קרב אנטיאטם היה היום העקוב מדם בהיסטוריה הצבאית של ארצות הברית; מתוך למעלה מ-70,000 חיילי האיחוד שהשתתפו בקרב כ-13,000 נפגעו, מתוכם כ-2,100 נהרגו. בצד הדרום נפגעו למעלה מ-10,000 חיילים, 1,550 מהם איבדו את חייהם. האיחוד גם איבד שלושה גנרלים; ג'וסף מנספילד, ישראל ריצ'רדסון ואייזק רודמן.
במכתב ששלח מקללן לאשתו לאחר הקרב, כתב: . אך המציאות הייתה שונה, מקללן החמיץ מספר הזדמנויות כשהעדיף לחכות ולא לתקוף את לי ב-15 וב-16 בספטמבר אף על פי שנהנה מיתרון מספרי, וכשהחליט לא לתקוף ב-18 ובמקום זאת נתן ללי לסגת בבטחה לוירג'יניה. אף על פי שצבאו של לי לא הוכרע, היה זה ניצחון אסטרטגי של האיחוד אשר סיים את פלישתו של לי למרילנד והסיר את האיום מהבירה וושינגטון. לינקולן ניצל את הניצחון כשהכריז ב-22 בספטמבר על שחרורם של כל העבדים במדינות המורדות החל מה-1 בינואר 1863. להכרזה לא הייתה השפעה מיידית על עבדים במדינות דרום, והיא גם לא שחררה את העבדים במדינות האיחוד, אך זהו היה הצעד הראשון של לינקולן ושל הממשלה הפדרלית בדרך לביטול העבדות. ההכרזה גם מנעה ממדינות אירופה להכיר רשמית במדינות הקונפדרציה.
גביע ווינר נשים
טורניר אליצור לכבוד גורביץ'
הכנסייה האפיסקופלית
הכנסייה האפיסקופלית היא זרם בנצרות האנגליקנית שמתייחד במבנה ארגוני שבו יושבים בישופים.
מאיר י' קיסטר
1915 ברוסיה
1915 ברוסיה הייתה שנה ה-302 מתחילת שליטת שושלת רומנוב במדינה.
יד עזר
Institute for the Translation of Hebrew Literature
The Institute for the Translation of Hebrew Literature
בראיין גרזיצ'יץ'
בראיין פול גרזיצ'יץ' (באנגלית: Bryan Paul Gerzicich; נולד ב-20 במרץ 1984 בלוס אנג'לס, ארצות הברית) הוא כדורגלן עבר ארגנטינאי-אמריקאי ששיחק בעמדת הקשר האחורי.
קריירה.
גרזיצ'יץ' נולד בלוס אנג'לס להורים ארגנטינאים שהיגרו לארצות הברית, וכשהיה בן חודשיים חזרה המשפחה לארגנטינה. את קריירת הכדורגל החל גרזיצ'יץ' בארסנאל סארנדי מבואנוס איירס, אך לא קיבל הזדמנויות רבות בקבוצה הבוגרת של המועדון.
בקיץ 2007 הגיע גרזיצ'יץ' לישראל ושיחק עונה אחת בהפועל חיפה ששיחקה אז בליגה הלאומית. בעונה שלאחר מכן חתם בהפועל עכו, ובעונת חזר להפועל חיפה לעונה נוספת, לאחר שעלתה לליגת העל. את שערו הראשון בליגת העל כבש ב-26 בספטמבר 2009, בניצחון 3–1 על מכבי תל אביב.
לקראת עונת חתם בעירוני קריית שמונה. את שערו הראשון בקבוצה כבש ב-1 במרץ 2011, בניצחון 4–0 על הפועל באר שבע בגביע המדינה. גרזיצ'יץ' הגיע עם הקבוצה עד חצי גמר הגביע בעונה זו, עת נעצרה רק בהפסד להפועל תל אביב, וזכה עמה בגביע הטוטו. בעונתו השנייה בקבוצה זכה עמה בשנית בגביע הטוטו, וכן באליפות הראשונה בתולדותיה, והיה מהמועמדים הבולטים לתואר כדורגלן העונה. בעונת האליפות כבש שער אחד בליגה, בניצחון 3–0 על מכבי חיפה בקריית אליעזר. בעונה שלאחר מכן שיחק עם הקבוצה במוקדמות ליגת האלופות, והעפיל עמה לשלב הבתים של הליגה האירופית. בתום העונה העפיל עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, בו הפסידה קריית שמונה להפועל רמת גן בבעיטות הכרעה.
ב-30 במאי 2013 הוחתם בקבוצת הפועל תל אביב על ידי רן בן שמעון, שאימן אותו בקריית שמונה. ב-18 ביולי 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב בניצחון 4–1 על ברואה בבולגריה, במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. את שערו הראשון במדי הפועל תל אביב כבש ב-22 בספטמבר 2013, בניצחון 3–1 על מכבי פתח תקווה.
לקראת עונת , לאחר שבן שמעון מונה למאמן מכבי פתח תקווה, חתם גרזיצ'יץ' במועדון ובתום העונה עזב את הקבוצה ולמעשה פרש ממשחק פעיל.
מפת הקרן לחקר ארץ ישראל
מפת הקרן לחקר ארץ ישראל היא מפה טופוגרפית שהוכנה על ידי הקרן לחקר ארץ ישראל בשנות ה-70 של המאה ה-19 במטרה לאתר ולתעד את כל המקומות שהוזכרו בביבליה, בספרים החיצוניים ובספרות חז"ל. המפה כוללת שטחים שנסקרו בכל שטח ארץ ישראל שממערב לירדן מאזור הגליל העליון ועד באר שבע. המפה יצאה במהדורתה הראשונה בשנת 1880.
הצורך ביצירת מפה חדשה.
המפות שנוצרו לפניה היו ידועות לחוקרים, אבל חלקן היה מבוסס על השערות יוצרי המפות שלא ביקרו בכל אתר ואתר. למשל מפת ז'אקוטן מ-1799, שחלקה נעשה על פי מדידות של הצבא הצרפתי, ויתרה הושלם על בסיס מפות קודמות. בשנת 1870 החלה משלחת של הצבא הצרפתי למפות את ארץ ישראל אולם לא סיימה את עבודתה משום שנקראה על ידי נפוליאון השלישי בחזרה, ולכן הספיקה למפות רק את אזורי עכו עד מרום הגליל, הרי נצרת הר תבור וחיפה. הצורך במיפוי חדש הועלה לראשונה בירושלים. הקרן חקרה את ירושלים העתיקה וסביבותיה לצורך יצירת מפות מדויקות שיאפשרו התקנת מערכת ביוב ומערכת אספקת מים לתושבים. בעקבות כך החליטה הקרן לערוך סקר מדעי כולל של ארץ ישראל וליצור מפה טופוגרפית חדשה.
סקר ארץ-ישראל המערבית.
סקר ארץ-ישראל המערבית (Survey of Western Palestine) נערך על ידי קבוצה של מודדים מ"שירות המדידות הבריטי" (Ordnance Survey) שסיפק שירותי מדידה לצרכים צבאיים ואזרחיים כאחד. אל מודדים אלה הצטרפו לתקופות מסוימות מומחים בתחום הגאוגרפיה, גאולוגיה, ביולוגיה ועוד.
הסקר החל בינואר 1872. בראש הסקר עמד בתחילה קפטן ר. אי סטיוארט (R.E. Stewart), הוא חלה מייד במלריה בעת הכנת קו הבסיס של המפה ליד רמלה. סטיוארט הוחלף זמנית על ידי טירוויט דרייק (C.F. Tyrwhiitt Drake), עד לבואו של לוטננט קלוד קונדר שמונה לתפקיד. בתקופה זו נסקר שטח של כ-500 מייל מרובע שהתרכז באזור ירושלים ושכם. קונדר הגיע לארץ ישראל ביוני 1872, ועמד בראש המשלחת עד חודש ספטמבר 1875. בעקבות התקפה על המשלחת בצפת שהתרחשה ב-10 ביולי 1875 על ידי תושביה הערבים, נפצעו כל חברי המשלחת. בעקבות הפגיעה הופסקה מיידית פעילות המשלחת עד להשלמת החקירה על ידי השלטונות העות'מאניים. לאחר סיום החקירה, עזב קונדר את הארץ ב-1 באוקטובר 1875. לוטננט הוריישו קיצ'נר שהצטרף למשלחת בשנת 1874 כעוזרו של קונדר, והיה איתו בעת ההתקפה, מונה לעמוד בראש המשלחת שחידשה את פעילותה לאחר שנת הפסקה, ועמד בראשה עד שנת 1877. עד לפציעתו של קונדר הספיקה המשלחת לסקור שטח של 4,700 מייל מרובעים, יתרת 1,300 מייל מרובעים שנסקרו, נעשו תחת ניהולו של קיצ'נר.
בשנת 1881 נערך סקר נוסף בעבר הירדן בחלק משטח הרי מואב. בראש הסקר עמד קונדר. בעקבות הסקר הודפסה בשנת 1889 מפה נוספת בקנה מידה של 1:70,000, ביחד עם תזכיר הסקר.
תהליך הסקר.
המשלחת מנתה לכל אורך התקופה שלושה עד שישה מודדים, אליהם התלוו עובדים ועוזרים תושבי ארץ ישראל. בעת עריכת הסקר שכנו הסוקרים באוהלים ועברו ממקום למקום.
בתחילת הסקר מדדו בסיס לרשת הטריאנגולציה בסמוך לרמלה, לאחר מכן קשרו את הבסיס עם התחנה האסטרונומית של האדמירליות ביפו. בין השנים 1871–1872 סקרו את השטח שבין ירושלים ויפו, ובהמשך מדדו את רכס ההר שבין הרי ירושלים דרך השומרון ועד הרי נצרת והכרמל.
בשנת 1873 סקרו את אזור מישור החוף שבין חיפה לנתניה של היום, את מישור החוף הצפוני וחלק מהרי יהודה ומדבר יהודה. בשנת 1874 המשיכו לסקור באזור הרי יהודה ומדבר יהודה, את בקעת הירדן, המורדות המזרחיים של הרי יהודה והרי שומרון, את הרי חברון ואת דרום השרון. בשנת 1875 סקרו את שפלת יהודה, סביבות ים המלח ואת אזור הגליל התחתון. השלמת המשימה התעכבה לאחר שהמודדים חלו במלריה, ולאחר מכן הותקפו ליד צפת על ידי תושבים מקומיים. השלמת הסקר נעשתה בשנת 1877. בשנה זו השלימו את סקירת אזור הגליל, השפלה הדרומית באזור שבין תל חסי ועד באר שבע.
השלמת העבודה על המפה נעשתה במשרדי שירות המדידות באנגליה ושם נעשתה גם עבודת ההדפסה. את לוחות ההדפסה התקינו לפי שיטת פוטוצינקוגרפיה (Photozincography).
המפה.
קו הבסיס של המפה שנקבע באזור רמלה היה באורך 6.76 ק"מ לערך. מכאן נמדדה רשת של טריאנגולציה שנסגרה בבסיס-משנה באזור שבין ג'נין ועמק יזרעאל; אורכו של הבסיס הזה היה 7.25 ק"מ לערך. ההפרש באורכו של בסיס המשנה, בין חשבון הטריאנגולציה לבין אורכו המדוד, היה 79 אינץ' (שני מטר בקירוב). קנה המידה של המפה הוא אינץ' כנגד מיל. יחס של 1:63,360. המפה כוללת 25 גיליונות מתוכם גיליון אחד כפול. גודלו של כל גיליון הוא 45X55 ס"מ, ומכאן שכל גיליון כיסה שטח של 27.8X34.8 ק"מ, או 970 קמ"ר.
בנוסף נעשה גם איזון שראשיתו בים התיכון שהיה נקודת האפס וסופו בים כנרת. יש במפה "נקודות קבע" – נקודות שגובהן נקבע באמצעות האיזון, וכן "נקודות גובה" שגובהן התקבל באופן טריגונומטרי בעת עריכת הטריאנגולציה וכן בעזרת ברומטר.
אזורי התבליט במפה (הרים וגבעות) מסומנים במפה בצבע חום בהיר, היישובים מסומנים בכתם אדום, גודל הכתם משמש לציון סכימאטי של גודל שטח היישוב, ללא כל פרוט של מבנהו. כל הנהרות והנחלים מסומנים בצבע תכלת, שטחי המטעים היערות והשמות סומנו בצבע שחור.
מיפוי שמות המקומות.
בעת עריכת הסקר נלמדו כל שמות המקומות מהתושבים המקומיים. הסקר כולל 9,000 שמות, כל שם נכתב בכתב ערבי, בתעתיק אנגלי, ואם הייתה משמעות לשם, צוין גם תרגומו לאנגלית. כל שם עתיק לווה גם בהקשר השם לשפה העברית, והשמות אף נכתבו בעברית. אם השם היה חדש, ניתן גם מקור השם. כל השמות הובאו בכרך מיוחד לפי סדר אלפבית. ליד כל שם נרשמה המשבצת במפה שבה הוא מופיע.
התוכנית כוללת ערים, כפרים, חורבות, דרכים, נתיבי מים, מבנים, קברים, מערות, בארות, מעיינות ומעברי דרכים חצובים בהר. הסקר כולל גם שטחי אדמה מעובדים תוך הפרדה בין גידולי תאנים, תמרים, גפנים וזיתים. צוינו גם אבני דרך רומאיות ואתרי עתיקות.
חשיבות המפה.