לאורך השנים זכו הספורטאים הארגנטינאים ב-149 מדליות פאראלימפיות, מהן 30 מזהב, 60 כסף ו-59 מדליות ארד. אל אולימפיאדת הנכים הראשונה שלחה ארגנטינה משלחת של חמישה שחיינים שחזרו הביתה עם שתי מדליות זהב, אחת במקצה לגברים, ואחת במקצה לנשים.
באולימפיאדת החורף נטלה ארגנטינה חלק לראשונה באולימפיאדת הנכים ונקובר (2010) כששלחה שני נציגים לתחרויות הסלאלום הענק בסקי אלפיני. הספורטאים שבו הביתה בידיים ריקות כשאחד מסיים את המסלול במקום ה-25 ואילו השני כלל לא הגיע לקו הסיום.
חסידות יאמפולי
איי בהאמה במשחקים הפאראלימפיים
איי בהאמה השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באולימפיאדת הנכים היידלברג (1972), עוד בהיותה אוטונומיה תחת שלטון בריטי, ונטלה בהם חלק עד אולימפיאדת הנכים סיאול (1988).
לאורך השנים זכו הספורטים מאיי בהאמה בשלוש מדליות פאראלימפיות, שתיים מכסף, ושלוש מארד. איי בהאמה מעולם לא שלחו משלחת למשחקי החורף הפאראלימפיים.
ברבדוס במשחקים הפאראלימפיים
ברבדוס השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באולימפיאדת הנכים סידני (2000) ונטלה חלק בכל אירועי הקיץ הפאראלימפיים עד אולימפיאדת הנכים לונדון (2012). ברבדוס מעולם לא נטלה חלק במשחקי החורף הפאראלימפיים.
בשנת 2000 שלחה ברבדוס לראשונה ספורטאית שתייצג אותה באולימפיאדת הנכים שהתקיימה בסידני. גם המשלחות לאולימפיאדת הנכים אתונה (2004) ולאולימפיאדת הנכים בייג'ינג (2008) כללו ספורטאי אחד שייצג את המדינה. איש מהם לא הגיע להישגים משמעותיים במשחקים.
בהאמה במשחקים הפאראלימפיים
The Cry of Silence
The Cry of Silence הוא שיר מטאל והשיר הפותח את האלבום "Where Lovers Mourn" של להקת הדום-דת' הגותי Draconian. שיר זה נחשב לאחד משיריה הטובים ביותר של הלהקה.
ליריקה.
השיר נכתב על ידי אנדרס יאקובסון ועוסק ברצונו של אדם בודד "למות בשקט". השיר מתאר את הסבל של הדובר, הגאווה שלו בסבל, את בדידותו, את היותו נואש לעזרה, את אי-רצונו להיות מישהו אחר, את רצונו לנקמה ולבסוף את רצונו למות בשקט, אותו הוא מבטא בזעקה של שקט ("When I cry... when I cry in silence", שורה החוזרת שלוש פעמים בסוף השיר). השיר מסתיים בבקשה של הדובר לאלוהים לתת לו למות בשקט ("Oh my God, let me die in silence").
השיר הוא חלק מהאלבום "Where Lovers Mourn" שרוב שיריו עוסקים במוות, בדידות, רצון למות ואהבה נכזבת. השיר The Solitude עוסק גם הוא ברצון למות עקב בדידות, והוא הקרוב לו ביותר בנושא.
מוזיקה.
שיר זה נכתב במקור לדמו Frozen Features, אך עובד ונערך מחדש ב-Where Lovers Mourn על ידי אנדרס יאקובסון, יוהאן אריקסון וכריס סילבר, המפיק של האלבום. בגרסה זו אורך השיר הוא 12:42 דקות (השיר השני באורכו של הלהקה והארוך ביותר באלבום).
רוב השיר מנוגן בקצב איטי האופייני לדום מטאל, כאשר יש שני קטעים מהירים - אחד באמצע ואחד בסוף, החותם בעוצמה רבה את השיר.
אחרי פתיח איטי של ריפים של גיטרה חשמלית ובאס שמתחזקים באופן הדרגתי - השיר נפתח בדקלום, ואחריו קטע שירה מלודי של ליסה יוהנסון, הזמרת של דרקוניאן. במילה האחרונה של קטע השירה של ליסה נפתח קטע שירה שבו יאקובסון שר בגרואלינג, ומלווה במקהלה שבעיקר מהמהמת (כלומר, לא שרה מילים) ודואגת ליצירת אווירה וקצב איטי ואפי. אחרי דקלום קצר, מגיע קטע שירה מהיר יחסית, המושר גם הוא בגרואלינג. אחרי עוד קטע שירה של ליסה, מגיע עוד קטע בו הזמר שר בגרואלינג בליווי מקהלה (כמו בקטע המקהלה הקודם) המתנהל בקצב איטי. אחרי סולו גיטרה קצר, מתחיל הקטע המהיר והעוצמתי ביותר של השיר. קטע זה מורכב ממוטיב מרכזי החוזר על עצמו, עד לסיום הטרגי והאפי של השיר, בו הדובר מבקש מאלוהים שיניח לו למות בשקט. אחרי שורה זו הגיטרות מפסיקות והשיר מסתיים בקטע נגינה שקט של פסנתר וכינור באורך כדקה.
ברמודה במשחקים הפאראלימפיים
ברמודה השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באולימפיאדת הנכים אטלנטה (1996) ונטלה חלק בכל אירועי הקיץ הפאראלימפיים מאז. ברמודה מעולם לא נטלה חלק במשחקי החורף הפאראלימפיים.
לאורך השנים רק ארבעה ספורטאים ייצגו את ברמודה במשחקים הפאראלימפיים, כולם בתחרויות רכיבה. קירסטי אנדרסון ייצג את המדינה בשלוש תחרויות פאראלימפיות שונות (1996, 2000, 2004) אך כיתר חבריו, לא הגיעו ספורטאי ברמודה להישגים משמעותיים במשחקים.
יחסי OECD–ישראל
ישראל הפכה לחברה מלאה בארגון OECD ב-7 בספטמבר 2010. גם קודם להצטרפותה, במרבית התקשרויותיה עם מדינות אחרות באמנות למניעת כפל מס היא אימצה את אמנת המודל של ה-OECD.
היסטוריה.
לפני צירופה של ישראל לארגון.
בשנת 2006 שינה בנק ישראל את שיטת החישוב של התמ"ג הישראלי כך שיתאים לשיטות החישוב של הארגון כדי לאפשר את הצטרפות ישראל אליו. קודם הצטרפותה, ישראל בדרך כלל השוותה את עצמה לסטטיסטיקה שהארגון מפרסם, ולרוב היא קיבלה ציונים נמוכים בהשוואה לרוב המדינות בארגון.
ב-16 במאי 2007 פתח ה-OECD בשיחות עם ישראל אודות הצטרפותה העתידית לארגון כחברה מלאה. פרט לישראל פתח הארגון בשיחות הצטרפות - גם עם רוסיה, אסטוניה, סלובניה וצ'ילה.
ביולי 2009 סירבה ברזיל להזמנתו של המזכיר הכללי של הארגון אנחל גורייה להצטרף כחברה מלאה בארגון. שר האוצר הברזילאי, גידו מנטגה, נימק זאת בכך שהצטרפות לארגון תיצור עבור ברזיל מגבלות מסוימות שאינה חפצה בהן. מנטגה מנה שתי דוגמאות לכך – מניעת אפשרותה של ברזיל לייבא ולייצא סחורות במטבע המקומי ריאל, וכן שלילת הזכות למחוק חובות של מדינות עניות, כפי המחווה של ברזיל להאיטי בעניין זה.
במאי 2009 הצטרפה ישראל לאמנה למניעת השוחד של מדינות ה-OECD בחיקוק עבירה של שוחד על יצואן או חברה המציעים שוחד לעובד ציבור זר. החוק ישים במיוחד כלפי מדינות עולם שלישי, שם נהוג לקדם עסקות באמצעות שוחד. באוגוסט 2009 הגיעה לישראל משלחת מטעם הארגון והגישה המלצות שונות, אחת העיקריות שבהן נוגעת להפחתת המעורבות הממשלתית בחקלאות הישראלית. המלצה נוספת של הארגון היא פיצול תפקיד היועץ המשפטי לממשלה והתובע הכללי. עמדת הארגון היא שמילוי שני התפקידים בידי אדם אחד, מפריע לטיפול משפטי אובייקטיבי, ומערב בין אינטרסים פוליטיים לכלכליים.
ב-19 בינואר 2010 פרסם הארגון דו"ח המגדיר את ישראל כמדינה ענייה ומפולגת חברתית כלשונו, בעלת פערים חברתיים רבים. כמו כן מוסיף הדו"ח כי אם ישראל תצטרף לארגון, היא תהיה המדינה בעלת שיעורי העוני הגבוהים ביותר בארגון, אם כי מבחינת תמ"ג לנפש, ישראל אינה הענייה ביותר ביחס למדינות ה-OECD.
מזכ"ל הארגון, אנחל גורייה, שביקר בישראל בינואר 2010, דיבר על שלוש בעיות שעיכבו את הצטרפות ישראל לארגון: האמנה למניעת שוחד, קניין רוחני והסטטיסטיקה במזרח ירושלים וברמת הגולן. הוא צפה כי ישראל תצורף לארגון עד מאי 2010.
בנושא הקניין הרוחני, הארגון דורש מישראל, להאריך את זמן תוקף הפטנט עבור תרופות, כך שיידרש זמן רב יותר עד שיתאפשר לייצר מקבילה גנרית. סגן שר הבריאות, יעקב ליצמן, מתנגד לשינוי החוק, מכיוון שזה "יפגע בבריאות תושבי מדינת ישראל ויפחית את הנגישות לתרופות זולות ובטוחות". ליצמן אף טוען שהחוק בישראל כיום אינו שונה מהחוק במרבית המדינות החברות בארגון.
מההצטרפות ואילך.
בתחילת מאי 2010 הפעילו הפלסטינים מאמצים דיפלומטיים כדי למנוע את הצטרפות ישראל לארגון, אך ללא הצלחה. ב-10 במאי 2010 הצביעו שגרירי כל המדינות החברות בארגון בעד הזמנת ישראל להצטרף לארגון. שר האוצר, יובל שטייניץ, הגיב ואמר, כי זה הארגון היוקרתי ביותר אליו התקבלה ישראל מאז קבלתה לאו"ם. ב-29 ביוני 2010 נחתם בשגרירות ישראל בצרפת הסכם ההצטרפות של ישראל לארגון. ב-2011 הקים מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה נציגות כלכלית ב-OECD. בין היתר, הנספחות מדווחת מדיוני ועדות וקבוצת עבודה, מאתרת מידע ופרויקטים מעניינים בנושאים שבטיפולו של משרד הכלכלה, מקשרת בין יחידות שונות ופרויקטים רוחביים של הארגון, מסייעת למטה המינהל בגיבוש עמדות, מקדמת את העמדות הישראליות מול מזכירות ה-OECD וכן בערוצים הדו-צדדיים ומסייעת ליחידות המקצועיות בהשתלבותן בפעילות השוטפת והגברות הנראות הישראלית. הנספחת הכלכלית ל-OECD היא לנה זייגר. הנספחות הכלכלית מפעילה אתר רשמי בעברית ליחסי ה-OECD וישראל.
בנובמבר 2011 דירג OECD את ישראל במקום החמישי בתוחלת החיים בעולם.
ג'אן גלאצו ויסקונטי
ג'אן גָלֵאָצוֹ ויסקונטי (באיטלקית: Gian Galeazzo Visconti; נובמבר? 1351 - 3 בספטמבר 1402) היה שליט מילאנו ומאז 1395 דוכס מילאנו הראשון. בסוף ימיו היו תחת שליטתו כמעט כל שטחי לומברדיה ופיימונטה וערים בטוסקנה. יורשיו ואויביו פוררו את דוכסות מילאנו הגדולה שהקים. ויסקונטי עמד מאחורי מיזמי בנייה גדולים במילאנו ובערים שכנות, בהם המצודה של פאביה וקתדרלת מילאנו.
תולדות חייו.
כבנם של גלאצו ויסקונטי השני וביאנקה מסבויה, השתייך ג'אן גלאצו לפלג בית ויסקונטי ששלט בפאביה, אותה ירש לאחר מות אביו ב-1378. רעייתו הראשונה הייתה איזבל לבית ולואה, בתו של ז'אן השני, מלך צרפת, בזכותה ירש את התואר רוזן ורטו.