התואר הוענק בפעם הרביעית בשנת 1766 (הפעם כ"דוכס קמברלנד וסטרת'רן") לנסיך הנרי פרדריק, בנו השלישי של פרדריק, נסיך ויילס ונכדו של המלך ג'ורג' השני. הנסיך הנרי נפטר בשנת 1790 בלא יורשים במסגרת הנישואין, והתואר בוטל.
התואר הוענק בפעם החמישית כ"דוכס קמברלנד וטֶוויוֹטדייל" בשנת 1799 לארנסט אוגוסטוס (לימים מלך הנובר), בנו החמישי של המלך ג'ורג' השלישי. ארנסט אוגוסט נפטר בשנת 1851 והוריש את התואר לבנו, ג'ורג', הדוכס השני מקמברלנד וטֶוויוֹטדייל. הדוכס השני נפטר בשנת 1878 והוריש את התואר במותו לארנסט אוגוסט, הדוכס השלישי מקמברלנד וטֶוויוֹטדייל. התואר נשלל מארנסט אוגוסט בשנת 1917 במסגרת חוק שלילת התארים שהעביר הפרלמנט הבריטי בשל תמיכת הדוכס השלישי בגרמניה במהלך מלחמת העולם הראשונה.
דין ודברים (כתב עת)
דין ודברים (Haifa Law Review) הוא כתב עת משפטי בין-תחומי שיוצא לאור על ידי הפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה.
כתב העת נוסד בשנת 2004 על ידי פרופ' סנדי קדר, ששימש כעורך הראשי הראשון. את כתב העת ערכו גם פרופ' שולמית אלמוג, פרופ' רונן פרי וד"ר חאלד גנאים, פרופ' דורון מנשה. במאמרים המתפרסמים בכתב העת עוברים בקרה פנימית וביקורת עמיתים חיצונית ונערכים בסיוע סטודנטים של הפקולטה למשפטים.
על פי דבר המערכת "כתב-העת מתמקד בזיקות המגוונות שבין המשפט לתחומים שונים, ובוחן את יחסי הגומלין המורכבים בין המשפט לבין מדעים אחרים כגון מדעי הרוח ומדעי החברה".
כתב העת מפרסם חוברות כלליות שבהן מאמרים העוסקים בסוגיות שונות הנוגעות למשפט, וכן "חוברות נושא" המוקדשות לתמות ספציפיות: משפט וגאוגרפיה (כרך ב(1)), קניין רוחני והגבלים עסקיים (כרך ב(2)), משפט ומדעי הרוח (כרך ג(1)), ו"מתודולוגיות ופרספקטיבות במחקר המשפטי" (כרך ד(1)), מדיניות מס ומימון ציבורי (כרך יג).
בנוסף, כתב-העת מפרסם ראיונות עומק עם שופטים הפורשים מבית המשפט העליון.
בכתב העת פורסמו מאמרים ודברי הגות של חוקרים בולטים בישראל ובהם ניבה אלקין-קורן, יוסף אדרעי, שולמית אלמוג, דוד אנוך, מיכאל בירנהק, ישי בלנק, גד ברזילי, אהרון ברק, דפנה ברק-ארז, מיכל גל, חאלד גנאים, דפנה הקר, אלון הראל, עלי זלצברגר, אייל זמיר, שרון חנס, אסא כשר,מני מאוטנר, ברק מדינה, אביחי מנדלבליט, דורון מנשה, נעם סולברג, אוריאל פרוקצ'יה, אורן פרז, רונן פרי, דניאל פרידמן, אורית קמיר, מרדכי קרמניצר, יורם שחר,רון שפירא ועוד.
הבנק המרכזי של ארובה
הבנק המרכזי של ארובה (בהולנדית: Centrale Bank van Aruba) הוא הסמכות המוניטרית העליונה והבנק המרכזי של ארובה.
הבנק החל לפעול באופן עצמאי ב-1 בינואר 1986, לאחר שארובה קיבלה מעמד אוטונומי בשלטון ישיר של ממלכת ארצות השפלה, וניתקה עצמה מהאנטילים ההולנדיים. הבנק עצמו הוא בעל מעמד עצמאי מקרב מוסדות המגזר הציבורי בארובה.
עם מתן העצמאות לבנק הוכנס לשימוש מטבע הפלורין ארובי, שבעת כניסתו למחזור היה שווה ביחס של 1.79 לעומת הדולר האמריקני.
מטרותיו העיקריות של הבנק נקבעו בחוק. בין אלו ניתן למנות את הפעילות לשמירת ערכו של הפלורין בכלכלה המקומית וכלפי מטבעות חוץ, פעילות לשמירת חוסן המערכת הכלכלית בארובה, הדפסת שטרות והטבעת מטבעות, ייעוץ לשר האוצר בעניינים כלכליים, וכן לשמש כבנק של מוסדות המדינה.
בייגלך
מדחנית
אמפליטודת הסתברות
סוכה (מבנה)
סוכה (משורש סכך) היא מבנה ארעי וזמני, שהוקם בימי קדם כדי להגן על בני אדם בעיקר מהשמש ומהגשם ואף כמקום מחסה לבהמות. יתרונה היה בקלות ההקמה והפירוק. הסוכה הייתה עשויה מעצים, ענפים ועלים של צמחים שהיו בשטח, ולא הצריכה חומרים מיוחדים ויקרים.
סוכות בדרך כלל נבנו באזורים של שטחים חקלאיים כדי שהשומרים יוכלו לשבת בהן ולתצפת על השטח, או כדי שהעובדים יוכלו לנוח בזמן הפוגה מעבודה. מכיוון שלסוכה היו דפנות חלשות (או שלא היו דפנות כלל), היא בדרך כלל לא היוותה הגנה מבעלי חיים מסוכנים ובני אדם עוינים, ולכן היה מסוכן לישון בה בלילה. לצורך כך הוקמה מלונה, (מלשון 'לינה').
הסוכה הייתה כנראה גם בשימוש אצל נוודים, בצורה דומה לאוהל. למשל אצל יונה הנביא מסופר כי לא רצה להתגורר בנינוה ולכן הוא בנה לו סוכה מחוץ לעיר. על פי התנ"ך היא הייתה גם בשימוש אצל צבאות שצרו על ערים, למשל ישראל שצרו על רבת בני עמון ובן הדד כשצר על העיר שומרון.
על בני ישראל מסופר במקרא כי כשעזבו את ארץ מצרים ונעו במדבר סיני הם שכנו בסוכות ולכן הצטוו לחוג את חג סוכות, כזכר לאותם סוכות בהם שכנו ביציאתם ממצרים.
הסוכה הפכה להיות סמל של הגנה, כפי הפסוק בתהילים: "כִּי יִצְפְּנֵנִי בְּסֻכֹּה בְּיוֹם רָעָה יַסְתִּרֵנִי בְּסֵתֶר אָהֳלוֹ בְּצוּר יְרוֹמְמֵנִי:" (ספר תהילים כ"ז ה'), וזו אחת הסיבות שקיימת ביהדות מצווה לבנות סוכה בחג הסוכות.
שימושי הסוכה.
בעת החדשה, המונח 'סוכה' בעברית משמש ככינוי עבור צרכים נוספים, כגון חדר אוכל בקיבוץ, סוכת המציל בחוף הים, סוכת שמירה ועוד.
הבנק המרכזי של הונדורס
הבנק המרכזי של הונדורס (בספרדית: Banco Central de Honduras) הוא הסמכות המוניטרית העליונה והבנק המרכזי של הונדורס.
הבנק החל לפעול ב-1 ביולי 1950 מכוח החוק של הונדורס ובעקבות הקמתו הוסדרו לראשונה באופן ממלכתי אמצעי התשלום במדינה והולאמה האחריות כלפי המדיניות המוניטרית ואשראי המדינה. החקיקה המסדירה את פעילותו נחקקה ב-3 בפברואר באותה שנה והבנק החל לפעול כעבור כחמישה חודשים, לאחר שהוסדרו דרכי פעולתו על ידי בעליו, עורך הדין רוברטו רמירז. באותה עת כבר הוכר הלמפירה כמטבע הרשמי של הונדורס, אך רק לאחר הקמת הבנק היה המטבע תחת פיקוח ממלכתי.
תפקידו המרכזי של הבנק בכלכלת הונדורס הורחב לכדי היותו מוסד חינוכי לענייני כלכלה, באמצעות אולמות ההרצאה הממוקמים במשרדי הבנק והספרייה הכלכלית שבתחומו.
רבת בני עמון
בניין דירות
שדרות או&quot;ם
שדרות האו&quot;ם
רחוב ההר
הבנק המרכזי של בוליביה
הבנק המרכזי של בוליביה (בספרדית: Banco Central de Bolivia) הוא הסמכות המוניטרית העליונה והבנק המרכזי של בבוליביה.
הבנק הוקם על פי חוק ב-20 ביולי 1928 בשם "הבנק הלאומי המרכזי של בוליביה". שמו הנוכחי נקבע באפריל 1929 וב-1 ביולי החל הבנק לפעול.
נגיד הבנק מכהן לתקופה של חמש שנים. בשנת 1985 כיהנה בתפקיד זה בפעם הראשונה אישה, תמרה סנצ'ס.
דקל (פירושונים)
הבנק המרכזי של בליז
הבנק המרכזי של בליז (באנגלית: Central Bank of Belize) הוא הסמכות המוניטרית העליונה והבנק המרכזי של בליז.
הבנק הוקם בשנת 1982 והוא ממשיך דרכם של מועצת הנציבים של בליז לענייני מטבע (1894–1976) והרשות המוניטרית של בליז (1976–1981). הקמתו של הבנק, כמו גם הרשות לפניו, היוו צעד משמעותי בפיתוח כלכלת בליז וקידום עצמאותה המדינית.
תפקידי הבנק הוגדרו בחוק ועל פיהם יותוו פעולותיו למען ייצוב המדיניות המוניטרית בבליז, בעיקר בנוגע לשער החליפין וקידומם של תנאי אשראי מספקים לפיתוח המדינה.
קז'ימיש
חוף תל ברוך
משפחת מנדלסון
משפחת מנדלסון היא משפחה מיוחסת שהשפיעה רבות בכלל יהודי גרמניה ובפרט בחוגי תנועת ההשכלה היהודית, ממשפחה זו יצאו אנשי ציבור, מדענים, מוזיקאים ופילוסופים בעלי שם עולמי.
ייחוס המשפחה.
משפחת מנדלסון הייתה מיוחסת לרבנים ופוסקי הלכה חשובים ביהדות אשכנז. משה מנדלסון אבי תנועת ההשכלה היהודית נחשב כאבי המשפחה המיוחסת בתולדות יהדות גרמניה. אמו של משה מנדלסון, ביילה רחל שרה הייתה מצאצאי הרמ"א, שמוקירו המהרש"ל שהרבה להתכתב עמו בשו"ת היה קרוב משפחתו. גם דניאל איציג, ששתיים מנכדותיו נישאו לשניים מבניו של מנדלסון, היה מצאצאי הרמ"א והש"ך. ייתכן שלמרות היותו משכיל, העובדה שהגיע ממשפחה מיוחסת סייעה לקשריו עם רבנים חשובים, אף שהם הסתייגו ממנו ומדעותיו - אפשר למנות את רבי שלמה דובנא שהיה שותפו בכתיבת הביאור, וכן רבי צבי הירש לוין ובנו רבי שאול ברלין.
ממשפחה זו ומצאצאיהם יצאו הרבה דמויות מרכזיות בתולדות יהדות גרמניה, שהתפרסמו הן בקרב היהודים והן בקרב הגויים. אך מרוב רצונם להידמות לגויים כאנשים משכילים המירו רוב צאצאי המשפחה את דתם. הן היהודים שנשארו ממשפחה זו והן המומרים, זכו להערכה גדולה בחייהם, כגון: יוסף מנדלסון שנשאר יהודי זכה להערכה גדולה בקהילה בברלין, ומאידך דורותיאה שלגל שהתנצרה זכתה להערכה גדולה בקרב אנשי ההשכלה הגרמנים.
בעלייה החמישית מגרמניה לארץ ישראל עלו גם ממשפחת מנדלסון, ועד היום הם נוטלים חלק בתרבות הישראלית.
מקור שם המשפחה.
מנדלסון הוא שם משפחה יהודי שמקורו ביהדות אשכנז. פירושו בשפת היידיש בנו של מנדל או בנו של מנחם, שכן ביידיש מנחם נקרא מנדל.
האיגוד הבין-לאומי לבולאות
האיגוד הבין-לאומי לבולאות (בצרפתית: Fédération Internationale de Philatélie) ובראשי תיבות פ.י.פ. (FIP) הוא ארגון עולמי לבולאות שמושבו בציריך שבשווייץ.
האיגוד הבינלאומי לבולאות הוקם ב-18 ביוני 1926 והוא מאגד בתוכו מעל 80 איגודים ארציים. מטרת הארגון לקדם את הבולאות בכלל ואת תחביב איסוף הבולים בפרט.
תפקידי האיגוד.
מאז הקמתו בשנת 1926, כאשר מספר אגודות אירופאיות התאחדו והקימו ארגון עולמי, הארגון פועל לקידום תחביב הבולאות שלפעמים נקרא מלך התחביבים ולפעמים התחביב של המלכים. האיגוד מקדם את איסוף הבולים בארצות מתפתחות ובארצות תעשייתיות שם התחביב הזה היה פחות נפוץ. האיגוד מקשר ומתאם בין הארגונים הבולאיים בארצות השונות. הארגון פועל נגד זיוף בולים ונגד הפצת בולים לא חוקית בפעילות משותפת עם האיגוד לפיתוח בולאות (WADP) שהוקם בינואר 2002 ועם האיחוד הבולאי העולמי.
ועדות.