קוטרו של אלטאיר פי 1.7 מן השמש, מסתו כ-1.7 מסות שמש ובהיר ממנה פי 10. הכוכב נמצא במרחק כ-16.5 שנות אור, והוא אחד מהכוכבים הנראים הקרובים למערכת השמש. גילו פחות ממיליארד שנים, אך קצב ההיתוך של מימן להליום בליבתו גדול בהרבה משל השמש, כך שהמימן שבליבתו מתחיל להתמעט ומתחיל שלב היתוך ההליום. משום כך בהירותו גבוהה יחסית לכוכבים מסוגו והוא צפוי לעזוב את הסדרה הראשית ולהפוך לענק אדום. מהירות סיבובו גדולה במיוחד - כ-240 ק"מ לשנייה (סחרורו סביב עצמו אורך 8.9 שעות בקירוב), וכתוצאה מהכוח הצנטריפוגלי גדול קוטרו בקו המשווה בכ-20% מקוטרו בקטבים.
לאלטאיר תנועה עצמית גדולה יחסית, הוא נע על רקע הכוכבים הרחוקים ביותר מחצי שניית קשת בשנה או כמעלה ב-5,500 שנים.
פורטלנד
כלב גדול
כלב גדול היא קבוצת כוכבים מ-88 קבוצות הכוכבים המודרניות שנכללה גם ב-48 קבוצות הכוכבים שנמנו על ידי תלמי. היא אמורה לסמל את הגדול משני הכלבים שעוקבים אחר אוריון הצייד. כלב גדול מכיל את סיריוס, הכוכב הבהיר ביותר בשמי הלילה.
כוכבים מעניינים.
α בכלב גדול (סיריוס) הוא הכוכב הבהיר ביותר בשמי הלילה. זהו כוכב לבן - כחלחל במרחק של 8.6 שנות אור ובהירות נראיתו היא מדרגה 1.46-. סיריוס הוא למעשה כוכב זוגי, אך בן זוגו, שנקרא הגור, הוא ננס לבן עם בהירות מדרגה 8.3 ובשל הבדלי הבהירות הגדולים בין שני הכוכבים, קשה מאוד להבחין בו. שני הכוכבים מקיפים זה את זה במחזוריות של כ-50 שנים. משמעות שם הכוכב היא "חורך", משום שחמסיני הקיץ מגיעים לאחר זריחתו השמימית. היוונים הקדמונים התייחסו לימי חמסין כ"ימי הכלבים", משום שרק כלבים מתרוצצים בחוץ בחום שכזה (להבדיל מקור כלבים), ומכך נבע הייחוס של סיריוס לכלב ושל קבוצת כלב גדול לכלב.
β בכלב גדול (מירזם) הוא ענק כחול במרחק של כ-500 שנות אור. בהירותו משתנה מעט בין דרגות 1.95 ו-2.0. פירוש שמו הוא "המבשר" שכן הוא זורח מעט לפני סיריוס ו"מבשר" על זריחתו הצפויה.
δ בכלב גדול (וזן) הוא על-ענק צהוב במרחק של כ-1,800 שנות אור ועם בהירות מדרגה 1.8, כך שהוא הכוכב השלישי בבהירותו בקבוצה.
ε בכלב גדול (אדרה) הוא ענק כחול במרחק של 430 שנות אור ועם בהירות מדרגה 1.5 זהו הכוכב השני בבהירותו בקבוצה. הכוכב פולט קרינה בעוצמה פי 20,000 מהשמש ולו היה נמצא במרחק של סיריוס (8.6 שנות אור) הוא היה בהיר פי 15 מנוגה והיה ניתן לראותו גם באור יום. בדומה לסיריוס, גם הוא כוכב זוגי עם בן זוג עמום ביותר עם בהירות מדרגה 7.5 ובשל הבדלי הבהירויות, ניתן לראותו רק בטלסקופ גדול.
η בכלב גדול (אלודרה) הוא על-ענק כחול במרחק של כ-3,000 שנות אור. הכוכב מתנפח ומתכווץ ובהירותו משתנה בין דרגות 2.4 ו-2.5.
ζ בכלב גדול (פורוד) הוא כוכב לבן - כחלחל במרחק של כ-336 שנות אור ועם בהירות מדרגה 3. לכוכב יש בן זוג עמום מכדי להראות וקיומו התגלה רק באמצעות מדידות ספקטרוסקופיות. הכוכבים מקיפים זה את זה בזמן מחזור של 675 ימים.
VY בכלב גדול נחשב לאחד מהכוכבים הגדולים ביותר הידועים לאדם. זהו על-ענק אדום שקטרו ככל הנראה פי 1,800 - 2,100 פעמים מקוטר השמש. לשם השוואה, לו היה VY כלב גדול מחליף את השמש, מסילתו של שבתאי הייתה כולה בתוך הכוכב. על אף גדלו VY אינו נראה לעין בלתי מצוידת או אף במשקפת, כי בשל מרחקו, שמוערך בכ-5,000 שנות אור, בהירות נראיתו הנראית היא רק מדרגה 9.5.
גרמי שמיים מעניינים נוספים.
M41 הוא צביר פתוח במרחק של כ-2300 שנות אור הנראה ככתם עם בהירות נראית מדרגה 4.6 כ-4 מעלות מדרום לסיריוס. במשקפת ניתן להבחין בעשרות כוכבים עם דרגות בהירות 7 ו-8.
NGC2362 הוא צביר פתוח נוסף המכיל עשרות כוכבים הניתנים לצפייה באמצעות משקפת. הצביר נמצא סביב הכוכב τ בכלב גדול.
מיתולוגיה.
קבוצת כוכבים זו הייתה ידועה במזרח הקדום מלפני אלפי שנים. בתקופה הקלאסית באירופה קבוצה זו סימלה לרוב את ליילאפס, כלב הציד של אקטאון, ולפעמים את כלב הציד של פרוקריס, הנימפה של ארטמיס, או זו שניתנה לאאוס על ידי קפאוס, שהיה ידוע כל-כך בזריזותו שזאוס שיבצו בכיפת השמיים. בדרך-כלל כלב גדול (או סיריוס לבדו) סימל את כלב הציד של אוריון, שרודף אחרי הארנבת או עוזר לאוריון להילחם בשור, וכך מתייחסים אליו אראטוס, הומרוס והסיודוס. היוונים הקדמונים התייחסו רק לכלב אחד, ועד לתקופה הרומית נוסף הכלב הקטן ככלבו השני של אוריון.
המיתולוגיה הרומית התייחסה לכלב גדול גם כ"קסטוס אירופי" - הכלב השומר על אירופה, שנכשל במניעת חטיפתה על ידי יופיטר בצורת שור, וגם בתור קרברוס, כלב השמירה של השאול.
בשל חיוורות הכוכבים לא ניתן להחליט האם הכלב הגדול פונה אל מעל או אל מתחת למישור המילקה. כאשר הוא מביט מטה, משום שסיריוס נחשב כלב בעצמו, המיתולוגיה היוונית הקדומה חשבהו לעיתים לכלב דו-ראשי. ככזה, יחד עם האזור הריק של השמיים (כיום שייך לקבוצות הכוכבים החיוורות ג'ירף ולינקס) ואזורים אחרים במזל תאומים (שביל החלב, תאומים, אוריון ועגלון) ייתכן שכלב גדול היווה את המקור לאגדת צאן גריון, אחת משתים עשרה המטלות של הרקולס.
אקרוקס
אקרוקס או α בצלב הדרומי הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים הצלב הדרומי (Crux) והכוכב ה-12 בבהירותו בשמי הלילה. כוכב זה הוא אחד מששת הכוכבים שמופיעים על דגל אוסטרליה. פרוש השם הוא קיצור של אלפא - קרוקס, כלומר של אלפא בצלב הדרומי.
מאפיינים.
אקרוקס הוא למעשה מערכת בעלת שלושה כוכבים במרחק של 320 שנות אור ממערכת השמש. בטלסקופ ניתן להבחין רק בשני כוכבים שמרחקם זה מזה הוא 4 שניות קשת. אחד מהכוכבים הוא בעצמו כוכב כפול, אך בכך ניתן להבחין רק באמצעות מדידות ספקטרוסקופיות.
מאפייני אקרוקס α1.1 ו-α1.2.
הכוכב הבהיר מבין השניים הוא למעשה זוג כוכבים מסיווג ספקטרלי B0 IV המקיפים זה את זה במרחק של יחידה אסטרונומית ובזמן הקפה של 76 יום בלבד. בשל המרחק הקטן ביניהם לא ניתן להפריד אותם באמצעי תצפית אופטיים. הבהירות נראית הכוללת של הזוג היא מדרגה 1.33 ומסותיהם הן 14 מסות שמש ו-10 מסות שמש. הכוכב הכבד מבין השניים נמצא כנראה בסוף שלב התכת המימן שבליבתו להליום והוא עתיד להתנפח ולהפוך לענק כחול ולאחר מכן לענק אדום בתוך פחות ממיליון שנים, ולהפוך בסוף התהליך לסופרנובה. בן הזוג הפחות כבד עשוי לסיים את התפתחותו כננס לבן. הטמפרטורה של זוג הכוכבים היא גבוהה ביותר - כ-28,000 קלווין ועוצמת ההארה שלהם היא פי 25,000 משל השמש.
מאפייני אקרוקס α2.
הכוכב הפחות בהיר הוא כוכב הסדרה הראשית - כחול מסיווג ספקטרלי B1 V עם בהירות מדרגה 1.73. הוא מקיף את זוג הכוכבים במרחק של כ-430 יחידות אסטרונומיות בזמן הקפה של לפחות 1,500 שנים. מסתו כ-13 מסות שמש וגם הוא צפוי להפוך לענק כחול, ענק אדום ובסוף להתפוצץ בסופרנובה.
בסמוך למערכת אקרוקס ניתן להבחין בכוכב כחול נוסף, אך הוא ככל הנראה אינו חלק מהמערכת ונמצא למעשה במרחק גדול בהרבה.
דנב
דֶנֶבּ (Deneb) או α בברבור הוא כוכב על-ענק, הבהיר ביותר בקבוצת הברבור ואחד הכוכבים המרכיבים את משולש הקיץ. כעל-ענק לבן, דנב הוא אחד הכוכבים הבהירים ביותר המוכרים כיום, עם בהירות מוחלטת של 6.95-. בעבר הוא זכה לשני כינויים נוספים, ארידד (Arided), וארידיף (Aridif) אך הם נדירים בשימוש.
דנב הוא כוכב־התקן של המחלקה הספקטרלית A2Ia.
תכונות.
מרחקו המדויק של דנב מהשמש אינו ודאי. המרחק שנחשב כיום כסביר ביותר הוא 1,400 שנות אור, אבל אי ודאויות במדידת הפרלקסה נותנות טווח מ-1,340 ועד 1,840 שנות אור. אי ודאות זו גם מקשה על קביעת ערכים מדויקים למאפיינים האחרים של הכוכב.
בהתבסס על הטמפרטורה, העוצמה וכן מדידות ישירות של גודלו הזוויתי (כ-0.002 שניות קשת), רדיוסו מוערך ב-200–300 רדיוסי שמש. לשם המחשה, אם דנב היה ממוקם במרכז מערכת השמש, הוא היה מגיע עד מסלול כדור הארץ. זהו אחד הכוכבים המוכרים הגדולים ביותר והכוכב הנצפה הכי גדול מטיפוס ספקטרלי A.
לדנב טמפרטורת פני שטח של כ-8,400 מעלות קלווין ומסתו מוערכת ב-20–25 מסות שמש. שני נתונים אלה מרמזים כי הכוכב כנראה יהיה בעל אורך חיים קצר ויהפוך לסופרנובה בתוך כמה מיליוני שנים, כאשר כבר היום התצפיות מעידות כי היתוך המימן בליבתו נפסק והוא מתיך יסודות כבדים יותר. רוח השמש של דנב גורמת לו לאבד מסה בקצב מהיר פי 100,000 מזה של השמש. בשל מסתו הגדולה הכוכב צפוי להתפוצץ כסופרנובה בתוך כמיליון שנים.
ספורט
ספורט הוא ענף בידור ופנאי הכולל פעילות גופנית שבה מאמנים או משפרים מיומנויות או כישורים גופניים, ושמטרתה השתתפות בתחרות, בבידור עצמי או בהנאה בדרכים אחרות. בדרך כלל הספורט יכלול פעילות גופנית מאומצת, ענפים כגון כדורגל וכדורסל, אך ישנם ענפי ספורט דוגמת שחמט, גולף וסנוקר אשר המאמץ הפיזי הדרוש לקיומם נמוך יותר. קיימים מאות ענפי ספורט, אשר ישנם כאלו בהשתתפות שחקנים יחידים אחד מול השני, כאלו הדורשים השתתפות של שני זוגות המתמודדים אחד נגד השני, ועד כאלו המתקיימים בקבוצות או אף עם מאות משתתפים בו זמנית.
עד עצם היום הזה מתנהל ויכוח בין מומחי הספורט, חוקריו והמעורבים בו בצורה זו או אחרת, באשר להכללתן של פעילויות מסוימות במונח ספורט. בהקשר זה עולה השאלה לגבי הכללתם של ענפי ספורט עממיים, מיתולוגיים, אתניים ואחרים.
היסטוריה.
מקורו של הספורט האתלטי בפעילות שנועדה להבטיח את הישרדות המין האנושי כגון ציד, דיג ומשחקי ילדים שנועדו להגביר את כישורי המוטוריקה שלהם, השתתפות פעילה בחיי הקהילה ועוד. משחקי גורים קיימים גם אצל בעלי חיים. פעולות אלו הפכו לספורט כשנותק הקשר בינן לבין הצורך לעסוק בהן לצורך ההישרדות.