הצבא ההונגרי הפחית את מספר הטנקים שברשותו בצורה דרסטית, חלק ניכר ממשאיות ההובלה שלו וחלק מגדודי המשמר שלו הוצאו משימוש. בשנת 1997, השקיעה הונגריה כ-560 מיליון דולר על הגנה. הונגריה אף הפכה להיות חברה בברית נאט"ו ב-12 במרץ 1999. בשנת 2001, החליט חיל האוויר ההונגרי לרכוש 14 מטוסי קרב מסוג JAS 39 Gripen. רכישה זו שיפרה באופן ניכר את יכולותיו של חיל האוויר. גיוס החובה בוטל ביוני 2004. קודם לכך הייתה התחייבות ל-6 חודשי שירות, עם התחייבות למילואים עד גיל 50.
ציוד.
חיל היבשה.
כוח היבשה כולל: כ-50 טנקים, 12 תותחים נגררים + 24 בהזמנה, כ- 1,200 רכבים משוריינים.
חיל האוויר.
צי המטוסים של החיל כולל: 14 מטוסי קרב JAS-39 גריפן, 8 מטוסי אימון, 8 מסוקי קרב מיל מי 24, 31 מסוקי תובלה, ועוד מספר מטוסי תובלה. בנוסף לזה יש לחיל גם מערכות הגנה אווירית.
גיל הבלות
תובלה
אהרון אורלאנסקי
הוגו זיכטינג
הוגו זיכטינג (בגרמנית: Hugo Süchting); 8 באוקטובר 1874 - 27 בדצמבר 1916) היה שחמטאי גרמני.
קריירה.
זיכטינג ניצח בתחרות קיל בשנת 1893 , הגיע למקום ה-13 בתחרות לייפציג 1894 (ניצח: זיגברט טאראש), חלק מקום שני עם איגנץ פון פופיל אחרי רוברט בארנס בתחרות אייזנאך 1896 והגיע למקום ה-15 בתחרות ברלין 1897 (ניצח: רודולף שארושק) .
זיכטינג הגיע למקום השני בתחרות אלטונה 1897 וחלק מקום ראשון פעמיים - בתחרות אלמסהורן 1898 ובתחרות קיל 1900 (עם אוסקר אנטצה). בתחרות הנובר 1902 חלק זיכטינג מקום 14-15 (ניצח: דוד ינובסקי), זיכטינג ניצח בתחרות המבורג 1903, חלק מקום 8-9 בתחרות קובורג 1904 (ניצחו: רודולף סוידרסקי, קורט פון ברדלבן וקרל שלכטר), חלק מקום 11-12 בתחרות ברמן 1905 (ניצחו: גזה מארוצי ודוד ינובסקי), חלק מקום 5-6 בתחרות סטוקהולם 1906 (ניצחו: אוסיפ ברנשטיין וקרל שלכטר), חלק מקום 18-19 בתחרות אוסטנדה 1907 (ניצחו: אוסיפ ברנשטיין ועקיבא רובינשטיין), חלק מקום 13-14 בתחרות פראג 1908 (ניצחו: אולדריך דוראס וקרל שלכטר), חלק מקום 16-18 בתחרות וינה] 1908 (ניצחו: אולדריך דוראס, גזה מארוצי וקרל שלכטר), חלק מקום 6-7 בתחרות דיסלדורף 1908 (ניצח: פרנק מרשל) וחלק מקום 14-16 בתחרות קרלסבד 1911 (ניצח: ריצ'רד טייכמן) .
זיכטינג ניצח בשני דו-קרבות את פאול לאונהרדט 2.5-1.5 ואת קארל קארלס 2-1. שני הדו-קרבות התקיימו בהמבורג בשנת 1911. שנה לאחר מכן סיים בתיקו דו-קרב גומלין עם פאול לאונהרדט בתוצאה 2-2.
מפלצת חילה
אהרון בן ישועה
מאיר בן אהרן יהודה אריק
ישראל קלויזנר
תסמונת בלום
תסמונת בלום היא הפרעה תורשתית נדירה ורצסיבית שמאפייניה הם על פי רוב שברים ושינויי סדר בכרומוזומים של האדם הלוקה בה. התסמונת נתגלתה ותוארה לראשונה על ידי הדרמטולוג ד"ר דייוויד בלום בשנת 1954.
תיאור.
אנשים הלוקים בתסמונת בלום נמוכים מהממוצע, ולרוב מתאפיינים בקול גבוה, מבנה פנים ארוך וצר, אף ואוזניים בולטות. יש להם נטייה לשינויים בפיגמנטים ולהתרחבות כלי הדם בעור, במיוחד בהשפעת חשיפה לשמש. שינויים אלה מופיעים כפריחה אדומה בצורת פרפר על הפנים. השינויים בצבע העור עשויים להופיע גם על הזרועות.
תופעות נוספות שעשויות להופיע כוללות קשיי למידה, פיגור שכלי (אם כי לרוב האינטליגנציה תקינה), רגישות בדרכי הנשימה, סוכרת וכשל חיסוני שעלול לגרום להופעות חוזרות של דלקת ריאות ודלקות אוזניים. גברים הלוקים בתסמונת לא מייצרים בדרך כלל תאי זרע ולכן בדרך כלל הם עקרים. אצל נשים עם תסמונת בלום נפסק בדרך כלל המחזור החודשי בגיל צעיר יחסית.
אי יציבות כרומוזומית בתסמונת בלום גורמת לסיכון גבוה לחלות בסרטן, בדרך כלל כבר בעשור השני לחייו של הלוקה בתסמונת.
שכיחות ותורשה.
תסמונת בלום מופיעה בעיקר אצל יהודים ממוצא אשכנזי. אחד מכל מאה יהודים אשכנזים נושא את האלל האחראי לתסמונת, אולם אלל זה הוא רציסיבי ולכן רק במצב הומוזיגוטי הוא יתבטא, כלומר, רק אם האלל קיים אצל שני ההורים יש לילדם סיכוי בשיעור של 25% ללקות בתסמונת. אם אחד או שני ההורים הם נשאים, לילדם יש סיכוי של 50% גם לשאת את האלל הלא-תקין. בסקר שנעשה בישראל בסוף שנות ה-70 נמצא כי שכיחות הלוקים בתסמונת בלום בקרב האוכלוסייה האשכנזית בישראל - שבה התסמונת היא השכיחה ביותר - היא 1:98,000 לידות.
בדיקת נשאות.
גילוי נשאות האלל שגורם לתסמונת בלום נעשה על ידי בדיקת סקר גנטית. עקב נדירות התסמונת באוכלוסיות לא אשכנזיות, קיימת תועלת בביצוע בדיקות סקר באוכלוסיות אשכנזיות בלבד . מסיבה זו מוצעת כיום הבדיקה רק לבני זוג ששניהם אשכנזים או אשכנזים באופן חלקי. אם הבדיקה מעלה ששני בני הזוג הם נשאים, מומלץ לבצע בדיקת מי שפיר או בדיקת סיסי שיליה כדי לבדוק אם הוולד צפוי ללקות בתסמונת.
הערות שוליים.
תסמונת בלום
הוגו זוכטינג
חוסר דם
לורה ונדרוורט
לורה דיאן ונדרוורט (באנגלית: Laura Dianne Vandervoort; נולדה ב-22 בספטמבר 1984) היא שחקנית קנדית. ידועה בעיקר בזכות תפקידה הראשי כליסה בחידוש "V" (2009), בתור אלנה מייקלס בסדרה "נשיכה", ובתור סופרגירל/קארה זור-אל בסדרה "סמולוויל".
ביוגרפיה.
ונדרוורט נולדה בטורונטו, אונטוריו שבקנדה, למשפחה נוצרית. אמה קנדית ואביה הולנדי. היא נכדתו של פרד סנגר, אגדת הוקי קרח מקומית מגרנד פולס-וינדזור ששיחק בליגת הצעירים בקבוצת "Quebec Citadelles" . לה אחות צעירה בשם שרה. קרובת משפחה של השחקן הקנדי גורדון פינסנט. בצעירותה התעסקה רבות בספורט - כדורגל, כדורסל, טניס, התעמלות ובייסבול.
בגיל 7 החלה באימוני קראטה, ובגיל 16 הגיעה לדרגת חגורה שחורה דאן 2.
היא סיימה את לימודיה באוניברסיטת יורק.
הרקע למלחמת לבנון השנייה
בריסק דליטא
כישור (טווייה)
כישור הוא מכשיר ששימש לטווייה כבר בעת העתיקה ואחר כך בתקופת ימי הביניים, ביחד עם פלך או עם גלגל טווייה. טוויית הצמר, שהייתה אחת מהמלאכות העיקריות שניצבו בפני הנשים בתקופה זו, נעשתה על ידי סיבוב הפלך ופיתול סיבי הצמר סביבו, דבר שגרם להם להתלפף לכדי חוט אחיד. הכישור עוזר לשמור ולאחסן את הסיבים שעדיין לא נטוו, כך שלא יסתבכו ושיהיו קלים לטווייה.
מיומנות הטוויה הייתה מיומנות נדרשת ביותר מנשות התקופה, ולכן כל ילדה בתקופה זו למדה להשתמש בכישור, ונדרשה לעשות זאת על מנת לעזור בנטל הכנת הבגדים לבני הבית. במקרא נזכרות הנשים כמי שעוסקות במלאכת הטווייה "וכל אשה חכמת לב בידיה טוו" (ספר שמות, פרק ל"ה, פסוק כ"ה), "וכל הנשים בחכמה... טוו את העזים" (ספר שמות, פרק ל"ה, פסוק כ"ו) וכן, "ידיה שלחה בכישור וכפיה תמכו פלך" (ספר משלי, פרק ל"א, פסוק י"ט).
עם המהפכה התעשייתית והמצאת מנוע הקיטור, הוחלפו הכישור והפלך, שהיו עד אז הדרך היחידה לטוויית חוטים לבגדים, על ידי המכונות, והשימוש במכשירים אלו פסק.
הכישור כסמל.
הכישור והפלך מסמלים מלאכה נשית, מאחר שבעבר כמעט כל אישה ידעה לטוות (להבדיל מאריגה שהייתה מסובכת יותר).
במעשייה היפהפייה הנרדמת, מטילה המכשפה הרעה קללה על הנסיכה, ואומרת שתידקר על ידי פלך. למעשה, בפלך אין חלק חד שיכול לדקור, והוא מופיע כאלמנט הדקירה רק בעיבוד מאוחר של האגדה. באגדה המקורית הנסיכה אכן נדקרת במהלך אריגה, אך לא מפלך, אלא מסיבי פשתן שחודרים תחת ציפורנה. במהלך שנתה, מגיע הנסיך ואונס אותה. הנסיכה מתעוררת רק כאשר התאומים שילדה יונקים את אצבעה ומוציאים את הסיבים. פשתן הוא סיב חזק שפוצע בקלות את היד, ונהוג להרטיבו לפני הטווייה.
אגדה נוספת שבה מוזכרים הכישור והפלך היא "עוץ לי גוץ לי", שבה הייתה צריכה בת הטוחן לטוות זהב מקש. בעיבוד המחזה לעברית שכתב אברהם שלונסקי נכתב: "(בת הטוחן): מה זאת נטפל עליי המלך?/ שוב עליי לטוות בפלך/לטוות מקש זהב טהור/ואיזה לילה, איזה קור."
הכישור מוזכר במקרא פעם אחת בלבד (מילה יחידאית), בשיר המפורסם הפותח במילים "אשת חיל מי ימצא" (משלי פרק לא) שבו נאמר (פסוק יט): "יָדֶיהָ שִׁלְּחָה בַכִּישׁוֹר וְכַפֶּיהָ תָּמְכוּ פָלֶך".
הכישור הוא גם סמלה של הודו. עד לשנת 1947 הוצג במרכזו של דגל הודו ה"צ'רקהה" ("Charkha") שסימל את גלגל טווייה של מהאטמה גנדי. לאחר מכן הוחלף לגלגל אחר בשם "אשוקה צ'קרה".
רן בן-שמעון
פחת
פְּחָת הוא הירידה בשוויו של נכס על פני תקופת הבעלות עליו והשימוש בו, כתוצאה מתהליכי בלאי, שינויים טכנולוגיים והתיישנות. המונח משמש בתחומי הכלכלה, החשבונאות, המימון, השמאות והמיסוי, ולמטרות שונות נעשה שימוש בשיטות אומדן שונות לשיערוכו.
הפחת על פני תקופה נאמדת הוא פונקציה יורדת של אורך חייו הכלכלי של הנכס: ככל שחיי הנכס ארוכים יותר, כך קטנה יותר ההפחתה היחסית בערכו בכל תקופה נתונה. ניתן לנסח זאת גם באופן הפוך: ככל שמאבד יותר הנכס מערכו בכל תקופה נתונה, כך קצרים יותר חייו הכלכליים.
בהקשר של פחת כלכלי הפחת הוא בדרך כלל חיובי (הנכס מאבד מערכו בתקופה), אך לעיתים מתקיים פחת שלילי (ערך הנכס עלה בתקופה). פחת המחושב לצרכים חשבונאיים ולצורכי מיסוי לא תמיד יוכל לקחת בחשבון גורמים כלכליים חיצוניים כחלק משיערוכו, בהיותו מונחה בכללים חשבונאיים שמרניים ובתקנות קשיחות למדי של רשויות המס. הפער בין ערכו הכלכלי של הנכס ובין ערכו החשבונאי (שוויו בספרים) הוא רווח הון.