ואלטרסהאוזן כתב את "זכרו של גאוס" ("Gauss zum Gedächtnis") – ביוגרפיה של קרל פרידריך גאוס שיצאה לאור ב-1862. נקודת ההשקפה המקובלת היא כי סיפור חייו של גאוס, כפי שהוא מופיע בביוגרפיה שיצאה לאור סמוך למותו, מתואר כפי שגאוס עצמו היה מעוניין כי יסופר. הביוגרפיה היא המקור לאחד הציטוטים הידועים: "מתמטיקה היא מלכת המדעים", וכן לסיפור לפיו חיבר גאוס במהירות סדרה של מספרים עוקבים. כשנפטר גאוס בגטינגן, נשאו שני אנשים הספדים על קברו: ואלטרסהאוזן – שייצג את סגל אוניברסיטת גטינגן, והיינרך אוואלד – חתנו של גאוס.
הנצחות.
על שמו של ואלטרסהאוזן קרויים המינרל סרטוריט (PbAs2S4) ו"קרחון ואלטרסהאוזן" (Waltershausen Gletscher) שבגרינלנד.
קישורים חיצוניים.
כל שלוש הביוגרפיות הבאות כתובות בגרמנית:
שמעון אפלבאום
אריק שמעון אפלבאום (נכתב גם אפלבוים; באנגלית: Erik Simon Applebaum; 21 באפריל 1911 – 21 באוגוסט 2008) היה ארכאולוג ישראלי-בריטי, פרופסור לארכאולוגיה קלאסית, היסטוריה של העת העתיקה והיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטת תל אביב, חוקר מרד התפוצות ומרד בר כוכבא. ממייסדי תנועת הבונים בבריטניה וממקימי קיבוץ כפר בלום בעמק החולה.
ביוגרפיה.
אריק שמעון אפלבאום, בן קלרה ויעקב, נולד ב-1911 בליברפול שבאנגליה. למד בתיכון לייטון פארק שברדינג, ובשנים 1928–1930 למד כ-Junior Hulme Scholar בקולג' ברייזנוז שבאוניברסיטת אוקספורד. ב-1939 עלה לארץ ישראל והיה ממקימי קיבוץ כפר בלום. במלחמת העולם השנייה שירת בצבא בריטניה. בסוף 1942, לאחר קרב אל-עלמיין, נשלח להיות סַמָּל עתיקות הממונה על חפירת סקר וחקירת קירנאיקה שבמזרח לוב. החפירות והסקרים הניבו מספר עשורים מאוחר יותר את אחד הספרים החשובים שנכתבו על מרד התפוצות היהודי (פולמוס קיטוס, 115–117 לספירה) – "יהודים ויוונים בקירני הקדומה", שפורסם ב-1969 (ב-1978 פורסמה גרסה אנגלית שלו).
בשנת 1948 קיבל תואר בוגר (B. Litt.) מאוניברסיטת אוקספורד, וב-1951 קיבל ממנה תואר דוקטור. עבודתו עסקה בחקלאות בבריטניה הרומית ("Agriculture in Roman Britain").
הוא החל לנהל חפירה ארכאולוגית בתמנע, ובשנים 1955–1956 שימש עמית מחקר לארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנות ה-50 היה חבר בשורת המתנדבים, שלימדה במעברות ונאבקה בשוק השחור. הקבוצה חשפה את מעורבותו בשחיתות של סגן מפכ"ל המשטרה, עמוס בן-גוריון, בנו של ראש הממשלה דוד בן-גוריון; כתוצאה מכך נתבעה הקבוצה על הוצאת דיבה (1957). בתקופה הזו אולץ אפלבאום לעזוב את קיבוץ כפר בלום, הועבר מהחפירה בתמנע ונאלץ לעזוב את האוניברסיטה העברית.
ב-1961–1962 היה אחראי על חפירת תיאטרון בית שאן, שנחשבה לחפירה הקלאסית הגדולה בארץ באותה תקופה. ב-1965 ייסד עם פרופ' מרדכי גיחון את החוג לארכאולוגיה קלאסית באוניברסיטת תל אביב. במהלך שנות ה-70 ניהל את חוליית הסקר של מערב השומרון, וחקר את היקפו של מרד בר כוכבא ואת הדרכים הרומאיות בארץ ישראל. כיהן כפרופסור בחוג להיסטוריה של עם ישראל ובבית הספר להיסטוריה באוניברסיטת תל אביב, עד פרישתו בשנות ה-80 כפרופסור אמריטוס.
אפלבאום נפטר בתל אביב. היה נשוי לשושנה לבית בֶּנצ'קובסקי, ואב לבת ושני בנים. הוא אביו של הסופר צור שיזף וסבה של העיתונאית הגר שיזף.
חוף נפרד
אמיתי רגב
אמיתי רגב (נולד ב-7 בדצמבר 1940) הוא מתמטיקאי ישראלי, ידוע בזכות עבודתו בתורת החוגים. רגב הוא פרופסור למתמטיקה במכון ויצמן למדע, ומופקד הקתדרה על שם הרמן טאובמן למתמטיקה.
רגב סיים את עבודת הדוקטורט שלו בשנת 1972 באוניברסיטה העברית בירושלים בהנחייתו של שמשון עמיצור.
ידוע בעיקר בשל תרומתו לתאוריה של חוגים עם זהויות פולינומיות. בין השאר הוכיח שהמכפלה הטנזורית של שתי אלגברות עם זהויות היא אלגברה עם זהויות. פיתח את מה שמכונה "תורת רגב", שמקשרת חוגים עם זהויות פולינומיות להצגות של החבורה הסימטרית, ובכך גם לטבלאות יאנג.
ביחד עם ויליאם בקנר הוכיח את השערת Macdonald-Selberg לאלגברות לי מטיפוסים B, C ו-D.
ליל המשטרות
ליל המשטרות או בשמו המקורי, מבצע פולים, נערך בלילה שבין 21 ו-22 בפברואר 1946 (כ"א באדר א' ה'תש"ו), על ידי תנועת המרי העברי, נגד תחנות משטרה בריטיות שבהן היו בסיסים של יחידות המשטרה הניידת. המבצע בוצע על ידי יחידות פלמ"ח שתוגברו בחלק מהמקרים באנשי "ההגנה". הפעולה נחלה הצלחה חלקית ובהתקלות שהייתה בין הכוח הפושט ובין כוחות המשטרה בתחנת המשטרה בשרונה (כיום הקריה בתל אביב) נהרגו ארבעה אנשי "ההגנה".
המשטרה הבריטית הניידת (PMF) נחשבה כיחידה המובחרת ביותר של משטרת המנדט. היא צוידה בשיריוניות שחומשו בתותח 2 ליטראות ועיקר פעולותיה מול היישוב העברי היו בדיכוי פעולות המחתרות, דבר שהביא לכך שאנשי היישוב רחשו לה איבה רבה.
הנהגת תנועת המרי העברי חרגה, לראשונה, ממדיניותה הרגילה שבה בוצעו פעולות תקיפה כתגובה לפעולות הבריטים או שהפעולות הוגבלו ליעדים הקשורים ישירות לנושאי ההעפלה וההתיישבות. מטרת המבצע הייתה צבאית גרידא והיא כוונה לפגוע במתקנים, בכלי רכב וביוקרתה של המשטרה הבריטית. הפעולה בוצעה שלושה לילות לאחר פיצוץ תחנת הרדאר על הכרמל כדי להגביר את מרכיב ההפתעה, תחת הנחתם של מארגני הפעולה שהבריטים סוברים כי תנועת המרי לא מסוגלת להוציא אל הפועל מבצעים מורכבים בסמיכות רבה.
ההתקפות.
לקראת סופו של 21 בפברואר 1946 יצאו ארבעה כוחות של הפלמ"ח וההגנה לתקוף ארבע תחנות משטרה בריטיות בהן חנו פלוגות המשטרה הניידת PMF. תוכנן כי שעת הפתיחה של כל התקיפות תהיה 22:30, אולם היעדר מכשירי קשר אצל כוחות תנועת המרי מנע תיאום בין הכוחות וכך, כוחות שהתעכבו בגלל סיבות שונות מצאו בחלק המקרים את שוטרי המשטרות בכוננות לתקיפה, לאחר שידיעות על תקיפת המשטרות בשפרעם ובכפר ויתקין הגיעו אל שאר תחנות ובסיסי המשטרה הבריטיים.
תוצאות.
במישור הפוליטי המבצע נחל ניצחון מעצם סיקורו בתקשורת הבריטית . בהיבט הצבאי, כוח עברי חמוש הצליח לחדור למחנה המרכזי של הבריטים בתל אביב, למרות הכוננות המבצעית, להסב נזק ולסגת תחת אש.
תוצאה אחרת הייתה השתוללות כתגובה של חיילים בריטים בתל אביב ובסביבתה. בהשתוללות זו נפצעו עשרות אזרחים ונפגע רכוש יהודי. לארבעת הנופלים נערכה לוויה המונית בה נכחו כ-50,000 איש. הלוויה, שנערכה בבית העלמין בנחלת יצחק במזג אוויר סוער, הפכה למפגן תמיכה של תושבי תל אביב בפעולת המחתרות וביטא את התגייסותם למאבק בשלטון הבריטי.
שארל אוגוסטן סנט-בב
קרוב רחוק (רומן גרפי)
קרוב רחוק הוא ספר קומיקס ישראלי מקורי מאת רותו מודן. פורסם תחילה באנגלית בשם Exit Wounds. הספר יצא לאור בשנת 2008.
הקומיקס זכה לשבחי הביקורות ובשנת 2008 זכה בפרס אייזנר בקטגוריית "ספר הקומיקס הטוב ביותר".
ההשראה לסיפור נובעת מסרטו של דוד אופק, "ההרוג ה-17".
עלילה.
סיפור ישראלי המתרחש בתקופת הפיגועים של 2002. נוֹמי - חיילת המשרתת בקצין העיר תל אביב- חוששת שאלמוני שנהרג בפיגוע הוא מאהבה המבוגר שנעלם מחייה. לצורך החיפוש אחריו היא מאתרת את בנו קובי, נהג מונית צעיר שהקשר הבעייתי שלו עם אביו נותק שנתיים קודם, ויחד השניים יוצאים למסע לאיתור האב והמאהב הנעלם.
יעקב דוסטרובסקי
מאיר רוזנבוים (פרמישלאן)
רבי מאיר רוזנבוים (נולד בי"ט באדר א' תשי"ט, 27 בפברואר 1959) הוא האדמו"ר מפרמישלאן. חצרו שוכנת בבני ברק.
תולדותיו.
נולד ברחובות לרבי דוד משה רוזנבוים, האדמו"ר מקרעטשניף, ולאסתר רחל בת רבי חיים מרדכי רוזנבוים מנדבורנה. בגיל 10 התייתם מאביו, ולאחר מספר שנים נהרגה אמו בתאונת דרכים. הוא גדל עם אחיו ואחיותיו בבית אחיו, רבי מנחם אליעזר זאב רוזנבוים, האדמו"ר מקרעטשניף, ולאחר מכן עבר לגור אצל סבו רבי חיים מרדכי רוזנבוים, האדמו"ר מנדבורנה.
בשנת ה'תשל"ח נישא לחיה, בתו של הרב חיים אליעזר הורונצ'יק מווינה, חתן האדמו"ר רבי משה מרדכי בידרמן מלעלוב, שאיתו עמד בקשר.
עוד בטרם מלאו לו עשרים שנה הורה לו האדמו"ר מלעלוב לקבל קוויטלך. בתקופה זאת החל לכהן כרב חסידי קרעטשניף בבני ברק, ובמקביל החל לכהן כמגיד שיעור בישיבת קרעטשניף ברחובות.
בשנת ה'תשמ"ז, לאחר פטירת האדמו"ר מלעלוב, התמנה לאדמו"ר והחל בהקמת חצרו בקריית הרצוג בבני ברק. הוא העדיף לא להשתמש בשם קרעטשניף וקרא לה פרמישלאן, על שם רבי מאיר (הגדול) מפרמישלאן, שהוא צאצא שלו, בן אחר בן.
בין מקורביו גם אנשים לא-חרדים (בהם אביגדור ליברמן, שנהג להגיע למקום). מוסדותיו נמצאים ב"קריית פרמישלאן" שבקריית הרצוג בבני ברק, שהוקמה ב-1990. כיום ישנם בה בית מדרש, בית כנסת גדול, ישיבה קטנה, ישיבה גדולה, כולל אברכים, תלמוד תורה, גני ילדים, בית ספר לבנות, וארגון "קרן אור למשפחה" (לשעבר: בית המאכל), המספק מוצרי מזון למשפחות נזקקות.
האדמו"ר מלחין ניגונים שחלקם התפרסמו. "מקהלת חסידי פרמישלאן" בראשותו של אברימי רוט מוציאה חלק מניגוניו לאור. בחנוכה לאחר הדלקת הנרות ובמועדים נוספים הרבי מנגן בכינור כמנהג חלק מהאדמורי"ם לבית פרמישלאן - נדבורנה.
בית יולדות
בית יולדות הוא בית חולים ייעודי לטיפול בנשים במהלך היריון ולידה וטיפול בתינוקות רכים ובפגים. לעיתים מסונפת לבית היולדות מחלקת רפואת נשים ומחלקת אשפוז לשמירת היריון בסיכון גבוה.
היסטוריה.