במאי 2017 הודיעה קלינטון על ייסודו של הארגון "הלאה יחדיו", ועדת פעולה פוליטית חדשה אותה קלינטון הגדירה כ"מוקדשת לקידום החזון הפרוגרסיבי שגרף כ-66 מיליון קולות בבחירות 2016 לנשיאות". ביוני, כאשר נאמה באירוע צדקה למען תוכנית הנוער אלייז'ה קמינגס בישראל (Elijah Cummings Youth Program in Israel), גינתה קלינטון את הפיגוע ברכבת בפורטלנד ואמרה: "כאשר אלימות המניעה הנובעת משנאה בפורטלנד שבאורגון, מסתיימת בלקיחת חייהם של אמריקאים צעירים, המשימה להפצת הסובלנות של תוכנית זו דחופה יותר מתמיד". ב-14 ביוני, לאחר ההתקפה על חברי הקונגרס בווירג'יניה 2017, צייצה קלינטון: "שני המחנות יתמודדו זה עם זה מחר, אבל כולנו בסופו של דבר בקבוצה אחת. המחשבות הן עם חברי הקונגרס, העובדים והמשטרה ההרואים".
באוקטובר 2018 הודיעו הילרי וביל קלינטון על כוונתם לצאת לסבב נאומים ב-13 ערים שונות בארצות הברית ובקנדה בין נובמבר 2018 למאי 2019. ב-10 באוקטובר זכתה הילרי בתואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת המלכה בבלפסט, אחרי שנשאה נאום על עתידה של צפון אירלנד והשפעות פרישת הממלכה המאוחדת מהאיחוד האירופי עליו. ב-24 באוקטובר נשלחו חבילות ובתוכן חומרי נפץ למשרדו של ברק אובמה ולביתם של הילרי וביל קלינטון, אך החבילה נוטרלה בידי השירות החשאי של ארצות הברית. חבילות דומות נשלחו למנהיגים ואישים דמוקרטיים אחדים אחרים כגון ג'ורג' סורוס וכן למטה ה-CNN.
בראשית מרץ 2019 הודיעה קלינטון באופן רשמי כי לא תתמודד בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020. ב-2 בינואר 2020 הוכרז כי קלינטון תיכנס לתפקיד הסמלי של נגידת אוניברסיטת המלכה בבלפסט. תפקיד זה טקסי בעיקרו, והוא כולל ייעוץ להנהלת האוניברסיטה. ב-29 באפריל 2020 הביעה באופן רשמי את תמיכתה בסגן הנשיא לשעבר ג'ו ביידן, המועמד המשוער של המפלגה הדמוקרטית.
בחודש ינואר 2020 הוקרן בפסטיבל הסרטים סאנדנס סרט דוקומנטרי בן 4 פרקים בשם "הילרי" בבימויה של ננט בורשטיין על חייה מילדותה ועד הפסדה בבחירות לנשיאות ב 2016.
תדמית פוליטית וציבורית.
מאות ספרים ומחקרים אקדמיים נכתבו על אודות קלינטון, מנקודות מבט רבות. סקר שערך ב-2006 העיתון "ניו יורק אובסרבר" ("The New York Observer") מצא "תעשייה" של "ספרות אנטי-קלינטון" מאת ההוצאה לאור רג'נרי (Regnery) ושאר חברות הוצאה לאור שמרניות. ספרים ששבחו את קלינטון (מלבד ספרי הזיכרונות שלה ושל בעלה), כמעט ולא נמכרו באותו ההקף של ספרי אנטי-קלינטון. כאשר היא התמודדה לסנאט ב-2000, הוקמו קבוצות התרמה כגון "הצילו את הסנאט שלנו" (Save Our Senate) ו"ועדת החירום לעצירת הילרי רודהם קלינטון" (Emergency Committee to Stop Hillary Rodham Clinton) במטרה לגייס תרומות לשם בלימת התמודדותה. הסופר והעיתונאי דון ואן נאטה ג'וניור מצא כי הבוז שרוחשים לה חוגים רפובליקניים ושמרניים התגבר מאז ייחסה את חקירת פרשת מוניקה לווינסקי ל"קנוניה ימנית גדולה". הוא טען כי ניתן לסמוך על אזכורה שיפחיד מצביעי ימין, ויוביל לגיוס תרומות רבות.
קלינטון הייתה למושא של הופעות סאטירה רבות ב"סאטרדיי נייט לייב", החל מכהונתה כגברת הראשונה של ארצות הברית. היא אף הסכימה להתארח בתוכנית בהופעות אורח ב-2008 וב-2015, כדי להתעמת עם הכפילה שלה.
מרגע שנכנסה לתפקיד מזכירת המדינה של ארצות הברית, דומה היה כי תדמיתה הציבורית של קלינטון השתפרה באופן דרמטי בקרב הציבור האמריקאי, בשל הפיכתה לדמות עולמית מכובדת. דירוגי התמיכה והאהדה בה צנחו, עם זאת, לאחר שעזבה את מחלקת המדינה של ארצות הברית ויצא לה מוניטין של מי שעסוקה בפוליטיקה מפלגתית. בספטמבר 2015, כשמסע הבחירות שלה לנשיאות ארצות הברית ב-2016 הואפל על ידי דיווחים מתמשכים על השימוש האישי שלה בשרתי אי-מייל פרטיים, שיעור התמיכה בה צנח לשפל של כל הזמנים.
קלינטון וישראל.
קלינטון מגנה ומתנגדת לתנועת ה-BDS ואת "כל המאמצים להשמיץ, לבודד ולערער את ישראל ואת העם היהודי". קלינטון מתנגדת להרחבת מפעל ההתנחלויות, וגורסת כי הקפאת ההתנחלויות היא המפתח להצלחת שיחות השלום. לאורך כל הקריירה המקצועית שלה, הצהירה קלינטון שהיא רואה בירושלים כ"בירתה הנצחית והבלתי ניתנת לחלוקה של ישראל", ותמכה בחוק שגרירות ארצות הברית בירושלים המחייבת את ממשלת ארצות הברית להכיר בירושלים כבירת ישראל ולהעביר את שגרירות ארצות הברית בישראל מתל אביב-יפו לירושלים.
כמזכירת המדינה התמודדה קלינטון עם עתירה לבית המשפט העליון של ארצות הברית שהתפרסמה כ"זיבוטפסקי נגד קלינטון", במהלכה עתר מנחם בנימין זיבוטפסקי בן השמונה נגד מדיניות מחלקת המדינה של ארצות הברית שלא לרשום בדרכון אמריקאי "ישראל" בתור מקום הולדתו של מי שנולד בירושלים, בהתאם למדיניותה של ארצות הברית ב-60 השנים האחרונות שלא להכיר בשום מדינה כבעלת ריבונות על ירושלים. מדיניות זו השתנתה עם הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל על ידי הנשיא דונלד טראמפ.
הזוג קלינטון כבר ביקר בישראל כמה פעמים. הביקור הראשון נערך טרם היבחרו של ביל לקינטון לנשיאות. בפעם השנייה הגיע השניים לטקס חתימת הסכם השלום בין ישראל לירדן בערבה ב-1994 ולאחר מכן להלוויית יצחק רבין ב-1995. ב-1998 הגיעה לישראל הילרי קלינטון ביחד עם בעלה, ובמהלך ביקור זה ביקרה סוהא ערפאת יחד עם הילרי קלינטון בגן ילדים ברצועת עזה. בעת השהות בגן האשימה ערפאת את מדינת ישראל בהחדרת אורניום למי השתייה של הפלסטינים, לפני קלינטון ההמומה. ערפאת המשיכה להטיח בישראל טענות משוללות כל בסיס כאשר קלינטון לצדה גם בנובמבר 1999, במהלך מסיבת עיתונאים משותפת האשימה ערפאת את ישראל בשחרור גז רעיל שגורם לסרטן בקרב נשים וילדים פלסטינים. כשנה לאחר מכן אמרה קלינטון כי לו יכלה לחזור בזמן, הייתה נמנעת מלנשק את ערפאת בעקבות דבריה. ביקורה הבא של קלינטון בישראל היה כסנאטורית בפברואר 2002 במסעדת סבארו שבירושלים - זירת הפיגוע שהתחולל במסעדה חודשים לפני כן - ותקפה את יאסר ערפאת בטענה שאינו מוכן להוביל לשלום. ב-2005 שבה הסנאטורית קלינטון לישראל ביחד עם בעלה לשם השתתפות באירועי העשור לרצח יצחק רבין של המכון הישראלי לדמוקרטיה.
עוד ב-1998, כאשר הייתה הגברת הראשונה של ארצות הברית ולקראת בחירתה כסנאטורית מטעם מדינת ניו יורק, אמרה קלינטון כי הסדר הכולל שתי מדינות לשני עמים "יהא אינטרס ארוך טווח של המזרח התיכון". בנובמבר 2005 אמרה קלינטון כי היא תומכת בבניית גדר ההפרדה לאורך הקו הירוק בנימוק שהגדר אינה נגד הפלסטינים, אלא נגד הטרוריסטים". קלינטון הצהירה ב-2006 כי היא "תומכת נחרצת ויציבה בהגנה ובביטחון של ישראל". ביולי אותה השנה, בעת עצרת שנערכה סמוך לעצרת הכללית של האומות המאוחדות, הביעה קלינטון תמיכה בפעולות ישראל במהלך מלחמת לבנון השנייה: "אנחנו כאן כדי להפגין סולידריות חברתית ותמיכה בישראל. ונעמוד עם ישראל, כי ישראל מסמלת את הערכים האמריקאים כמו גם את אלה הישראלים".
ב-2010, כמזכירת המדינה, ניהלה קלינטון שלוש פגישות של שיחות פנים אל פנים ישירות בין ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לבין יו"ר הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס. קלינטון הייתה הדבק בין נתניהו לעבאס במהלך השיחות, ופעלה להמשך וקידום המשא ומתן. ב-20 בנובמבר 2012, בעיצומו של מבצע עמוד ענן, הגיעה קלינטון לביקור פתע בישראל לשם קידום הפסקת האש בין ישראל לחמאס. יממה לאחר מכן, ב-21 בנובמבר, קיימה קלינטון מסיבת עיתונאים משותפת עם שר החוץ של מצרים מוחמד כאמל עמר במהלכה הכריזו על הפסקת אש בין ישראל לחמאס, ובכך על סיום מבצע עמוד ענן.
במהלך מבצע צוק איתן קלינטון הביעה את תמיכתה בישראל בריאיון עיתונאי שהעניקה לג'פרי גולדברג מכתב העת The Atlantic: "אני חושבת שישראל עשתה את מה שהיא נדרשה לעשות בתגובה לירי רקטות. חמאס שיגר רקטות מתוך אוכלוסייה אזרחית ובנה מנהרות לאזורים אזרחיים וזה הפך את התגובה בישראל לקשה. ישראל כמו ארצות הברית היא מדינה דמוקרטית המנסה למנוע פגיעה באזרחים, וגם כשהיא טועה - בסופו של דבר האחריות היא על החמאס". ב-2016 דווח ברשת הטלוויזיה האמריקאית "CNN" כי לקלינטון "היסטוריה ארוכה ומפורטת הן כסנאטורית והן כמזכירת המדינה בתמיכתה במאמצים הישראליים למצוא פתרון לסכסוך הישראלי-פלסטיני באמצעות שתי מדינות לשני עמים". בנאום שנשאה בפני ועידת איפא"ק באותה השנה, אישרה מחדש קלינטון את תמיכתה הממושכת בפתרון שתי מדינות לשני עמים כ"דרך היחידה להבטיח את הישרדותה של ישראל לטווח הארוך כמדינה יהודית ודמוקרטית".
לאורך הקריירה הציבורית של קלינטון, היא הקפידה לשמור על יחס אוהד אם כי זהיר לישראל ולממשלתה. היא לא הרבתה לתקוף את ממשלת ישראל על פעולותיה או להטיף לה, וככל הנראה היא רואה בישראל בת ברית של אמת. כמזכירת המדינה היא בחרה לנקוט בגישה בדלנית ויונית יותר מתוקף היותה הדיפלומטית מספר אחת של ארצות הברית, אך כשהייתה סנאטורית נקטה בגישה אקטיבית פרו-ישראלית ונצית יותר.
עיר המתים
HTPC (באנגלית: Home Theater PC, בעברית: מחשב מדיה סלוני) הוא מחשב אישי המתפקד כרכיב המרכזי של מערכת קולנוע ביתי.
אודות.