הסיבה להפרדת הטיפול ביולדת מבית חולים כללי היא שלרוב נשים הרות ויילודים אינם חולים, ולא רצוי לחשוף אותם לחולים ולמחלות הנמצאים בין כותלי בית החולים הכללי. עד המאה ה-19 נשים ממעמד חברתי גבוה ילדו בביתן, בסיוע רופא או מיילדת פרטיים ואילו נשים ממעמד סוציו-אקונומי נמוך ילדו בביתן או אף ברחוב, בלי סיוע רפואי. הקמת בתי היולדות יועדה מראשיתה לטובת האוכלוסייה הענייה ולידה בבית יולדות נחשבה סימן למעמד חברתי נמוך. שיפור השירותים הניתנים ליולדת (כגון ניתוח קיסרי בעת חירום) והפחתת תמותת התינוקות בבתי יולדות לעומת לידה ביתית סייעו להחדרת הלידה בבית יולדות גם למעמדות גבוהים. הנהגת דמי לידה, סכום כסף חד פעמי הניתן רק ליולדת היולדת בבית יולדות או בית חולים מהווה תמריץ נוסף ללידה בבית יולדות ולא בבית היולדת. הדרישה לקירוב חדרי הלידה והניתוח למחלקת טיפול נמרץ לשם טיפול בסיבוכים, הביאה לסגירת בתי יולדות פרטיים וצירופם לקמפוסים של בתי חולים כלליים. עם זאת, יש נשים הדוגלות בלידת בית כפתרון טבעי ונאות יותר.
שירותים.
בבית היולדות מתבצעות פעולות כשקילת היילוד, בדיקתו הראשונית על ידי רופא, מעקב התפתחות בימים הראשונים ללידה, ביצוע חיסונים ראשוניים, רישום במשרד הפנים והנפקת תעודת לידה ומעקב אחר האם, לעיתים מספק בית היולדות שירות ביצוע ברית מילה ביהודים ובשאינם יהודים, המעוניינים בכך. לבתי יולדות שונים מדיניות שונה ביחס לנוכחות האב בלידה ואחריה, נוכחות תומכת לידה ("דוּלה") פרטית בלידה, לגבי שהיית היילוד עם אמו או בתינוקייה נפרדת וביחס לרמת ההיענות לבקשות מיוחדות של היולדת.
בתי יולדות בישראל.
בישראל היו בעבר בתי יולדות נפרדים מבתי חולים כלליים (למשל גלעד ובית החולים ליולדות פרויד בתל אביב, משגב לדך ובית היולדות סדובסקי בירושלים, בית יולדות מולדה, בית יולדות אמהות במרכז הכרמל בחיפה, בית חולים ליולדות ונשים א. וה. קיבלסון ברחובות) אך הם נסגרו וכיום בית היולדות הוא חלק מהשירותים הניתנים על ידי בית החולים הכללי.
פלבונואיד
הפלבונואידים או ביופלבונואידים (בלטינית: flavus, צהוב), שנודעו בעבר גם בשם כולל "ויטמין P", הם קבוצת תרכובות המסונתזות על ידי צמחים ומצויות בפירות וירקות.
הפלבונואידים הם מטבוליטים משניים, כלומר אינם חיוניים באופן מיידי לחיי התא הצמחי. יחד עם זאת, יש להם מספר תפקידים:
הפלבונואידים התגלו במהלך שנות ה-30 של המאה ה-20 על ידי הביוכימאי ההונגרי אלברט סנט-גיירגי שכינה אותם בשם ויטמין P.
הערך התזונתי.
ניסויים שונים אין ויטרו (כלומר: במעבדה ולא על יצורים חיים) הראו שייתכן שפלבונואידים שונים יכולים לטפל באלרגיות, דלקות, ועוד.
ניסויים במעבדה הראו שחומרים אלו יכולים לשמש כנוגדי חימצון, אולם בפועל הרמה בגוף נמוכה בהרבה מהרמה הנדרשת לשם כך ורוב הכמות שמצליחה להיספג מופרשת בשתן.
סוגים ומקורות.
ישנם מעל 5,000 סוגים שונים של פלבונואידים הנבדלים זה מזה במבנה הכימי שלהם.
להלן מספר דוגמאות של פלבונואידים מצויים:
CC-BY-SA
ועד הרבנים לענייני צדקה בארץ הקודש
ת&quot;ת אדרת אליהו
חור
חור הוא מקומו של ההעדר המתקיים בעצם מסוים, כגון פיסת בד שבה יש חור (כלומר אזור שבו אין בד). חור מסוג זה מאפשר לעבור מצד אחד של העצם לצדו האחר. בעצם תלת ממדי, חור הוא לעיתים רק שקע בעצם (למשל חור באדמה), כלומר זהו חסר שאינו מאפשר מעבר מצד אחד של העצם לצדו האחר. בשני המקרים לחור אין קיום עצמאי – קיומו הוא חסר בעצם הסובב אותו.
כלי עבודה אחדים משמשים ליצירת חורים בחומרים שונים:
פעמים רבות נחשב החור לפגם שיש לתקנו. חור בבגד מתוקן באמצעות טלאי, ולעיתים בתיקון אומנותי, שנועד להסתיר את החור כלא היה. חור בקיר נהוג לסתום בגבס. חור במכנסי ג'ינס נחשב לאמירה אופנתית, ויש היוצרים אותו בכוונה במכנסיים חדשים. יש הנוהגים לנקב חורים בתנוך, לשם תליית עגילים. חור בשן מרפאים באמצעות סתימת שן.
בעצם מבודד, החור הוא אזור שמוליך חשמל. על הבדל זה מבוסס כרטיס ניקוב, שבו צירופי חורים משמשים לייצוג תווים. לכתיבת נתונים על כרטיס ניקוב שימשה מכונת ניקוב.
אף שחור מייצג חסר, המושג חור שחור באסטרופיזיקה מייצג דווקא מסה גדולה מאוד - גרם שמים בעל שדה כבידה כה חזק עד ששום גוף, לרבות אור, אינו יכול להתנתק ממנו. הוא נקרא כך משום שהוא מהווה נקב במארג החלל-זמן.
טופולוגיה, שהיא התחום המתמטי של חקר הצורות, חוקרת גם קיומם של חורים במשטחים או מרחבים כלליים יותר.משטח שבו יש חור יחיד הוא בעל גנוס 1, ובאופן כללי: משטח שבו n חורים הוא בעל גנוס n. הומולוגיה סינגולרית מאפשרת לספור ולסווג חורים בממד כלשהו.
בהשאלה מהמשמעות המוחשית של המילה "חור", נהוג להתייחס גם לחור בעצמים לא מוחשיים: חור בתקציב הוא גירעון שאינו מאפשר עמידה במשימות שלהן נועד התקציב, וחור בהשכלה הוא חוסר בידע בסיסי. "חור בראש" הוא רק לכאורה חור בעצם מוחשי, מפני שלמעשה משמש ביטוי זה לתיאור מטרד.
באמנות.
בסרטם "צוללת צהובה" מתייחסים בני להקת "הביטלס" אל חור כאל עצם בעל ישות עצמאית. במסעם הם מגיעים אל ים החורים, ושם אחד מהם, רינגו, נוטל חור מהים ושם בכיסו ומציין: "יש לי חור בכיס". בהמשך המסע הם מגיעים לבועה גדולה שבתוכה הוקפאו תושבי פפרלנד על ידי "הרשעונים הכחולים". רינגו מוציא את החור מכיסו ומניח אותו על הבועה, וכך נפער בה חור המאפשר לכלואים בה לצאת לחופשי.
בחורים עוסק באופן משעשע גם הבית האחרון בשירם הנודע של "הביטלס" A Day In The Life.
שיר ילדים עברי נודע העוסק בחור הוא "יונתן הקטן", שבו מופיעות השורות: "אוי ואבוי לו לשובב / חור גדול במכנסיו".
שיר ילדים נוסף שהחור נמצא במרכזו הוא השיר , ששורשיו בשיר גרמני מתחילת המאה ה-18. גרסה עברית לשיר זה היא שירו של דן אלמגור, "יש חור בדלי", שהתפרסם בביצועם של יוסי בנאי ויונה עטרי.
אדרת אליהו
דמעות של שמש
דמעות של שמש הוא סרט מלחמה אמריקאי משנת 2003, בבימויו של אנטואן פוקואה (יום אימונים מסוכן, ), המתאר כוח מיוחד של חיל הים האמריקאי (SEAL) שנשלחת לחלץ אזרחים אמריקאים במהלך מלחמת האזרחים שהתרחשה בניגריה. סגן ווטרס (ברוס וויליס) מפקד על כוח המשימה. במהלך המשימה מחליט ווטרס לשנות את המשימה על דעת עצמו תוך סיכון עצמי גבוה, כדי לחלץ אזרחים ניגרים ממקום הסכנה ובכך להצילם ממוות אכזרי.
עלילה.
הפיכה מתרחשת בניגריה, במטרה להפיל את שליטת משפחת אזוקה הרוצה להנחיל דמוקרטיה במדינה. מורדים מוסלמים בהנהגתו של הגנרל מוסטפא יאקובו, המתנגד למשפחת אזוקה, משתלטים על רוב חלקי המדינה ומבצעים טיהור אתני והוצאות להורג של עשרות אלפי אזרחים נוצרים (בעיקר קתולים) ושבטי איגבו באזור הדרום. האזרחים שחשים מאוימים נוטשים את בתיהם ונמלטים להרים, ליערות ולכל מקום אפשרי על מנת להינצל ממוות על ידי המורדים.
סגן ווטרס (ברוס וויליס) וצוות היחידה שלו נשלחים על ידי קפטן ביל רודס (טום סקריט) למיסיון נידח, עמוק בהרי ניגריה כדי לחלץ אישיות מיוחדת - ד"ר לינה פיורה קנדריקס (מוניקה בלוצ'י), אזרחית ארצות הברית, הפועלת בָּמַקום כרופאה מטעם ארגוני הסיוע הבינלאומיים. המשימה המשנית שלהם היא לחלץ כומר ושתי נזירות, המנהלים את המיסיון, ושגם הם אזרחי ארצות הברית. המשימה מתחילה כמתוכנן והם מגיעים למקום החילוץ. ווטרס מודיע לד"ר קנדריקס שחבורה של מורדים מתקרבת לבית החולים כדי להרוג את כולם, וכי המשימה של הכוח בפיקודו הוא לחלץ אותה מיידית. ד"ר קנדריקס משיבה לו חד משמעית שהיא לא מתכוונת לעזוב מבלי החולים. לאחר התייעצות קצרה בקשר עם מפקדו, מודיע ווטרס לד"ר קנדריקס כי הם ייקחו את הפליטים שמסוגלים ללכת. הכומר ושתי הנזירות סירבו לעזוב ונשארו עם הפצועים. כוח החילוץ ביחד עם ד"ר קנדריקס והפליטים יוצאים למסע לעבר מקום המפגש עם מסוקי החילוץ.
כשהם מגיעים למסוקים הם מעלים רק את ד"ר קנדריקס שמבינה שבעצם שיקרו לה שכל הפליטים יעלו למסוק. היא משתוללת ומנסה להתנגד, אבל הם מכניסים אותה בכוח למסוק וממריאים הלאה, כאשר הפליטים ננטשים על הקרקע. בדרך הם רואים ממרומי המסוק שהמורדים שחטו ושרפו את כל המיסיון. פליטים שוכבים מתים בכל פינה ומי הנהר הקרוב אדומים מרוב דם. ד"ר קנדריקס זועקת ומתפרקת למראות הזוועה שניגלו לעיניהם. סגן ווטרס מחליט - בניגוד להוראות שקיבל ולמורת רוחם של חלק מהלוחמים - לחזור ולהעמיס על המסוק חלק מהפליטים שהם נטשו, ואילו הוא והכוח שלו ביחד עם שאר הפליטים שמסוגלים ללכת ימשיכו ברגל עד לגבול עם קמרון.
באמצע הדרך הם רואים שכוח גדול של חיילים מורדים רודף אחריהם כל הזמן ובמהירות גבוהה. בשלב מסוים הם מבינים שיש בוגד בתוך קבוצת הפליטים שמשדר את המיקום שלהם לאורך כל המסע. הכוח מאתר אותו ומבין ממנו שהוא חויב לשתף פעולה עם המורדים, אחרת משפחתו תוצא להורג. במהלך הדברים מתברר גם שארתור אזוקה, בנו היחיד של הנשיא המודח, סמואל אזוקה, נמצא בקבוצת הפליטים ביחד עם קולונל הצבא, שנאמן לנשיא ושומר על בנו שאמור להיות היורש העתידי של הנשיאות.
הקבוצה ממשיכה בדרכה ונתקלת בכפר פליטים שבאותו רגע מתבצע שם הוצאות להורג ומעשי אונס אכזריים על ידי המורדים. הכוח מסתער על הכפר והורג את המורדים, אך מתגלה לעיניהם מראות זוועה של מעשי אונס אכזריים ורציחות שקשה לתאר. בשלב זה הלוחמים כואבים ומבינים שהמשימה שלהם היא להציל לא רק את ד"ר קנדריקס אלא גם את הפליטים והילדים בכל מחיר.