דרימטיל (באנגלית: Dreamtale) היא להקת פאוור מטאל ומטאל סימפוני פינית שנוסדה ב-1999.
ביוגרפיה.
דרימטיל נוסדה על ידי רמי קרנן בתחילת שנת 1999. הלהקה זכתה בתהילה תחילה בתור להקת חימום של סינרג'י בפינלנד, אך ההצלחה הגדולה הגיעה לאחר מכן כשהוציאו לאור את הדמו השני שלהם "Refuge from Reality". דמו זה היה להצלחה גדולה כבר ביום יציאתו לאור.
רוב העותקים של הדמו נמכרו ביפן ותוך זמן קצר הגיעו שמועות על להקת מטאל לוהטת הגיעו לאוזניהם של חברות תקליטים.
דרימטיל התחילה לקבל הצעות מחברות תקליטים מכל העולם, ובאוגוסט 2001 עסקה עם ספיינפרם נחתמה.
בדצמבר 2001 דרימטיל התחילו את ההקלטות ל-"Beyond Reality". לאחר השינויים האחרונים של האלבום הרכב הלהקה השתנה: הבסיסט אלויס ווימר הוחלף על ידי פסי ריסטוליינן וזמר חדש, טומי וילטולה, הצטרף. "Beyond Reality", שיצא לאור ביפן ביוני ובמקום אחר במהלך יולי 2002, נמכר בכמויות אדירות ביפן והלהקה זכתה לקהל מעריצים נאמן. המעריצים היפנים פשוט לא יכלו לחכות בשביל עוד, אז ההקלטות לאלבום השני באורך מלא הוחלטו להתחילם כמה שיותר מהר. ההקלטות לאלבומם השני Ocean's Heart התחילו בינואר 2003 ב"פנטום סטודיוס פינלנד", המקום בו סמו אויטינן עשה מיקס לאלבום. הגברה הוספה לאלבום על ידי מיקה ג'וסילה בסטודיו המוערך פינווקס-סטודיוס.
חברי להקה.
חברים נוכחים:
חברים לשעבר
דיסקוגרפיה.
אלבומים
סינגלים
טיסה 781 של BOAC
טיסה 781 של BOAC (British Overseas Airways Corporation) התרסקה ב-10 בינואר 1954 בים הטירני ליד האי אלבה שבטוסקנה, איטליה. המטוס מדגם דה הבילנד קומט 1 (מסוג DH-106) המריא משדה התעופה צ'אמפינו ברומא, איטליה אל נמל התעופה הית'רו, לונדון. הנחיתה ברומא הייתה עצירת ביניים מתוכננת כאשר המוצא העיקרי של הטיסה היה משדה התעופה קלנג בסינגפור. בסביבות השעה 10:00 GMT אירע במטוס פיצוץ כתוצאה מהפחתת לחץ (Decompression) בגובה רב והמטוס צלל והתרסק במימי הים הטירני, כל 29 הנוסעים וששת אנשי הצוות נהרגו.
הטיסה והאסון.
ב-10 בינואר 1954 בשעה 09:34 GMT המריאה הטיסה לקראת השלב הסופי ליעדה בלונדון. בסביבות השעה 9:50 GMT חלף על פני הקומט מטוס אחר של BOAC מסוג DC-4 שטס לאותו היעד, המטוס השני יצר קשר רדיו עם טייס הקומט, קפטן אלן גיבסון, הוא דיווח לו על מצב מזג האוויר, לפתע נותקה השיחה באמצע. בזמן זה נצפו על ידי דייגים שברים נופלים אל הים הטירני.
נמל התעופה הית'רו בלונדון רשם תחילה את טיסה 781 כמתעכבת; בסביבות השעה 13:30 הוריד שדה התעופה את הטיסה מלוח הטיסות הנכנסות.
במטוס היו 29 נוסעים מתוכם 10 ילדים. במטוס היה גם ההיסטוריון הצבאי וכתב ה-BBC הידוע, צ'סטר וילמוט.
החקירה.
בתחילה משימת בירור הסיבות לאסון הייתה קשה. ב-1954 לא היו קופסאות שחורות שכללו מקליט קולות בתא הטייס (CVR) ומקליט נתוני טיסה (FDR) ולא היו נהלים לחקירת תאונות אוויריות, כך שלא הייתה דרך לדעת מה התרחש. הצי המלכותי הבריטי ארגן חיפוש נרחב שכלל ספינות חילוץ צבאיות ואזרחיות.
טול סלנג
בהירות מוחלטת
בהירות מוחלטת (Absolute magnitude) היא גודל אסטרונומי המתאר מה הייתה בהירות נראיתם של כוכבים לו היה מרחקם מכדור הארץ שווה ל-10 פארסק (כ-32.6 שנות אור). מסומנת באות M (להבדיל מהבהירות הנראית המסומנת באות m). הבהירות המוחלטת נמדדת בסולם לוגריתמי.
חשיבותה של הבהירות המוחלטת נובע מירידת עוצמת האור עם ריבוע המרחק מן הצופה (המודד). לדוגמה, כאשר יש שני כוכבים אשר בהירותם המוחלטת זהה אולם מרחקו של אחד מהם מן הצופה הוא כפול, עוצמת האור המגיעה ממנו תהיה קטנה פי ארבעה לעומת זו של הכוכב הקרוב יותר. לבהירות המוחלטת חשיבות גדולה בדיאגרמת הרצשפרונג-ראסל, אשר באמצעותה נקבע סיווג הענף של כוכבים שונים (ננס, כוכב סדרה ראשית או ענק).
חישוב הבהירות המוחלטת.
הבהירות הנראית גדלה עם העלייה בבהירות המוחלטת, והיא פוחתת עבור מרחקים הולכים וגדלים מהמקור. הנוסחה המקשרת בין הבהירות המוחלטת (M) והבהירות הנראית (m) נתונה על ידי:
עבור עצמים שמרחקם מהצופה 10 פרסק, הבהירות הנראית והבהירות המוחלטת שוות בגודלן.
בהירות מוחלטת לגופים במערכת השמש.
לכוכבי לכת ואסטרואידים במערכת השמש ישנה שיטה שונה למדידת הבהירות המוחלטת. בשיטה הרגילה גופים אלו היו מקבלים מספרים גבוהים ביותר, ועל כן הומצאה להם שיטה נפרדת לחישוב הבהירות המוחלטת, המסומנת באות H. לפי שיטה זו, הבהירות המוחלטת H של הגוף היא בהירותו אם היה נמצא במרחק של יחידה אסטרונומית אחת הן מהשמש והן מהצופה, בפאזה של 100%.
בר-גביע
בַּר־גָּבִיעַ (שם מדעי: ."Moluccella L") הוא סוג קטן הנמנה עם משפחת השפתניים. הסוג כולל 8 מינים חד-שנתיים או רב-שנתיים ו-2 מתוכם גדלים בישראל. 3 אותרו ופורסמו בשנת 2011. השאר מוכרים מהמאה ה-19 ובכללם אלה הגדלים בישראל.
הסוג נקרא בר-גביע בשל הגביע הגדול. בעוד שעל-פי רוב, גביע הפרח קטן מהפרח עצמו, בסוג זה הגביע גדול מהפרח, וכותרת הפרח אינה בולטת מתוכו. יש לציין שתכונה זו קיימת, אם כי במידה פחותה, גם בסוג הקרוב גלונית.
מאפיינים.
מיני הסוג הם עשבים חד-שנתיים, בשונה ממרבית המינים במשפחת השפתניים הם קירחים ואינם שעירים.
הגבעולים רְבוּעִים.
העלים משוננים ובעלי פטוטרת.
הפרחים ערוכים על גבעול התפרחת בדורים מקרובים זה לזה או מרוחקים זה מזה.
החפים דמוי מרצע או שיכניים.
הפרחים דו-שפתניים ברורים. לכותרת שתי שפתיים ברורות למדי, ושתיהן נראות יפה מבחוץ.
הגביע גדול, קרומי, בעל עירוק מרושת, אורכו או קוטרו 2 עד 3.5 ס"מ. הוא דמוי פעמון, או משפך מלוכסן או דו-שפתני או צורתו משפך לבן-קרומי (ואז אונותיו או שיניו בלתי ברורות) או הוא עשוי כעין שופר ומסתיים ב-8 שיניים קוצניות וארוכות מאוד.
צינור הכותרת אינו בולט מתוך הגביע, בתוך הצינור ישנה טבעת אלכסונית של שערות.
השפה העליונה זקופה וקמורה.
השפה התחתונה בעלת אונה אמצעית גדולה ומפורצת בראשה.
האבקנים, 4, מעורים בצינור הכותרת וחבויים תחת השפה העליונה.
הפרי מפרדת. הזרעים (הפרודות) בעלי 3 פאות חדות וקטומות בראשן.
מיני הבר בישראל.
בישראל שני מינים השונים זה מזה במספר מאפיינים - בר-גביע חלק ובר-גביע קוצני. בר גביע חלק אינו גבוה, אינו דו-שפתני ואינו קוצני כמו בר-גביע קוצני.
בר-גביע חלק.
בַּר-גָּבִיעַ חָלָק (."Moluccella laevis" L) - צמח עשבוני חד-שנתי, ים-תיכוני, זקוף וקירח. הוא מסתעף הרבה, אך מבסיסו בלבד, גובהו עד 80 ס"מ.
הגבעולים נוקשים, רְבוּעִים ואורכם 50 עד 70 ס"מ.
הפטוטרת ארוכה. הלוואים בחיקי העלים קוצניים במעט.
העלים נגדיים, גדולים (אורכם ורוחבם 20 עד 40 ס"מ), סגלגלים, בסיסם לבוב עד מפורץ. שפת העלה משוננת עד חרוקה, צבעם ירוק בהיר. לאחר התפתחות העלים התחתונים עולים מהבסיס גבעולי התפרחת, שגובהם עד 50 ס"מ.
הפרחים דו-מיניים, בעלי עטיף כפול ודו-שפתניים. הפרחים הלבנים ערוכים בדורים, כמעט לכל אורך הגבעול ויוצרים מעין שיבולת ארוכה. בכל דור 4 עד 6 פרחים. הפרחים לא בולטים וכל פרח יושב בתוך גביע גדול וירוק.
החפים בבסיסי הגביעים, שאורכם 9 עד 12 מ"מ, דקים וקוצניים, מאוחים זה לזה לזה בבסיסם ומפושקים.
הגביע, שאורכו 3 ס"מ, מאוחה כליל, דמוי משפך, ירוק וקרומי. הגביע כמעט א-סימטרי. שפת הגביע עם אונות שלא ניתן לזהות אבל, עם 5 (לעיתים רחוקות 10) חודים זעירים שמבצבצים ממנה. הגביע משתייר, מתייבש, מלבין כקלף, ובתוכו משחירים הזרעים. הגביע בפרי קוטרו 2 עד 3 ס"מ, דפנותיו קרומיים ועם רשת ועורקים בולטת. הגביע היבש מסייע לתפוצת הזרעים. בשל דקותו ומשקלו הנמוך הגביע יחד עם הזרעים נישאים ברוח לטווחים בינוניים.
הכותרת דו-שפתני, אורכה 15 עד 20 מ"מ, צבעה לבן ולעיתים נוטה לוורדרד, קטנה וקצרה בהרבה מהגביע.
הפרי מפרדת. הזרעים (פרודות) קטנים שטוחים, בעלי שלוש פינות קהות. הם עטופים בגביע משתייר שמסייע לתפוצת הזרעים.
לצמחים ריח אופייני רע, לא חזק. מן הזרעים מפיקים לקטין, המשמש במחקר ביולוגי.
הצמח מצוי בשולי דרכים, בשולי שדות בעל, בבתי גידול מופרעים וכן בבתי גידול טבעיים בחבל הים-תיכוני. הוא גדל בקרקעות כבדות ותפוצתו רחבה בישראל וסביבותיה: הוא נפוץ בגלבוע; מצוי בגולן, בבקעת חולה, בגליל התחתון, בבקעת כנרות, בעמק יזרעאל, בבקעת בית שאן, דרום שפלת החוף, בשומרון, בשפלה, בעמון; נדיר בגליל העליון, במדבר שומרון, בהרי יהודה וצפון הנגב; ונדיר מאוד בעמק עכו, בשרון ובמואב.
הזרעים שומרים על כושר נביטתם שנים רבות, מה שמכשיר אותם להוות עשב שוטה, שמציאותו בתוך גידולי התרבות מזיקה מבחינה כלשהי לצמחי התרבות. מין זה כאמור, מהווה מטרד בחקלאות, בהיותו צמח שמעדיף חום רב לנביטה, ובתוספת השנייה בתקנות "בדבר מכירת זרעים" משנת 1964 הוא הוכרז כעשב שוטה. בשל כך הוא נובט באביב - בשונה ממחזור חייהם של רוב העשבים החד-שנתיים - ולכן הדברתו קשה. כמו כן מין זה עמיד במידה מסוימת לקוטלי עשבים.
מין זה מגודל על ידי האדם למטרות נוי בגינות, וכן כצמח קטיף לסידור פרחים. השם האנגלי העממי למין זה הוא 'bells of ireland', והוא משמש לקטיף כצמח פורח או יבש. תפוצתו העולמית משתרעת בארצות מזרח הים התיכון ובמזרח התיכון (אירן פקיסטן). צמיחת העלווה מאמצע נובמבר ועד סוף אפריל והפריחה מסוף מרץ עד תחילת יולי.
בר-גביע קוצני.
בַּר-גָּבִיעַ קוֹצָנִי (.Moluccella spinosa L) - צמח עשבוני חד-שנתי ים-תיכוני, זקוף, גובהו עד 1 מ' ובלתי מסתעף. פרחיו קוצניים.
הגבעולים רְבוּעִים, נוקשים ואינם מסתעפים.
הפטוטרת קצרה.