במהלך עבודתה הכירה את הפוליטיקאי הצעיר פול קיטינג וב-1975 נישאו השניים. היא עברה עמו לאוסטרליה, ולאחר מכן גם הוריה היגרו לאוסטרליה על מנת להיות קרובים לביתם. לזוג יש ארבעה ילדים.
ב-1991 נבחר בעלה לראשות הממשלה. במהלך הסיורים הדיפלומטים כאשר התלוותה לבעלה, הפגינה כישוריים דיפלומטיים, וזאת בין היתר עקב שליטתה בחמש שפות.
ב-1998 הזוג התגרש. היא הייתה פעילה בהפקת אולימפיאדת סידני.
במשך תקופה למדה צילום ואמנות בבית הספר לאמנות הלאומי של אוסטרליה, וב-2008 היא הציגה תערוכה משלה.
דיסני פלוס
רחוב מלאיה ניקיטסקאיה
רחוב מלאיה ניקיטסקאיה (בשנים 1948-1993 — רחוב קצ'אלוב) הוא רחוב במחוז המשנה פרסננסקי שבמחוז האדמיניסטרטיבי המרכזי במוסקבה, רוסיה. הרחוב משתרע מכיכר שערי ניקיטסקיה עד לרחובות סאדובאיה-קודרין, והוא מקביל לרחוב בולשאיה ניקיטסקאיה. מספור הבתים מתחיל משערי ניקיטסקיה.
מקור השם.
שם הרחוב הוענק לו עוד במאה ה-19 לרחוב הסמוך בולשאיה ניקיטסקאיה, אשר על שם מנזר ניקיטסקי, הממוקם באתר הככר, סמוך לתחנת הרכבת התחתית (כיום בית מספר 7/10 ברחוב בולשאיה ניקיטסקאיה, פינת סמטת קיסלובסקי).
הסדר למניעת ניגוד עניינים
הסדר למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה, הוא הסדר הנערך לעובד המדינה בישראל או למועמד להיות עובד המדינה, ובשיתוף עימו, על ידי היועץ המשפטי של המשרד הממשלתי הנוגע בדבר. מטרת ההסדר היא לוודא שעובד הציבור לא ימצא במצב של חשש לניגוד עניינים בין עבודתו הציבורית ועניינים עליהם הוא מופקד בתפקידו הציבורי לבין עניין אחר שלו או תפקיד אחר שהוא ממלא.
היסטוריה.
העיקרון האוסר על עובד הציבור להימצא במצב של חשש לניגוד עניינים בעבודתו הציבורית מוצא את ביטויו במספר הוראות חקוקות.
בשנת 1980, כאשר לא חלה החובה לעריכת הסדר לניגוד עניינים, קבע בית המשפט העליון כי ההוראות החקוקות הקיימות הן "בית קיבול" לעיקרון האוסר על המצאות במצב של חשש לניגוד עניינים, אך הוא לא מסתיים רק בהן. מדובר בעיקרון מהותי המהווה חלק מהמשפט הציבורי, ואשר ממנו נגזרות זכויות הפרט מזה וסמכויות השלטון מזה. כן האיסור החל על עובד ציבור להימצא במצב של חשש לניגוד עניינים מבוסס על כללי הצדק הטבעי, האוסרים על עובד הציבור להימצא במצב בו קיימת אפשרות למשוא פנים או דעה משוחדת, וכן קיום יחסי אמון בין עובד הציבור לבין הציבור, מהם נובע כי עובד הציבור חב כלפי הציבור חובות מסוימים. מקורות נוספים עליהם מבוסס הכלל הם כללי המינהל התקין וחובת ההגינות ותום הלב.
ביוני 2006 פורסמה הנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנושא עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים בשירות המדינה. בעקבות פרסום ההנחיה, קבעה נציבות שירות המדינה נוהל עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים.
אופן עריכת ההסדר.
בעת גיבוש ההסדר נערכת בחינה פרטנית של מכלול פעילויותיו העסקיות והציבוריות של העובד מול התפקידים והסמכויות שיש לו בשירות הציבורי. כן במסגרת ההסדר, נדרש העובד לפרט כל מידע רלוונטי שיש בו כדי לתרום לבירור האם קיים חשש לניגוד עניינים בין תפקידו בשירות הציבורי לבין ענייניו הפרטיים. בין היתר, נדרש העובד לפרט את עסקיו ועיסוקיו, השקעותיו, שותפיו, הספקים עימם הוא עבד, הלקוחות להם נתן שירותים וכל מידע רלוונטי אחר.
על פי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, ככלל, קיימים שני שלבים עיקריים בעריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים: בשלב הראשון - יש לאתר את הנושאים בהם עלול להיווצר ניגוד העניינים בין תפקידו של המועמד לשירות הציבורי לבין ענייניו האחרים, ולברר את מהותו של ניגוד העניינים בכל אחד מנושאים אלה; בשלב השני – יש לנסות למצוא פתרון הולם ל"נטרול" ניגוד העניינים שאותר.
היועץ המשפטי לממשלה הבהיר שחובת עריכת ההסדר חלה גם כלפי מי שכבר הועסק ולא ערך בעבר הסדר שכזה, או לגבי עניין אישי שהתעורר לאחר עריכת ההסדר.
באשר לשאלה מהי מידת הקרבה המקימה חשש לניגוד עניינים - המדובר בדבר שיש לבחון באופן פרטני, כל מקרה לגופו. היועץ המשפטי לממשלה קבע כי "ברוב המקרים יש לראות כקרוב, לכל הפחות, את בן זוגו של המועמד, את הוריו, את צאצאיו ואת מי ש'סמוך על שולחנו'. לפי נסיבות המקרה ייתכן שיהיה צורך להרחיב את מעגל הקרובים ולכלול בו קרובים נוספים כמו אחים ובני זוגם, דודים, צאצאי צאצאים וכיוצא בזה".
פתרונות במקרה של ניגוד עניינים.
אם מדובר בניגוד עניינים במערכת שמקורו ציבורי ניתן לפסול בעל התפקיד מלכהן בתפקידו; להעביר תחום סמכות ואחריות לבעל תפקיד אחר; להימנע מהשתתפות בקבלת החלטות או בביצוען; לבצע את הפעולה בשיתוף עם בעל תפקיד אחר; וכן ביצוע חובת גילוי.
אם מדובר בניגוד עניינים אישי, ניתן להגביל העיסוק בעניין האישי או בתפקיד האחר, החזקה ב"נאמנות עיוורת", גילוי מידע אודות רכוש ואינטרסים.
אליעזר מרכוס
אליעזר מרכוס (12 בפברואר 1933 - 26 ביוני 2010) היה ד"ר לספרות, סופר מורה ומחנך, כיהן כיושב ראש המזכירות הפדגוגית של משרד החינוך, בין השנים 1989–1993
ביוגרפיה.
מרכוס נולד בירושלים לחנה ואליהו, בילדותו עברה משפחתו ל-תל אביב ומרכוס סיים את הגימנסיה העברית "הרצליה".
בצה"ל שירת מרכוס בנח"ל. בשנת 1951 שובץ בכפר בלום ולימד ב-אל-ח'אלצה (קריית שמונה בראשיתה), בשל מחסור בכוח אדם במערכת החינוך במעברה שובץ מרכוס כמורה לכיתות ז'-ח' במעברה.
בשנת 1952 עבר מרכוס עם גרעין הנח"ל לגונן.
בשנת 1956 ניהל מרכוס בית ספר במושב מסלול במועצה אזורית מרחבים בנגב, והיה למנהל הצעיר ביותר בישראל.
בהמשך למד מרכוס חינוך באוניברסיטה העברית בירושלים, בסיום לימודיו חזר לנגב לנהל בית ספר במבועים.
ב-1964 הוזמן מרכוס לנהל את הפנימייה בעין כרם, שתיהפך לבית הספר התיכון על שם מיי בויאר.
לאחר שליחות חינוכית באנגליה נקרא מרכוס לנהל את בית הספר הניסויי בירושלים, הראשון מסוגו בארץ, פרי הגות של פרופ' משה כספי, שם העמיד את התלמיד במרכז והשקיע רבות ב"טעוני טיפוח".
בשנות השמונים של המאה ה-20 ניהל מרכוס את "בית ספר גבוה לעובדי הוראה בכירים" בירושלים. (קרוי היום: "המרכז לפיתוח עובדי-הוראה בכירים").
מרכוס קיבל דוקטורט בנושא ספרות עממית. מורו היה הפרופ' דב נוי.
בין השנים 1989–1993 מונה מרכוס ליושב ראש המזכירות הפדגוגית, במשרד החינוך. המזכירות הפדגוגית עוסקת בחינוך היסודי, בהכשרת מורים והשתלמותם.
מרכוס הקים רשת של בתי ספר ניסויים, ניסח אמנה לשיתוף מורים, הורים ותלמידים, יסד את "הקו הפתוח" לקובלנות הורים ותלמידים ויזם את הקמת מועצת התלמידים הארצית.
בשנת 2001 מרכוס מונה לחבר בוועדת היגויי של משרד החינוך בנושא: "ערבות ומעורבות - כל ילדה שווה, כל ילד שווה"
עם פרישתו לימד מרכוס חינוך במכללת לוינסקי לחינוך ובמוסדות אחרים.
מרכוס, טיפח את נושא החינוך לצפייה בטלוויזיה, כיהן כיושב ראש אגודת יאנוש קורצ'אק
ב-1999 הוענק למרכוס "פרס החינוך על מפעל חיים אישי", מנשיא המדינה עזר ויצמן.
מרכוס נפטר ב-26 ביוני 2010
מרכוס השאיר את עמית וערן, ילדיו מאשתו הגר, ואת בת זוגו נינה.
רחוב בולשאיה ניקיטסקאיה
רחוב בולשאיה ניקיטסקאיה (בשנים 1920-1993 — רחוב הרצן) הוא רחוב במחוז האדמיניסטרטיבי המרכזי במוסקבה. משתרע מכיכר מאנז' עד כיכר קודרין, נמצא בין הרחובות טברסקאיה ו-ווזדוויז'נקויה ובמקביל להם. מספור הבתים מתבצע מכיכר המנז'.
מקור השם.
השם ניתן לרחוב על שם מנזר ניקיטסקי, הממוקם בכיכר הסמוכה לתחנת הרכבת התחתית (בית 7/10, בפינת סמטת קיסלובסקי). המנזר בתורו נקרא לכבודו של ניקטאס הגותי (שמת בשנת 372).
קישורים חיצוניים.
בירה הרצל
בירה הרצל בע"מ היא מבשלת בירה בוטיק ישראלית.
המבשלה הוקמה באזור התעשייה תלפיות בירושלים, בשנת 2013 על ידי מאור הלפמן ורוג'ר מור.
נכון ל-2018, מבשלת בירה הרצל היא מבשלת הבירות היחידה הפועלת בירושלים. הבירה הראשונה ששווקה מסחרית הייתה "שש אחוז כפרה". מוצרי המבשלה משווקים בעיקר בירושלים, אך גם בתל אביב, בכפר סבא, בראשון לציון, ברחובות, בבנימינה ובאילת. הבירות משווקות בבקבוק 330 מ"ל וכן בחביות עבור מספר ברים ומסעדות. החל משנת 2020 חברת "הכרם - משקאות חריפים" משווקת את מוצרי המבשלה.
פרסים.
בשנת 2014 זכתה בירה ניסיונית של המבשלה במדליית זהב מטעם "Global craft beer award". בנוסף זכתה אמברגו במדליית כסף.
שפי רכלין פז
שפי רכלין-פז
אקאתיזיה
אקאתיזיה (באנגלית: Akathisia) היא הפרעת תנועה, המאופיינת על ידי תחושה של חוסר מנוחה פנימי, וחוסר יכולת להישאר רגועים. בדרך כלל הרגליים מושפעות באופן הבולט ביותר, אנשים עשויים להתנועע, להתנדנד קדימה ואחורה, או לזוז ללא הפסקה. אחרים עשויים פשוט להרגיש שלא בנוח ולהיות בחוסר מנוחה ולחץ פנימי בלתי פוסק. סיבוכים כוללים התאבדות.
תרופות אנטי-פסיכוטיות, במיוחד התרופות מהדור הישן, הן גורם מוביל לפיתוח אקאתיזיה. סיבות אחרות עשויות לכלול מעכבי ספיגה חוזרת של סרוטונין, ותרופות נוספות. מלבד זאת גם מחלות פרקינסון וסכיזופרניה שאינן מטופלות, עלולות להביא לכדי פיתוח אקאתיזיה ברמה מסוימת. התפתחות אקאתיזיה יכולה להתרחש גם כתוצאה של הפסקת נטילת תרופות אנטי פסיכוטיות. מקובל להאמין כי המנגנון העומד בבסיס התפתחות המחלה קשור בקשר ישיר או עקיף לריכוזי הדופמין בגוף. האבחון מבוסס על סימפטומים. יש להבחין בין אקאתיזיה לבין תסמונת הרגליים חסרות המנוחה, שכן אקאתיזיה, בשונה מתסמונת הרגל חסרת המנוחה, אינה קשורה לשינה.