדיה" על מנת לקדם את העבודה באינטרנט וברשתות החברתיות.
מערך התקשורת והדוברות.
מערך התקשורת והדוברות הוא הזרוע האמונה על הדוברות והייעוץ התקשורתי השוטף של ראש ממשלת ישראל, משרד ראש הממשלה ויחידות הסמך הכפופות למשרד.
המערך כולל גם את יועץ ראש הממשלה לתקשורת בינלאומית, צוות של עוזרים לדובר, מתאמות תקשורת ומחלקת תקשוב. מערך התקשורת והדוברות מפעיל בשיתוף פעולה עם מטה ההסברה הלאומי גם את הדוברים בשפות הזרות ואת מערך האינטרנט והמדיה החדשה.
אנשי המערך אמונים על הקשר היום-יומי עם כלי התקשורת ומספקים מענה לפניית כלי התקשורת במשך 24 שעות ביממה. בנוסף, המערך מפיק אירועים תקשורתיים, כמו מסיבות עיתונאים של ראש הממשלה, ואחראי על סידורי התקשורת לישיבות הממשלה ולאירועים פומביים בהשתתפות ראש הממשלה.
ברל לאזאר
חסידות אפטא
חסידות אפטא הייתה חסידות פולנית. מקים החסידות היה רבי מאיר הלוי מאפטא תלמידו של החוזה מלובלין. מאחיו של רבי מאיר, רבי מרדכי, יצאה שושלת סטשוב.
תולדות החסידות.
רבי מאיר היה אדמו"ר בסטבניץ ובאפטא. חיבר את הספר "אור לשמים". נפטר בכ"ה בתמוז תקפ"ז.
את מקומו מילא בנו, רבי פנחס. חתנו של הרב חיים יעקב מדוקלא. נפטר בשנת תקצ"ז. אחיו רבי ישראל כיהן בסטאשוב בחיי אביהם. נפטר בה' בתמוז תר"ב.
את מקומו של רבי פנחס באפטא מילא בנו, רבי מאיר (השני). חתנו היה רבי אליעזר מסוסנוביץ. אחיו, רבי יצחק מנחם (תקפ"ב - כ' באדר תרל"ד), היה חתנו של רבי משה בידרמן מלעלוב וממלא מקומו בפולין. לאחר מכן עבר לוואלברום. לא היו לו חסידים רבים.
בנו של רבי יצחק מנחם, רבי אלתר מאיר דוד, מילא את מקומו. נולד בשנת ת"ר. נקרא על שם סביו רבי מאיר מאפטא ורבי דוד מלעלוב. בצעירותו חלה והוסיפו לו את השם אלתר כסגולה לאריכות ימים. היה חתנו של רבי משה מקארוב. היה נוסע גם כאדמו"ר לצדיקים, בהם רבי חיים מצאנז שהיה רבו המובהק, רבי אברהם מטריסק, היהודי הטוב מניישטאט, רבי יהושע מבעלז ורבי נתן דוד משידלובצא. נפטר בכ"ז באדר תרע"א. שלושת בניו וחתנו היו אדמו"רים. חתניו היו רבי אהרן מביאלה ביליץ, רבי בנימין מרדושיץ, רבי יצחק גליקמן-רובין אדמו"ר ואב"ד בסוסנוביץ (צאצא לשושלת רופשיץ).
החסידות לאחר המלחמה.
רבי ישכר בער רוטנברג, בנו של רבי יעקב יצחק אלחנן, כיהן כרב בוודז'יסלאב (באיות יידי: וואוידיסלאוו). לאחר השואה כיהן בארצות הברית כאדמו"ר מוודיסלאב. היה חתנו של רבי שלום מוסקוביץ' משאץ.
ילדיו הם רבי משה (חתן רבי נחמן מספינקא) - ממלא מקומו - נפטר יום כיפור תשע"ח, רבי יעקב (חתן רבי צבי הירש מייזליש), חתנו הרב משה סופר רב קהילת פאפא בירושלים וחתנו רבי אברהם מנחם מנדל ווגשל, האדמו"ר משינאווא מונסי.
רבי מנחם בן ציון רוטנברג-הלברשטאם (תרמ"א - כ"ג בניסן תשי"ז), בנו של רבי אהרן מביאלה-ביליץ, גדל אצל סבו והוסמך על ידו לאדמו"רות. כיהן בוודז'יסלאב (שם היה חתן של רבי אברהם חיים רוטנברג רב העיר) ולאחר מכן בארצות הברית שם כיהן כ"ראש אגודת האדמו"רים בארצות הברית".
סטשוב.
רבי שמואל אהרן, אחיינו של רבי מאיר, היה ראש ישיבה בסטאשוב וסירב לנהוג באדמו"רות. בנו רבי מרדכי התנהג באדמו"רות בסטאשוב. בנו של רבי מרדכי, רבי דוד (תר"ב - ח' באייר תרפ"ב) מילא את מקום אביו בסטאשוב וסוסנוביץ. בנו רבי ישראל יעקב מילא את מקום אביו כאדמו"ר מסטאשוב בסוסנוביץ. היה חסידו של רבי חיים שמואל מחנטשין. נרצח בשואה.
קוליברי כיפה
קוליברי כיפה (שם מדעי: "Calypte costae") הוא מין של עוף ממשפחת הקוליבריים. זהו אחד ממיני העופות הקטנים ביותר בעולם- אורכו הממוצע הוא רק 7.62 סנטימטרים. הזכר מאופיין בכיפתו השחורה, ראשו וגרונו השחורים, כיפתו הסגולה, והכתמים הסגולים והצהובים על בטנו. הנקבה פחות בולטת לעין ובצבעים אפור, חום בהיר וירוק. פלומת הצעירים תתחלף בנוצות הבוגר בערך בגיל שנה.
הקוליברי שכיח למדי בארצות הברית, קליפורניה ומקסיקו. סביבת החיים המועדפת עליו היא מדבר, אך בעת מחסור בצוף הקוליברי ינדוד למקום אחר.
עונת הרבייה היא בין החודשים ינואר למאי. מפגני החיזור של הקוליברי הם טיסה לפני הנקבות. הקוליברי בונה קן בצורת כוס מצמחים וחזזיות. אורכו הממוצע של הקן הוא 2-4 ס"מ, קוטרו כ-3-4 ס"מ ובדרך כלל ממוקם כמטר-שני מטרים מעל הקרקע. אורך בניית הקן הממוצע הוא 4-5 ימים. הקן ממוקם בדרך כלל על ענפים. הנקבה מטילה כ-2 ביצים בממוצע ודוגרת עליהם במשך כ-15-18 ימים. הביצה הראשונה מוטלת בדרך כלל כיום-יומיים לאחר השלמת הקן, הביצה השנייה מוטלת יומיים לאחר הראשונה. עזיבת הקן על ידי הגוזלים מתבצעת אחרי כ-20 יום מאז בקיעתם. הבוגרים ממשיכים להאכילם גם אחרי שהם יוצאים מן הקן, עד שהיו בוגרים מספיק כדי לתפוס אוכל בעצמם. הגוזלים מגיעים לבגרות מינית בגיל שנה.
חסידות סטרליסק
חסידות סטרליסק הייתה חסידות גליציאנית. אבי החסידות היה רבי אורי מסטרליסק.
תולדות החסידות.
רבי אורי היה בנו של ר' פנחס. היה תלמידו של רבי שלמה מקרלין. כמו כן נסע לרבי אלימלך מליז'נסק ולרבי יעקב יוסף מאוסטראה. אשתו השנייה הייתה בלומה, בתו של רבי יעקב קופיל תלמידו של הבעל שם טוב (אביו של רבי מנחם מנדל מקוסוב). לאחר פטירת רבו רבי שלמה, החל להנהיג בלבוב ואחר כך בסטרליסק. כונה "השרף מסטרליסק" בשל תפילותיו הנלהבות כדרך רבו רבי שלמה. נפטר בכ"ג באלול תקפ"ו.