בשנת 1943 עברה הפלוגה למצרים בקרבת העיר סואץ וגם שם העסקו רק במשימות אבטחה על בתי הזיקוק. ובזמן שהיו יוצאים היו עוסקים בעזרה של עריקים יהודים מצבא פולין לערוק ארצה שהם לובשים מדי חיילים בריטים יהודים. בעקבות התסכול מחוסר הלחימה והתעסוקה פנו המכבים לעיסוקם הטבעי הספורט וקימו תחרויות בין יחידות השונות באזורם.
בשנת 1944 לאחר הפלישה לנורמדי והתגברות הידיעות על הרג היהודים התגבר הלחץ והרצון של הפלוגה לצאת ולהילחם בנאצים, הגדוד אורגן מחדש כגדוד קו ראשון ונכנסו למשטר אימונים מואץ.
בסוף 1945 הייתה החטיבה מוכנה ללחימה בחזית בצפון איטליה לאחר תקופת לחמיה ארוכה ניצלו חיילי הפלוגה את קרבתם לאוסטריה בחיפוש אחר קרובים ובהמשך סייעו רבות בהפצת וארגון רעיון העפלה לארץ ברחבי אירופה.
לאחר כל האירועים החלק המרכזי שתרמו בסופו יותר מהעזרה בלחימה נגד הגרמנים הוא רכשת הידע להתפחות ההגנה ולבסוף הקמת צה"ל.
המכבי הצעיר בשרות הפלמ"ח.
בוגרי מכבי צעיר התגייסו להכשרות המגייסות לפלמ"ח בכפוף להחלטת התנועה.
שני מחזורי גיוס ראשונים סימו את פעולתם בשנת 1943–1944 היו לגרעיני הכשרה חלוצים אף שלא נמנו עם גיסות הפלמ"ח, בין השנים 1944-1949הפך הגיוס לשיטתי והגרעינים יצאו להכשרה במסגרת הפלמ"ח. ושאחרון בהם כבר השתלב במסגרת הנח"ל לאחר פירוק הפלמ"ח. הגיוס לשנת השרות קבע שיש להאריך את תקופת החברות של חברי מכבי צעיר מעבר למה שנקבע בתקנון כדי שיכלו להיות חברים בתנועה גם לאחר שלב הבית בספר.
בהחלטה פנימית הוחלט שגרעין א' שסיים את הכשרתו יעבור גם לרמת דוד ויתמקד בעלייה להתיישבות, גרעין ב' שגיוס לפלמל"ח היו מחלקה בפלוגה א' של הגדוד הראשון, והשתתפו בשחרור המעפילים ממחנה עתלית והבאתם לקיבוץ יגור.
בנוסף השתתפו אנשי הגרעין בליל הגשרים 1946, ולאחר מכן ספגו בגבעת החיים נקמה מהבריטים בפעולה שנקראה השבת השחורה ובה בצע עוצר וחברי גרעין רבים נלקחו ונעצרו. באתה עת היו בגבעה חברי גרעין א' וב' שהיו בשבת כינוס גרעינים והגיעו מרעננה לביקור.
בנוסף היו רבים מסניף תל אביב וגם מהמושבות גדרה, נס ציונה, רחובות, ראשון לציון וזכרון יעקב.
התהליך הפעם לגיבוש הגרעין היה יותר מוסדר וכלל הכנה בת שנתים וכלל איתור גיבוש והכרה של חבריה השונים במעוד מועד, ההכשרות של גרעין ד' היו בקבוצות בשילר, השרון ועיינות שבהם היו גם חברים מ"מכבי צעיר העולה"
בתקופת הקמת המדינה היו לקרבות הרבים מחיר דמים ו18 מחברי נהרגו באותה תקופה.
הקמת ישוב סוללים.
למרות ניסיונות רבים שנכשלו להקמת ישוב חלוצי בידי התנועה וחוסר התמיכה של הנהגת מכבי שכן היו במגמה אזרחית לתנועה, לא נחה ידם של הכשרות הפלמ"ח לקדם רעיון זה ולבסוף ביולי 1949 הצליחו להקים את היישוב.
עם תום שירותם של גרעין א' וב' יצאו לרעננה ב 1945 לפלוגת העבודה כהכנה להתיישבות. ושהו ברחוב המכבי הצעיר רחוב שבו היה מועדון מכבי צעיר אשר נתרם על ידי זאב ברגמן אשר תרם את הונו לתנועה.
המכבים היו והתפרנסו באזור מעבודה חקלאית, הפעלת סניף מכבי צעיר הגנת האזור, והפעלת הקולנוע שהיה גם הוא בבעלות זאב.
חוסר התמיכה של ראשי מכבי גרם לבעיות רבות והצורך במשענת ותמיכה התיישבותי הם מצאו בארגון ה"נוער הציוני" ובעזרתו קיבלו את האישורים הנדרשים מראשי ההתיישבות בארץ.
בעקבות חוסר התמיכה של התנועה בהקמת היישוב נוצר ריחוק ובסופו של דבר נתק בין הקיבוץ שקם ושגשג לבין התנועה.
סיסמאות התנועה.
הסיסמאות הן נקודות ציון משמעותיות שמבטאות את התחומים ואת המחויבות הבסיסית של חבר במכבי הצעיר. כיום נעשה שימוש בעיקר בסיסמה "חזק ואמץ", ואולם הסיסמאות האחרות משמשות כמוטיב בבניית תוכניות הדרכה.
דברות התנועה.
דברות אלו (שראשיתן בשנות העשרים אך נוסחם זה חדש) מגדירות את המשמעות היומיומית ואת דפוסי ההתנהגות שנגזרים מעקרונות התנועה ומערכיה.
תוכני הדברות הם המאפיינים את תנועת המכבי הצעיר, ולמימושם חבריה צריכים לשאוף.
נוסח הדברות הושפע מנוסח הדברות הראשוני של תנועת הנוער "השומר הצעיר", אשר פורסם בשנת תרע"ח 1918 אשר זה הושפע מעשר מידות הצופה של תנועת הצופים שנקבעו ב-1909 על ידי רוברט באדן פאוול.
מפעלי התנועה.
מפעל הוא כל ארגון או פעולה יוצאי דופן בעלי מטרות מסוימות. המפעלים יכולים להיות סניפיים או תנועתיים (ארציים) והם מציינים סיום של מערך או תהליך בעשייה הדרכתית.
מרוץ הלפיד.
מרוץ הלפיד הוא מפעל הדגל של תנועת הנוער המכבי הצעיר.
בתקופות קדומות נהגו בארץ ישראל להעביר הודעות, מסרים וציוני מועד בעזרת העברת לפיד ממקום יישוב אחד לאחר. שליח היה רץ עם לפיד בידו עד מקום היישוב הקרוב ומשם היה ממשיך שליח אחר במרוץ לנקודת היישוב הקרובה. בדרך זו שמרו הקהילות הישראליות על הקשר ביניהן. בתקופת החשמונאים (160 לפנה"ס) מתתיהו ובניו הנהיגו את מרד ישראל נגד היוונים עובדי האלילים. על דגלם חרתו את סיסמת "המכבים – מי כמוך באלים ה'". גבורתם ליוותה את עמנו לאורך שנים.
כל שנה, תנועת ה"מכבי הצעיר" יוצאת עם לפיד המכבי ברחבי הארץ ומעבירה את מסר גבורת עמנו, רוחו ודבקותו במטרתו לשימור העם היהודי בארצו. מרוץ הלפיד הראשון נערך ב-15 בדצמבר 1944 (כט' בכסלו תש"ה), טרם הקמת המדינה. היה זה מבצע חלוצי בימים המתוחים ההם לתוך השטח הערבי לכיוון מודיעין קברות החשמונאים – מקום הדלקת הלפיד. חברי ה"מכבי הצעיר", אמיצים שלא חששו מפני התפרעויות יצאו למודיעין כדי לסמן בדיוק את הדרך בה יעבור מרוץ הלפיד. במהלך הסיור הותקפו על ידי ערבים שאיימו להתנפל עליהם אם יעברו שנית בכפרים ערביים. משטרת המחוז הבריטית שדעתה לא הייתה נוחה מהאישור שקיבל המרוץ מהמשטרה הארצית, לא הגישה כלל עזרתה. המרוץ עבר בלוד ורמלה וזאת ביום שישי, יום חג ושוק לערבים והיה רצוף בסכנות. מרוץ הלפיד מבטא באופן סמלי את הפצת הערכים בהם האמינו המכבים: אהבת מולדת, המשכיות קיום העם בארצו, חירות ועצמאות, דבקות במטרה. אירוע זה מעיד על כך שגם אנו המכבים הצעירים נושאים בגאון את האמונה בערכים אלו ומחויבים למימושם ולהפצתם במרוץ הלפיד ובכל שנת הפעילות.
דרגות המחנאות.
המחנאות היא חלק בלתי נפרד מהווי התנועה, מגיל צעיר החניכים מתנסים בסוגים שונים של שימושים במחנאות, הן בפעולות השגרתיות בסניפים והן במסגרת מפעלי התנועה השונים.
בקיץ 1964 במהלך קורס המדריכים עלה הרעיון למסד את מקצוע המחנאות בתנועה באמצעות דרגות.
את הרעיון פיתחו וגיבשו במהלך לילות ארוכים של הקורס: דני איילון, מוטי מס, פוליק ושולם לנגבוים.
לאחר כמה ימים הוחלט על 3 דרגות. במהלך אותה שנה נבנה מערך הדרכה ומבחנים מאורגן ומסודר ובהמשך הופעל הלכה למעשה.
דני איילון מסניף גדרה אשר היה בין ממצאי הדרגות קיבל את דרגת הא' הראשונה בתנועה.
דני משווה את דרגות המחנאות לדרגות בצבא -
ג' - כמו רב"ט - הדרגה הנמוכה והתמקדות בבסיס ויסודות
ב' - כמו סמ"ל - דרגה בה מתמקדים בבניית מתקן
א' - כמו קצין - דרגה שבה מעבר למחנאות יש ליצוק תוכן משמעותי
קיימים שלושה סוגי דרגות, דרגת המחנאות מהווה מעין "סמל סטטוס" - היא נענדת על זרוע שמאל של חולצת הבוגר ומעידה על רמתו המחנאית.
בוגרי התנועה, תלמידי כיתות ט'-יב', מקבלים את ההזדמנות להפגין את בקיאותם במחנאות ולהבחן במבחן ייעודי לקבלת הדרגה.
הדרגה, היא בצורת מעוין ורקום עליה מגדל יהלום (מבנה מחנאי מוכר), הדרגות מחולקות ל-3 רמות בשלושה צבעים:
המנון המכבי הצעיר.
ההמנון מושר בסיומו של כל מסדר. ההמנון מציין את הזיקה של התנועה לניצחון המכבים ומסמל את גאוות המכבים לניצחון זה. בשירת ההמנון יש לעמוד דום והבוגרים הלובשים את מדי התנועה חייבים לסמל בידם הימנית שלוש אצבעות הדוקות זו לזו, המסמלות "אני מגן על עמי, ארצי ושפתי",וגם את ערכי המס"ד (משמעת, סדר, ודייקנות) תוך כדי שימת האגודל מעל לזרת שמשמעותו היא שהחזק מגן על החלש.
אסטריקס
אַסטֶריקס (בצרפתית: Astérix) היא סדרת ספרי קומיקס צרפתית, פרי עטו של הסופר היהודי-צרפתי רנה גוסיני ובאיוריו של אלבר אודרזו, שנוצרה ב-1959. אודרזו המשיך לכתוב ולאייר את הסדרה לבדו מאז מותו של גוסיני ב-1977. מאז 1959 נמכרו בעולם 325 מיליון ספרים ב-107 שפות, בהן עברית, לטינית ואף יוונית עתיקה. אסטריקס הוא הקומיקס הצרפתי הפופולרי ביותר בעולם.
הקומיקס עוסק בכפר גאלי המחזיק מעמד נגד הכיבוש הרומאי בזכות שיקוי פלא המעניק כוח על-אנושי, וגיבוריו הם אסטריקס האמיץ והממולח, אובליקס הענק התמים והילדותי, אשפיקס כהן-העץ הזקן והחכם ושאר חברי הכפר הגאלים.
יחד עם חוברות הקומיקס "לאקי לוק" ו"הרפתקאותיו של טינטין", "אסטריקס" נחשב לאחת מסדרות הקומיקס הפופולריות והנמכרות ביותר ביבשת אירופה ובעולם כולו.
דמותו של אובליקס, רעהו של אסטריקס, דורגה במקום ה-23 ברשימת 50 דמויות הקומיקס הגדולות של כל הזמנים לפי מגזין "Empire".
סקירה כללית.
רוב עלילת הסדרה מתרחשת בכפר חוף דמיוני ללא שם בצפון מערב ארמוריקה (מחוז בגאליה העתיקה, כיום אזור נורמנדי בצרפת) בשנת 50 לפנה"ס.
הכפר ידוע בקרב הגאלים בתור החלק היחיד בארצם שעדיין לא נכבש על ידי יוליוס קיסר והלגיונות הרומיים שבשליטתו, וזאת משום שתושבי הכפר מסוגלים להשיג כוחות על-אנושיים על ידי שתיית שיקוי פלא, אותו נוהג להכין כוהן-העץ של הכפר, אשפיקס. הכפר שוכן לחוף האוקיינוס האטלנטי, ומוקף משאר עבריו בארבעה חילות מצב רומיים, שעליהם מוטל לפקוח עין ולוודא כי הגאלים נמנעים מ"מעשי קונדס".