לאחר שעזבה את משמר העמק, עברה ראומה הכשרה חקלאית בקיבוץ ניר דוד והשלימה קורס הוראה בסמינר הקיבוצים בתל אביב-יפו. כשחיפשה עבודה, פנתה ראומה לבית ילדים בפרוור של המבורג השייך לסוכנות היהודית והצלב האדום, שם עבדה כשנתיים עם ילדים, פליטי מלחמת העולם השנייה.
לאחר מלחמת העצמאות שבה ראומה לארץ ושירתה בחיל הנשים כפקידה בלשכת העיתונות הממשלתית.
ראומה פגשה את עזר ויצמן ב-1949 כשהוא ומוטי הוד עצרו לה טרמפ בדרך לאזכרה למודי אלון. הם נישאו ב-1950 בחצר ביתם של אחותה ובעלה, רות ומשה דיין. משה דיין היה אז מפקד ירושלים, ובית המשפחה שכן בווילה לאה שבשכונת רחביה בירושלים. את הזוג חיתן הרב הראשי יצחק אייזיק הלוי הרצוג.
בשנת 1951 התקבל ויצמן ללימודים בחיל האוויר הבריטי והזוג עבר לאנגליה, שם נולד בנם הבכור שאול. בתם מיכל נולדה ארבע שנים אחריו. שאול נפצע קשה בחזית התעלה במלחמת ההתשה כשצלף מצרי פגע בראשו. בשנת 1991 נהרג שאול עם אשתו בתאונת דרכים ושניהם נטמנו בבית הקברות באור עקיבא. עזר ויצמן ואשתו ראומה רכשו חלקת קבר סמוכה, שתשמש אותם בבוא יומם. במרץ 1991 תבעה אישה את הזוג ויצמן ואת עיזבון הבן שאול, בטענה ששאול הוא אבי בנה. בדיקת רקמות שעבר הזוג ויצמן הוכיחה כי הילד הוא אכן בנו של שאול.
טרם הגעתה למשכן נשיאי ישראל ראומה פעלה רבות למען ילדים לוקי מוגבלות שכלית התפתחותית במסגרת ארגונים חברתיים שונים. במהלך כהונת בעלה פתחה את בית הנשיא בפני עמותות שארגנו קייטנות לילדים חולי סרטן. בתקופת קליטת גלי העלייה הגדולים סיירה באתרי הקראוונים ברחבי ישראל ודאגה לרווחתם של העולים, בעיקר מאתיופיה. ויצמן פעלה לפתיחת בית הנשיא לתערוכות של אמנים ישראלים רבים, ורבות מיצירותיהם הוענקו על ידי הנשיא, בעידודה, לאורחים רמי מעלה מחוץ לישראל. כמו כן נפתחו התערוכות על ידה בפני הקהל הרחב במטרה לקרב את האמנות הישראלית אל העם. ויצמן יזמה את "פרס המעשה הטוב" שמטרתו "להעלות על נס מעשים טובים של אזרחים שנעשו לטובת הכלל, ללא תמורה, במסגרת התנדבותית המהווים דוגמה ומופת לכולנו".
אולימפיאדת השחמט 1968
אולימפיאדת השחמט ה-18 אורגנה על ידי פיד"ה וכללה תחרות פתוחה ומספר אירועים נוספים לקידום השחמט. היא התקיימה בלוגאנו, שבשווייץ, בין 17 באוקטובר ל-7 בנובמבר 1968.
נבחרת ישראל.
באולימפיאדה זו השתתפה נבחרת ישראל שכללה את:
הנבחרת זכתה במקום ה-18.
להלן התוצאות הקבוצתיות:
בקצב אחיד בתנועות של הגוף
"בקצב אחיד בתנועות של הגוף" הוא אלבום האולפן החמישי של הזמר עברי לידר (לא כולל את אלבום ההופעה), שיצא לחנויות ב-5 בספטמבר 2008. האלבום הוקלט עם להקת הליווי מהופעותיו של לידר ומשלב מוזיקה אלקטרונית עם כלים חיים. קדמו ליציאת האלבום הסינגלים "רק תבקש" (אשר הוצע חינם באתרו של לידר) ו"מתעורר". האלבום זכה להצלחה מסחרית ועד דצמבר 2008 נמכר בלמעלה מ־15,000 עותקים.
מחניים (פירושונים)
דוד גלעדי
דוד גלעדי (קליין) (16 בספטמבר 1908, כ' באלול תרס"ח, סילאג'צ'ה, טרנסילבניה, אז בתחומי האימפריה האוסטרו-הונגרית, כיום רומניה – 18 במאי 2009, תל אביב) היה סופר, עיתונאי, עורך ומתרגם ישראלי.
קורות חיים.
גלעדי נולד בשם דוד קליין בעיירה סילאג'צ'ה שבטרנסילבניה, שהייתה אז חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית (מ-1918 (Cehu Silvaniei) ברומניה), אביו, הרב שלמה זלמן קליין, שימש רבה של סילאג'צ'ה במשך חמישים שנה והיה נכדו של הר' שמואל שמעלקא קליין, רבן של חוסט וסעליש ומחבר ספר "צרור החיים". לגלעדי היו שבעה-עשר אחים ואחיות. רבים מבני משפחתו נספו בשואה.
למד שלוש שנים בישיבתו של הרב שאול בראך בקרולי. משם עבר ללמוד בעוד ישיבות ולבסוף בגימנסיה היהודית בבודפשט. בגיל 18 גורש לרומניה עקב חוסר באזרחות הונגרית.
החל לכתוב בעיתון בשפה ההונגרית "אוי קלט" בשבועון "עמנו". בהמשך עבד ככתב עבור היומון ההונגרי (לא-יהודי) "מאי וילאג", ושם החל לחתום בשם העט "גלעדי", שלימים היה לשמו.
עלה לארץ ישראל ב-1934 והתגורר תחילה בכפר סבא, שם עסק בחקלאות. בהמשך עבר לגור בתל אביב.
עם ייסוד העיתון "הצופה" ב-1937 היה הכתב הראשון שלו, ולאחר מכן היה עורך לילה בעיתון. הצטרף ל"ידיעות אחרונות", וב-1948 נמנה עם מייסדי "מעריב" ושם עמד בראש המערכת בירושלים לאחר מכן שימש שליח "מעריב" בצרפת. בשנת 1975 פרש מ"מעריב".
גלעדי היה איש "תנועת המזרחי", ומונה על ידי השר חיים משה שפירא כאחראי עלייה בשגרירות ישראל בבוקרשט.
דיבר הונגרית, רומנית, צ'כית, יידיש ועברית.
תרגם שירה משפות אחדות: שירים מ"ספר התמונות" מאת ריינר מריה רילקה מגרמנית; שירי שארל בודלר מצרפתית; לקט מהשירה הרומנטית הצרפתית; ותרגומים מהשירה ההונגרית.
גלעדי היה נשוי להלן (לאה) עד למותה ב-1974. בתם של הזוג היא הסופרת שולמית לפיד, אשר תיעדה את סיפור חייו של אביה (כמו גם את ימי ילדותה בתל אביב) בספרה "ואולי לא היו" (כתר, 2011). חתנם הוא שר המשפטים לשעבר, יוסף לפיד. נכדם הוא ראש ממשלת ישראל ה-14, יאיר לפיד.
דוד גלעדי נפטר ב-18 במאי 2009 בגיל 100. נקבר בבית העלמין קריית שאול.
הקוסם
מפרצת
מפרצת (aneurysm או aneurism) היא התרחבות מקומית (דמוית בלון) של כלי דם הנגרמת עקב מחלה או היחלשות דופן כלי הדם. חלק משמעותי מכלל מקרי המפרצת מתרחשים בעורקים שבבסיס המוח (מעגל ויליס) וכן באבי העורקים (העורק הראשי היוצא מן הלב). אותה התרחבות בכלי הדם עלולה להתפוצץ ולגרום למוות בתוך זמן קצר. ככל שהמפרצת גדלה כך רבים הסיכויים כי תתפוצץ, ומכיוון שמפרצת בכלי דם נוטה לגדול, ובהיעדר התערבות טיפולית, תתפוצץ המפרצת בשלב כלשהו.
אבחון מפרצת מוחית.
אבחון מפרצת שנפרצה במוח נעשה על יסוד סימנים לדימום מוחי תת-עכבישי (Subarachnoid hemorrhage) בבדיקת טומוגרפיה ממוחשבת (CT). אם אין ממצאי דימום בבדיקת CT, אולם עדיין קיים חשד למפרצת מוחית שהתפוצצה, מבוצעת בדיקת ניקור מותני לצורך איתור סימני דימום בנוזל עמוד השדרה.
בדיקת דימות כלי דם (angiography) בחלל הגולגולת נעשית על ידי החדרת צנתר לעורק (בדרך כלל ברגל), והשחלתו בכלי הדם עד העורק החשוד במפרצת. כשהצנתר מגיע למקומו, מוחדר באמצעותו חומר ניגודי לדם, המאפשר דימות של כלי הדם בשיקוף רנטגן. שיטה זו עשויה שלא לאתר מפרצות עקב התכווצות כלי הדם או חפיפה בין כלי דם. בדיקת דימות כלי דם וירטואלית (Computed Tomographic Angiography) היא בדיקה אלטרנטיבית לבדיקת דימות כלי דם, ומתבצעת ללא צורך בהחדרת צנתר לכלי הדם. הבדיקה משלבת שימוש במכשיר טומוגרפיה ממוחשבת עם חומר ניגודי המוזרק לתוך הווריד. לאחר שהחומר הניגודי זורם בכלי הדם אל עורקי המוח ניתן לבצע בדיקות דימות של כלי דם אלה.
מבנה.
במפרצת אמיתית השכבות הפנימיות של כלי הדם פורצות אל מחוץ לשכבה החיצונית של כלי הדם, שכבה המכסה עליהם בדרך כלל. על המפרצת מכסות רק השכבות הפנימיות של כלי הדם.
מפרצת מדומה (Pseudoaneurysm) אינה מכילה עיוות זה של כלי הדם, אלא מאופיינת בדימום מקומי מתוך כלי הדם המוגבל על ידי הרקמות הסובבות, לחלל מלא דם בקרבת כלי הדם. אותו חלל מלא דם עשוי בסופו של דם להיקרש דיו ולאטום את הדימום או לפרוץ את החלל בו הוא נמצא ולזרום בין שכבות של רקמות אחרות. מפרצת מדומה עלולה להיגרם כתוצאה מטראומה המנקבת את העורק והיא אף סיבוך ידוע של הליכים רפואיים פולשניים מסוימים. בדומה למפרצת אמיתית, אף מפרצת מדומה עשויה להיות מאופיינת במישוש גוש חריג ופועם.
מיקום.
רוב תופעות המפרצת (94%) מתרחשות בקצה הרחיקני של עורקי הכליה באב העורקים הבטני, פגיעה הנגרמת בדרך כלל כתוצאה מטרשת עורקים. מפרצת עשויה להתפתח אף באב העורקים החזי. אחד המקומות השכיחים יותר להתפתחות מפרצת היא בחלקו הקריבני של אב העורקים החזי וקשת אב העורקים, דבר הגורם לאי-ספיקה עורקית. מפרצות נוצרות אף ברגליים, במיוחד בעורקים העמוקים. אף שמפרצות בעורקים הן השכיחות ביותר, יש ומתרחשות מפרצות אף בוורידים.
היווצרות מפרצת היא בדרך כלל תופעה בודדת בגוף, אך יש ונוצר מקבץ מפרצות, דמוי פטל בכלי הדם שבמעגל ויליס, במיוחד על רקע מחלת הכליה הפוליציסטית (Polycystic kidney disease). כמו כן, בשלב השלישי של מחלת העגבת עשויה להתפתח מפרצת באב העורקים.
סיכונים.
הסיכונים העיקריים כתוצאה מהתפתחות מפרצת בגוף הם התפוצצותה וגרימת קרישי דם. התפוצצות מפרצת גורמת לנפילה חדה בלחץ הדם, התגברות קצב הלב ותחושת סחרור. הסיכון לתמותה כתוצאה מאירוע כזה הוא גבוה, להוציא התפוצצות מפרצת בגפיים.
היווצרות קרישי דם במיקום המפרצת עלול להוביל להינתקות הקריש ונדידתו עם זרם הדם למיקום שבו הוא חוסם את כלי הדם ועלול לגרום לנמק ברקמות המוזנות על ידי אותו כלי דם. אך ורק אם החולה מתעלם מן הכאב ומתחושת הרדמות האזור הפגוע, עלולה פגיעה זו להוביל לכריתת איבר. אם החולה פונה במהירות לקבלת טיפול רפואי, ניתן לעיתים למצוא פתרון לבעיה אף בשיטות לא פולשניות.
טיפול.
שיטת הטיפול המסורתית במפרצות עורקיות הייתה באמצעות ניתוח, או בהשגחה צמודה יחד עם שמירה על לחץ דם תקין. לאחרונה פותחו שיטות לטיפול במפרצות אשר אינן מחייבות ניתוח והן פולשניות רק במידה מועטה.
טיפול במפרצת מוחית.