רעיונות מרכזיים בתנועה הם :
רקע והיסטוריה.
פרבור.
בתחילת המאה ה-20 ערים בארצות הברית היו בנויות בצורה קומפקטית, עם עירוב שימושי קרקע בשכונות. הדפוסים האלה החלו להשתנות כאשר תחבורה ציבורית זולה יצרה אפשרות למעבר לפרברים, כדי להימלט מהזיהום התעשייתי והצפיפות בתוך הערים. הדבר קיבל תאוצה על ידי בניית בתים גדולים יותר, שיטת המיקוד, והעלייה של הרכב הפרטי.
לאחר מלחמת העולם השנייה חל זינוק חד בבניית פרברים. הפרברים הוקמו בעידוד הממשלה - על ידי סבסוד פדרלי לתוכניות "בנה ביתך", תוכנית לאומית להקמת כבישים מהירים, ובנייה שמעודדת שימוש ברכב פרטי. הפרדת שימושי קרקע (בניגוד לעירוב שימושי קרקע) - של מגורים, מסחר, חינוך ועבודה במתחמים או שכונות נפרדות גררו הגדלת כמות הנסיעות הנדרשת ובזבוז שטחים נרחבים. התוצאה היא שכיום רוב תושבי ארצות הברית גרים בפרברים.
הפרבור גרם לבעיות סביבתיות חברתיות וכלכליות רבות - זלילה של שטח רב, עידוד השימוש ברכב פרטי, התייקרות שירותי רשת (כמו ביוב, דואר, שיטור, חשמל), הקטנת האפשרויות ליצירת מרחב ציבורי ואזרחי, פגיעה בחיי הקהילה, הדרה ו"כליאה" של אוכלוסיות חלשות יותר כמו עניים, זקנים, ילדים, ולפעמים נשים, ו"אפקט הבייגלה" של הרס מרכז העיר ועסקים מקומיים. מלבד הבזבוז הרב שהדבר גורם, הוא גם גורם לזיהום רב ולטביעת רגל אקולוגית גדולה, וכן הוא מתפקד כמלכודת עוני שמקטינה את הגישה של האזרחים העניים יותר לחינוך ולתעסוקה.
עליית העירוניות המתחדשת.
התנועה של עירוניות מתחדשת או "העירוניות החדשה" היא תגובה לפרבור ומבוססת על עקרונות של סדר תכנון עירוני ואדריכלות שעובדים יחד לייצר קהילות בסדר גודל אנושי ובר-הליכה.
הפילוסוף החברתי וההיסטוריון לואיס ממפורד ביקר את הפיתוח ה"אנטי עירוני" של ארצות הברית לאחר מלחמת העולם השנייה. בתחילת שנות ה-60 כתבה ג'יין ג'ייקובס את הספר "מותן וחייהן של ערים אמריקאיות גדולות" שקרא למתכננים לשקול מחדש את הנורמות החדשות - פרויקטים של שימוש קרקע יחיד (למגורים או תעשייה), אזורים תלויי רכב פרטי, ואזורי מסחר נפרדים. הספר והסופרת הפכו להיות ממבשרי בואה של עקרון התנועה ברחבי העולם.
בשנות ה-70, החל האדריכל ז'יימה לרנר לכהן כראש עיריית קוריטיבה בברזיל ולהכניס בה שינויים לטובת שימוש בתחבורה ציבורית והליכה ברגל, נגד פרבור ובעד החייאת המרחב העירוני. הצעדים כללו פיתוח תחבורת מעברים נוחה וזולה תוך שימוש ב-BRT, הפיכת כבישים מרכזיים למדרחובים, עירוב שימושי קרקע, תמהיל דיור ושינויים נוספים.
בשנות ה-70 וה-80 העירוניות המתחדשת התפתחה עם חזונות ומודלים תאורטיים לבנייה מחדש של ערים "אירופאיות" שהוצאו על ידי הארכיטקט לאון קריאר (Leon Krier) ועל ידי "שפת הדפוסים" שהוצאה על ידי כריסטופר אלכסנדר (Christopher Alexander). הדבר הוביל להתגבשות קבוצה מוגדרת בשנות ה-90.
בשנת 1994 פורסם הספר הבולט הראשון של עירוניות מתחדשת - "העירוניות החדשה: לקראת ארכיטקטורה של קהילה" בעריכת פטר כץ. ובשנת 2000 פורסם הספר "אומת הפרברים", מאת המתכננים העירוניים אנדרס דואני ואליזבט פלייטר-זיברק.
העירוניות המתחדשת כוללת ארכיטקטים מסורתיים, וחדשניים. חלקם עובדים על פרויקטים של בנייה ביישובים חדשים, ואחרים על פיתוח המבוסס על תחבורה ציבורית. חלק מהמתכננים מנסים לשנות את הפרברים. כולם מאמינים בכוח של שכונות הבנויות באופן מסורתי לאפשר קהילות מתפקדות וקיימות.
כישלון תאוריית העירוניות החדשה וחזרה אל תאוריית העיר הישנה.
לאחר שנות ה-2000 החל הרעיון של העירוניות המתחדשת לדעוך וכיום ישנה מגמה חדשה בשם: "עירוניות ישנה" הדוגלת לחזור אל רעיון ה-"עירוב שימושים" בסגנון הישן ללא סימטריה או תכנון מודרני יחד עם צפיפות נמוכה ועם בנייה נמוכה ואל תכנון ערים בסגנון הישן שהיה מקובל לפני תאוריית העירוניות החדשה הדוגלת יותר בעיקר באופי "מערבי-מודרני". יחד עם זאת, ישנם ניסיונות כיום להחיות מושג זה מחדש ולהטביע בו רעיונות חדשים. ארגונים בינלאומיים העוסקים בנושא זה כגון: "הקונגרס לעירוניות חדשה" עובדים כיום על הטבעת מושגים ישנים בתוך התחום כגון: "העירוניות החדשה - הדור הבא" כדי לפתח בו רעיונות חדשים ולהגדיר מחדש את סגנון הערים המערביות.
המשימה x
נבחרת ישראל בכדורמים נשים
נבחרת ישראל בכדורמים נשים היא נבחרת הכדורמים הלאומית של ישראל. הנבחרת הוקמה בשנת 2010, והיא מורכבת משחקניות הליגה הבכירה בארץ לכדורמים נשים. הנבחרת כפופה לאיגוד הכדורמים בישראל.
הישג השיא של הנבחרת הוא מקום תשיעי באירופה (בודפשט 2020).
עונת (2017/2018).
הנבחרת השתתפה במוקדמות אליפות אירופה 2018, בשלב המוקדמות הראשון הנבחרת סיימה במקום השלישי בבית מתוך שבע נבחרות והעפילה לראשונה לשלב ההצלבות, שם הנבחרת גברה על נבחרת פורטוגל בשני המשחקים (14:10 במשחק הראשון במכון וינגייט בנתניה, 11:9 במשחק השני באוריאס פורטוגל). בסיכום שני המשחקים הנבחרת הצליחה לראשונה בהיסטוריה להעפיל לאליפות אירופה לבוגרות, נוסף על כך נבחרת ישראל היא הנבחרת היחידה שהעפילה משלבי המוקדמות גם מנבחרות הנשים וגם מנבחרות הגברים.
אליפות אירופה 2018 התקיימה בחודש יולי בברצלונה שבספרד.
אליפות אירופה 2018.
נערכה בברצלונה, ספרד.
2–21
(14 ביולי) שערים לפי רבעים: 0–3, 0–6, 1–5, 1–7. שערים לישראל: כרם נוי 1, שונית סטרוגו 1
2–20
(15 ביולי) שערים לפי רבעים: 0–8, 0–7, 0–3, 2–2. שערים לישראל: הילה פוטריאן 1, עדן טל 1
9–5
(17 ביולי) שערים לפי רבעים: 3–1, 2–3, 3–0, 1–1. שערים לישראל: הילה פוטריאן 3, שונית סטרוגו 2
2–16
(19 ביולי) שערים לפי רבעים: 0–4, 1–4, 0–4, 1–4. שערים לישראל: מרים בוגצ'נקו 1, הילה פוטריאן 1
7–7
(21 ביולי) שערים לפי רבעים: 1–0, 0–1, 2–2, 4–4. שערים לישראל: כרם נוי 3, מרים בוגצ'נקו 2, הילה פוטריאן 1, ליאור בן דוד 1
5–6
(23 ביולי) שערים לפי רבעים: 3–1, 0–2, 1–0, 0–1 בעיטות הכרעה: 1–2. שערים לישראל: שונית סטרוגו 2, כרם נוי 1, ענבר ברנע 1
אליפות אירופה 2020.
טורניר מוקדמות.
לאחר ניצחון כפול על שווייץ בהדרכתו של דמיטריס מברוטאס, עלתה נבחרת ישראל לטורניר אליפות אירופה, בפעם השלישית.
13–6
10–16
(25 באוקטובר) שערים לישראל: שונית סטרוגו 6, מרים בוגצ'נקו 5, נופר הוכברג 3, עדן טל 1, מאי רגב 1
טורניר אליפות.
האליפות נערכה בבודפשט, הונגריה.
22–3
(12 בינואר) שערים לפי רבעים: 4–0, 5–1, 7–1, 6–1. שערים לישראל: מרים בוגצ'נקו 2, הילה פוטריאן 1
6–10
(13 בינואר) שערים לפי רבעים: 2–3, 0–4, 1–1, 3–2. שערים לישראל: מרים בוגצ'נקו 3, נופר הוכברג 2, הילה פוטריאן 1
18–2
(15 בינואר) שערים לפי רבעים: 3–0, 4–1, 7–1, 4–0. שערים לישראל: מרים בוגצ'נקו 2
17–1
(17 בינואר) שערים לפי רבעים: 3–0, 5–0, 4–1, 5–0. שערים לישראל: שונית סטרוגו 1
3–10
(19 בינואר) שערים לפי רבעים: 1–3, 0–4, 0–3, 2–0. שערים לישראל: שונית סטרוגו 4, הילה פוטריאן 3, מרים בוגצ'נקו 3
11–7
(21 בינואר) שערים לפי רבעים: 1–1, 6–2, 2–2, 2–2. שערים לישראל: מרים בוגצ'נקו 3, נופר הוכברג 3, הילה פוטריאן 2, כרם נוי 2, שונית סטרוגו 1
יוסף טוליפמן
יוסף בועז טוליפמן (6 במרץ 1926 – 14 ביוני 2009) היה מנהל הקריה למחקר גרעיני ומנהל בכיר במגזר הציבורי והפרטי בישראל.
ביוגרפיה.
יוסף בועז טוליפמן נולד בירושלים. אביו, דוד טוליפמן, בנו של אלכסנדר זוסיה טוליפמן, מאנשי העלייה הראשונה וממתיישבי ראשון לציון. אמו, שפרה, הייתה בתו של יעקב מרדכי זינגר, שו"ב בראשון לציון, וגיסתם של שמעון כהנוב (בנו של פייבל כהנוב) ויעקב איכילוב (בנו של אברהם זלמן איכילוב).
אחותו הגדולה, שולמית, נישאה לימים לאליקום אוסטשינסקי, אגרונום וראש המועצה ראשון לציון.
המשפחה שבה למכורתה ראשון לציון, שם חזר אביו לחקלאות (ונרצח ב-1943 על ידי שודדים ערבים בפרדסו). טוליפמן גדל במושבה, ולמד בה בבית הספר חביב ובגימנסיה הריאלית. היה פעיל בארגון "ההגנה", ובשנת 1947 הוכשר כמפקד מחלקה, במקביל לשירותו במשטרת היישובים העבריים. במלחמת העצמאות שירת כמפקד פלוגה, ולאחר מכן היה מדריך בבית הספר לקצינים. בשנים אלו החל ללמוד הנדסה כימית בטכניון, ובסיום לימודיו החל לעבוד בוועדה לאנרגיה אטומית.
בשנת 1957 החל לעבוד במכון ויצמן למדע. במסגרת תפקידו כמהנדס הראשי של חברת הפוספטים עסק מטעם משרד הביטחון במחקר הפקת אורניום מפוספטים. במשך שלוש שנים שהה בצרפת ועסק שם בעבודות מטעם הוועדה לאנרגיה אטומית. בשנת 1963 מונה למשנה למנכ"ל משרד הפיתוח ומתוקף תפקידו הממונה על החברות הכימיות בישראל ודירקטור בחברת החשמל, אך כעבור זמן קצר יצא לשנת השתלמות באוניברסיטת הרווארד ובשנת 1965 מונה למנהל הקריה למחקר גרעיני ועמד בראשה עד 1973. בתפקידו היה חבר הוועדה לאנרגיה אטומית.
בשנים 1973–1976 היה טוליפמן מנכ"ל המועצה לשיווק פרי הדר, ובשנת 1980 היה מספר חודשים מנכ"ל חברת החשמל. בין תפקידיו במגזר העסקי והפרטי היה יו"ר הנהלת חברת פרוטרום (1982–1985), מנכ"ל כלל סחר, יו"ר חברת פיתוח משאבי אנרגיה (1991–1993) ודירקטור בבנק דיסקונט.
היה נשוי משנת 1950 לאהובה לבית טְבֶרְדין (1928–2003), ואב לארבעה.
בתו, נילי, שנישאה לכדורגלן הפועל באר שבע ונבחרת ישראל, אלון בן דור, הייתה בין חטופי מטוס "אייר פרנס" לאנטבה בשנת 1976.
בשנותיו האחרונות בת זוגו הייתה ד"ר שושנה קיני.
Call Me When You're Sober