כאשר גדלו מרבית ילדיה של מארי, היא החליטה לפתוח את ביתה ל-52 ילדים, ומשפחתה שימשה להם כמשפחת אומנה. חלקם הגיעו מבתים הרוסים וחלקם היו ילדים שנולדו עם צרכים מיוחדים, וזכו לטיפול מסור ממנה עד שהלכו לעולמם. נשיא המדינה, יצחק נבון, העניק לה את אות הנשיא למתנדב פרס על הנתינה המרובה.
השאת משואה.
בערב יום העצמאות ה-71 של מדינת ישראל, השיאה נחמיאס משואה בטקס המסורתי ברחבת הר הרצל בירושלים. שרת התרבות והספורט מירי רגב אמרה על בחירתה:
בנימוקי הוועדה הבוחרת:
במהלך השאת המשואה, קם הקהל על רגליו ומחא כפיים.
בעשור האחרון איבדה נחמיאס שניים מילדיה. לכל אורך השנים האחרונות, למרות גילה המתקדם, ממשיכה מארי בפעילות עבור הקהילה.
כיום מתגוררת מארי בביתה שבעפולה.
תהלים 16
תהילים 16
תהלים י&quot;ו
תהילים י&quot;ו
מזמור י&quot;ו
תהילים פרק ט&quot;ז
תהלים פרק ט&quot;ז
שיר של יום שבת
מזמור צ&quot;ב
תהלים פרק צ&quot;ב
תהילים פרק צ&quot;ב
שרירי ליבה
שרירי ליבה הם השרירים שתומכים בעמוד השדרה ומייצבים את הגוף - שרירי הבטן, הגב והאלכסונים. הם נחשבים "מחוך תומך" לעמוד השדרה, רצפת האגן, הסרעפת, המולטיפידוס והשריר הרחב בטני. אנשי מקצוע, וביניהם מאמנים אישיים, פיזיותרפיסטים, מדריכי פילאטיס ומומחים לפעילות גופנית וכושר גופני, עושים שימוש רב במושג "שרירי ליבה".
שרירי הליבה משפיעים על איזון לחצים הפועלים על עמוד השדרה, ועל הלחץ התוך בטני, מקשרים בין פלג הגוף התחתון לעליון, אחראים ליציבות הגוף, ושומרים על איברי הבטן והאגן.
מיקומם ותפקידם של שרירי הליבה.
שרירי הליבה הם שרירים המקיפים את חלל הבטן מכל כיווניו: מקדימה ובצדדים מצויים שרירי הבטן (להם 4 שכבות שונות), מאחור שרירי הגב והישבן ובפרט השרירים העמוקים של הגב התחתון, מלמעלה מצויה הסרעפת ומלמטה מצויים שרירי רצפת האגן. אחד השרירים השטחיים המצוי מקדימה נקרא הישר-הבטני (Rectus Abdominis) והוא זה שיוצר את ה"קוביות" בבטן. הקוביות הן למעשה הצטלבויות גידיות על פני השריר, וקיימות אצל כולם גם אם לא רואים אותן.
שריר המצוי מאחור הישר הבטני ומהווה גם כן שריר ליבה, נקרא הרחב הבטני (Transversus Abdominis) ותפקידו למשוך את הבטן פנימה מקדימה אך גם מהצדדים. שריר זה מחובר באמצעות רקמת חיבור עבה לשרירי הגב העמוקים מאחור - ובשילוב העובדה שהוא פרוס לרוחב הבטן ולא לאורך כמו הקודם, הוא מהווה חגורה תומכת לגב שמסייעת בהפחתת עומסים, ייצוב תנועה בין חוליות, ושיפור התנועתיות של עמוד השדרה. שרירי הגב העמוקים מהווים חלק מהקיר האחורי של הליבה ותפקידם ייצוב תנועתי של חוליות עמוד השדרה.
שרירי הליבה ופציעות.
שרירי הליבה אחראים לאחיזה הנכונה של הגוף בעת פעילות גופנית. כאשר שרירי הליבה חלשים, הסיכוי לפציעות גדל. ומנגד, חיזוק שרירי הליבה מביא לאיזון ויציבות הגוף וכן ליכולות ביצוע תנועות יומיומיות, כמו הליכה, ריצה, עלייה במדרגות ועוד באופן נכון.
קיימים תרגילים רבים שמיועדים לחזק את שרירי הליבה, אולם ההתייחסות הכללית היא בארבעה תרגילים בלבד, לבטן, לגב, לאלכסונים ולבטן התחתונה. מדובר בתרגילים, שעובדים עם משקל הגוף ואינם מצריכים כל אביזר חיצוני. תרגילים שניתן לבצעם בכל מקום - בבית, במשרד או בפארק.
טלי טל
טלי טל (נולדה ב-27 במאי 1960) היא פרופסור בפקולטה למדע וטכנולוגיה בטכניון וחוקרת בכירה במוסד שמואל נאמן. היא מכהנת כנשיאת הארגון הבינלאומי לחינוך מדעי NARST, ועומדת בראש ועדת המקצוע מדעי הסביבה. תחומי המחקר שלה הם למידה מחוץ לכיתה ולבית הספר (במוזיאונים, טבע, גנים בוטניים ועוד) וחינוך לקיימות.
ביוגרפיה.
טלי טל גדלה והתחנכה בקריית אונו. את שירותה הצבאי עשתה כמדריכה בבית ספר שדה הר מירון, שם החלה לפתח עניין באקולוגיה של הצומח ובחינוך בסביבות לא-פורמליות.
את התואר הראשון (1984) והשני (1989) למדה בפקולטה למדעי החיים באוניברסיטת תל אביב. מחקרה לתואר השני בהנחייתו של עמרם אשל, התמקד באקולוגיה של הצומח.
את הדוקטורט (1998) בנושא "פרויקטים בתעשייה ואיכות הסביבה – פיתוח מודל והערכתו", השלימה בטכניון, בפקולטה (אז מחלקה) לחינוך למדע וטכנולוגיה, בהנחייתם של ראובן לזרוביץ ויהודית דורי. טל השלימה פוסט-דוקטורט באוניברסיטת מישיגן בתחום של למידה באמצעות פרויקטים בהדרכתו של Joseph Krajcik.
מאז שנת 2000, טל היא חברת סגל בפקולטה לחינוך למדע וטכנולוגיה בטכניון, ומכהנת כראש קבוצת חינוך סביבתי ולמידה חוץ כיתתית.
בשנים 8–2007, 2014-15 שהתה באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ובאוניברסיטת המדינה של מישיגן באיסט-לאנסינג שם ערכה מחקרים משותפים עם מכון CREATE for STEM.
טל הייתה חברה בוועד המנהל של האגודה הישראלית לאקולוגיה, בוועד המנהל של החברה להגנת הטבע, ובועד המנהל של NARST.
בנוסף, היא השתתפה ומשתתפת בוועדות מקצועיות רבות, ולקחה חלק בארגון כנסים בישראל ומחוצה לה בתחום החינוך המדעי.
טל נחשבת לחוקרת מובילה בתחום החינוך הסביבתי וחינוך לקיימות ובחינוך מדעי חוץ-בית ספרי. היא הנחתה כ-30 סטודנטים לתואר שני ושלישי, ופרסמה כ-70 מאמרים בכתבי עת והשתתפה בוועדות עורכים של מספר כתבי עת בינלאומיים.
לטל שלושה ילדים. בן זוגה הוא ד"ר אבשלום גינוסר.
מחקריה.
לתפיסתה של טל, יש לראות בלמידה אירוע מתמשך במשך כל החיים, שאינו מוגבל לזמן ולמקום. לפיכך, ההבחנה בין למידה בכיתה והלמידה מחוץ לכיתה, בסביבה לא פורמלית, מהוות רצף טבעי. לפיכך יש לבחון הוראה טובה ולמידה אפקטיבית ללא קשר למקום התרחשותן. טל שואפת לגשר בין סביבות למידה ובין מאפיינים פדגוגיים של הוראה.
טל ידועה במחקריה על למידה בסביבות חוץ כיתתיות – במוזיאונים, בטבע ובגנים בוטניים. מחקריה בתחום נתמכו על ידי הקרן הלאומית למדע (ישראל) והניבו ידע רב על הסיור הלימודי הכיתתי, יתרונותיו, והאתגרים הכרוכים ביישום מוצלח שלו.
עבודתה בתחום החינוך הסביבתי קידמה מאוד את התחום בישראל מאז יזם מוסד שמואל נאמן, ב-2004, פרסום בעל תפוצה רחבה ומאז פרסום ספר נוסף, בעריכתה של טל, על ידי המשרד להגנת הסביבה ב-2009.
בשנים האחרונות, עבודתה מתמקדת בלמידת חקר בשדה ובלמידה משמעותית באמצעות מדע אזרחי. טל היא אחת מהחוקרים הראשיים במרכז "מדע אזרחי בבית הספר", מרכז מצוינות ללמידה משמעותית.
טל מהווה חלק מקבוצת חוקרים מאוניברסיטת חיפה והטכניון, שבתמיכת הקרן הלאומית למדע ומשרד החינוך, הקימו ב-2017 את מרכז "מדע אזרחי בבית הספר" למחקר על למידה משמעותית. תחומי מחקר אלה משלבים את תחומי העניין של טל – אקולוגיה, למידה בשדה, ולמידת חקר.
מרטין רייל
סר מרטין רייל (באנגלית: Martin Ryle; 27 בספטמבר 1918 - 14 באוקטובר 1984) היה פיזיקאי אנגלי. זוכה פרס נובל לפיזיקה לשנת 1974.
ביוגרפיה.
מרטין רייל נולד בברייטון ב-27 בספטמבר 1918 לפרופסור ג'ון אלפרד רייל ומרים (לבית סקאלי) רייל. הוא היה אחיינו של פרופסור באוניברסיטת אוקספורד לפילוסופיה גילברט רייל. לאחר שלמד בבית ברדפילד קולג', רייל למד פיזיקה ב"כרייסט צ'רץ'", אוקספורד. בשנת 1939, עבד רייל עם מכון מחקר לטלקומוניקציה (TRE) על תכנון של אנטנות עבור ציוד מכ"ם מוטס במהלך מלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה, הוא קיבל מלגה במעבדת קוונדיש באוניברסיטת קיימברידג'.
מרטין רייל פרס היה אסטרונום רדיו אנגלי שפיתח מערכות טלסקופ רדיו מהפכניות והשתמש בהן למיקום מדויק ודימות של מקורות רדיו חלשים. בשנת 1946 היו רייל ודרק וונברג הראשונים שהוציאו מדידות אסטרונומיות אינטרפרומטריות ברדיו. בעזרת ציוד משופר, רייל צפה בגלקסיות הידועות ביותר ביקום עוד אותה עת. הוא היה הפרופסור הראשון של אסטרונומיה רדיו באוניברסיטת קיימברידג', והמייסד של מצפה הכוכבים הרדיו-אסטרונומי במולארד. הוא היה האסטרונום המלכותי בין השנים 1972 ל-1982. רייל ואנתוני הייוויש חלקו את פרס נובל לפיזיקה ב-1974, פרס נובל ראשון שזכה להכרה במחקרים אסטרונומיים. בשנות השבעים, רייל הפנה את עיקר תשומת לבו מאסטרונומיה לנושאים חברתיים ופוליטיים שנחשבו בעיניו דחופים יותר.
קריירה ומחקר.
מוקד העבודה המוקדמת של רייל בקיימברידג' היה על גלי רדיו מהשמש. ההתעניינות שלו עברה במהירות לאזורים אחרים, והוא החליט בשלב מוקדם כי קבוצת קיימברידג' צריכה לפתח טכניקות תצפית חדשות. כתוצאה מכך, רייל היה הכח המניע של יצירה ושיפור של האינטרפרומטר אסטרונומי וסינתזת צמצם, אשר סללה את הדרך עבור שדרוגים מסיביים באיכות נתונים אסטרונומיים רדיו. בשנת 1946 בנה רייל את האינטרפרומטר הרדיו האסטרונומי הראשון.
רייל הנחה את קבוצת האסטרונומיה של הרדיו בקיימברידג' בהפקת כמה קטלוגים חשובים של מקורות רדיו. קטלוג אחד כזה, קטלוג קיימברידג' השלישי של מקורות רדיו (3C) בשנת 1959 סייע להוביל את גילויו של הקוואזר הראשון.
בזמן ששימש מרצה לפיזיקה באוניברסיטה בקיימברידג' בין השנים 1948 ל-1959, הפך רייל למנהל תצפית הכוכבים הרדיו-אסטרונומית במולארד ב-1957 ופרופסור לרדיו-אסטרונומיה ב-1959. הוא נבחר לעמית של החברה המלכותית (FRS) ב-1952 ,הוענק לו תואר אביר בשנת 1966 והצליח סר ריצ'רד וולי כאסטרונום מלכותי מ-1972 עד 1982. בשנת 1968 שימש רייל כפרופסור לאסטרונומיה במכללת גרשם, לונדון.
אישיות.