מפרסום שהוציאה התנועה הקיבוצית ביולי 2004 עולה, כי קיימת בתנועת הקיבוצית מגמת שיפור בנתונים הכלכליים, וכי החל משנת 2003 נבלמה הירידה הדמוגרפית שאפיינה את התנועה הקיבוצית בעשרים השנים האחרונות. למרות הנתונים החיוביים בפרסום זה, כדאי לציין שמדובר בממוצעים וכי על פי פרסום של "ברית פיקוח" (גוף המבקר את הדוחות הכספיים של חלק גדול מהקיבוצים) מינואר 2005, ניתוח הדוחות הכספיים של מעל ל-200 קיבוצים מצביע על שונות גדולה בין הקיבוצים ובנוסף, עולה מן הדו"ח, כי "שליש מהקיבוצים נמצאים בהפסד תפעולי מתמשך ומצבם מדאיג מאוד".
בינואר 2008, לאחר השלמת עסקת מכירת תנובה, מילאה התנועה הקיבוצית את חלקה בהסדר הקיבוצים והשיבה 25% מההחזקות שברשות קיבוציה למדינה שערכן היה שווה ל-100 מיליון דולר. במקביל, נערכו הסדרי חובות חדשים למספר קיבוצים על בסיס הכספים שהגיעו לאותם קיבוצים בעקבות המכירה, והוקצו לפרעון חוב שבפיגור למערכת הבנקאית ולסוכנות היהודית.
ביולי 2010 הושלם באמצעות המטה להסדר הקיבוצים "ההסדר שלישי", שנקרא גם "ההסדר הפרטני", בין מספר קיבוצים שהתקשו לעמוד בתנאי ההסדרים הקודמים, לא הצליחו לפרוע את חובותיהם ואף הגדילו אותם, ובין המערכת הבנקאית. ההסדר נערך ללא מעורבות המדינה והשתתפו בו גם ארגונים אזוריים בבעלות הקיבוצים, שניצלו את חוסנם הפיננסי כדי לסייע לקיבוצים לבנות הסדרים חדשים. בעקבות הסדר זה נמחקו חובות של 815.9 מיליון ש"ח ונפרעו 738.1 מיליון ש"ח. בכך, עלה סך סכום המחיקות בהסדרי הקיבוצים השונים מ-1989 לסך של 19.5 מיליארד ש"ח.
משמר הירדן (מושב)
מִשְׁמַר הַיַּרְדֵּן הוא מושב ברמת כורזים, במדרון הצפוני של רמת כורזים מדרום לעמק החולה, בתחום המועצה האזורית מבואות החרמון. הוא ממוקם לצד כביש 91 בין מחניים לגדות.
היסטוריה.
בקרבות משמר הירדן במלחמת העצמאות, פלשו הסורים לשטח מדינת ישראל, כבשו את המושבה משמר הירדן והחריבו אותה. בסיום הקרבות נותר האזור בידי הסורים. בכפוף להסכם שביתת הנשק בין ישראל לסוריה, שנחתם ב-20 ביולי 1949, פינתה סוריה את צבאה מן האזורים שעל פי תוכנית החלוקה נועדו להיות בתחום המדינה היהודית. נקבע שהשטחים שפונו, שכללו את האזור בו שוכנים מושב משמר הירדן וקיבוץ גדות, יכללו בשטח מפורז. לפי הפרשנות הסורית, שטח מפורז היה שטח הפקר, שאין להקים בו יישובים חדשים אלא רק לשמר את המצב שהתקיים לפני המלחמה, ואילו לפי הפרשנות הישראלית היה זה שטח ריבוני ישראלי שאסור להחזיק בו צבא. הבדלי פרשנות אלה ורצונה של ישראל לבטא את ריבונותה בשטח היו אחד הגורמים להקמת משמר הירדן, יחד עם הרצון ליישב מחדש את המושבה משמר הירדן שחרבה.
לאחר המלחמה הועלו לאדמות המושבה שחרבה שני ארגוני התיישבות: ארגון של הנוער העובד מדרדרה שהתמקם על בתי המושבה החרבה והקים את גדות, שנקרא בתחילה משמר הירדן ב', וארגון "בני צפת" הבית"רי שהתמקם כ-2 קילומטרים מערבית למושבה שחרבה והקים את מושב משמר הירדן, שנקרא בתחילה משמר הירדן א'.
המושב נוסד בנובמבר 1949 על ידי חברי ארגון "בני צפת", שהורכב מאנשי בית"ר הצעירה מצפת ותל אביב ונספחים, שעברו הכשרה בשוני. בתחילה התנגדו פקחי האו"ם להקמת היישוב בשטח המפורז ועל כן בשבועות הראשונים נאלצו המתיישבים להתגורר באוהלים וטקס חנוכת הבתים התקיים רק בינואר 1950. הטקס התקיים בנוכחות מנחם בגין ורבים מאנשי בית"ר. המושב ביקש להתקבל למועצה אזורית הגליל העליון אולם נדחה, למרות הוראה של משרד הפנים, ממניעים פוליטיים. לאחר שתושבי המושב הגישו עתירה לבג"ץ שפסק לטובתם, החליטו במועצה האזורית לקבל את המושב. אולם אז קיימו במועצה האזורית בחירות נוספות שהוציאו את נציג המושב. בדצמבר 1951 הנושא נדון בוועדת הפנים של הכנסת.
ב-1951 הצטרפו למושב חברים מבית"ר בצפון אפריקה, אולם המושב נשאר קטן. בסוף 1952, עת היו במקום שישה בתים, החליטו חברי המושב לנטוש את דרך המושב השיתופי והפכו למושב לא שיתופי החל מתחילת 1953. בשנת 1953 מנעו אנשי המושב מהסוכנות להשתמש במלט מגרמניה בבניית הבתים במקום. המושב המשיך לסבול מקשיים ובדצמבר 1958 קיימו אנשי המושב שביתת שבת במשרדי הסוכנות בצפת. אנשי משמר הירדן שבו להפגין בתחילת 1962.
בגלל קרבתו לגבול עם סוריה סבל המושב מגנבות בידי מסתננים ומהפגזות. גם במלחמת ששת הימים סבל המושב מהפגזות.
סמוך למושב נמצא האתר הארכאולוגי ואתר הקרבות חורבת ירדה, וממנו תצפית רחבה לעבר עמק החולה ורמת הגולן.
האפיק הפרסי
נאסד&quot;ק
נאסד"ק (, ראשי תיבות: National Association of Securities Dealers Automated Quotations בתרגום לעברית: "הצגת שערים אוטומטית של האגודה הלאומית לסוחרי ניירות ערך"), היא בורסה לניירות ערך המנוהלת על ידי האגודה הלאומית לסוחרי ניירות ערך. נאסד"ק פועלת מארצות הברית, אך לה סניפים גם ביפן ובקנדה וקשרים עם בורסות בהונג קונג ובאירופה. הנאסד"ק היא זירת מסחר מקוונת אשר המסחר בה ממוחשב ואין בה זירת מסחר פיזית.
היסטוריה.
תחילתה של הנאסד"ק בשנת 1971 כלוח מודעות אלקטרוני אשר פרסם שערי היצע וביקוש, אך לא ביצע עסקאות קנייה ומכירה. בהמשך החלה לפעול כשוק והפכה לשוק המניות המקוון הראשון בעולם. בתי ההשקעות הגדולים לא היו מאושרים מכניסתה של המתחרה החדשה לזירה משום שעיקר הכנסתם ממסחר הייתה מהפער בין מחיר הקניה למחיר המכירה בשוק בכל רגע נתון, זאת על-פי שיטת המסחר האמריקאית על ידי עושי שוק. כניסת הנאסד"ק, הבורסה החדשה והשקופה יותר, הקטינה את הפער בין מחיר הקנייה למחיר המכירה, ופגעה בהכנסותיהם של בתי השקעות.
אבן שואבת לחברות היי טק.
בורסת הנאסד"ק היא חדשנית יותר, יש לה דרישות קבלה נמוכות מאשר ל- NYSE, הבורסה לניירות ערך בניו יורק, והיא אף דאגה לפרסום עצמי. מתוך כל אלה הפכה הנאסד"ק לבורסה המרכזית למניות של חברות היי טק. באוקטובר 1971, השנה הראשונה לפעילות הנאסד"ק, הנפיקה לראשונה מניות לציבור חברה אלמונית למחצה בשם אינטל, אשר נוסדה רק שלוש שנים קודם לכן, וגייסה 6.8 מיליון דולר. הצלחתה של אינטל בסוף שנות השבעים היוותה אבן דרך ראשונה לצמיחה של ענקיות מחשבים כמו אפל שבהנפקתה הראשונה בדצמבר 1980 גייסה כ־100 מיליון דולר, מיקרוסופט שהנפקתה הראשונה הייתה בשנת 1986, וענקיות תקשורת כגון סיסקו, שבהנפקתה הראשונה בפברואר 1990 גייסה כ־50 מיליון דולר וקוואלקום שהנפקתה הראשונה הייתה בדצמבר 1991.
בועת הדוט-קום.
בועת הדוט-קום היא בועה כלכלית שהתקיימה בין השנים 2001-1995. בין השנים 1999-1997, הונפקו בנאסד"ק מאות חברות אינטרנט והיי טק שתומחרו בסכומי עתק. חברות בעלות הכנסות של מיליוני דולרים בודדים הונפקו על פי שווי חברות של מאות מיליוני ואף מיליארדי דולרים. בשיא הבועה, בתחילת שנת 2000, החברה בעלת שווי השוק הגדול ביותר בעולם הייתה למשך מספר ימים סיסקו, אחריה במקום השני מיקרוסופט ואחריה במקום השלישי ג'נרל אלקטריק.
ב-10 במרץ 2000, מדד הנאסד"ק הגיע לשיא של 5132.52 נקודות, שיא שאליו הצליח המדד לחזור רק 15 שנים לאחר מכן. המדד איבד 78% משיא זה בשלושים החודשים הבאים.
התפוצצות בועת הדוט-קום ציינה את תחילתו של מיתון במדינות המפותחות במהלך השנים שלאחר מכן. תקופה זו אופיינה בהיווסדותן של חברות מבוססות-אינטרנט רבות. שילוב של צמיחה מהירה של מחירי המניות, ספקולציות של יחידים לגבי ערכן של המניות, וזמינותם הגדולה של כספי השקעות מקרנות הון סיכון רבות יצרו סביבה שבה רבים מהעסקים הללו דחו מודלים עסקיים רגילים והתמקדו בנתח השוק במקום ברווח של החברות.
המאה ה-21.
במחצית השנה הראשונה בשנת 2022 המדד נפל בקרוב לשלושים אחוז, נפילה החדה ביותר לתקופת זמן זו בתולדות המדד. חברות רבות חוו משבר דומה למשבר בועת דוט קום. כך לדוגמה נטפליקס ופייפאל צללו בשיעור של 77 אחוז בין החודשים ינואר - מאי 2022. מטא נפלה בשיעור של 58 אחוז, ואמזון נפלה בשיעור של 45 אחוז. חברות רבות קטנות יותר נפלו בשיעורים של למעלה מתשעים אחוזים. כתוצאה מכך המכפיל הממוצע של החברות שנסחרות בנסדק ירד לשיעור של 22.
נאסד"ק מול NYSE.
בשנת 1999 עבר מספר החברות הנסחרות בנאסד"ק את מחצית החברות הנסחרות בבורסות בארצות הברית, ואולם שווי השוק של המניות הנסחרות ב NYSE נותר יותר מכפול משווי השוק של מניות הנאסד"ק גם בזמן בועת הדוט-קום.
בשנת 2005 היה מחזור המסחר היומי הממוצע בנאסד"ק 1.8 מיליארד מניות, גדול בכ-50% ממחזור המסחר היומי ב-NYSE. בסוף שנת 2005 היה שווי השוק הכולל של מניות הנסחרות בנאסד"ק כ-4,000 מיליארד דולר ושל מניות הנסחרות ב-NYSE פי ארבעה מכך.
בדרך כלל קל להבדיל בחברות שמניותיהן נסחרות בנאסד"ק על פי סמל המניה, אשר בנאסד"ק הוא בן ארבע וחמש אותיות, לעומת אות אחת עד שלוש ב-NYSE, אף על פי שכיום קל למצוא מניות שנסחרות בנאסד"ק ויש להן פחות מ-4 אותיות כמו פייסבוק עם הסימול FB.
חברות ישראליות בנאסד"ק.
לחברות האמריקאיות הנציגות הגדולה ביותר במסחר בבורסת הנאסד"ק. מיד אחריה ואחרי סין, ישראל היא המדינה עם הכי הרבה נציגויות של חברות. הסיבות לכך מגוונות:
חברת אלסינט הייתה החברה הישראלית הראשונה שמניותיה הונפקו בנאסד"ק בשנת 1972.
החברה הישראלית הבולטת בנאסד"ק בשנות השמונים הייתה סאיטקס, בתחילת שנות התשעים ECI Telecom בסוף שנות התשעים צ'ק פוינט וטבע (שעברה להיסחר ב NYSE בשנת 2012). בשנת 2004, ארבע חברות ישראליות היו כלולות במדד נאסד"ק 100, המדד המוביל של הבורסה, מרקורי, טבע, צ'ק פוינט וקומברס. נכון לשנת 2016 רק חברת צ'ק פוינט כלולה במדד זה.