שירי אוהדים באצטדיוני הספורט לא מעבירים רק מסרים אלימים, הם הפכו עם השנים לחלק בלתי נפרד מחווית הצפייה במשחקים. השירים מספקים צבע, אווירה, ומפגן תמיכה של אוהדים בקבוצתם. לשירים יש תפקיד חשוב בהגדרת הזהות בקרב האוהדים ובמאמצם להיות שונים, להיראות שונים, להיתפס כשונים ולבדל עצמם מקבוצות אחרות.
שירי אוהדים הם חלון ראווה של הקבוצה וסימן ההיכר שלה. פירוק הטקסט של השירים וניתוחם מלמד על תפיסת העולם של האוהדים בנוגע לתפקידם, לקבוצתם, לספורט והתרבות. באמצעות ניתוח שירים של אוהדי כדורגל וכדורסל בישראל, ניתן לזהות תפיסות שונות של אוהדי קבוצות ספורט. ממחקר שהתפרסם בשנת 2021 ניתן לזהות ערכים יציבים לאורך השנים כגון יחס עמוק לקבוצה וליריבותיה ויחס לגבריות הטבועה בספורט. בנוסף, ניתן לזהות תופעות חדשות כגון הקצנת השיח האלים, השנאה לאחר ויחס שלילי למסחור הספורט. כל אלה מבטאים שינויים חברתיים ותרבותיים בספורט ומחוצה לו. השירים מייצרים תחושת אחווה ושותפות גורל ומהווים מעין מבחן נאמנות של האוהדים, היכולים לבחור אם להיות צופים סבילים או אוהדים פעילים באמצעות הצטרפות לשירה. במידה רבה, השירים אף מייצרים אפקט טריטוריאלי על המגרש, עוצמת הקול מעידה על עוצמת האהדה. שירים מובילים לעלייה ברמת האגרסיביות של הצופים ולעלייה באלימות ובמתח במגרשים. שירי אוהדים מציבים את הקבוצה בראש סדרי העדיפויות של האוהדים, המבטאים מחויבות של אוהדים "מיום היוולדם ועד מותם", שירים מדגישים חשיבות הסמלים בעבור האוהדים. לשירים יש תפקיד חשוב בשימור המסורת והסמלים על פי רוב.
אלימות בין אוהדים ושחקנים.
ב-6 דצמבר 1975 במשחק ליגה ג' בין מכבי רחובות למכבי כפר גבירול נרצח השחקן מרדכי קינד על ידי אוהד הקבוצה היריבה. היה זה מקרה האלימות החמור ביותר מאז קום המדינה ובהתאם לכך ננקטה ענישה מחמירה - קבוצת מכבי כפר גבירול הורחקה לצמיתות ופורקה.
ב-3 בנובמבר 2014 "פוצץ" משחק הדרבי של תל אביב בליגת העל בין מכבי תל אביב להפועל תל אביב. המשחק הופסק עקב תקיפת ערן זהבי על ידי אוהד הפועל, שהוביל לעימות המוני בין שחקני 2 הקבוצות, שחקנים מחליפים וצוות מקצועי. זהבי הורחק לאחר שתקף את האוהד חזרה, והמשחק חודש. לאחר מכן המשחק בוטל ולא חודש עקב פריצת מספר אוהדי מכבי מיציע 10-11 שהובילה להתפרעות אוהדים אלימה. הקטטות בין אוהדי מכבי להפועל נמשכו גם למחרת, מחוץ לבית המשפט השלום שדן במעצרו של האוהד שתקף את זהבי.
אלימות מילולית ופיזית על ידי השחקנים.
ישנם מקרים בהם האלימות פיזית בהם מעורבים שחקני קבוצות יריבות במהלך משחק, או בין שחקני אותה קבוצה.
בסוף מרץ 2012, בסיום משחק ליגת העל בו ניצחה מכבי פתח תקווה 2–1 את הפועל חיפה, התפתחה תגרה בין שחקני שתי הקבוצות. במהלך התיגרה נגח מאמן השוערים של מכבי פתח תקווה בפניו של שחקן הפועל חיפה עלי חטיב, ואחרי שנפל בעט בו יגאל ממן, בעל תפקיד במכבי פתח תקווה, מספר פעמים בראשו, בעוד חטיב שוכב על הרצפה. חטיב פונה לבית חולים. התקרית האלימה עוררה סערה רבה בכדורגל הישראלי, וחלק מהמעורבים בתקרית נעצרו ונפתחה נגדם חקירה משטרתית.
ב-20 באפריל 2012 בעקבות קטטה המונית במשחק הליגה הלאומית בין שחקני ואנשי קבוצות הפועל בני לוד והפועל רמת גן הודיע יו"ר ההתאחדות לכדורגל אבי לוזון על דחיית כל משחקי הכדורגל בליגות הבכירות, לרבות דחיית המחזור ה-35 של ליגת העל.
אלימות מצד שוטרים כנגד אוהדים.
עקב המספר הרב של מקרי האלימות בקרב האוהדים, משטרת ישראל מנסה לשמור על היציעים ולנקות אותם מאלימות. במספר מקרים השתמשו השוטרים בכח מופרז כנגד האוהדים. בין היתר מקרה של עידו אסף בו נאלץ עידו לעבור ניתוח לכריתת אשך עקב הפגיעה בו ומקרה בו צולם שוטר התוקף אוהד בית"ר ירושלים.
תוכניות למניעת האלימות בכדורגל הישראלי.
ב-2008 חוקק "חוק איסור אלימות בספורט" המיועד למיגור האלימות במגרשי הספורט. החוק מסמיך שוטרים וקציני משטרה להרחיק מאירוע ספורט אדם המפריע לסדר הציבורי או מתנהג באופן אלים. כמו כן מונה החוק רשימה של חפצים מסוכנים שאסורה הכנסתם לאירועי ספורט. סעיף 15 לחוק כולל איסור פלילי על התבטאות גזענית באירוע ספורט. העונש המקסימלי על התבטאות כזו לפי החוק הוא שנתיים מאסר. כמו כן מקנה החוק סמכויות לבתי-המשפט להוצאת צוי הרחקה מאירועי ספורט לתקופות ארוכות, עד שלוש שנים. התוכנית הניבה תוצאות מרשימות שלאחר יישום החוק בחצי הראשון של עונת 2010/11 בכדורגל כמעט 3 מיליון שקלים נחסכו על עלויות שיטור, כמות הסדרנים לא עלתה משמעותית ואפילו נרשמו פחות אירועים חריגים ופחות מעצרים.
אליעזר יעקבזון
אליעזר יעקבזון (י"ד באדר תרמ"א 1881 - כ"ב בסיון תש"ג, יוני 1943) היה עסקן ציבור מאנשי העלייה הראשונה, מראשי ענף הפרדסנות בארץ ישראל ומראשי התאחדות האיכרים.
ביוגרפיה.
נולד בזאגר (Żagory) שבליטא (אז ב"תחום המושב" היהודי של רוסיה) למרדכי ואסנת יעקבזון. אביו מרדכי, היה בנו של שרגא פייבל יעקבזון ואמו אסנת, הייתה בת למשפחת קצנלבוגן. בצעירותו למד לימודים תורניים אצל מורים פרטיים בבית אביו במוסקבה, כמו כן השתלם בעברית ובתולדות עם ישראל על ידי אברהם אידלסון, שהיה אז סטודנט ופעיל ציוני במוסקבה.
בשנת 1891 עלה עם משפחתו לארץ ישראל. הוריו התיישבו ברחובות והיו מראשוני המיישבים במושבה. הוא ואחיו זלמן התגוררו בבית סבם שרגא פייבל יעקבזון בירושלים ולמדו אצלו לימודים תורניים. כעבור שנתיים שב לרחובות. נישא לסוניה, בת יוסף רבינוביץ. בשנים הראשונות עסק במכלול עבודות המשק והאדמה ואף ניהל את משקיהם של יהודים שהתגוררו בחו"ל.
יעקובזון עסק בפעילות ציבורית ענפה. הוא יסד את "קופת מלוה וחסכון רחובות" וניהל אותה במשך עשרות שנים. עמד בראש "ועד הכורמים", וכן עמד בראש הסניף של אגודת "פרדס" ברחובות. לימים התמנה ליו"ר הוועד הפועל של "פרדס-סינדיקט", שאיחד את הקואופרטיבים שעסקו בפרדסנות. במשך שנים רבות היה ראש הוועד החקלאי, וביוזמתו נבנה "בית האיכר" ברחובות.
היה מראשי התאחדות האיכרים ושימש גזברו. היה ממייסדי בנק אוצר האיכרים, וכמו כן היה ממייסדי בית הספר התיכון החקלאי פרדס חנה.
נפטר בתל אביב, בשנת 1943, והובא לקבורה ברחובות. במלאת שנה לפטירתו הוציאה התאחדות האיכרים לזכרו חוברת לזכרו מאת עבר הדני. על שמו נקרא רחוב ברחובות.
בתו צִלה נישאה לאריה ליבונטין, מייסד ומנהל חברת התיירות "דפנה טורס".
אריה ליבונטין
אריה ליבונטין (1915 - ספטמבר 2013) היה מחלוצי ענף התיירות והתעופה האזרחית בישראל. מייסד ומנהל חברת "דפנה טורס", שהייתה החברה הישראלית המסחרית הראשונה שהטיסה ישראלים לחו"ל.
ביוגרפיה.
נולד ברוסיה לשרה ודב (בוריס) ליבונטין, אחיו של זלמן דוד ליבונטין. בשנת 1925, בהיותו בן עשר, עלה עם משפחתו לארץ ישראל. למד כלכלה באוניברסיטת לונדון. בשנת 1939 נישא לצִלה, בתו של אליעזר יעקבזון מרחובות. היה חבר בהגנה. בשנות ה-40 שימש כסוכן אוניות להובלת פרי הדר. במלחמת העצמאות שירת כסגן מפקד חיל ההיסעים.
לאחר מלחמת העצמאות יצא ליבונטין לגרמניה בשליחות הג'וינט וממשלת ישראל כדי להעלות את שארית הפליטה. לשם כך שכרו ממשלת ישראל והג'וינט את שירותיה של חברת תעופה פרטית שפעלה באירופה. ראשי החברה היו טייסי קרב אמריקאים בדימוס, שגם הטיסו את מטוסי החברה. היו אלו מטוסים מיושנים מדגם קרטיס C-46 קומנדו ששימשו את חיל האוויר האמריקני במלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה נותרו המטוסים הללו ללא שימוש, והצבא האמריקאי העניק אותם במתנה לוותיקי טייסי הקרב האמריקאים כהוקרה על תרומתם למאמץ המלחמתי. קבוצות טייסים התאגדו ברחבי אירופה והקימו חברות שירותי תעופה מסחריים, ואת שירותיה של אחת החברות שכרו ממשלת ישראל והג'וינט.
באותה תקופה עדיין לא הופעלו בישראל טיסות מסחריות, ומשום כך מטוסי החברה שהביאו את ניצולי השואה מגרמניה לישראל חזרו לגרמניה ריקים. ליבונטין החליט לנצל את הפוטנציאל הכלכלי, ולשם כך הקים חברה לשירותי תעופה מסחריים בשם "אל דרור". שר התחבורה דוד רמז דרש ממנו לשנות את שם החברה, כדי למנוע בלבול עם אל על, והוא שינה את השם ל"דפנה טורס", על שם בתו דפנה. בשנת 1949 החל למכור טיסות לגרמניה באמצעות סוכני נסיעות, והרווחים חולקו עם הטייסים וסוכני הנסיעות.
"דפנה טורס" המשיכה בהפעלת הטיסות המסחריות עד תחילת 1952, אז החלה "אל על" בטיסות מסחריות סדירות. לאחר מכן המשיכה "דפנה טורס" לפעול כסוכנות נסיעות ותיירות רגילה.
בשנת 1973 יזם העיתונאי אורי אלוני בעזרת עיתונו להיטון את שליחת הנציגה הראשונה של ישראל באירוויזיון - אילנית - לתחרות אירוויזיון 1973 שהתקיימה בלוקסמבורג. לאחר שנודע לאלוני שלרשות השידור אין תקציב לפרויקט, הוא פנה לאריה ליבונטין והציע לו דיל: ליבונטין יממן את כרטיסי הטיסה והשהות של אילנית והמלחינה נורית הירש באירוויזיון ובתמורה אילנית תצטלם ותופיע על השער של להיטון כשהיא מחזיקה בתיק חברת הנסיעות "דפנה". לבונטין קיבל את ההצעה ובכך נפתחה הדרך של ישראל לאירוויזיון.
אביגדור לבונטין
אביגדור ויקטור לֶבוֹנטין (Levontin; 17 ביוני 1922 – 5 בינואר 2016) היה משפטן ישראלי, פרופסור באוניברסיטה העברית בירושלים ודקאן הפקולטה למשפטים בה.
ביוגרפיה.
נולד בתל אביב, בנם של ד"ר משולם ליבונטין (בנו של זלמן דוד ליבונטין ואחיינו של יחיאל יוסף ליבונטין) וג'ניה לבית דונביץ. למד בגימנסיה הרצליה, ולאחר מכן בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה. התמחה בערבית ובתרבות האסלאם במצרים. בשנות ה-40 למד משפטים באוניברסיטת לונדון, ואת הדוקטורט עשה באוניברסיטת הרווארד שבארצות הברית (1954).