הציור נעשה בשנת 1961, עם שובו של תומרקין משהות בת כמה שנים באירופה, ובייחוד בגרמניה. תומרקין יצר את העבודה כאסמבלאז', על ידי טבילת זוג מכנסי העבודה שלו בפוליאסטר והצמדתם אל הבד. על הבד, אשר נמרח בצבע שחור, הוסיף תומרקין מריחות של צבע אדום ולבן. סימנים נוספים על הבד הם טביעת ידו של תומרקין המופיעה פעמיים, אותיות המצוירות בעזרת שבלונה ועוד.
הציור שואב את השראתו מאמנות הפופ ארט, בשילוב של פריטים יום-יומיים בתוך יצירת האמנות. יחד עם זאת, בשונה מאמנות הפופ האמריקאית, ניכר בציור הרצון לתיאור פאניקה ומחאה, כפי שמשתקף גם בשם היצירה. השימוש בזוג מכנסי העבודה הפרטיים של תומרקין הופך את הציור למעין "דיוקן עצמי" סימבולי כאמן.
כיום (2021), נמצאת העבודה באוסף לושי אמנות ופרויקטים.
אוניברסיטת נוטרדאם
אוניברסיטת נוטרדאם (באנגלית: University of Notre Dame) היא אוניברסיטה קתולית גדולה במדינת אינדיאנה שבארצות הברית.
היסטוריה.
האוניברסיטה נוסדה על ידי הכומר אדווארד סורין שהיה נשיאה הראשון. היא נוסדה ב-1842 כמוסד לגברים בלבד ונפתחה לנשים ב-1972.
השבועון U.S. News &amp; World Report מדרג את נוטרדאם במקום ה-19 מתוך כלל האוניברסיטאות בארצות הברית.
ספורט.
נוטרדאם ידועה מאוד בזכות קבוצת הפוטבול שלה שזכתה ב-11 אליפויות. מבחינה כלכלית, היא קבוצת הפוטבול המצליחה ביותר בין מכללות ארצות הברית, הרבה בזכות חוזי שידור ייחודיים, הן בטלוויזיה, בה כל משחקי הבית שלה משודרים לציבור הרחב ברשת NBC והן ברדיו.
מחלקות אקדמיות.
המחלקות האקדמיות של אוניברסיטת נוטרדאם כוללות:
ייצור
יִיצור הוא תהליך של הפקת מוצר. תהליך זה הוא חלק חשוב בכלכלה. איכות הייצור תלויה במספר גורמים כמו איכות האנשים העוסקים בייצור, איכות חומרי הגלם, איכות אמצעי הייצור (מכונות, מחשוב וכדומה). הכמות של הייצור תלויה בשיווי המשקל של השוק. כלומר, היצע לעומת ביקוש וכן בתועלת השולית לעומת העלות השולית.
ייצור המוני הוא ייצור של מוצרים תעשייתיים בשיטות מתקדמות, כגון פסי ייצור, המאפשרות ייצור בכמויות גדולות, בדרך כלל במחירים נמוכים משמעותית מייצור ידני. הייצור ההמוני של מכוניות הפך לנפוץ על ידי הנרי פורד בתחילת המאה ה-20, ובמיוחד בפס הייצור של מכונית הפורד מודל T.
ייצור רזה (Lean Manufacturing) היא פילוסופיה ניהולית, המתרכזת בהקטנת הבזבוז בתהליכי ייצור. השיטה מתמקדת ביצירת רצפת ייצור טובה יותר, באמצעות עקרון טויוטה "יש לכבד את האנושיות". צמצום הבזבוז במפעל גורם להגדלת האיכות, הקטנת זמן הייצור והקטנת ההוצאות. כלי העבודה של הייצור הרזה כוללים ניתוח מתמיד של תהליכים, ייצור במשיכה ומניעת טעויות.
את המילה ייצור ואת השם והפועל הנגזרים ממנו – מייצר ולייצר – חידש הלשונאי והבלשן יצחק אבינרי ב"הארץ" בכ"ב בשבט תרפ"ז – 25 בינואר 1927.
אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (באנגלית: University of California, Los Angeles, ידועה בראשי התיבות UCLA) היא אוניברסיטת מחקר ציבורית בלוס אנג'לס שבקליפורניה, אחת מעשרת הקמפוסים של אוניברסיטת קליפורניה. האוניברסיטה נוסדה ב-1919 כשלוחה של אוניברסיטת קליפורניה. קמפוס האוניברסיטה הוא השני שהוקם במסגרת מערכת האוניברסיטאות של קליפורניה, והאוניברסיטה היא הגדולה ביותר בקליפורניה מבחינת מספר הסטודנטים הכולל. האוניברסיטה חברה בהתאגדות אוניברסיטאות האוקיינוס השקט וחברה באיגוד אוניברסיטאות המחקר.
בדירוג השבועון U.S. News &amp; World Report האוניברסיטה נמצאת במקום ה-25 ברשימת האוניברסיטאות הטובות בארצות הברית לשנת 2008 ומקום שלישי בין האוניברסיטאות הציבוריות.
מספר הפונים בבקשה להתקבל לאוניברסיטה לסתיו 2008 היה הגבוה מבין כל האוניברסיטאות בארצות הברית: 55,401. מהם 12,755 (22.7%) התקבלו ללימודים. אף שבאוניברסיטה תלמידים מכל העולם ומכל מדינות ארצות הברית, למעלה מ-90% מהלומדים באוניברסיטה מוצאם מקליפורניה.
היסטוריה.
במרץ 1881 אישר בית המחוקקים של קליפורניה הקמת סניף דרומי של בית ספר ה"נורמלי" של קליפורניה במרכז לוס אנג'לס; בית ספר נורמלי (Normal School) הוא סמינר למורים והמוסד המקורי הפך לימים לאוניברסיטת המדינה בסן חוזה. סניף בית הספר בלוס אנג'לס נפתח ב-29 באוגוסט 1882, במקום שבו שוכנת כיום הספרייה המרכזית של מערכת הספרייה הציבורית של לוס אנג'לס. ב-1914 בית הספר עבר לקמפוס חדש ברחוב ורמונט שבהוליווד. ב-1919 הפך בית הספר לסניף השני של אוניברסיטת קליפורניה (עד אז, רק הקמפוס המרכזי בברקלי היה קיים) ונוסף לו מסלול לתואר ראשון. ב-1933 קבלה UCLA אישור להציע מסלול לתואר שני וב-1936 מסלול לדוקטורט. ב-1951 מונה נגיד (Chancellor) נפרד לקמפוס (עד אז ניהל נשיא האוניברסיטה של קליפורניה ישירות גם את UCLA). הדבר ביסס את מעמדה כאוניברסיטה בזכות עצמה ולא שלוחה של ברקלי.
קמפוס.
בסוף שנות ה-20 של המאה העשרים, האוניברסיטה עברה לקמפוס הנוכחי שלה, שממוקם מערבית לבוורלי הילס וגובל בצפון בשכונת בל אייר. כאשר החלו הלימודים בקמפוס ב-1929, היו בו ארבעה בניינים בלבד. כיום הקמפוס כולל 163 בניינים ומשתרע על שטח של 1.7 קמ"ר.
דירוג אקדמי לשנת 2023.
לפי השבועון U.S. News &amp; World Report:
ספורט.
קבוצות הספורט של האוניברסיטה נקראים ה"ברואנז" (Bruins) וצבעם כחול וזהב. הקבוצות משתתפות בדוויז'ן 1 של התאחדות ספורט הקולג'ים הלאומי (NCAA). האולם המשמש קבוצות אלו הוא הפאולי פביליון.
בין הספורטאים המפורסמים בתולדות המכללה: ג'קי רובינסון, ג'מאל וויקס, ביל וולטון, רג'י מילר, טרוי גלאוס, בארון דייוויס, אמנדה פריד, ג'ורדן פארמר, קווין לאב, זאק לאבין, ראסל וסטברוק, לונזו בול, וכרים עבדול-ג'באר.
ריף אוריינטלי
הריף האוריינטלי הוא ריף המופיע בקטעים מוזיקליים רבים העוסקים בתרבות המזרח הרחוק, בסין, ביפן ובשאר המדינות והארצות הנמצאות באזור המזרח הרחוק. הריף ידוע גם בשמות "מלודיה סינית", "הלחן האסייתי", "Chinese Girl" וכדומה.
כיום, לא ידוע אם מקורו האמיתי של הריף הוא באזור המזרח הרחוק או שהוא המצאה מערבית שנועדה לייצג את המזרח הרחוק. המלודיה כתובה בסולם הפנטטוני, סולם המאפיין (בין היתר) מוזיקה אוריינטלית.
שימושים במוזיקה פופולרית.
הריף האוריינטלי כלול במספר רב של קטעים מוזיקליים מוערכים. הקטע המפורסם ביותר, קרוב לוודאי, בו משתמשים בריף האוריינטלי, הוא "Kung Fu Fightning" שנכתב על ידי קארל דאגלס. בנוסף, הריף מנוגן בשירים מוכרים אחרים, כגון "A passage to Bangkok" של להקת Rush ומנגינה הפותחת את השיר "סיני או יפני" של להקת הפסולייה של דייזי.
להקת הבילויים השתמשה בריף האוריינטלי כמוטיב מרכזי בשיר "מה שלום הזקן של צ'ין קו צ'ן"
כביש 109
שיטת שולצה
שיטת שׁוּלְצֶה היא שיטת הצבעה שפותחה על ידי מרכוס שולצה, לשקלול עמדות של מצביעים לגבי כמה מועמדים לכדי סדר עדיפויות משותף. שולצה החל לדון בשיטה בשנת 1997 בפורומים שונים והיא פורסמה בכתב עת מדעי בתחום הבחירה החברתית בשנת 2011. השימוש בה החל ב-2003 בארגונים שונים הקשורים לתנועת התוכנה החופשית.
בבסיס השיטה מונחת השוואה של כל זוג מועמדים A ו-B ובחינה של מספר המצביעים המעדיפים את A על פני B ולהפך. השיטה מקיימת את תנאי קונדורסה, הדורש שאם יש מועמד המנצח כל מועמד אחר בהתמודדות ראש בראש אז הוא המועמד הזוכה. כלומר, אם לגבי מועמד מסוים A לכל מועמד אחר B רוב הקבוצה מעדיפה את A על B אז A צריך לזכות בבחירות. אם המצביעים אכן מכתירים מועמד בעל תוצאה עקבית כזאת, שיטת שולצה מאמצת תוצאה זו ללא שינוי. עם זאת, התחכום בשיטה מתגלה כאשר השוואת רוב פשוטה מביאה לתוצאות מעגליות, כגון העדפה של אפשרות א' על ב', ב' על ג' ו-ג' על א'. במקרים כאלו, הידועים כפרדוקס קונדורסה, פותרת שיטת שולצה את הקונפליקט באמצעות השוואת עוצמת ההעדפה לאורך מסלולים שונים בגרף המועמדים, כמפורט למטה.
שיטת שולצה היא אחת משיטות ההצבעה הנפוצות העונות על תנאי קונדורסה.
אופן ההצבעה.
כמו בשיטות אחרות המשקללות סדרי עדיפויות, גם בשיטת שולצה רשאי כל מצביע לדרג את המועמדים, לפי סדר העדפותיו. המצביע אינו חייב לדרג את כל המועמדים. כל שנדרש ממנו הוא הצבעה עקבית (בלשון מתמטית, קביעת יחס סדר חלקי בין המועמדים). לדוגמה, המצביע רשאי להעדיף את א' וב' על-פני ג' ואת ג' על-פני ד' וה', בלי לדרג בין א' וב' או בין ד' וה'.
שקלול הקולות.
שקלול נאיבי של הקולות יקבע שמועמד A עדיף על מועמד B אם יש יותר מצביעים המעדיפים את A על B. כאמור לעיל, אם השקלול הנאיבי אינו מביא למעגלים, שיטת שולצה תאמץ אותו כתוצאה הסופית.
כדי להדגים את השיטה, נתבונן במקרה שבו יש שלושה מועמדים, B ,A ו-C. נניח שבהצבעה משתתפים 7 מצביעים, ומתברר ש-A עדיף על B ברוב של 2:5, B עדיף על C ברוב של 3:4, ו-C עדיף על A ברוב של 1:6. שיטת שולצה "מנתקת" את המעגל בזוג המועמדים שעבורו מספר המעדיפים את אפשרות הרוב הוא הקטן ביותר: כיוון שהעדפת B על C היא הכי פחות חזקה (עם תומך אחד בלבד), נותרות רק ההעדפות formula_1. כלומר: בדוגמה זו C מנצח, A מגיע למקום השני, ו-B במקום האחרון.