נחלקו הראשונים בגדר איסור זה. יש שסוברים כי האיסור הוא כאשת אח שיש לה בנים, מכיוון שההיתר לאשת אח להנשא לבם - שהוא אח המת, הוא רק כאשר ישנה מצוות יבום, ומכיוון שכאן הפקיעה התורה את דין היבום, חוזר האיסור על היבמה ככל אשת אח, שאסורה באיסור חמור לינשא לאח ויש המסבירים כי האיסור הוא איסור חדש של צרת ערווה, ואינו כלול באיסור אשת אח לדיעה זו סמוכין בלשון הגמרא, השואלת לאחר שנלמדת הגזירה שווה מצמד המילים "עליה", "אזהרה שמענו עונש מנין", שאלה מפתיעה לפי שיטת רש"י, שסובר שמדובר באיסור הרגיל של אשת אח, ולפי דעה זו של הראשונים מובן כי אכן אין מדובר באיסור הרגיל של אשת אח, אלא באיסור מיוחד של צרת ערווה, שעליה שואלת הגמרא "עונש מנין", והלימוד הוא מהכרת המובא בסוף פרשת העריות.
צרת ערווה כערווה.
רבי יצחק זאב סולובייצ'יק, במהלך שנחשב ליחיד מסוגו בקרב שיטות האחרונים, סובר כי האיסור של צרת ערווה מחיל על הצרה את האיסור הקיים על הערווה; אם הערווה היא למשל בתו של היבם, חל על הצרה אותו איסור של הערווה.
לפי חידוש זה, מחדש הגרי"ז כי אין די בכך שהערווה אסורה ליבום כדי לאסור את צרתה, אלא צריך שיהא עליה את דיני הערווה ממש כדי שתחשב צרת ערווה; אילו האיסור לייבם היה עובר על צרתה, די היה בכך שהוא אסורה להתייבם מחמת איסור מסוים, גם אם עדיין לא חל עליה האיסור. החילוק למעשה הוא כגון באשת אח שנהייתה אחות אשתו שאין האיסור השני חל עליה במציאות מכיוון שאין איסור חל על איסור, אך מכיוון שאם יפקע ממנה איסור אשת אח יחול עליה איסור אחות אשה ולא תוכל להתייבם, אין איסור האשת אח נפקע. נמצא שהדבר האוסר אותה להתייבם הוא איסור אחות אשה אבל למעשה אין עליה דיני אחות אשה, ולפי חידושו של הגרי"ז שצרת ערווה כערווה, אין בכוחה לאסור את צרתה.
דין זה של צרת ערווה כערווה, תקף דווקא אם מקור הדין הוא מ"לצרור" ו"עליה", אך לפי השיטה של רבי יהודה הנשיא שהלימוד הוא מ"ולקחה", אין גדר האיסור שצרת הערווה היא כמו הערווה עצמה, אלא כאשר אסור לו לקחת ולישא אשה מסוימת מפאת איסור מסוים, גם אם היא לא נחשבת עדיין לערווה, אסור לו לקחת את צרתה.
העונש.
האיסור על עבירה זו היא כרת, מכיוון שהפסוק נאמר בפרשת עריות, שם יש עונש כללי .
צרת ערווה בזיקה.
לפי הדעה כי יש זיקה, האיסור של צרה הוא גם על אשה שהיא צרת ערווה בזיקה, ולמשל כאשר אשה נופלת ליבום לפני יבם הנשוי עם אשה אחרת שהיא ערווה לאח שלישי, במקרה כזה, מכיוון שיש זיקה נחשבת היבמה לאשתו של היבם - עוד לפני שייבם אותה, ולכן גם אם יגרש היבם את האשה שהיא ערווה לאח השלישי, תאסר היבמה לייבום לפני האח השלישי - במקרה שהיא תפול לפניו לייבום בפעם אחרת.
עם זאת, במקרה שאח זה הנשוי עם הערוה, לא ייבם אותה, אלא האח השלישי, אין אסורה לו הצרה לייבום, ולמרות שהיא נפלה לייבום לפני האח השני שנשוי עם הערווה - אין היא נחשבת לצרת ערווה. לפי הסברו של תוספות ההסבר הוא מכיוון שדווקא אם הצרה היא צרת הערווה מאותו בית ומנפילה לייבום משותפת, דווקא אז נאמר עליה איסור התורה לייבם, ובשונה מנידון זה שהצרה נופלת לייבום מזיקת אישות מחמת הראשון ואילו הערווה אין לה כל שייכות לנפילה זו, אין היא נחשבת לצרת ערווה.
נוסחת קינגמן
נוסחת קינגמן, בתורת התורים, היא נוסחה המספקת קירוב למודל תורים מסוג G/G/1. מודל תורים מסוג זה מציין, לפי סימון קנדל, מודל כללי בעל שרת יחיד ותור אינסופי. G/G/1 מתאר מערכת בעלת מופע לקוחות שלו התפלגות כללית כלשהי, תהליך שירות עם התפלגות כללית כלשהי, שרת יחיד ותור אינסופי, הפועל על פי מודל FCFS, נכנס ראשון יוצא ראשון. הנוסחה מאפשרת מציאת קירוב לתוחלת זמן ההמתנה בתור. כלומר, מציאת משך זמן ההמתנה הממוצע של לקוח, מרגע כניסתו לתור ועד לתחילת קבלת השירות. הנוסחה הוצגה לראשונה בשנת 1966 על ידי ג'ון קינגמן, במאמרו "On the Algebra of Queues", והיא נחשבת לקירוב טוב עבור מערכת העובדת בנצילות גבוהה.
הנוסחה.
הנוסחה שהציג קינגמן הייתה זו:
כאשר:
הנוסחה היא מכפלתם של שלושה איברים התלויים בנצילות השרת, בשונות הזמנים במערכת ובמשך השירות בהתאמה. הנוסחה מבטאת הנחות אינטואיטיביות לגבי משך ההמתנה, שמשכו ארוך יותר ככל שנצילות השרת עולה, ככל שהשונות במשך הזמן בין המופעים או בזמן השירות עולה וככל שמשך השירות הממוצע עולה (בהתאמה לאיברים השונים במכפלה).
היקש
רבי אפכא מסתברא
צרת ערוה
כאן גרים בכיף
כאן גרים בכיף היא קומדיית מצבים ששודרה החל מ־14 ביוני 2010 ועד לסיומה ב־29 ביוני 2012 בערוץ 10 במשך 3 עונות ו־50 פרקים. ומבוססת על הסדרה הקנדית דוברת הצרפתית Les parents ("ההורים"). זו הסדרה המתוסרטת הארוכה ביותר של ערוץ 10, אחרי "החברים של נאור". העונה הראשונה שודרה בקיץ 2010, זכתה להצלחה, וחודשה לשתי עונות נוספות.
רקע כללי.
הסדרה מתארת משפחה ישראלית ממוצעת – אבא, אמא ושלושה ילדים. כל פרק בסדרה מתאר כ־ 15-20 סצנות קומיות קצרות (בין 1–4 דקות לסצנה) הסובבות סביב נושא אחד. הפרקים אינם המשכים של פרקים קודמים, ואינם מתקשרים אחד אל השני באופן ישיר. הסדרה מתרכזת באירועים הלקוחים לכאורה מחיי היום־יום של משפחה ממוצעת בישראל ורוב הסצנות מתרחשות בבית משפחת שלו.
שידור הסדרה.
הסדרה עלתה לשידור בשנת 2010, הוזמנו שלוש עונות מהסדרה שהופקה על ידי אולפני הרצליה. העונה הראשונה כוללת 13 פרקים ושודרה בימי שני בשעה 21:00 כחלק מבלוק הקומדיות שהפיק ערוץ 10 בקיץ 2010 ("כיף בשני בערוץ 10"), ביחד עם "הצרות שלי עם נשים". פרק הבכורה של הסדרה קיבל 9.6% רייטינג.
העונה השנייה כוללת 23 פרקים ששודרו בימי שישי ושבת. למרות הנתונים הבינוניים של פרקי העונה, חודשה הסדרה לעונה נוספת משום שהסדרה משרה אווירה משפחתית.
שידורה של העונה השלישית החל ביולי 2011 והיא כללה 14 פרקים. שידור עונה זו הופסק באוקטובר 2011 והמשיך שוב רק בחודש יוני 2012. בסוף אותו החודש הסתיים שידור פרקי העונה האחרונה של הסדרה.
בראשית 2015 החל שידור כל פרקי הסדרה בערוץ הילדים. באותה השנה, קיבלה הסדרה מועמדות לטקס נבחרי הילדים לסדרת השנה, וכל זאת שלוש שנים לאחר סיום הסדרה.
ב־1 בינואר 2017 החלו שידורים חוזרים של הסדרה בערוץ זום, תוך צנזור חלק מהפרקים בסדרה שאינם מתאימים לילדים, כדוגמת הפרק "סקס" בעונה הראשונה, וגם הפרקים שמשודרים בערוץ עוברים צנזור של ניבולי פה וסינון של קטעים שאינם מתאימים לילדים.
מודל הדוני
בכלכלה, מודל המחירים ההֵדוֹניים הוא שיטה האומדת את העדפות הצרכן.
השיטה מפרקת את מאפייני המוצר ואומדת את השפעתה של כל יחידת מאפיין על מחיר המוצר.
לצורך מדידה הדונית נדרש מידע הן על מאפייני המוצר והן על מחירו.
השימוש במודלים הדוניים נפוץ עבור מוצרים הטרוגניים במאפייניהם כגון דירות, מחשבים ומוצרי הלבשה.
למודל המחירים ההדוניים שימוש בשומת מקרקעין, שכן הוא מאפשר לאמוד את המאפיינים השונים של יחידות דיור שאינם נסחרים בשוק, כגון איכות השכונה, איכות האוויר, מערכת החינוך וכדומה.
תעיוש
קרול לומברד
קרול לומברד (באנגלית: Carole Lombard; 6 באוקטובר 1908 - 16 בינואר 1942) הייתה שחקנית אמריקנית.
היא זכורה במיוחד בשל תפקידיה הקומיים במספר סרטים קלאסיים במהלך שנות השלושים, הידוע ביותר שבהם הוא הסרט מ-1936 "אישי גודפריי", מכון הסרטים האמריקאי הכליל אותה ברשימת השחקניות הגדולות ביותר בכל הזמנים
והיא הייתה הכוכבת המתוגמלת בשכר הגבוה ביותר בהוליווד בשלהי שנות השלושים, בעלת רווחים של 500,000$ לשנה (יותר מפי חמישה מאשר משכורתו של נשיא ארצות הברית באותה עת). הקריירה של לומברד נקטעה באיבה כשהיא נספתה בגיל 33 בהתרסקות טיסת טראנס וורלד איירליינס 3.
מוצאה וצעירותה.
לומברד נולדה כג'יין אליס פיטרס (באנגלית: Jane Alice Peters) בפורט ויין, אינדיאנה. הוריה היו פרדריק ס. פיטרס (1935-1875) ואליזבט נייט (1877–16 בינואר 1942). מצד אמה היא הייתה נצר לתומאס הייסטינגס שהגיע מאזור מזרח אנגליה למסצ'וסטס ביי קולוני ב-1634.
לומברד הייתה הצעירה מבין שלושה ילדים, ולה שני אחים גדולים ממנה. היא שהתה את ילדותה המוקדמת בבית בן שתי קומות ברחוב רוקהיל 704 בפורט ויין, ליד נהר סנט מארי. אביה נפצע בצעירותו וסבל מכאבי ראש כרוניים שגרמו לו להתפרצויות זעם שהפריעו לשלוות המשפחה. הוריה התגרשו ואמה לקחה את שלושת ילדיה ללוס אנג'לס ב-1914, שם למדה לומברד בבית הספר התיכון וירג'יל ג'וניור ואחרי כן בבית הספר התיכון פיירפקס. היא נבחרה ל"מלכת מאי" ב-1924. היא עזבה את בית הספר כדי להקדיש את מאמציה ולהיות שחקנית, אבל סיימה את לימודיה בפיירפקס ב-1927.
לומברד היא דור שני לבהאים.
הקריירה.
הסרט הראשון בו הופיעה לומברד היה בהיותה בת שתים עשרה אחרי שהיא שיחקה כדורסל ברחוב והבמאי אלן דוואן (Allan Dwan) הבחין בה וליהק אותה כטומבוי לסרט "A Perfect Crime" ב-1921. בשנות העשרים היא עבדה במספר הפקות דלות תקציב תחת השם "ג'יין פיטרס" (Jane Peters), ואחרי כן כקרול לומברד (Carol Lombard). חברתה מרים קופר סייעה ללומברד לקבל תפקידים קטנים בסרטיו של בעלה ראול וולש.
ב-1925 היא חתמה על חוזה משחק עם פוקס המאה ה-20 (שהתמזגה עם חברת ההפקות פוקס המאה ה-20 של דריל זנוק ב-1935). היא גם עבדה עם מאק סנט וסרטי Pathé. היא נהפכה לשחקנית ידועה ועברה בהצלחה לסרטים מדברים, בתחילה ב"High Voltage" (1929). ב-1930 היא החלה לעבוד עם אולפני סרטי פרמאונט אחרי שנטשה את חברת המאה העשרים ואת Pathé.