בעקבות חילוקי דעות פנימיים, פעלו בעבר תחת השם "שארית ישראל" שתי מערכות נפרדות של שחיטת בקר בחו"ל, אחת בפיקוח הרב מרדכי גרוס והאחרת בפיקוחם של הרב צבי ובר, הרב ישראל זיכרמן והרב ברוך נויבירט (שהחליף את אביו הרב יהושע נויבירט אחרי פטירתו). המערכת בפיקוח הרב גרוס סיימה את פעולתה כאשר הוא פרש מהבד"ץ. כמו כן מתנהלות שלוש מערכות שחיטת עופות בישראל, האחת בראשות הרב אליהו מאיר שוורץ, השנייה הייתה בראשות הרב נחום יברוב והשלישית בראשות הרב מרדכי גלאי. מערכת שחיטת העוף נחשבת לענף המרכזי של שארית ישראל, ובמסגרתה נשחטים כ־400 טון בשר עוף בחודש.
חברי הבד"ץ.
בראשות הבד"ץ עמד הרב חיים שאול קרליץ, עד לפטירתו בשנת 2001. במשך שנים היו חברי הבד"ץ הרבנים מרדכי גרוס, עזריאל אוירבך, אליעזר דינר וצבי ובר. בעבר היה חבר בו גם הרב צבי פרידמן. בסוף שנת 2013 ועל רקע המחלוקת בציבור הליטאי התחוללו שינויים בבעלות המניות של החברה המפעילה את הבד"ץ, ורפאל מנת הפך להיות בעל השליטה בה. בעקבות זאת הפך הבד"ץ להיות כפוף לרב שטיינמן. בספטמבר 2014 צירפה ההנהלה החדשה שלושה חברים חדשים המזוהים עם הרב שטיינמן הרבנים אברהם הכהן רובין, ישראל זיכרמן ויוסף יחיאל במברגר. החברים הוותיקים מלבד הרב ובר ערערו על לגיטימיות אחזקתו של מנת במרבית מניות החברה והחרימו את כינוס הבד"ץ המורחב שהתקיים בביתו של הרב שטיינמן. כעבור מספר ימים צורף לבד"ץ גם הרב שבח רוזנבלט, שעמד גם בראש גוף הכשרות "קהילות החרדים". בעקבות זאת פרשו הרבנים גרוס ודינר מהבד"ץ. הרב אוירבך פרש אף הוא, אך חזר בו מאוחר יותר. ביולי 2015 פרש הרב ישראל זיכרמן מתפקידו כחבר הבד"ץ אך המשיך לפקח על שחיטת הבקר בחו"ל. באמצע 2017 הוחלט על הקמת מערכת שלישית של שחיטת עוף בישראל, בראשות הרב מרדכי גלאי, צעד שהוסבר בניסיון לדחוק את הרב יברוב, ראש אחת ממערכות שחיטת העוף, המשתייך לפלג הירושלמי.
עם המפעלים הגדולים שבהשגחת הבד"ץ נמנים מוצרי הסלטים והפסטה הטרייה (רביולי) של שטראוס גרופ והמותג 'קריסטל' של יפאורה-תבורי.
מלבד שירותי כשרות, מספק הבד"ץ גם שירותי רישום נישואין. ככל גופי הכשרות הפרטיים, גם על בד"ץ שארית ישראל נאסר, בהתאם לחוק איסור הונאה בכשרות, להשתמש במילה "כשר" באישורים שהוא מוציא, ולכן הסמליל שלו מציין רק שהמוצר נמצא "בהשגחת בד"ץ שארית ישראל". הבד"ץ מוציא חוברת שנתית בשם "גלאט" ובה תיאור פעולותיו וכן רשימת הרבנים והמו"צים מטעמו.
מדיניות בענייני כשרות.
בשנת השמיטה, מקיים בד"ץ שארית ישראל מערכת השגחה עניפה לפירות וירקות, המסתמכת על שני גורמים עיקריים: יבול נכרי ואוצר בית-דין. הם מתנגדים בחריפות להיתר מכירה ואינם נותנים הכשר למוצריו.
אחרי פסח, הם מכשירים רק מוצרים שיוצרו לאחר הפסח, תחת החותמת "יוצר לאחר הפסח", ואינם סומכים על מכירת חמץ.
ג'וינט (עישון)
ג'וֹיְנְט (מאנגלית: Joint) או צִינְגָּלֶה, מכונה גם פייסל, הן מילות סלנג המתארות סיגריית קנאביס המגולגלת ביד באמצעות נייר גלגול. לעיתים קרובות, הג'וינט מכיל תערובת של טבק ומריחואנה.
גלגול הג'וינט נעשה באופן ידני לגמרי או באמצעות מכונת גלגול סיגריות. בדרך כלל הנייר המשמש לגלגול הסיגריה הוא נייר אורז. להכנת הג'וינט משתמשים במריחואנה נקייה או בחשיש מפורר. לאחר שפורר, מעורבב החשיש עם טבק או עם תחליפים אחרים. הסיגריה מכילה פילטר ומעשנים אותה כסיגריה רגילה.
אטימולוגיה.
מקורה של המילה "ג'וינט" בצרפתית, שבה המילה joint (צורת העבר של הפועל joindre) היא תואר שפירושו "מחובר" (בדומה ל-joined באנגלית). הפועל הצרפתי בתורו נגזר מן המילה הלטינית junctus. השימוש הראשון במילה לתיאור סיגריית מריחואנה מתוארך לשנת 1938.
קודם לכן, היו למילה ג'וינט משמעויות שונות. בשנת 1821 הפכה המילה למונח אנגלי-אירי לאגף, או חדר צדדי אשר "נספח" ("joined") לחדר מרכזי. ב-1877 הפכה 'ג'וינט' למילת סלנג אמריקני המתארת מבנה או מקום "חשוד", כאשר הכוונה בדרך הכלל הייתה למאורת אופיום (). בשנת 1935 התייחסה המילה 'ג'וינט' למזרק תת-עורי המשמש להזרקת הרואין וסמים אחרים; התפתחות זו הושפעה אולי מהמשמעות המשנית הנלווית למילה 'ג'וינט', כפעולה הנעשית "במשותף".
בעברית ישנם כינויים נוספים לג'וינט, כגון 'פייסל', 'טִילוֹן', 'ספליף', 'קטנה', וכן המילה 'שָׁאכְטָה' (שאיפה אחת) שמשמעותה התרחבה גם לתיאור ג'וינט. בעבר היה נהוג להשתמש בכינוי "צִינְגָּלֶה" שהגיע לעברית מן המילה היִידִּיתָ "צִינְגָּלֶע" שפירושה "לשון קטנה".
עמנואל פרת
עמנואל (מנס) פרת (פרנסקי) (3 ביוני 1911 – 8 במרץ 1987) היה ממייסדי חיל החימוש הישראלי ומפקדו. המדען הראשי של מערכת הביטחון וחתן פרס ביטחון ישראל עבור חלקו בהקמת הקריה למחקר גרעיני - נגב.
ביוגרפיה.
פרת נולד בפולין בשנת 1911 ועלה לארץ ישראל בשנת 1936. הוא הצטרף לארגון ההגנה בסמוך לעלייתו ובמלחמת העולם השנייה הצטרף אל הצבא הבריטי, ועסק בארגון יחידת ההנדסה של הבריגדה היהודית. בשנת 1944 הוא הוסמך כמהנדס בניין.
לאחר הקמת צה"ל, הצטרף פרת לשורותיו כסגן קצין חימוש ראשי תחת אשר פלד. בשנת 1949 מונה פרת לראש שירותי הנדסת חימוש, בדרגת סגן-אלוף, ובשנת 1950 פרש מהשירות. כעבור חודשים ספורים הוא נקרא לשוב לשירות במטרה לארגן את חיל החימוש המתהווה, אשר פעל עד אותה עת כמסגרת אחת לשירות החימוש, שירות הנדסת חימוש, חיל חימוש וציוד, חיל הטכנאים, שירות הובלה ויחידות נוספות. במסגרת עבודתו לאיגוד היחידות, נקבעו לראשונה נהלים קבועים ואחידים לטיפול ואחזקת כלי נשק והוקם לראשונה מערך ההדרכה של החיל להפצת הנהלים. בתחום הפיתוח נקשרו באותה עת קשריו הראשונים של החיל עם התעשיות הצבאיות.
בשנים 1951–1954 כיהן פרת כקצין חימוש ראשי, בדרגת אלוף-משנה. בשלהי כהונתו, בשנת 1954, אוחדו באופן רשמי כלל יחידות הסמך והוקם חיל חימוש. לאחר סיום תפקידו הוא התמנה לנספח צה"ל בבורמה ובשובו לישראל, בשנת 1957, פרש מצה"ל.
פרת שימש לאחר שירותו הצבאי בתפקידים שונים במערכת הביטחון: מנהל החטיבה התעשייתית לאנרגיה אטומית, מקים ומנהל הכור הגרעיני בדימונה ובשנת 1976 הוא התמנה למדען הראשי של מערכת הביטחון. עבור חלקו בהקמת קריה למחקר גרעיני - נגב הוענק לפרת פרס ביטחון ישראל לשנת 1965.
פרת נפטר ב-1987 מהתקף לב. ב-2008 כתב עליו העיתונאי איתן הבר:
פארק צ'אקו
דני רוזן
האחים ג'ונאס
האחים ג'ונאס (באנגלית: The Jonas Brothers) היא להקת בנים אמריקאית, המנגנת בסגנון פופ רוק המורכבת משלושה אחים: קווין , ג'ו, וניק ג'ונאס. הלהקה הייתה מועמדת לזכייה בפרס גראמי בקטגוריית "האמן החדש הטוב ביותר". בשנת 2013 הודיעו שהלהקה התפרקה. בתחילת שנת 2019 הודיעה הלהקה על חזרתה לעולם המוזיקה, והוציאו שיר חדש בתחילת מרץ 2019.
קריירה.
2005–2006: "It's About Time".
הלהקה החלה את דרכה בשנת 2005 כשהאחים הופיעו כחימום לאומנים כמו קלי קלארקסון, ג'סי מקרטני והבקסטריט בויז. בסוף השנה הם יצאו למסע הופעות נגד סמים ועישון ביחד עם אלי ואיי ג'יי והצ'יטה גירלז.
את אלבום הבכורה שלה "It's About Time" הוציאה הלהקה באוגוסט 2006 בהוצאה מוגבלת של 50,000 עותקים כך שהאלבום נמכר רק במכירה פומבית בסכום של כ-200–300 דולרים אמריקנים ב-eBay. משום שסוני לא היו מעוניינים לקדם את הלהקה. בכתיבת האלבום השתתפו האחים לצד הכותבים אדם שלסינגר, מייקל הנג'יני, דזמונד צ'יילד, בילי מאן וסטיב גרינברג. באלבום מופיעים גם שתי גרסאות כיסוי לשניים מלהיטי הלהקה הבריטית באסטד: "Year 3000" ו-"What I Go to School For".
הסינגל הראשון של האחים ג'ונאס, "Mandy", יצא לאור ב-27 בדצמבר 2005. במרץ, השיר מנדי הושמע בסדרה "זואי 101" של ערוץ ניקלודאון, והופיע בפסקול של הסדרה כשבשם האמן הופיע ניקולס ג'ונאס. במהלך קיץ 2006, האחים יצאו למסע הופעות עם אלי ואיי ג'יי. האחים ג'ונאס יצרו את שיר הנושא של העונה השנייה של הסדרה המצוירת "אמריקן דרגון" ששודרה מיוני 2006 עד לספטמבר 2007 בערוץ דיסני. הסינגל השלישי מ-"It's About Time" היה "Year 3000". השיר הפך לפופולרי ברדיו דיסני.
בסופו של דבר, האחים החליטו לבטל את החוזה שלהם עם קולומביה רקורדס בתחילת 2007.
2007–2008: "Jonas Brothers".
בפברואר 2007 הוחתמה הלהקה בחברת התקליטים הוליווד רקורדס. ב-24 במרץ הם הוציאו שני שירים נוספים משני אלבומים שונים: "Kids of the Future" מהפסקול של הסרט "לפגוש את הרובינסונים" ו-"I Wanna Be like You" מדיסני מאניה 5.
האחים ג'ונאס הופיעו את ההופעה הראשונה שלהם בבית הלבן ב-9 באפריל 2007, ביום חיפוש ביצי הפסחא השנתי הם שרו את ההמנון הלאומי.
האלבום השני שלהם יצא לאור ב-7 באוגוסט 2007. האלבום הגיע למקום החמישי במצעד בילבורד 200 (Billboard Hot 200) בשבוע הראשון שלו. בערך באותו הזמן יצאו לאור שני להיטים עם קליפ מהאלבום: "Hold On" שיצא לאור שבועיים לפני הוצאת האלבום ו-"S.O.S." שיצא לאור מיד אחרי יציאת האלבום.
במהלך אוגוסט האחים עשו מספר הופעות טלוויזיוניות. ב-17 באוגוסט הם הופיעו הופעת אורח בסדרה המצליחה של ערוץ דיסני, האנה מונטנה, שם הפרק היה: "Me and Mr. Jonas and Mr. Jonas and Mr. Jonas." בפרק הם שרו את שירם "We Got the Party" עם מיילי סיירוס. הפרק שודר מיד אחרי היי סקול מיוזיקל 2 ונצפה באותו הלילה על ידי 10.7 מיליון צופים. למחרת, שודר טקס הסיום של משחקי ערוץ דיסני שבו האחים הופיעו. ב-26 באוגוסט הם הגישו פרס ביחד עם מיילי סיירוס בטקס פרסי הנוער Teens Choice Awards.