עקרון "תום הלב" במשפט העברי נלמד גם מכח העקרון "כופין על מידת סדום". "מידת סדום" היא התנהגות המנוגדת להתנהגות ב"תום לב", והיא אפיינה את רשעותם הרבה של אנשי סדום המתוארת במקרא, ובעקבותיו במדרש. משמעותה, שאדם עומד בדווקנות על זכויותיו, הגם שלא צומחת לו כל תועלת מהתעקשות דווקנית זו. חכמי התלמוד ייחדו את הכינוי "מידת סדום" לשימוש לרעה בזכויות משפטיות, וקבעו את הכלל "כופין על מידת סדום", היינו שניתן לכפות על אדם שלא לנהוג כמידתם של אנשי סדום ולנצל לרעה זכויות משפטיות הנתונות בידו.
העיקרון מופיע בתלמוד בסוגיות שונות:
1. שינויים בחוזה - חוזה שכירות בו שניים מתקשרים בעסקה ובשלב מסוים מבקש אחד הצדדים לשנות סעיפים בחוזה על מנת שיטיבו עמו, ומבלי שיפגעו ברעהו. התלמוד קובע, שהתעקשות הצד שכנגד היא מידת סדום, ולכן כופין אותו להסכים לשינוי בתנאי העסקה.
2. חלוקת ירושה – אדם הוריש לבניו מספר שדות בגודל ובאיכות שווה. אחד האחים מבקש לקבל שדה מסוימת בשל היותה צמודה לשאר שדותיו, אך האחים מתנגדים לכך על אף שלהם אין העדפה לשדה מסוים. על מקרה זה נפסק כי התנהגות האחים היא מידת סדום, ויש לכפות עליהם לתת לאח את השדה המבוקשת.
3. שכנים – המשנה קובעת שאדם אינו רשאי לקבוע חלון בקיר ביתו הפונה לחצר שכנו, כדי שלא לפגוע לו בפרטיות. עם זאת, התלמוד מעיר שאם החלון ייקבע בגובה של ד' אמות (כשני מטר) ניתן להתקינו. בנסיבות אלו לשכן לא עומדת זכות סירוב, וניתן לכפות עליו את התקנת החלון. חלון נמוך פוגע בפרטיות במידה מועטה, ועל כן התנגדות השכן להתקנת החלון אינה ראויה, ומהווה מדת סדום.
דוגמה ליישום עקרון תום הלב במימוש חוזה על יסוד "כופין על מידת סדום", מצוי בפסק דינו של השופט משה דרורי. במקרה זה הורה בית המשפט לקבל את בקשתם של חייבים להחליף שעבוד מנכס יקר לנכס זול יותר, למרות התנגדות הנושה לכך, בשל דרישתו לקיים את החוזה שנחתם בין הצדדים, ללא כל שינוי. הנימוק לפסק הדין הוא, שהחלפת השעבודים תטיב בצורה מהותית עם החייבים, ולא תפגע באופן משמעותי בנושה, ולפיכך יש מקום לכפות עליו להסכים לבקשת החייבים.
לדעת ד"ר בנימין פורת ההבחנה העיקרית בין עקרון "ועשית הישר והטוב" לבין הלכת "כופין עליו מידת סדום" היא, שהראשון חל במצבים בהם אדם פועל כדי להשיג זכות חדשה, ואילו הדין השני חל במצב בו מונעים מאדם להשתמש בזכות קיימת הפוגעת באינטרס האחר ללא צידוק כלכלי.
מה ששנוא עליך אל תעשה לחברך ('דעלך סני לחברך לא תעביד').
אפשרות רביעית לעקרון המקביל לעקרון 'תום הלב' במשפט העברי היא אמירתו של הלל הזקן: "מאי דעלך סני (= מה שעליך שנוא) לחברך לא תעביד (= לחברך לא תעשה)". למעשה, זהו הניסוח השלילי של מצוות "ואהבת לרעך כמוך". כך גורס ספר החינוך: "לאהוב כל אחד מישראל אהבת נפש... שנאמר, 'ואהבת לרעך כמוך', ואמרו זכרונם לברכה, 'דעלך סני לחברך לא תעביד'... שהאוהב חברו כנפשו לא יגנוב ממנו ולא ינאף את אשתו, ולא יונהו בממון ולא בדברים ולא יסיג גבולו".
באופן דומה כתב רבי יהודה אבן שעיב בדרשותיו: "ועיקר מצווה זו אינה שיאהב אדם לחברו כמוהו, כי האיך ייתכן שתצוה תורה מה שאינו טבע ולא ייתכן, וכמו שדרשו ר' עקיבא: 'חייך קודמין לחיי חברך'... אבל פירוש המצוה, שלא יזיקהו בגופו ובממונו, ולא יגרום לו שום נזק ויאהב ממון חברו כשלו".
זיקה בין חובת אהבת הרע לבין חובת תום הלב באה לביטוי בפסיקתו של השופט אליקים רובינשטיין: בני זוג רכשו דלתות ושילמו עבורן בשיקים דחויים, מתוך ידיעה שלא יוכלו לפרוע אותם, משום שהחברה שבבעלותם הייתה מצויה בקשיים גדולים. כל זאת מבלי לספר זאת לספק – דלתות חמדיה. השופט רובינשטיין קבע בפסק הדין כי יש גבול שאסור על בעלי-עסקים לעוברו, ואם עברוהו יהיו לכך תוצאות משפטיות - והוא פגיעה מודעת בזולת. בהתנהגות כזו יש משום חוסר תום לב, והיא בכלל "אל תעשה לחברך את השנוא עליך!".
תום הלב בפרשנות חוזה במשפט הישראלי אל מול תום הלב במשפט העברי.
בני פורת סבור כי קיומה של קשת נרחבת של חובות קוגנטיות ממשפחת 'תום הלב' במשפט העברי, מייתרת את הצורך בכללי פרשנות חוזה כדי להגיע לתוצאה הוגנת ומאוזנת. כלומר, דווקא בשל המקום הרב שייחד המשפט העברי לעקרון תום הלב, הוא אינו מוצא לנכון לגייס לתכלית זו את כללי הפרשנות. לשיטתו, שמירת תום הלב מחוץ לזירה הפרשנית תורמת ליכולתם של הצדדים לצפות באופן בהיר יותר כיצד יפורש החוזה על ידי בתי המשפט, ומה תהיה תוצאתו המשפטית. זאת בשונה, מחובת תום הלב במשפט הישראלי המאופיינת בגמישות רבה בפירוש החוזה, ולעיתים יוצרת אי ודאות. עוד הוא סבור כי החובות ממשפחת תום הלב הקיימות במשפט העברי פועלות באופן פחות פטרנליסטי, שכן הן אינן מייחסות לצדדים כוונות שלא עלו על דעתם, אלא מטילות עליהם חובת התנהגות, אף אם הם לא התכוונו לנהוג כך מלכתחילה. מנגד, במשפט הישראלי כאשר בית המשפט מפרש חוזה בעזרת עקרון תום הלב, הוא מייחס לצדדים כוונות תמות לב, שייתכן שכלל לא עלו על דעתם, ובכך הוא מגדיר מחדש את רצונות הצדדים, ומספר לנו "מה היו כוונותיהם האמיתיות". כך יוצא שהחובות המצויות במשפט העברי מכבדות את האוטונומיה של בעלי הדין להגדיר בעצמם את מפגש הרצונות שלהם, ועם זאת, המשפט העברי שומר לעצמו את האפשרות להורות לצדדים לנהוג אחרת, כפי הנדרש מעקרון תום הלב.
Variety.com
יחסי איסלנד–שווייץ
יחסי איסלנד–שווייץ הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה של איסלנד לבין הקונפדרציה השווייצרית.
היסטוריה.
הקונפדרציה השווייצרית הכירה לראשונה בעצמאות הרפובליקה של איסלנד בינואר 1947. שתי המדינות כוננו את יחסיהן הדיפלומטיים הרשמיים ב-1951.
באוקטובר 1989 הפכה ויגדיס פינבוגדוטיר לנשיאת איסלנד הראשונה שמקיימת ביקור רשמי בשווייץ. שווייץ האמינה את שגרירותה באוסלו שבנורווגיה על האינטרסים שלה באיסלנד. איסלנד האמינה את שגרירותה בבריסל שבבלגיה על האינטרסים שלה בשווייץ. איסלנד מחזיקה שלוש קונסוליות שונות בשווייץ.
הסחר הכולל בין שתי המדינות עמד על 65 מיליון פרנקים שווייצרים בשנת 2016.
לירן גולוד
לירן גוֹלוֹד (נולדה ב-14 במאי 1978) היא סופרת ישראלית והמנהלת האמנותית של פסטיבל הסופרים הבינלאומי במשכנות שאננים, ירושלים.
ביוגרפיה.
לירן גולוד נולדה בקריית שמונה. ב־1985 עברה עם משפחתה למושב בית הלל שבגליל העליון.
בעלת תואר ראשון במדעי ההתנהגות ובספרות מאוניברסיטת בן-גוריון, ותואר שני בספרות עברית מאוניברסיטת חיפה.
בין השנים 2006–2013 עבדה בקונסוליה הישראלית בניו יורק כמנהלת תחום ספרות ואמנות. החל משנת 2014 היא המנהלת האמנותית של פסטיבל הסופרים הבינלאומי במשכנות שאננים, ירושלים.
ספרה הראשון, "עבודת אדמה", ראה אור בכנרת זמורה-ביתן ב־2014 וזיכה אותה בפרס שרת התרבות לסופרים בראשית דרכם. ספרה השני, "נמר גימ"ל", ראה אור בהוצאת עם עובד ב־2019.
מתגוררת בחיפה ובבית הלל עם בעלה האמן עודד הירש ושני בניהם.
סקודה 15Tr
סקודה 15Tr (בצ'כית: Škoda 15Tr) הוא טרוליבוס מתוצרת יצרנית הרכבות החשמליות הצ'כית Škoda Transportation אשר יוצר בין השנים 1988 – 2004.
היצרן Škoda Transportation.
Škoda Transportation (הממשיכה את מורשת הייצור של "Škoda Works" ), היא חברת הנדסה צ'כית המפתחת ומייצרת רכבות חשמליות לתחבורה עירונית, קטרים ​​חשמליים, רכבות תת-קרקעיות וטרוליבוסים.
Škoda Transportation מחזיקה בבעלות מלאה או חלקית של מספר חברות אחרות הפעילות בתחום פיתוח וייצור של מנועים חשמליים ומוצרים נלווים במספר מדינות אירופאיות. קבוצת החברות Škoda Transportation היא מהיצרניות הגדולות בעולם של חשמליות ויחידות הנעה לטרוליבוסים.
קדושת ארץ ישראל
על-פי האמונה היהודית, ארץ ישראל קדושה יותר מכל הארצות. מחמת קדושה זו למשל, ישנם מצוות שחיובם הוא רק בארץ ישראל בלבד.
שתי קדושות.
יש מי שכתב שארץ ישראל, יש בה שתי קדושות:
קדושה אחת היא קדושה עצמית מחמת השכינה השורה בה, מאז שנתנה הארץ לאברהם אבינו בברית בין הבתרים, ומחמת כך השתוקקו האבות להיקבר בארץ ישראל. קדושה זו אינה מתבטלת בחרבן הבית וגלות ישראל,
הקדושה השנייה היא קדושה המגיעה על ידי עם ישראל, מאז שכבשוה וחילקוה בימי יהושע, והחזיקו בה בימי עזרא.
הקדושה והמצוות.
קדושת ארץ ישראל מכילה על הארץ את חיוב המצוות התלויות בארץ, שהן: תרומות ומעשרות, שביעית יובל וחלה, וכן את כל המצוות התלויות בקיום מצוות אלו (כגון שילוח עבדים התלוי בקיום היובל).
חלק גדול מהמצוות הנוהגות בארץ, נוהגים בה מרגע שכנסו ישראל לארץ, בלא קשר לכיבוש וחילוק וקדושת הארץ של עם ישראל. ואלו הן המצוות: ערלה, (י"א רביעי), כלאיים, חדש, עומר, שתי הלחם, ביכורים, וכן מתנות עניים: לקט, שכחה ופאה.
מצוות אלו נוהגות מהתורה בארץ ישראל גם שבטלה קדושה ראשונה, לכן חדש, עומר, שתי הלחם וביכורים נהגו מהתורה בבית שני לכל השיטות. ערלה, כלאי הכרם, לקט שכחה ופאה נוהגים מהתורה גם בזמן הגלות.
מחמת קדושת ארץ ישראל מצווה לגור בה, ולחבבה, ולהיקבר בה. וכן מעלותיה הרוחניות שרק בה ניתן לבנות מקדש, ואין נביאים מתנבאים אלא בה או בשבילה ואין תורה כתורת ארץ ישראל ואין חכמה כחכמת ארץ ישראל, ואוויר ארץ ישראל מחכים קימות בה מחמת קדושתה העצמית.
דרגות בקדושה.
בקדושתה ארץ ישראל יש דרגות זו לפנים מזו, וכפי השראת השכינה, כך המקום קדוש יותר. ואלו הן:
זמן קידוש ארץ ישראל.
ארץ ישראל נתקדשה שתי פעמים, הראשונה בימי יהושע ונקראת בשם קדושה ראשונה, ופעם שנייה בזמן כיבוש עזרא הנקרא קדושה שנייה. ועתידה להתקדש לעתיד לבוא בקדושה שלישית.
קדושה ראשונה.