כתיב דיראק
ז'אן מאקון
ז'אן מאקון (בצרפתית: Jean II Makoun; נולד ב-29 במאי 1983 ביאונדה, קמרון) הוא כדורגלן עבר קמרוני ששיחק בעמדת הקשר האחורי.
קריירה.
מאקון התחיל את הקריירה שלו בקמרון במועדון המקומי בקוטונספורט גארונה. לאחר מכן עבר לינואסה סטאר וטונארה יאונדה.
ב-2001 עבר למועדון הכדורגל ליל הצרפתי. בסיום עונת סייע למועדון לסיים במקום השני ולהעפיל אוטומטית לליגת האלופות. בעונה הבאה עזר למועדון להגיע לשמינית גמר גביע אופ"א.
ב-16 ביוני 2008 חתם באולימפיק ליון ל-4 שנים הבאות תמורת 14 מיליון אירו. ב-16 בפברואר 2010 הבקיע שער מרהיב מול ריאל מדריד מ-25 מטר במסגרת שמינית גמר ליגת האלופות.
בינואר 2011 חתם באסטון וילה האנגלית, ולאחר חצי עונה הושאל לאולימפיאקוס היוונית. בקיץ 2012 עבר לסטאד רן הצרפתית. בקיץ 2015 חתם באנטליהספור הטורקית.
נבחרת קמרון.
מאקון זומן לראשונה לסגל נבחרת קמרון בשנת 2003 אך לא קיבל דקות משחק. הטורניר הראשון שלו עם הנבחרת היה בגביע אפריקה 2004. בגביע אפריקה 2006 עזר לקמרון להגיע עד לחצי הגמר. מאקון שיחק במדי הנבחרת גם בגביע אפריקה 2008, במונדיאל 2010 ובמונדיאל 2014.
קמחית
פקודת for
מועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ
מועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ (בערבית: مجلس التعاون لدول الخليج العربية) ידועה גם בראשי התיבות Gulf Cooperation Council - GCC, היא גוף פוליטי וכלכלי, המאגד את שש המדינות הערביות והמלוכניות השוכנות לחופי המפרץ הפרסי (ומדינות חצי האי ערב למעט תימן): כווית, ערב הסעודית, איחוד האמירויות הערביות, עומאן, בחריין וקטר.
הקמה.
המועצה נוסדה ב-25 במאי 1981, באבו דאבי שבאיחוד האמירויות. הרקע להקמתה היה מלחמת איראן–עיראק, שטלטלה את אזור המפרץ הפרסי כולו. המטרה הישירה להקמת המועצה הייתה חיזוק וייצוב של נסיכויות המפרץ הקטנות באמצעות הידוק הקשרים הביטחוניים והכלכליים ביניהן.
בשנת 1999 הפכה מוזה אל-מלכי למועמדת הראשונה במועצה, שהתמודדה בבחירות מוניציפליות.
יעדים.
את יעדי המועצה ניתן לחלק לשלוש קבוצות:
דירוג בורדה
הוראת המדעים והאנגלית
הוראת המדעים
הוראת המדעים היא תחום ידע הנחקר בעיקר על ידי אנשי חינוך, אנשי מדעי הטבע ומתמטיקאים.
ברוב המוסדות האקדמיים, התחום משויך לפקולטה למדעי הרוח והחברה או לפקולטה לחינוך, אך יש מוסדות שבוחרים לשייכו, דווקא, לתחום מדעי הטבע.
היסטוריה.
את ראשית המחקר המודרני בתחום הוראת המדעים מייחסים לתחילת תקופת המלחמה הקרה. בתקופה זו היו בארצות הברית מדענים רבים ששוחררו ממיזמי מחקר צבאיים והיו נוחים להתארגנות כמו גם לקשר פורה עם אנשים שאינם אנשי אקדמיה. התחום זכה לתמיכה גדולה מממשלת ארצות הברית במיוחד כתגובה להישג המפתיע של ברית המועצות בשליחת האדם הראשון לחלל. דחיפה נוספת לקידום התחום ניתנה ממדענים, כמו מלבה פיליפס, אשר כיוון שסירבו לשתף פעולה עם "ועדת בית הנבחרים לפעילות אנטי-אמריקנית" בתקופת המקרתיזם, פוטרו ממשרות אקדמאיות ועברו לפיתוח שיטות הוראה וכתיבת ספרי לימוד.
מטרות ויעדים.
מטרתם של העוסקים בתחום היא מציאת שיטות להוראת המדע בבתי הספר, אשר יאפשרו לתלמידים להפוך לצרכנים ביקורתיים של ידע.
יש לטפח בתלמידים הבנה של הדרכים שבהן ידע נוצר ומשתנה לצד מודעות לאופי המתפתח והלא-ודאי שלו, רגישות לקיומן של נקודות מבט שונות ופתיחות ללמידה של מושגים חדשים.
משום שהעיסוק במדע דורש מתלמידים לזהות משתנים רלוונטיים בתופעות טבע ולגלות קשרים ביניהם, המדע הוא אמצעי יעיל ביותר לפיתוח חשיבה מדעית.
באופן זה הוראת המדעים יכולה לתרום להכשרתם של מועמדים מוצלחים ללימודים באוניברסיטאות ובכך לאפשר למדינה ליהנות ממספר רב ככל האפשר של חוקרי מדע מצליחים.
הסוגיות העיקריות המעסיקות את אנשי תחום מחקר זה:
מאפיינים.
כדי ללמוד מדע וטכנולוגיה יש להביא את התלמידים למצב בו הלמידה תהייה מלווה בעשייה, תוך התמודדות עם בעיות מדעיות ובביצוע של חקירה מדעית בהתאם ליכולת שלהם בכל גיל.
מסיבה זו השימוש בלמידה פעילה ולמידת חקר יכול להיות יעיל להוראת המדעים.
הוראת המדעים בגיל הרך.
הסקרנות הטבעית שבה ניחנים ילדים דוחפת אותם לעסוק בהתלהבות בפעילויות מדעיות, ולו רק לצורך קבלת הסיפוק שבעשייה ובחקר כשלעצמם.
הילדים בגן שואלים שאלות ביחס לתופעות טבע במגוון הזדמנויות. הם מעלים השערות, עורכים תצפיות ומתעדים אותן. הם מזהים משתנים רלוונטיים הקשורים לתופעה שבה צפו ומצליחים להציע הסברים אשר מצביעים על קשרי סיבה-תוצאה.
בהתאם לכך, אחת ממטרות החינוך לגיל הרך היא לעודד ולפתח התעניינות טבעית זו.
ישנה עלייה במודעות לחשיבות של הוראת המדעים כבר בגיל הגן.
זאת משום שהמדע עוסק בעולם המציאותי ומפתח מיומנויות של חשיבה לוגית.
התנסויות מצטברות במרכיבים מסוימים של תהליך החקר מהוות בסיס חיוני לפיתוח יכולת החקר של הילדים.
חשיפה מוקדמת לתופעות מדעיות מובילה להבנה טובה יותר של מושגים במדע והכרות ראשונית עם השפה המדעית. באופן זה ההתנסות בגיל הרך יכולה לבנות את הבסיס שעליו ניתן בהמשך ללמד מושגים אלו באופן פורמלי יותר.
כמו כן, עמדות כלפי מדע מתפתחות כבר בשלבים מוקדמים בחיים. בהתאם לכך, כבר בגיל הגן ילדים נהנים או נרתעים מפעילויות מדעיות. חשיפה למדעים בסביבה מהנה יכולה לפתח בהם גישה חיובית למדע ולמנוע מחסומים אשר עלולים להיווצר בעתיד.
מגדר במקצועות ה (STEM (Science, Technology, Engineering, Mathematics
הקשר בין מגדר לבין עיסוק במקצועות ה STEM תלוי בגישתן של נשים למקצועות אלה (רמות החרדה ומידת המוטיבציה שלהן), ובמצבן הסוציו אקונומי. מחקר בתחום זה אשר בחן ילדים בכיתה ה' גילה כי ילדות הביעו מידה נמוכה של הנאה וגאווה ממקצוע המתמטיקה ומידה גבוהה של חרדה, חוסר אונים ובושה – כאשר הושוו לילדים, ללא הבדלים בהישגיהם. בניסיון לחדד את המושג "מחוללות עצמית" הוגדר כי מחוללות עצמית היא אמונתו של היחיד ביכולותיו. אמונה זו מוליכה לשלל התנהגויות ומשפיעה על ביצועי היחיד והישגיו. תחושת המחוללות העצמית של היחיד נקבעת על ידי ניסיון העבר שלו בתחום הרלוונטי, מידת המוטיבציה הניתנת ליחיד על ידי הסובבים אותו, ומצבם הפסיכולוגי באותה העת. תחושת המחוללות העצמית היא חשובה ומשמעותית, שכן בהינתן תחושת מחוללות חיובית, היחיד יאמין כי יש ביכולתו להגיע לתוצאה הרצויה, ואמונה זו תשפיע על מידת המוטיבציה שלו ועל התנהגותו.
כאשר החוקרים שולטים במשתנה– מחוללות עצמית, הישגי התלמידים במקצועות הSTEM משתנים כתלות במגדר של התלמיד. דבר זה עלול להשפיע על בחירת מסלול הקריירה של התלמידים בעתיד. המחקר התמקד בילדי כיתות ח' בבתי ספר בארצות הברית. במהלך המחקר הועברו סקרים ובהם שאלות בנושא מתמטיקה: מספר, אלגברה,DATA וגאומטריה. ובמדעים: מדעי כדור הארץ, פיזיקה, כימיה וביולוגיה. תוצאות המחקר הראו כי במקצוע המתמטיקה, לבנים יש תחושת מסוגלות עצמית גבוהה יותר מאשר לבנות, ובהתאם גם ההישגים בתחום. אך הפער לא היה משמעותי. בנוסף, כאשר בדקו כל נושא במקצוע המתמטיקה בנפרד, נמצא כי באלגברה לבנות היו ציונים גבוהים יותר מאשר בנים. במקצוע המדעים, לא נמצאו הבדלים משמעותיים בתחושת המסוגלות בין שני המינים, אך נמצאו הבדלים משמעותיים בין הישגי הבנים לעומת הבנות במקצועות ביולוגיה, פיזיקה ומדעי כדור הארץ, זאת לטובת הבנים. אך הבנות הראו הישגים גבוהים יותר בכימיה. סיבה לממצאים אלו עדיין לא ידועה, עולה ההשערה כי למרות הכל נראה כי לא קיים בסיס משותף חזק במקצועות מתמטיקה ומדעים כפי שחשבו בתחילת המחקר. אם מסתכלים על שני מקצועות אלו בצורה מקיפה, ניתן להסיק כי בנים מצליחים להשיג ציונים גבוהים יותר מבנות. אך כאשר בודקים את נושאי הלימוד בצורה נפרדת, ניתן למצוא תוצאות שונות- בנות חזקות יותר באלגברה וכימיה בצורה משמעותית, ואילו בנים חזקים יותר במדעי כדור הארץ, ביולוגיה ופיזיקה בצורה משמעותית. ניתן להבין כי התמונה הכוללת אינה מייצגת את התוצאות בפועל. על פי המחקר לא ניתן להסיק כי לבנים יש תוצאות גבוהות יותר במתמטיקה ובמדעים. יש לבחון כל נושא בנפרד וכך נגלה תמונה שהיא שונה. מתמטיקה ומדעים תורמים למקצועות ה- STEM, אך יש להסתכל על כל אחד מהם בצורה ממוקדת, כדי לקבל תמונה מדויקת יותר.
הוראת המדעים בישראל.
בישראל קיים ניסיון מוצלח בחשיפת ילדים להתנסויות מדעיות.
בשנת 1995 נכתבה תוכנית המסגרת להוראת המדעים בגני הילדים. הוצבו בה מטרות ופירוט של תכנים בתחומי המדע והטכנולוגיה. הניסיון העשיר שהצטבר בעקבות זאת יצר את הבסיס לתוכנית הלימודים אשר פורסמה בשנת 2009.
בחירת הנושאים בתוכנית הלימודים החדשה התבססה על ההנחה שהדרך הטובה ביותר ללמד ילדים מדע וטכנולוגיה היא להתחיל בנושאים הקרובים לעולמם ומוכרים להם מחיי היומיום.
חוג האנדומורפיזמים
בתורת החוגים, חוג האנדומורפיזמים של חבורה אבלית או מודול formula_1 הוא החוג הכולל את כל האנדומורפיזמים של המודול, כלומר, את כל ההעתקות formula_2 השומרות על מבנה המודול. תפקידו של חוג האנדומורפיזמים בתורת החוגים מקביל לזה של חבורת האוטומורפיזמים בתורת החבורות - האנדומורפיזמים הם הסימטריות של המודול, וחוג האנדומורפיזמים מקודד את הקשרים בין המבנה לבין הסימטריות שלו. מקובל לסמן את חוג האנדומורפיזמים של formula_1 מעל formula_4 ב-formula_5.