הילס נולדה בנוטינגהאם, והייתה חברה בלהקה השייקספירית המלכותית. היא שיחקה בתפקידים רבים עם הלהקה בהם בתפקיד סאלי פורת' במחזמר "פופי" מאת פיטר ניקולס, פרדיטה במחזה "אגדת חורף" ודיאנה במחזה "סוף טוב הכול טוב" בבימויו של טרוור נאן. עוד שיחקה בתפקיד אדווין דרוד בהפקה של תיאטרון ניו יורק שייקספיר של "תעלומת אדווין דרוד" בתיאטרון סבוי ב-1987, יחד עם לולו וארני וייז. הילס למדה בבית הספר התיכון וולטון.
ב-1984 הייתה הילס מועמדת לפרס אוליבייה בקטגוריית שחקנית השנה במחזמר על הופעתה בתפקיד אמילי טלנטייר במחזמר "The Hired Man" של הווארד גודול ומלווין בראג.
תפקידים נוספים שלה בתיאטרון היו איב במחזה "Flying Under Bridges" מאת סנדי טוקסביג בעיבודה של שרה דניאלס (תיאטרון ווטפורד פאלאס), בטי במחזה "Larkin with Women" (תיאטרון בלגרייד), ורה במחזה "Stepping Out" (תיאטרון ניו ויק סטוק), "The Hired Man" (תיאטרון לסטר היימרקט ובווסט אנד), "חלום ליל קיץ" (RSC סטרטפורד וברביקן), רסטי במחזה "ידידינו בצפון" מאת פיטר פלנרי (RSC ניוקאסל וברביקן), "The Witch of Edmonton" (הלהקה השייקספירית המלכותית), "Beside Herself" מאת שרה דניאלס (רויאל קורט), "We The Undersigned, Dealing With Clair" מאת מרטין קרימפ (אורנג' טרי ריצ'מונד), "פיאף", "היפה והחיה", "ברנשים וחתיכות", ו"הסערה".
הילס גילמה את גברת אנספורד-היל במחזה "פיגמליון" בתיאטרון רויאל אקסצ'נג' במנצ'סטר, והצטרפה לסיבוב הופעות של המחזה "נערות לוח השנה" בתפקיד אנני. במחזה "Special Occasions" שיחקה בתפקיד איימי ראסקין בתיאטרון The Mill Theatre Sonning לצדו של בעלה פול קלארקסון. בהמשך שיחקה בתפקיד הומילי קלוק במחזה "הלקחנים" בתיאטרון נופילד בסאותהמפטון. הילס זכתה לשבחים על הופעתה בתיאטרון Shakespeare at the Tobacco Factory בבריסטול בתפקיד גונריל במחזה "המלך ליר", ובתפקיד מאדאם רנייבסקייה במחזה "גן הדובדבנים" שניהם בבימויו של אנדרו הילטון. בתיאטרון אברימן בצ'לטנהאם שיחקה הילס בתפקיד אמנדה וינגפילד במחזה "ביבר הזכוכית" מאת טנסי ויליאמס. היא גילמה את קאת' במחזה "Entertaining Mr Sloane" מאת ג'ו אורטון, ואת טוין במחזה "פיאף" בבימויו של פול קריסון.
היל השתתפה בתוכניות טלוויזיה רבות, כגון קומדיית המצבים "2.4 ילדים בממוצע" בה גילמה את רונה במשך 8 עונות מ-1991 עד 1999. עוד כיכבה בתפקידי הנשים וחלק מתפקידי הגברים בסדרה הקומית "Who Dares Wins" של ערוץ 4 בין 1984 ל-1988. ב-2004 וב-2005 גילמה את קרוליין ג'וינר בסדרה הרפואית "חדר מיון", ולפני כן ב-1993 שיחקה באותה סדרה בתפקיד קרול סימפסון.
ב-1986 כיכבה הילס בשישה פרקים של הסדרה "Ladies in Charge". בשנים 1997 עד 1999 שיחקה בתפקיד ראשי לצדו של קווין מקנלי בסיטקום "אבא" של ה-BBC בדמות בריל הוק. את הסדרה "אבא" כתב אנדרו מרשל שיצר גם את "2.4 ילדים בממוצע". ב-1993 הופיעה הילס בתפקיד עצמה בסדרה "The Good Sex Guide". בשנת 2009 השתתפה בתוכנית "The Alan Titchmarsh Show".
הילס ידועה מהופעתה בתפקיד אנאבל שריוונר בסדרת הרדיו "The Archers", כמו גם בתסכיתי רדיו רבים אחרים. בקולנוע שיחקה הילס ב-1982 בסרט "Homeground".
חיים אישיים.
היל נשואה לשחקן והבמאי פול קלארקסון, ששיחק בתפקיד ג'ון טלנטייר במחזמר "The Hired Man". לבני הזוג יש שלושה ילדים.
צב חטפן לבן-גרון
צורת הפסק
צורת הֶפְסֵק היא תופעה דקדוקית בעברית המקראית המתבטאת בשינוי ההגייה והניקוד של מילה בשל הימצאותה בהפסק (כלומר מופיע בה טעם מקרא המפריד בין הפסוקים או חלקיהם). טעמי המקרא המפסיקים העיקריים שבהם מופיעות מילים בהפסק הם סוף פסֽוק (המקביל לנקודה .), אתנחת֑א (המקביל לנקודה ופסיק ;), ולעיתים גם בזק֔ף (ההפסק החלש ביותר, המקביל לפסיק ,).
לדוגמה, המילה "שמש" בצורת הקשר (כאשר היא בתוך הרצף של המשפט) מנוקדת שֶׁמֶשׁ, ואילו בהפסק ניקודה שָׁמֶשׁ:
היבט צורני ופונטי.
צורות ההפסק וההקשר לרוב זהות לחלוטין מבחינת הכתיב שלהן, וההבדל ביניהן מתבטא רק בניקוד ובהטעמה. לרוב צורות ההפסק הן מלעיליות וצורות ההקשר מלרעיות: (לעומת ), (לעומת ), (לעומת ). במילה אָנֹכִי ההבדל היחיד בין צורת ההפסק הוא במקום ההטעמה: צורת ההפסק מוטעמת מלעיל – – ואילו צורת ההקשר מוטעמת מלרע (כלומר בהברה האחרונה) – . אך יש מקרים שצורת ההפסק היא דווקא מלרע, כגון (לעומת בהקשר – במלעיל).
צורות ההפסק מצויות בתבניות מסוימות. אלו המקרים הבולטים:
א. ברבות מן המילים המסתיימות בשני סגולים יבוא קמץ בהפסק כנגד הסגול הראשון, לדוגמה: (בהקשר: ). (בשמות עצם אך לא בצורת הפועל כמו 'ללכת' 'נופלת'(סגול סגול) - למעט יוצאים מן הכלל נדירים כמו 'המגביהי לשבת' (תהילים קיג ה -קמץ סגול))
ב. בהברה מוטעמת שפתח רגיל בהקשר, יימצא לרוב קמץ: (בהקשר: ). כך גם בצורות ההפסק (ששתיהן במלעיל; לעומת בהקשר במלרע; ויש גם צורות ההפסק – במלעיל).
ג. תנועה במקום שווא: מקורם של שוואים רבים בתנועה, ובצורות ההפסק באה ברבים מן המקרים האלה תנועה המעידה על כך (במקרים אלו ההטעמה – בתנועה הזאת, כלומר הטעמת המילה מלעיל). כך בפעלים כגון (בהקשר הצורות מלרעיות: ); וכן בשמות דוגמת (בהקשר: ).
ד. דוגמה בולטת נוספת לסעיף ג׳ הכינוי החבור לנוכח , כגון: (בהקשר: ). ואולם בכמה מילות יחס נפוצות ההבדל אחר, והכינוי לנוכח מזדהה עם הכינוי לנוכחת: (בהקשר: ), למשל: , .
השפעות נגררות.
השינויים בניקוד יכולים לגרור שינוי נוסף בהתאם לכללי הניקוד. למשל:
ו' החיבור נוטה להינקד בקמץ כאשר היא באה לפני הברה מוטעמת: וגם , וגם . בצורות הפסק ו' החיבור לפני הברה מוטעמת מנוקדת תמיד בקמץ: , ולא , .
במקום שבמקור היה צריך להיות דגש ולפניו פתח ויש ח', ה' או ע' קמוצות, מופיע במקום פתח סגול: . לפיכך שינוי לקמץ גדול (סעיף ב) יכול לגרור שינוי מפתח לסגול, לדוגמה: (בהקשר: ).
שמות פרטיים בהפסק.
כללי ההפסק חלים גם על שמות פרטיים כמומחש בבראשית ד ב: . רובם ככולם שמות המסתיימים בסגול סגול.
צורות הפסק בלשון חז"ל.
צורות הפסק מתועדות גם בלשון חז"ל. בכתבי היד של ספרות זו, ובעיקר במנוקדים שבהם, אפשר למצוא בהפסק תחבירי צורות כגון (במקום ; לעיתים בא בהן סימן הטעמה על ההברה שלפני האחרונה), וכן וכיוצא בזה (במקום ). במסורות רבות של לשון חז"ל משמשות גם צורות הפסק קבועות, דהיינו צורות הפסק שניקודן אינו משתנה על פי מעמדן התחבירי, כגון (ולא ), (ולא ).
צורות הפסק בברכות ותפילות.
ברכת בורא פרי הגפן.
בנוסח הברכה לפי מסורת אשכנז, תימן וחלק מיהודי תוניסיה מילת הגפן מנוקדת בצורת ההפסק , ואילו לפי המסורת הספרדית בצורת ההקשר . יש שהסבירו כי ההבדל בין שני הנוסחים נעוץ במחלוקת היכן נמצא ההפסק בברכה: מסורת אשכנז ותימן גורסת כי ההפסק הוא במילה הנהגית בהפסק, ואילו המסורת הספרדית גורסת כי ההפסק אינו אלא מצוי בתשובת האמן שנאמרת לאחר הברכה. אף על פי שהכלל של צורת הפסק הוא תוצאה של שינוי טבעי שבא בלשונם של דוברי העברית הקדומים, והסיומת בברכת בורא פרי הגפן אינה שונה משאר סיומות ההפסק והרי היא כהפסק לכל דבר מבחינת הטעמתה.
בנוסח התפילה.
בסידורים רבים (אך לא בכולם) יש בנוסח התפילה צורת הפסק בסוף ברכות או בסוף משניות או בסוף יחידות טקסט. למשל: בברכות: 'שלא עשני עבד' (קמץ סגול), 'המכין מצעדי גבר' (קמץ סגול). וכן במשניות המצוטטות בתפילה: ב'פרק איזהו מקומן של זבחים', יש משנה המסתיימת במילים 'אל מקום הדשן' (קמץ סגול - כך בסידור הרב שלפי עדות אחיו בהקדמה לסידור - דקדק מאוד בכללי הניקוד). ובהגדה של פסח ב'ארבע קושיות' - 'אפילו פעם אחת' (סגול קמץ - כך בסידור הרב).
לגבי ניקוד המילים 'מוריד הגשם' נחלקו הסידורים האם זה בקמץ סגול או בסגול סגול, כנראה כי אין זה סוף יחידת טקסט באופן ודאי.
צורות הפסק מיודעות.
ישנן מילים אחדות במקרא שכאשר הן מיודעות ינוקדו תמיד כצורת הפסק לכל דבר ועניין, גם ללא תלות בהפסק תחבירי. הבולטת ביותר בהן היא המילה אֶרֶץ שביידוע מנוקדת תמיד בהפסק: הָאָרֶץ.
מילים נוספות (כולן מגזרת הכפולים): עַם – הָעָם, הַר – הָהָר, פַּר – הַפָּר, חַג – הֶחָג.
צורות הפסק בעברית בת ימינו.
בעברית החדשה אין שימוש כמעט בכלל בצורות ההפסק, ומצויים מקרים ספורים ביותר.
הארץ.
בהשפעת המקרא, ובשל ריבוי הופעותיה, רבים הוגים את המילה בהפסק, במיוחד בצירופים כגון: בָּאָרץ, חוץ לָאָרץ. כך גם בשם עיתון "הָאָרֶץ".
פרך.
המילה פרך, מופיעה במקרא שש פעמים, מתוכן רק פעם אחת בהקשר: (ויקרא כה נג). בשל כך, ובמיוחד בעקבות רצף הפסוקים יג יד, נשתגרה בפי כל צורת ההפסק: .
עין גדי.
שם השמורה והקיבוץ נהגים בהפסק, הואיל והשם של היישוב המקראי נוקד בכל מופעיו בצורת ההפסק גֶּדִי (אף בספר יחזקאל מז י, שם השם אינו מופיע בהפסק משמעותי).
עמודו.
משחק הילדים עמודו הוא צורת ציווי בהפסק של הפועל 'עמד', לעומת צורת ההקשר 'עִמְדוּ'.
קמילה בל
קמילה בל רות' (באנגלית: Camilla Belle Routh; נולדה ב-2 באוקטובר 1986) היא שחקנית קולנוע, במאית, מפיקה וסופרת אמריקאית. בנוסף הוציאה מספר קליפי מוזיקה.
ביוגרפיה.
בל נולדה באוקטובר 1986 בלוס אנג'לס, קליפורניה לג'ק וסלי רות', בעל חברת בנייה ומלחין מוזיקת קאנטרי ולכריסטינה גולד, מעצבת אופנה ממוצא ברזילאי. היא הייתה נוסעת מעת לעת לבית ילדותה של אמה בסנטוס ושם למדה מספר תחביבים ברזילאים וכן לדבר פורטוגזית. היא למדה בבית ספר קתולי ובהמשך בתיכון מרלבורו בלוס אנג'לס.