מדובר בצו שהוא אמצעי קיצוני יותר מהקודמים: בעוד הם מוגבלים בזמן, צו זה יכול להינתן גם ללא הגבלת זמן (אם כי בתי המשפט מעדיפים להגביל גם אותו בזמן). צו זה אינו יכול להינתן במעמד צד אחד והוא מהווה סעד קבוע לעומת הצווים האחרים שמהווים סעד זמני. כדי שיוצא צו שכזה צריכים להתקיים התנאים הבאים:
צו הרחקה ממדינת ישראל.
צו שמשתייך לתחום אחר מהצווים שתוארו עד כאן. צו זה מוגדר ב:
הגוף הממונה על הוצאת צווי הרחקה מסוג זה הוא מטה זרוע ההרחקה ברשות האוכלוסין וההגירה שבמשרד הפנים. מי שקיבל צו הרחקה יושם במשמורת עד שיורחק מהארץ אלא אם כן ניתן לאשר את שחרורו בתנאים מגבילים. לשם כך יוצא צו משמורת הנמצא תחת פיקוח משפטי של בתי הדין לפיקוח משמורת במשרד המשפטים. לפי החוק, מרגע שהמורחק מקבל את הצו לידיו יש להמתין שלושה ימים לפני שהצו יוצא לפועל, אלא אם כן מי שקיבל את הצו מסכים לעזוב את המדינה עוד קודם לכן. במקרים שבהם מתעורר בכך צורך, ניתן לעכב את ביצוע הצו לתקופה של עד 14 ימים ואף להאריך את התקופה בגלל סיבות הומניטאריות.
צו הרחקה מנהלי.
שם מקובל לצו הגבלה הניתן לפי תקנות ההגנה בידי מפקד צבאי בשטחים שבשליטת צה"ל. לפי תקנות ההגנה החלות בשטחים אלה רשאי מפקד צבאי מוסמך להוציא צווים מניעתיים - המכונים צווי צמצום - כאשר הוא סבור "כי נחוץ או מועיל ליתן את הצו לשם הבטחת שלומו של הציבור, הגנתה של ישראל, קיומו של הסדר הציבורי או דיכויים של התקוממות, מרד או מהומה" (). הצו מאפשר למפקד המוסמך להורות למעשה על הרחקתו של אדם ממקום מסוים, גם אם מדובר במקום מגוריו, לתקופה בלתי מוגבלת. ניתן לערער על הצו בפני בית משפט צבאי ואף בפני בג"ץ אך זאת בכפוף למגבלות שונות. אחת מהן היא חוסר האפשרות להיחשף למידע המוגדר סודי, גם אם יש לו נגיעה להגנה על זכויותיו של האדם שכנגדו הוצא הצו. כתוצאה מכך אין למי שהוצא כנגדו הצו את האפשרות להתנגד לו בהליך הוגן.
שימוש לרעה בצווי הרחקה במסגרת תהליכים משפטיים.
צו הרחקה מכל סוג שהוא מהווה פגיעה בזכויות האדם שכנגדו מוצא הצו. פגיעה זו מוצדקת על ידי הצורך להגן על אנשים אחרים או על הציבור בכללותו. עם זאת יש המבקרים את השימוש בצווים שכאלה בגלל הפגיעה הלא מידתית בזכויותיו של מי שכנגדו הוצא הצו. במקרים מסוימים אף נעשה שימוש לרעה בצווים הללו על ידי מבקשי הצו.
המקרים הנפוצים שבהם נעשה שימוש לרעה בצווי הרחקה לסוגיהם השונים מתרחשים במהלך סכסוכים משפטיים כאשר אחד מהצדדים מבקש הוצאת צו הרחקה כנגד הצד השני כדי לפגוע בו במסגרת ההליכים. הדבר מוכר בעיקר במשפטי גירושין שבהם אישה מבקשת הוצאת צו כנגד בן זוגה כדי להציג אותו כאלים או כמסוכן. היקף התופעה איננו ידוע ונתון לפרשנות שונה על ידי מקורות שונים. בעוד שישנם אלה הטוענים שהיקף הבעיה הוא גדול והיא נפוצה ישנם גם רבים הטוענים שאף על פי שישנם מקרים של תלונות שווא הם מעטים ואינם שכיחים ובתי המשפט מוסמכים לטפל בהם ולתת להם מענה. המצב הקיים הוא שנשים רבות חשופות לאלימות ותלונותיהן אינן תמיד מטופלות על ידי הגורמים המוסמכים.
החוק למניעת הטרדה מאיימת נדרש לבעיה זו וקובע () ש:
סעיף זהה מופיע גם בחוק למניעת אלימות במשפחה ().
בהתאם לכך היו מספר מקרים שבהם שופטים אכן פסקו פיצויים במקרה של תלונות שווא שהובילו להוצאת צו הרחקה.
צבי הנינג'ה (IDW Publishing)
צבי הנינג'ה (באנגלית: Teenage Mutant Ninja Turtles, ובקיצור TMNT) היא סדרת קומיקס אמריקנית המתפרסמת על ידי חברת ההוצאה לאור IDW Publishing העוסקת בצבי הנינג'ה. מאז תחילת הרצת סדרת הקומיקס באוגוסט 2011 הייתה זו סדרת הקומיקס הראשונה של צבי הנינג'ה לאחר מכירת כל זכויות המדיה לויאקום באוקטובר 2009. הצוות היצירת של הקומיקס מונה את קווין איסטמן (יוצר-שותף של הקומיקס המקורי), טום וולץ (תסריט) והדן דנקן (מאייר).
הסדרה משכתבת מעט את מקורם של הצבים, אפריל או'ניל, ספלינטר וקייסי ג'ונס. הסדרה כוללת בה דמויות אשר הופיעו בזיכיונות המדיה הקשורים בצבי הנינג'ה ולא בסדרות הקומיס כגון קראנג, חיילי האבן, ביבופ ורוקסטדי וראש מתכת מסדרת הטלוויזיה המצוירת מ-1987. כמו כן, הסדרה מציגה מספר דמויות חדשות כמו הוב הזקן, חתול שעבר מוטציה, ואלופקס, שועל שלג מוטאנטי שמתחיל בחיים חדשים כמתנקש עבור שבט הרגל.
כמו בהרצתה של מיראז' סטודיו במהלך הגיליונות הראשונים מוענקות לארבעת הצבים בנדנות עיניים אדומות. בהרצה זו קיבל כל צב בנדנה עם צבע שונה כמו בסדרות הטלוויזיה ובסרטים, בחוברת "Teenage Mutant Ninja Turtles #5" העניק ספלינטר לצבים את בנדנות הצבעים המוכרות שלהם.
עלילה.
המאטו יושי הוא חבר בשבט הרגל בהנהגתו של אורוקו סאקי בתקופה הפיאודלית של יפן. לאחר שהוא רואה את התנהגותו חסרת הרחמים של סאקי, יושי עוזב את השבט ומוכרז כבוגד. סאקי פוקד על הריגתם של אשתו וארבעת ילדיו של יושי. אשתו של יושי מותקפת ונפצעת באורח אנוש. בנשימתה האחרונה היא מפצירה ביושי להגן על עצמו ועל ארבעת ילדיהם. יושי נמלט עם ילדיו ונותר במחבוא למשך הרבה שנים. סאקי מוצא אותם ורוצח אותם בחוסר רחמים.
יושי וילדיו מוחזרים לחיים בגלגול נשמות כעכבר וארבעה צבים במעבדת המחקר "סטוקג'ן" של בקסטר סטוקמן. סטוקמן הוא מדען אשר כרת ברית סודית עם קראנג. חברי שבט הרגל פורצים למעבדה וגונבים מוטגן חייזרי. העכבר והצבים נלקחים בטעות ונשפכים לביוב, שם הם מכוסים במוטגן, שהופך אותם לדמויי אנוש אינטליגנטיים.
יושי - שכעת נקרא ספלינטר - נזכר בחייו הקודמים ומתחיל לאמן את ארבעת הצבים באמנות הנין ג'וטסו. אפריל או'ניל, עוזרת מחקר בסטוקג'ן, קוראת לצבים לפני אמני רנסאנס ידועים: לאונרדו דה וינצ'י, מיכלאנג'לו, דונטלו ורפאל. אולם, האירוע הגורלי שהביא להיווצרותם של הצבים ושל ספלינטר הוא חלק מעימות מתמשך בין שני כוחות המנסים להשיג שליטה על כדור הארץ - שבט הרגל בהנהגת שרדר ושר המלחמה החייזרי קראנג.
מדליית גרוון-אולין
מדליית גרוון - אוֹלין (באנגלית: Garvan–Olin Medal) היא מדליה המוענקת מדי שנה על ידי האגודה האמריקנית לכימיה, לכימאית אזרחית ארצות הברית, עבור "תרומה בולטת לכימיה". בנוסף למדליה ניתן לזוכה מענק כספי בסך של 5000 דולר.
הפרס נוסד בשנת 1936 על ידי הזוג פרנסיס ומייבל אולין, לזכר בתם גרוון. הפרס הוענק לראשונה בשנת 1937, הוא מחולק ברציפות מאז שנת 1946.
טל קלר
טל קלר (נולד ב-1972) הוא עורך קולנוע ישראלי.
קריירה קולנועית.
טל קלר הוא בוגר החוג לקולנוע בקמרה אובסקורה. הסרט הראשון באורך מלא שערך היה הסרט "הירושה הגדולה" שביים ויקטור בראון. עריכת הסרט נעשתה עוד בזמן הלימודים. הסרט היה מועמד בתחרות אופיר בקטגוריית הסרט הטוב ביותר.
הסרט השני באורך מלא שערך היה המותחן הפסיכולוגי "ימים קפואים" שהופק כסרט עצמאי דל-תקציב בעלות של 25,000 דולר בלבד. הסרט, שבויים על ידי הבמאי דני לרנר בכיכובם של ענת קלאוזנר, אולי שטרנברג וסנדרה שדה, הוקרן בהקרנת בכורה ב-2005 בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה, שם זכה בפרס "הסרט העלילתי הישראלי הטוב ביותר". בהקרנו בישראל היה מועמד לשני פרסי אופיר (בעבור הופעתה של קלאוזנר והצילום).
הסרט השלישי בעריכתו היה סרט הפעולה "קירות". הסרט, אף הוא בבימויו של דני לרנר הופק כקופרודוקציה ישראלית-צרפתית בתקציב בן 2 מיליון דולר.
הסרט הרביעי שערך היה "סרק סרק" בבימויו של חיים בוזגלו משנת 2012 אשר זכה בפרס העריכה הטובה ביותר ובפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל סירקיוז בניו יורק 2011.
הדרמה "מרחב מוגן" בבימויו של אורן גוילי, זכתה בפסטיבל חיפה בפרס קרן תרבות בשנת 2008. הסרט זכה בפרס הדרמה הטובה ביותר בתחרות פרסי אופיר לטלוויזיה של האקדמיה הישראלית 2009. ובפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל במקסיקו.
הסדרה "סרוגים" שערך בבימויו של לייזי שפירא זכתה בפרס הסדרה הטובה ביותר בפרס אופיר והייתה מועמדת לפרס על העריכה הטובה ביותר.
הסרט "איפה שנעצרים השמיים" בבימוים של ג'קי ברמן וגלעד כהן זכה בפרס הסרט הקצר הטוב ביותר בפסטיבל חיפה 2013
הסרט "מקום אחר" בבימויה של מיכל זילברמן השתתף בפסטיבל ירושלים בשנת 2013
הסרט "דינה ונואל" בבימוין של סיוון לוי ונטלי מלמד השתתף בפסטיבל ברלין 2013.
בדיקות קופסה לבנה
בדיקות קופסה לבנה (באנגלית: Whitebox testing) הן בדיקות תוכנה המתייחסות למבנה הפנימי של הרכיב או המערכת.
בניגוד לבדיקות קופסה שחורה, שמטרתן היא לבדוק את קיום הדרישות של הרכיב, בדיקות קופסה לבנה בודקות את נכונות החלקים הפנימיים של הרכיב. הבדיקות מבוססות על קוד המקור, ולכן נכתבות בעיקר על ידי מתכנתים, ולא על ידי בודקי קוד. בדיקות קופסה לבנה נעשות בעיקר ברמת בדיקות יחידה, אך יכולות להתבצע גם ברמת בדיקות אינטגרציה ובדיקות נסיגה.
טכניקות הבדיקה.
השאיפה היא לכתוב סט בדיקות שיוודאו את נכונות כל הקוד ברכיב. הבדיקות נכתבות מול הקוד, ומסתמכות על הידע של הבודק וההבנה שלו בלוגיקת הרכיב. באופן כללי, הבודק בוחר קלט שיבדוק חלק מסוים בקוד, ומשווה אותו עם הפלט שהוא מצפה לקבל. כדי להעריך את היקף הבדיקות שכתבנו, נשתמש במדדי כיסוי קוד.
דרך טובה להתחיל היא להבטיח כיסוי שורות קוד מרבי, שכל שורת קוד תרוץ פעם אחת לפחות.
לצורך כך, אפשר להיעזר בתרשימי זרימה של הרכיב, ולכתוב בעזרתם בדיקה לכל מסלול אפשרי. שיטה זו נקראת "בדיקת מסלולי בסיס", והיא מספקת מספר מינימלי של בדיקות שצריך לקבלת כיסוי שורות קוד מקסימלי.
בנוסף לכיסוי שורות קוד, חשוב גם לבדוק תקינות לולאות שמופיעות בקוד. בדיקת לולאות היא בדיקה שמריצה קלטים הבודקים לולאה מסוימת בקצוות שלה ובטווח הפעולה שלה.