לאחר פרישתה למדה משפטים וראיית חשבון, והתמחתה במשרדו של עו"ד ארווין שימרון, שאותו הכירה בעת שהשתתף בצוות הפרקליטים שטיפלו בעצורי לילהאמר. היא מונתה למנכ"לית אגודת הסופרים. יחד עם אחיה, אפרים בן חיים, נמנתה עם מייסדי מפלגת "התחיה".
בשנת 1962 נישאה למרדכי נסיהו, מראשי בית ברל ומהאידאולוגים של מפא"י ומפלגת העבודה, שאותו הכירה בעת לימודיה באוניברסיטה. בשנת 1964 נולד בנם היחיד, חיים. בגיל 30, לאחר שסיים לימודים לתואר דוקטור למתמטיקה, נפטר חיים נסיהו בעת טיול בנפאל. על שמו ניתן פרס חיים נסיהו במתמטיקה לעבודת דוקטורט מצטיינת במתמטיקה, שנכתבה ואושרה בישראל. לאחר מות בנם החל המצב להידרדר כאשר בעלה מרדכי חלה ונפטר ב-1997 היא עצמה חלתה בהמשך בסרטן בגרונה ולאחר מאבק נפטרה ב-2003
האומיה (כוכב לכת ננסי)
הַאוּמֶיָה (שם מלא: 136108 האומיה; באנגלית: ; סמל: ) הוא כוכב לכת ננסי מסוג גוף טרנס-נפטוני באזור הדיסק המפוזר של מערכת השמש. מסתו של האומיה היא כשליש ממסתו של פלוטו, מרחקו הממוצע מהשמש כ-43.3 יחידות אסטרונומיות ובהירות נראיתו הנראית 17.3. להאומיה שני ירחים טבעים, ככל הנראה סלעים שנקרעו ממנו בעת פגיעה של גוף גדול בכוכב הלכת הננסי. הוא נקרא על שמה של אלת הלידה והפריון האומיה במיתולוגיה של הוואי . שני ירחיו קיבלו את השמות הייאקה ונאמאקה בדומה לשמות ילדיה של האומיה במיתולוגיה של הוואי, שגם ילדיה נוצרו מתוך חלקים בגופה.
את האומיה גילו שני צוותים: ב-28 בדצמבר 2004 הצוות האמריקאי בראשותו של מייקל בראון מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה במצפה הכוכבים פאלומר, וב-2005 הצוות הספרדי בראשותו של חוסה לואיס אורטיז מוראנו ממצפה הכוכבים סיירה נבאדה. האומיה קיבל את הסימון הזמני 2003 EL61, בשלב מאוחר יותר קיבל את המספר האסטרונומי 136108, וב-17 בספטמבר 2008 הוא קיבל את שמו הנוכחי בהחלטת האיגוד האסטרונומי הבינלאומי ואת מעמדו ככוכב לכת ננסי.
היסטוריה.
גילוי.
שני צוותים טענו כי היו הראשונים לגלות את האומיה. צוות בראשותו של מייקל בראון מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה גילה את הגוף ב-28 בדצמבר 2004 מתמונות שצולמו ב-6 במאי. ב-20 ביולי 2005 הם פרסמו את ממצאיהם ברבים. באותו הזמן, צוות בראשותו של חוסה לואיס אורטיז מוראנו ממצפה הכוכבים סיירה נבאדה בספרד, גילה את הגוף מתמונות שצולמו ב-3-10 במאי 2003. ב-27 ביולי 2005 הוא שלח דואר אלקטרוני בדבר הגילוי למרכז לכוכבים מינוריים (Minor Planet Center) ובכך הצהיר על הגילוי.
תחילה בראון הודה כי הגילוי של אורטיז קדם לשלו, היות שהתמונות של הצוות הספרדי צולמו בשנת 2003. בהמשך היה חשד לתרמית מצד הצוות הספרדי שקיבל גישה לתצפיותיו של בראון יום לפני ההצהרה שלהם. היה חשד כי נעשה ניסיון מצידו של אורטיז לזקוף לצוותו קרדיט לתגלית על סמך ממצאיו של בראון, ובהתבסס על תמונות שהם צילמו בשנת 2003. בהמשך אורטיז הודה כי קיבל גישה למצפה הכוכבים של המכון הטכנולוגי של קליפורניה, אך הכחיש כל אשמה בטענה כי הוא וידא שגילה גוף חדש שלא היה ידוע לפני כן.
לפי פרוטוקול של האיגוד האסטרונומי הבינלאומי הקרדיט על הגילוי ניתן למי ששולח דוח למרכז לכוכבים מינוריים עם מספיק מידע על מסלול הגוף שהתגלה, והדבר מזכה אותו במתן שם לגוף. ב-17 בספטמבר 2008 הודיעה האיגוד כי הגוף קיבל את הסטטוס כוכב לכת ננסי, אך לא ציין את פרטי הצוות שגילה אותו. על פי האיגוד, מיקום הגילוי הוא מצפה כוכבים סיירה נבאדה של הצוות הספרדי, אך השם שנבחר - האומיה - נבחר על ידי הצוות האמריקאי.
מקור השם.
עד בחירת השם הרשמי, חברי הצוות האמריקאי קראו לגוף סנטה, היות שהגילוי התרחש ב-28 בדצמבר 2004, מספר ימים אחרי חג המולד. הצוות הספרדי, שהגיש בקשה נפרדת על הגילוי למרכז לכוכבים מינוריים ביולי 2005, הם קראו לו אטגינה על שמה של אלת האביב במיתולוגיה האיברית.
ב-29 ביולי 2005 הגוף קיבל את הסימון הרשמי שלו - 2003 EL61. שנת 2003 ציינה את השנה בה צולם הגוף לראשונה על ידי הצוות הספרדי. ב-7 בספטמבר 2006 הוא קיבל את המספר האסטרונומי 136108 קוטלג באופן רשמי תחת הסמל .
בהתאם להנחיות של איגוד האסטרונומיה שמות כוכבי הלכת יתבססו על דמויות מיתולוגיות הקשורות לבריאה, הצוות האמריקאי הגיש בקשה רשמית למתן שמות לגוף ולירחיו, שמות שהתבססו על המיתולוגיה של הוואי. לפי הצעתו של דייוויד רבינוביץ, חבר צוות המכון הטכנולוגי של קליפורניה, כוכב הלכת יקרא על שמה של אלת הלידה והפריון האומיה, ושני ירחיו יקראו על שם ילדיה של האומיה הייאקה ונאמאקה. השמות התקבלו, יחד עם שינוי מעמדו של הגוף לכוכב לכת ננסי, בהחלטה של איגוד האסטרונומיה העולמי ב-17 בספטמבר 2008.
מאפיינים.
לא קיים מידע רב אודות האומיה היות שאף חללית לא התקרבה די הצורך כדי לחקור אותו מקרוב, והמרחק הרב שלו מכדור הארץ מאפשר רק להעריך את מאפייניו והרכבו. תצפיות טלסקופיות הן הדרך היחידה להעריך את תכונותיו.
מסתו של האומיה היא כשליש ממסתו של פלוטו והוא מסווג ככוכב לכת ננסי. זמן ההקפה שלו סביב השמש נמשך 283 שנות ארץ. מרחקו הממוצע מהשמש הוא כ-43 יחידות אסטרונומיות, בשנת 1992 הוא חצה את פריהליון וכרגע הוא נמצא במרחב של 50 יחידות אסטרונומיות מהשמש. בהירות נראיתו הנראית היא 17.3, מה שהופך אותו לגוף השלישי בבהירותו בחגורת קויפר, אחרי פלוטו ומאקה-מאקה.
ירחים.
להאומיה שני ירחים ידועים, הייאקה ונאמאקה. שניהם התגלו על ידי בראון, צ'אד טרוחיו ודייוויד רבינוביץ בשנת 2005 במצפה הכוכבים קק. הייאקה, הירח החיצוני והגדול מבין השניים - קוטרו 310 ק"מ - מסיים הקפה סביב האומיה כל 49 יום. נאמאקה, הירח הפנימי והקטן יותר - מסתו עשירית מהייאקה - והוא מסיים הקפה מלאה סביב האומיה כל 18 יום במסלול אליפטי מאוד.
טבעות.
בשנת 2017 תצפיות גילו כי האומיה מוקף בטבעת סביבו. באמצעות שילוב תצפיות מ-12 טלסקופים שונים ניתן היה למדוד כי הטבעת ברוחב 70 ק"מ, ומקיפה את האומיה ברדיוס 2278 ק"מ. הטבעת מסתובבת בתהודה מסלולית ביחס של 3:1 עם סיבוב האומיה.
פרס נסיהו
ביל ג'וי
ויליאם "ביל" נלסון ג'וֹי (William Nelson Joy; נולד ב-8 בפברואר 1954), הוא מדען מחשב אמריקאי. ג'וי ייסד את סאן מיקרוסיסטמס בשנת 1982, יחד עם וינוד חולסה, סקוט מקנילי, אנדי בקטולשיים ווהן פראט, ושימש מדען ראשי בחברה עד 2003.
תחילת הקריירה.
ג'וי גדל בפרברי דטרויט שבמישיגן. כאשר החל בגיל 16 את לימודיו לתואר ראשון במדעים בהנדסת חשמל באוניברסיטת מישיגן ב-1971 היה זה אחרי שהאוניברסיטה פתחה מרכז מחשבים חדש, בו התאפשר לו להריץ תוכניות כאוות נפשו.
הוא נכבש בתחום התכנות ובילה כל שעה פנויה, כולל בלילות, במרכז המחשבים שהיה פתוח 24 שעות ביממה, וכך רכש ניסיון מעשי נדיר לתקופתו.
את התואר השני בתחום הנדסת חשמל ומדעי המחשב קיבל באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ב-1979.
הוא היה אחראי במידה רבה על כתיבת מערכת ההפעלה BSD שעליה התבססו צורות מודרניות רבות של Unix, בהן FreeBSD, NetBSD ו-OpenBSD. חברת המחשבים אפל ביססה חלק גדול ממערכת ההפעלה שלה, Mac OS X, על טכנולוגיית BSD. חלק מתרומותיו הראויות לציון כוללות את עורך הטקסט vi, הפרוטוקול Network File System (NFS) ו-C Shell.
סאן.
ב-1982 ייסד יחד עם אחרים את סאן מיקרוסיסטמס ושימש מדען ראשי עד התפטרותו ב-2003.
הוא קיבל את פרס גרייס הופר ב-1986 על ידי התאחדות המחשוב הממוכן (ACM) בגין עבודתו על BSD.
ג'וי היה איש מפתח בפיתוח מעבדי SPARC, שפת המחשב Java, ארכיטקטורת הרשת Jini, שירות JavaSpaces ו-JXTA.
סאן מיקרוסיסטמס הודיעה ב-9 בספטמבר 2003 כי ג'וי עוזב את החברה וכי "הוא לקח זמן כדי להחליט על הצעד הבא שלו ואין לו תוכניות ספציפיות כרגע".
ביקורת.
ג'וי ספג ביקורת קשה ב-2000 עם פרסום מאמרו במגזין Wired "Why the future doesn't need us" (בתרגום חופשי מאנגלית: "מדוע העתיד אינו זקוק לנו"). במאמר זה הצהיר, במה שנחשב על ידי מספר אנשים כעמדה נאו-לודיטית, כי הוא משוכנע כי ההתקדמות בהנדסה גנטית וננוטכנולוגיה תביא סיכונים קיומיים לאנושות. הוא טען כי רובוטים אינטליגנטיים יחליפו את האנושות, לפחות מבחינה אינטלקטואלית וחברתית, כבר בעתיד הקרוב. הוא תומך בנטישת טכנולוגיות "GNR" (גנטיקה, ננוטכנולוגיה ורובוטיקה), במקום להיכנס ל"מלחמת חימוש" בין המשתמשים ה"טובים" למשתמשים ה"רעים". הוא החל לחשוב בכיוון זה לאחר דיון על טכנולוגיות אלו עם הממציא והעתידן ריי קורצוויל. ג'וי מציין במאמרו כי במהלך השיחה הופתע לגלות כי מדענים רציניים אחרים חושבים כי אפשרויות אלו סבירות, ונדהם אף יותר מההתעלמות מסבירות האפשרות. לאחר שהעלה את הנושא עם מכרים נוספים, הוא מציין כי נחרד מההתעלמות מהנושא ומהסיכונים על אף שיש מי שהחשיב את האפשרויות הללו לאפשריות ואף סבירות. דאגה זו הביאה אותו לבחון את הנושא בצורה מעמיקה יותר ואת דעתם של אחרים, ולבסוף, לפעילויות שלו בעניין.
למרות זאת, הוא הפך למשקיע בהון סיכון, והשקיע בין השאר בחברות שעוסקות בטכנולוגיות GNR. הוא השקיע בקרנות הון סיכון העוסקות במיגור מגפות כגון שפעת העופות ואיומי הטרור הביולוגי. ב-2006 הוענק לו פרס "Lifeboat Foundation Guardian Award" בגין פיתוח הקרן לשמירת בטיחות ביולוגית ופעולות אחרות.
פעילויות נוספות.
ב-1999 ייסד ג'וי, יחד עם אחרים, פירמת הון סיכון בשם HighBAR Ventures. בינואר 2005 היה לשותף בפירמת הון הסיכון Kleiner Perkins Caufield &amp; Byers.
תנועות נוער בישראל
ויליאם נלסון ג'וי
וויליאם נלסון ג'וי
וויליאם ג'וי
ויליאם ג'וי
אנדרה מסנה