החידושי הרי"ם מקשה על דבריו, מדברי הרא"ש במסכת נדרים, שכתב שאין מועיל שליחות על שמיעת נדרים והפרתם, מכיוון ששמיעה איננה מעשה, ושליחות שייכת רק במעשה. ולפי דבריו, שלא תיתכן שליחות על דבר שאינו מעשה, כיצד ניתן למנות שליח על כוונה. החידושי הרי"ם מתרץ, כי כאשר הכוונה היא בעשיית מעשה, ניתן למנות שליח, וכמו שכאשר אותו אדם עצמו כותב את הגט הוא נעשה שליח גם על הכוונה שבכתיבת הגט, כך גם ניתן למנות אדם לכוין כוונה על מעשה מסוים.
מחלוקת הלכתית.
מחלוקת ראשונים זו, בגדר "גדול עומד על גביו", באה גם לידי ביטוי, בנידון האם שייך כלל זה בשחיטה. חכמי המשנה נחלקו האם שחיטה זקוקה לכוונה. נחלקו הראשונים, לפי הדעה האומרת כי שחיטה צריכה כוונה, האם יועיל הכלל "עומד על גביו" במקרה כזה. לפי דעת הרשב"א והתוספות, במקרה כזה יועיל כוונה.
לעומת זאת, לפי דעת רבינו יונה, שיסוד הדין הוא מדיני שליחות, הוא מסביר שלא תיתכן שליחות במעשה שאין לשולח כל תוקף הלכתי; שכן השחיטה אינה תלויה בבעליו של בעל החיים, אם יעשה כראוי הוא יהיה כשר לחלוטין גם אם נעשה בגזל, ואם לא יעשה כראוי הוא יהיה טרפה גם אם נעשה על ידי בעליו בעצמו.
הלכות נוספות.
בקידושין וגירושין לא עוזר כלל זה של גדול עומד על גביו, ויש שהסבירו זאת בכך שכלל זה עוזר רק כאשר אין הקטן עושה שום חלות, והגדול נצרך רק לשם הכוונה.
תחנת הכוח באשקלון
מירנדה רייסון
מירנדה רייסון (באנגלית: Miranda Raison; נולדה ב-18 בנובמבר 1977) היא שחקנית ומדבבת אנגלייה.
ביוגרפיה.
רייסון נולדה בבורנהם ת'ורפ כפר קטן במחוז נורפוק באנגליה. אביה ניק רייסון הוא פסנתרן ג'אז ואמה קריינית חדשות בטלוויזיה. יש לה שני אחים ושתי אחיות: אד, רוזי, סם ומיי. הוריה נפרדו כשהייתה בת ארבע, והיא גדלה בעיקר אצל אמה. רייסון למדה בבתי הספר למשחק Webber Douglas Academy of Dramatic Art.
תפקידה הידוע ביותר הוא כג'ו פורטמן בסדרת הטלוויזיה "ספוקס" בה השתתפה משנת 2005 ועד 2010.
ב-2005 השתתפה ב-" Deep Trouble" סדרה קומית ברדיו 4 של ה-BBC. ב-2007 הופיעה בשני פרקים בסדרת המדע בדיוני "דוקטור הו". בפרקים "דאלקים במנהטן" ו"התפתחות הדאלקים" היא גילמה את דמותה של טלולה, רקדנית במועדון ניו-יורקי. בקטע הפתיחה היא רוקדת ושרה על הבמה כאשר אביה ניק רייסון מנגן בתזמורת המלווה אותה. היא שיחקה בתפקיד אורח בסדרת הספין אוף לילדים של "דוקטור הו" "Totally Doctor Who". היא השתתפה גם בשתי תוכניות אודיו שנעשו על פי "דוקטור הו".
ב-2007 הופיעה בסדרה Comedy Showcase של ערוץ 4 הבריטי יחד עם דנקן ג'יימס, רורי קיניר ונייג'ל הרמן. ב-2010 שיחקה בדרמה-קומית "נשוי רווק אחר" של רשת ITV . היא הופיעה בתיאטרון הגלוב בתפקיד הראשי במחזה "אן בולין" מאת הווארד ברנטון. הופעת הבכורה הייתה ב-24 ביולי 2010 וזכתה לשבחים רבים.
בקולנוע הופיעה רייסון בסרטו של וודי אלן "נקודת מפגש" ב-2005, ובסרט "Land of the Blind" ב-2006.
בשנת 2013 הצטרפה רייסון לצוות המדבבים בסדרת ההנפשה הממוחשבת של "תומס הקטר וחברים" ומדבבת את דמותה של מילי, שהופיעה לראשונה בספיישל "מלך מסילת הרכבת".
בשנת 2017 שיחקה לצד ג'וני דפ בסרט הפשע הבלשי של קנת בראנה "רצח באוריינט אקספרס" שמבוסס על ספר באותו שם מאת אגאתה כריסטי. באותה שנה שיחקה בסרט "לנשום".
בשנת 2018 גילמה את טסיה בסדרת המדע בדיוני והאימה "נייטפלייר" ברשת SyFy.
חיים אישיים.
בספטמבר 2007 נישאה רייסון לשחקן ראזה ג'אפרי שותפה לסדרה "ספוקס". הם התחתנו זמן קצר לאחר שהוא עזב את הסדרה. ביולי 2009 הם נפרדו והודיעו שהם מתגרשים.
שושנה בוקובזה
שושנה בוקובזה (נולדה במרץ 1959 בספאקס, תוניסיה) היא סופרת יהודיה-תוניסאית-צרפתית.
עלתה לישראל בגיל 17 ולמדה מתמטיקה ופיזיקה בירושלים.
אני הבעלים שלך
הל&quot;ה (עמותה)
הל"ה למען החינוך בשכונות ובעירות-פתוח היא עמותה שפעלה לקידום מעורבות הורים במערכת החינוך ככלי לשיפור רמת הלימודים בשכונות ובעיירות הפיתוח, כמנוף לצמצום פערים ולמוביליות חברתית-כלכלית. ראשי התיבות הל"ה הם "הורים למען החינוך"; הארגון כותב את שמו גם כ"הלה", ללא גרשיים.
היסטוריה.
הארגון הוקם בינואר 1986, בשם "הל"ה- הורים למען החינוך", על ידי קבוצת פעילי חינוך שכללה הורים, סטודנטים, אנשי חינוך, סופרים, חוקרים ואנשי תיאטרון, בהם: ד"ר שלמה סבירסקי, פרופ' מאיר עמור, אילנה שמאי (עובדת סוציאלית), הסופר אמנון שמוש, השחקן יוסף שילוח, עו"ד יעקב אלעזר, האמן שלמה בר והפעיל החברתי יוסף דחוח-הלוי.
בשנותו הראשונה היה הארגון ממוקם בחיפה ונשען בעיקר על פעילות מאיר עמור שלמה סבירסקי, שולמית אדוני ואילנה שמאי.
עיקר פעולתה של הלה אז היה לארגן הורים לפעולה לשינוי דמוקרטי של מערכות החינוך במקומות מגוריהם. קבוצות הורים ראשונות הוקמו בחצור הגלילית, בבאר יעקב, בראש העין, בשכונת דורה שבנתניה וברמת שקמה בתל אביב. בשנת 1987 עבר הארגון לתל אביב. בשנת 1989 פרסמה הל"ה את "מדריך להורים" בעריכתם של נורית פרסמן עמור ושלמה סבירסקי.
מאז 1987 ועד פטירתה בשנת 2012, נוהל הארגון על ידי תקוה לוי, שהייתה ממובילות המאבק הפמיניסטי מזרחי בשנות ה-90. הארגון משלב פעילים יהודים וערבים.
במאי 2020, אחרי 34 שנות פעילות, העמותה נסגרה.
מטרות.
מטרות העמותה, כפי שמוצגות באתר האינטרנט שלו, הן:
מטרתו העיקרית של הארגון היא להגדיל את מעורבותם והשפעתם של הורים בשכונות, עיירות פיתוח וכפרים במערכת החינוך. לשם כך פועל הארגון להפיץ מידע על זכויותיהם וחובותיהם של ההורים במערכת החינוך, וכן מייעץ ומסייע להורים ותלמידים החושבים שזכויותיהם הופרו במערכת החינוך.
מפעולות העמותה.
הקמת קדמה.
קבוצות ההורים של קדמה, הן בשכונת התקווה בתל אביב, הן בקטמונים בירושלים והן בקריית מלאכי, כולן תולדה של עבודת מנהיגות ותודעה קבוצתית רבת שנים במסגרת ארגון ההורים הל"ה. הרעיון לרשת בתי ספר עיונים בשכונות קרם עור וגידים בהל"ה ומוביליו היו: ד"ר שלמה סבירסקי, קלרה יונה-משומר, עו"ד נוגה דגן-בוזגלו ופרופ' סמי שלום שטרית. בית הספר תיכון קדמה שהוקם בשכונת פת בירושלים פועל בהצלחה עד היום וכ-80% מתלמידיו משיגים תעודת בגרות.
מעורבות הורים בחינוך.
העמותה היא בין הארגונים שנאבקו על הסדרת מעמדם ולפיתוח מעורבות ההורים במערכת החינוך. משרד החינוך עיגן חלק גדול מהצעות הלה בנהלים שהתפרסמו בחוזר מנכ"ל מיוחד י"ז, ממאי 1996 "בית הספר וההורים" שהגדיר והרחיב את היחסים בין מערכת החינוך וההורים.
בהנחיית הלה, הורים השתלבו במוקדי קבלת החלטות בחינוך והצליחו לשפר את איכות החינוך בקהילותיהם. בין פעולות אלו:
החינוך המיוחד.
בשנת 1998 הגישה הגב` רחל גולן, עובדת באגף לחינוך מיוחד במשרד החינוך, עבודת תיזה למחלקה לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת בר-אילן, בנושא: "השפעת הוועד הצבורי למען בתי-ספר בשכונות ובעיירות פיתוח על השמת תלמידים לחינוך המיוחד".
מסקנות המחקר: "מומחיות הל"ה בחינוך המיוחד הביאה פוליטיקאים לפנות ולהסתייע בארגון; נציגי הל"ה הופעלו כמומחים לנושא ההשמה לחינוך המיוחד, על ידי שר החינוך וחברי הכנסת; פעילות הל"ה הביאה להוצאת הנחיות מחייבות לגבי הנהלים בוועדות השמה, שהכבידו על המערכת בהעברת תלמידים לחינוך המיוחד; מונתה מפקחת מיוחדת, האחראית לכך שוועדות ההשמה יתנהלו על פי הנוהל; השפעת הל"ה ניכרת בהתנהגות ובמודעות ההורים בוועדות ההשמה; נתוני המחקר מעלים שבעקבות פעילות הל"ה חלה ירידה דרסטית מ-24,000 הפניות לוועדות השמה ב-1989 ל-6,000 הפניות ב-1995.
הארגון סייע (דרך ייעוץ וליווי להורים) למאות תלמידים להשתלב במסגרות הרגילות. תלמידים אלה סיימו תיכון וחלקם לומדים במוסדות להשכלה גבוהה.
המאבק לחשיפת תוצאות המיצ"ב.
הארגון החל בשנת 2006 במאבק לפרסם תוצאות המיצ"ב בחתך בית ספרי. מאז הוחלט על עריכת מבחני המיצ"ב בעקבות מסקנות ועדת דוברת, התגאו בבתי ספר מבוססים בתוצאות המיצ"ב ודיווחו עליהם להורים, בעוד שבבתי ספר בעלי הישגים נמוכים ההורים לא הצליחו לקבל כל מידע שיאפשר להם להעריך את המצב. מדיניות אי-הגילוי של משרד החינוך יושמה באופן סלקטיבי שאפשר להורים חזקים נגישות למידע ולאחרים לא. חשיבות הפרסום בחתכים בית ספריים נבעה מהצורך בחשיפת הפערים ומהבעייתיות המתרחבת של אופן קיום המיצ"ב, הכנה מראש, השארת תלמידים חלשים בבית כדי שלא יקלקלו את הממוצע הבית ספרי ועוד. כלומר, המטרה הייתה לחשוף את הבעיות ואת הכשל הפדגוגי של שיטת המדידה הזו. לאחר שמשרד החינוך לא הגיב לפניות הארגון בעניין, הוגשה ב-2008 עתירה יחד עם התנועה לחופש המידע, שנדונה בבית משפט מנהלי. משרד החינוך הודיע שלאחר כשנה וחצי של בדיקה, כי הפרסום יזיק ויביא לנטישת תלמידים חזקים מבתי ספר חלשים. כלומר. ב-2012 הגיש הארגון ערעור על פסק הדין לבית המשפט העליון וזכה.
מאבק לחינוך חינם ושוויון ההזדמנויות בחינוך.
במשך שנים ניהל הארגון מאבק להבטיח חינוך חינם ושוויון ההזדמנויות בחינוך בישראל, נגד הפרטה ותשלומי הורים.
בשנת 2018 הגיש הארגון, יחד עם מספר ארגונים אחרים, עתירה לבג"ץ נגד מדיניות משרד החינוך, המאפשרת לבתי הספר לגבות תשלומים בעבור תוכניות לימודים נוספות בבתי ספר רגילים וייחודיים, מרכזי למידה, תשלומים על מקצוע בחירה מוגבר, למידה בקבוצות קטנות, סייעות בגני ילדים ורכישת שירותים ותשלומים נוספים. בג"ץ דחה את העתירה ואפשר באופן רשמי לקבוצות מבוססות ליצור לעצמן בתוך מסגרת החינוך הממלכתית מסלולי חינוך נפרדים, שהזכות ללמוד בהם תלויה באמצעים הכלכליים של משפחת התלמיד.
תקציב.