המערכת קיימת לרוב במערכות הפעלה מבוססות לינוקס או דמויות יוניקס (כגון הומברו ב-macOS) ומהווה חלק אינטגרלי מהן. המערכת קיימת בדרך-כלל במערכות הפעלה התומכות כברירת מחדל בתפעול המחשב בצורה זו, ללא התקנה עצמאית של תוכנות, אך חלקן אינו חיוני ורק תורם לנוחות המשתמש.
מנהלי חבילות נפוצים בסביבת יוניקס:
חבילה (תוכנה)
חבילה במערכת ניהול חבילות, ובפרט בכאלו הקיימות בהפצות לינוקס, היא יחידת מידע היכולה להיות מותקנת או מוסרת במחשב. חבילה עשויה לכלול קבצים שונים, ובהם תמונות, גופנים, משחקים, תוכנות ועוד. בנוסף קיימת בכל חבילה יחידת מטא-נתונים הכוללת את תיאור תוכן החבילה גרסתה ותאימותיה. מרכז ניהול החבילות מתקין את התוכנה תוך כדי התייחסות למטה המידע המופיע בה.
מקטעי זיכרון
במדעי המחשב, מקטעי זיכרון הם חלקים שונים בזיכרון של תהליך.
מקטעי הזיכרון של תהליך.
ישנם ארבעה חלקים בזיכרון של תהליך:
מקטע הקוד.
מקטע הקוד (code segment או text segment) הוא מקטע המכיל העתק של אוסף הפקודות של התוכנית. בזמן הרצת התהליך, כתובת הפקודה הבאה לביצוע מצויה באוגר הנקרא מונה התוכנה (program counter). בדרך כלל מקטע זה משמש לקריאה בלבד וניסיון של התהליך לבצע כתיבה לכתובת זיכרון השייכת אליו יסתיים בשגיאת זמן ריצה. אם יש מספר תהליכים של אותה תוכנית, מערכת ההפעלה עשויה למפות את הכתובות הווירטואליות של מקטע הקוד בכל התהליכים לאותן כתובות פיזיות, כך שמקטע זה יימצא בזיכרון רק פעם אחת.
מקטע המידע.
מקטע המידע (data segment) מורכב משני חלקים:
מצבור (Heap).
אזור המכיל זיכרון שהוקצה דינמית. גודל אזור זה משתנה במהלך ריצת התהליך בהתאם להקצאות ולשחרורי הזיכרון שמתבצעים במהלך הריצה. ה־heap מתחיל בכתובת נמוכה וגדל לכיוון הכתובות הגבוהות.
מחסנית (Stack).
במקטע המחסנית נמצאים המשתנים המקומיים. מקטע זה מנוהל בצורה של מחסנית: שפת המכונה של המעבד תומכת בפקודות הכנסה למחסנית והוצאה ממנה. המעבד שומר את הכתובת של ראש המחסנית באוגר הנקרא stack pointer. אוגר זה מתעדכן בכל פעם שמתבצעת פקודת הכנסה או הוצאה מהמחסנית. קבוצת הכתובות במחסנית שבה נמצאים ערכים שהוכנסו על ידי אותה שגרה נקרא stack frame. את הכתובת במחסנית של תחילת ה־stack frame של השגרה המבוצעת כעת שומר המעבד באוגר frame pointer. כאשר מתבצעת קריאה לשגרה אחרת, תוכנו של אוגר זה נדחף למחסנית ולאחר מכן האוגר מקבל ערך חדש השווה לזה של אוגר כתובת ראש המחסנית (SP –
stack pointer). בעת ביצוע חזרה משגרה מתבצעות פעולות הפוכות: אם שגרה א' קראה לשגרה ב', לאחר סיום שגרה ב' אוגר ראש המחסנית מקבל את ערכו של אוגר ראש השגרה ובכך למעשה מרוקן את המחסנית מכל הנתונים שהוכנסו על ידי שגרה ב'. לאחר מכן מתבצעת פקודת הוצאה מהמחסנית המוציאה את הכתובת של ראש שגרה א' שהוכנסה למחסנית לפני ביצוע הקריאה לשגרה ב'. הכתובת מוכנסת לאוגר ראש השגרה ובכך מסתיימת החזרה לשגרה א'.
המחסנית מתחילה בכתובת גבוהה ובעת הכנסה למחסנית ראש המחסנית מתקדם לכיוון הכתובות הנמוכות.
כל תהליך מכיל לפחות מחסנית אחת. אם התהליך מכיל מספר תהליכונים, לכל אחד מהם יש מחסנית משלו (שאר מקטעי הזיכרון משותפים לכל התהליכונים של התהליך).
אזורי זיכרון
טרסר מילאנו
שרון לוזון
שרון לוזון (נולד ב-6 בספטמבר 1971) הוא פעיל חברתי, איש ציבור, מורה ומרצה. מכהן כיו"ר ועד סגל ההוראה באוניברסיטה הפתוחה. בעבר היה חבר הנהגת ארגון העובדים הדמוקרטי כוח לעובדים (צוות ארגון) ויו"ר אספת הנציגים של כוח לעובדים. שימש כחבר מועצת עיריית תל אביב – יפו מטעם סיעת "עיר לכולנו".
ביוגרפיה.
לוזון נולד וגדל בחדרה. שנותיו הראשונות עברו בשכונה גבעת אולגה בה הכירו והתחתנו הוריו, עולים מצפון אפריקה. בצבא שירת בחטיבת גולני.
בפעילותו הפוליטית החל בנעוריו והמשיך בה בשנותיו כסטודנט בהן שימש כחבר במועצת אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב.
הוא בוגר תואר ראשון בהיסטוריה של המזרח התיכון בעת החדשה ובמדע המדינה מאוניברסיטת תל אביב, ומוסמך תואר שני בלימודי ביטחון באוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1997 החל לעבוד כמורה להיסטוריה ואזרחות. ובשנת 2000 החל בתפקידו כמנהל בית ספר, תחילה ביפו ולאחר מכן בפתח תקווה.
בשנים 2003 - 2004 הנחה את תוכנית הטלוויזיה "שיעור היסטוריה" בערוץ ההיסטוריה. התוכנית התבססה על תוכני ערוץ ההיסטוריה והותאמה על ידי לוזון לתוכנית הלימודים של בתי הספר התיכוניים ושל חטיבות הביניים. במקביל שימש לוזון כיועץ ההיסטורי של הערוץ וכמורה המספק מענה לתלמידים באתר הערוץ.
כיום הוא מרצה במחלקה לסוציולוגיה, מדע המדינה ותקשורת באוניברסיטה הפתוחה ועוסק במסגרת זו בנושאים של אסטרטגיה וביטחון לאומי, מדע המדינה ויחב"ל.
פעילות פוליטית וציבורית.
בשנת 2011 נבחר לוזון לתפקיד יו"ר אספת הנציגים של "כוח לעובדים" וכיהן בה עד שנת 2013. אספת הנציגים היא הגוף בו מיוצגים מקומות העבודה השונים (הסניפים) המאוגדים במסגרת ארגון העובדים הדמוקרטי. והיא הגוף המוסמך לקבל כל החלטה ביחס לארגון. האספה בוחרת את צוות הארגון, בית הדין, ועדת ביקורת וגופים נוספים. מאשרת את תקציב הארגון, ועוד. בתקופת כהונתו עלה הארגון לכותרות, לאחר שעובדי הרכבת בראשות גילה אדרעי ניסו לעזוב את ההסתדרות ולהפוך את כח לעובדים לארגון היציג שלהם. הצעד נדחה על ידי בית הדין הארצי לעבודה, שקבע כי רק לאחר שנה יוכלו העובדים להחליט לעזוב את ההסתדרות, או להישאר בה. מאז 2014 משמש בצוות ארגון הנהגת כוח לעובדים. ב-2015 מונה לרכז את פעילות צוות הארגון.
בשנת 2008 היה מהפעילים הראשונים ב"עיר לכולנו", תנועה עירונית הפועלת בתל אביב יפו, שהתמודדה בבחירות לרשויות המקומיות 2008 למועצת העיר תל אביב-יפו ולראשות העירייה, בראשותו של דב חנין. עיקר עיסוקו היה בעבודת השטח ובארגון הפעילים. החל משנת 2011 שימש כחבר מועצת העיר תל אביב-יפו באופוזיציה והתמקד בעיקר בפעילות למען זכויות עובדים בעיר, סיוע למחוסרי דיור ודרי רחוב וכן הגנה על ערכי הטבע העירוני, כמו במקרה המאבק נגד בנייה בחוף הכורכר בצפון-מערב תל אביב. לוזון פעל נגד הפרטת שירותים עירוניים, ותמך במאבקי עובדי קבלן של חברות בבעלות עירונית - בהם עובדי תל-אופן, האופרה הישראלית ועובדי מנהל הרווחה של העירייה בשבתו בוועדת מכרזים העירונית לקח חלק בפסילת 15 חברות קבלניות אשר הגישו מכרזי הפסד, ולצד זה סייע לקבוצת עובדות הסמך של השירותים החברתיים, והצליח להביא לשיפור בשכרן, להכרה בוותק שלהן לצורכי הבראה וחופשה ולהקטנת הקיצוץ בתקציב העסקתן. הוביל ביחד עם סיעת עיר לכולנו וארגון כוח לעובדים הצעה להפסקת העסקת עובדי קבלן על ידי העירייה, שנדחתה על ידי הקואליציה העירונית.
בחודש יוני 2012 הגיש שרון לוזון ביחד עם סיעת עיר לכולנו הצעת אי אמון בראש העירייה רון חולדאי. ההצעה, שבאה מכוח סעיף 22 לפקודות העיריות, ביקשה להדיח את חולדאי מתפקידו ולפרק את הקואליציה בזמן הקדנציה, דבר נדיר בשלטון המקומי. ההצעה עלתה לאחר שפעילי המחאה החברתית טענו למעצרי שווא ותקיפות חוזרות ונשנות של הסיירת הירוקה של העירייה. ישיבת המועצה בנושא הייתה סוערת ולוותה במחאה של מאות מפגינים בפנים ומחוץ לבניין העירייה, דבר שהוביל "לפיצוצה".יום לאחר מכן, בזכות הלחץ הציבורי, הודיעה סיעת מרצ על פרישתה מהקואליציה העירונית בשל אותה "הפעלת אלימות נגד פעילי המחאה החברתית".
לוזון כיהן כדירקטוריון של מוזיאון ארץ ישראל ובדירקטוריון של תיכון אליאנס ברמת אביב הירוקה בתל אביב.
במסגרת עבודתו באוניברסיטה הפתוחה היה ממנהיגי העובדים שהחליטו להתאגד בשנת 2008 במסגרת ארגון העובדים הדמוקרטי כוח לעובדים. לאחר שהוכרו כארגון יציג, ולאחר כישלון המשא ומתן עם הנהלת האוניברסיטה, היה ממובילי השביתה באוניברסיטה הפתוחה שהחלה באפריל 2009 וארכה 50 ימים, ובכך הייתה לשביתה הארוכה ביותר במשק הישראלי בשנה זו.
המאבק באוניברסיטה הפתוחה הסתיים עם חתימתו של הסכם קיבוצי בשלהי שנת 2010 אשר סיים שנים של העסקה פוגענית של חברי סגל ההוראה הזוטר באוניברסיטה זו.
בחודש פברואר 2019 נבחר לתפקיד יו"ר ועד סגל ההוראה.
שרון לוזון דוגל בגישה של "פעולה ישירה" ובשיתופי פעולה בין ארגונים וקבוצות לשם השגת יעדים עבור ציבור העובדים. וכך גם בזירה העירונית בתל אביב יפו. לוזון הוא פעיל פוליטי בחד"ש ואף הוצג בסרטון הבחירות שלה במהלך הבחירות לכנסת ה-19, בשם "שרון לוזון: חד"ש במאבקי העובדים", כחלק מקמפיין שמציג את פעילי ופעילות החזית. ביום העצמאות ה-65 של מדינת ישראל היה אחד ממדליקי המשואות בטקס הדלקת משואות אלטרנטיבי שמארגנת מדי שנה תנועת "יש גבול".
RapidShare
RapidShare (בעברית: רפידשר) היה שירות מקוון המספק שירותי העלאות ואחסון קבצים מסוגים שונים במהירות גבוהה. השירות איפשר לאחסן קבצים דיגיטליים בשרתי החברה בחינם או בתשלום, לצורך גיבוי או על מנת לאפשר הפצה של קבצים דיגיטליים למשתמשים אחרים באינטרנט.
השירות נוצר במקור על ידי המתכנת הגרמני כריסטיאן שמידט. השירות הופעל על ידי החברה השווייצרית "RapidShare AG" אשר נוסדה בשנת 2006 ופעלה בצ'אם שבשווייץ. שרתי החברה הכילו (נכון לשנת 2012) קיבולת של כ-10 פטהבייט (פטהבייט = formula_1 בתים = מיליון ג'יגהבייט).