צרפת שלחה למאלי בשנת 2012 ציוד למלחמה באל-קאעידה. בשנת 2017, נשיא צרפת עמנואל מקרון נשבע (באופן דתי) להילחם בטרוריסטים במאלי עד שהם ינוסו משם.
היחסים בין צרפת למאלי הידרדרו לאחר שתי הפיכות וחוסר רצונו של המשטר הצבאי שנוצר להסכים למעבר מיידי לשלטון אזרחי. נוכחותם של כוחות שכירי חרב רוסים מקבוצת וגנר הצבאית הפרטית הגבירה את המתיחות, כאשר האיחוד האירופי האשים את המשטר הצבאי של מאלי בשימוש בהם כדי לחזק את כוחם.
צרפת הודיעה על השגת כוחות בשנת 2022. במהלך שנה זו, החליטה מאלי לוותר על הסכם שיתוף פעולה צבאי עם צרפת. ההסכן נחתם בשנת 2014.
הזכות לחיי משפחה
הזכות לחיי משפחה היא זכות משפטית, שמוקנית במדינת ישראל מכוח .
החוק.
מעגן שורה של זכויות חוקתיות, ביניהן הזכות לכבוד האדם. פסיקה ענפה של בית המשפט העליון גזרה מכוח זכות זו שורה ארוכה של זכויות. זכויות אלו הן יצירות פסיקה ואינן מוכרות בחוק היסוד כזכויות עצמאיות העומדות על רגליהן שלהן. הן מהוות זכויות-בנות של כבוד האדם, ועל-כן היקפן צר מכפי שהיה אילו הן הוכרו כזכויות עצמאיות . במסגרת אגד הזכויות הנגזרות מהזכות החוקתית לכבוד האדם מצויה גם הזכות לחיי משפחה. הזכות לחיי משפחה זכתה למעמד בכורה במשפט החוקתי של מדינת ישראל. בפסיקה אף השוו לה מעמד חוקתי ראשון במעלה, המהווה נדבך מרכזי בחיי הפרט, וכי ההגנה עליה "מצויה בליבה של הזכות לכבוד האדם". היא תוארה כ"אחד מיסודות הקיום האנושי... בין זכויות האדם ניצבת זכותו של אדם למשפחה במדרג העליון. היא קודמת בחשיבותה לזכות הקניין, לחופש העיסוק, ואף לפרטיות ולצנעת הפרט". אולם הזכות לחיי משפחה, כנגזרת של הזכות החוקתית לכבוד האדם, היא יחסית ואין היא מוגנת במלוא היקפה.
הגדרת הזכות לחיי משפחה.
הגדרתה בדין הישראלי הובאה במספר פסקי דין, ביניהם פרשת עדאלה: . בית המשפט העליון אימץ גישה זו בשורה ארוכה של פסקי דין. הזכות לחיי משפחה היא אגד של זכויות-נכדות הנגזרות ממנה. נקבע בפס"ד גלאון כי רשימת זכויות זו אינה סגורה ומעת לעת הפסיקה בוחנת האם יש להרחיבה.
זכויות חוקתיות נגזרות.
הזכות לחיי משפחה מאגדת את כל ההיבטים של כבוד האדם הנוגעים בחיי המשפחה. היקפה ותוכנה של הזכות אינם יכולים לחרוג מהמסגרת של כבוד האדם. כמו כן, קיימת חפיפה בין הזכות לחיי משפחה לבין הזכויות החוקתיות העצמאיות המפורטות בחוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו (הזכות לקניין, הזכות לפרטיות והזכות לחירות אישית), וכן בין הזכות לחיי משפחה לבין היבטים אחרים של כבוד האדם. במקרה של התנגשות בין זכויות, הפתרון יהיה איזון בין הזכויות המתנגשות על-פי מבחני פסקת ההגבלה, ולא באמצעות קביעת גבולות חדשים ושינוי היקף הזכויות. באשר לפגיעה בזכות לחיי משפחה, יש לבחון האם ההיבט הספציפי שאותו בוחנים במסגרת הזכות לחיי משפחה נופל תחת ההגדרה הגרעינית של הזכות לכבוד האדם או שמא מדובר באזוריה ההיקפיים.
ניתן לראות את השוני בפסיקה במקרים שונים, בין היתר בנוגע לזכות להורות, הנגזרת מהזכות לחיי משפחה: ביהמ"ש פוסק כי קיימת הזכות להורות והוא אף קובע את גבולותיה הברורים. אולם, ביהמ"ש מסתכל באופן שונה על כל מקרה ומקרה ובודק מתי הזכות להורות נופלת תחת הגרעין הקשה של הזכות לכבוד האדם ומתי נופלת בהיקפה – כך שונה הזכות להורות של אישה אשר מבלי לממש את זכותה לביצית שהופרתה על ידי זרעו של בעלה לא תוכל להיות אם (פרשת נחמני), לעומת זכות של אישה אשר גם אם לא תממש את זכותה לזרעו של תורם ספציפי, תוכל עדיין להיות אם מתורם אחר.
השופט ניל הנדל קבע הבחנה נוספת בין "גרעין הזכות להורות" הכולל את "היכולת המעשית להיכנס לקבוצת ההורים", לבין "הזכות הפריפריאלית להחליט אם, מתי, עם מי ובאיזו דרך לממש את הפן הראשוני של הזכות להורות".
הגדרת המשפחה.
אין הגדרה כללית למושג "משפחה" בכל חוק, אלא כל חוק מגדיר משפחה לפי צרכיו. גם במשפט המקובל הישראלי לא הוגדר המושג. לעיתים משתמשים השופטים במונח "משפחה טבעית" הכולל גבר ואישה נשואים כדין וילדיהם הטבעיים, ורואים בו "תא ראשוני של החברה האנושית" ואת "התא החברתי היסודי והקדום ביותר בתולדות האדם...". גם בספרות המשפטית העוסקת בדיני משפחה אין למצוא הגדרה כוללת ואחידה למושגיות זו. גישה דומה קיימת גם במשפט המשווה. תא משפחתי זה זוכה לאוטונומיה מפני התערבות המדינה.
1Lib1Ref
קמפיין One Librarian, One Reference (מאנגלית: ספרן אחד, מקור אחד) או בקיצור: 1Lib1Ref# הוא מיזם בינלאומי להוספת הפניות לערכי ויקיפדיה בכל השפות, על ידי ספרנים ומידענים. מטרת המיזם לקדם את המעורבות של ספרנים בוויקיפדיה.
המיזם מתקיים החל משנת 2016 במשך שלושה שבועות החל מ-15 בינואר עד 5 בפברואר.
תחילת המיזם.
המיזם החל ב-2016 כפרויקט יחסי ציבור וקידום ויקיפדיה, שקרא לכל הספרנים ברחבי העולם לציין את יום ההולדת ה-15 של קרן ויקימדיה ב-15 בינואר, בהוספת סימוכין לוויקיפדיה.
הפרויקט המקורי ארך כשבוע, בתאריכים 15 עד 23 בינואר 2016.
תוצאות המיזם.
בשנת 2016, במהלך ימי המיזם הוספו לוויקיפדיה 1,232 מקורות ב-879 דפי ויקיפדיה, על ידי 327 עורכים ב-9 שפות וצוינו בתגית 1Lib1Ref# בתקציר העריכה. מספר העריכות במסגרת המיזם מוערך בכפליים מהנתונים הללו, על ידי עורכים שלא השתמשו בסימן זה בתקציר. כמו כן היו 1100 פוסטים של טוויטר על ידי 630 משתמשים.
בשנת 2018 הגיעה ויקיפדיה העברית למקום הרביעי בעולם במספר הערות השוליים שנוספו.
כיכר המייסדים
יחסי ברבדוס–ישראל
יחסי ברבדוס–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים המתקיימים בין ברבדוס לבין מדינת ישראל.
היסטוריה.
ברבדוס וישראל כוננו את יחסיהן הדיפלומטיים שנה לאחר שהאי קיבל עצמאות מהממלכה המאוחדת, בשנת 1967. ראש הממשלה הברבדי הראשון, ארול בארו , הגיע לביקור רשמי בישראל בדצמבר 1963. בארו הגיע לביקור נוסף בספטמבר 1972. באותו חודש מונה לראשונה שגריר ברבדוס בישראל. הקהילה היהודית בברבדוס, על אף שגודלה קטן, מתוארכת כקיימת מאז 1654 ומוגדרת מבין הוותיקות ביבשת אמריקה והעתיקות ביותר באזור הקריבי. פעילויות שונות בין שתי המדינות עוזרות לשמור על הקשר בין הקהילה היהודית הברבדית לישראל.
בפברואר 1971, נערך ביקור רשמי ראשון של נציג ממשלת ישראל, כאשר שר העבודה, יוסף אלמוגי ביקר באי.
בשנת 1984, זכתה החברה הממשלתית אגרידב, שעסקה ביצוא ידע חקלאי מישראל, במכרז בינלאומי של הבנק העולמי, לביצוע פרויקט פיתוח בברבדוס. מטרת הפרויקט הייתה פיתוח ושיפור היבול של שטחי גידול ירקות ומשקי בעלי חיים. זאת במטרה להוציא מהקרקע יבולים גבוהים ולשפר את הכלכלה הלאומית של ברבדוס, שנאלצה לייבא 80% מהמזון שלה. צוות החברה שהגיע מישראל מנה מומחים בתחומי ההשקיה, ההדרכה החקלאית, שיווק תוצרת חקלאית, מיכון חקלאי, וגידול ירקות.
ברבדוס מעולם לא הכירה במדינה פלסטינית ואיננה בעלת קשרים דו-צדדיים עם אש"ף. ב-29 בנובמבר 2012, נמנעה בהצבעה על החלטה 67/19 של העצרת הכללית של האו"ם, על שדרוג מעמדה של הרשות הפלסטינית באו"ם – מישות משקיפה שאינה מדינה, למדינה משקיפה שאינה חברה. עם זאת, ב-21 בדצמבר 2017, הצביעה בעד החלטת העצרת הכללית בגנות ההכרה של ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל.
בשנת 2014, שתי המדינות קיימו סחר של למעלה מ-2 מיליון דולר אמריקאי. מספר קטן של אנשי מקצוע ברבדים נוסעים לישראל מדי שנה לקורסים מתקדמים בתחומים שונים בהם חינוך, חקלאות ובריאות.
ישראלים המבקרים בברבדוס אינם זקוקים לאשרת כניסה.
נציגויות דיפלומטיות.
לישראל אין נציגות בברבדוס ולברבדוס אין נציגות בישראל.
צ'יריפחה
יחסי ישראל–מונטנגרו
יחסי ישראל–מונטנגרו הם היחסים הדו-צדדיים הרשמיים, הפוליטיים, המדיניים והשיתופיים שבין מדינת ישראל לבין רפובליקת מונטנגרו. למונטנגרו יש שגרירות בישראל.
היסטוריה.
היחסים הדיפלומטיים בין ישראל למונטנגרו כוננו כאשר תמכה ישראל במונטנגרו ב-2006 והפכה לאחת המדינות הראשונות שהכירה בעצמאותה. היחסים בין ישראל למונטנגרו צמחו במהירות, התבססו על ידידות, הבנה הדדית, דמיון ואינטרסים משותפים. שיתוף הפעולה מתבסס על חזון משותף על מגוון רחב של נושאים בינלאומיים והשקעות משותפות.
בדצמבר 2019 חתמו משרד הביטחון ומשרד ההגנה של מונטנגרו על הסכם לפיו אלביט מערכות תספק לצבא מונטנגרו עמדות נשק שנשלטות מרחוק בסכום של כ-100 מיליון שקל.
ביקורים מדרג גבוה.
ב-6 בפברואר 2013 נפגשו נשיא מונטנגרו פיליפ וויאנוביץ' ויו"ר הפרלמנט של מונטנגרו רנקו קריבוקאפיץ' בפגישות נפרדות עם שגריר החוץ של ישראל למונטנגרו. בפגישות נאמר כי היחסים בין שתי המדינות נמצאים בעלייה.
כמו כן, לפי הודעת הקבינט, הנשיא וויאנוביץ' ציין את היחסים ההדוקים בין ישראל למונטנגרו, הדגיש את הצורך בביטוי מלא של שיתוף פעולה אודות התוכנית הכלכלית הכוללת וציין לשבח את תרומתה החשובה של הקהילה היהודית במונטנגרו ליחסי שתי המדינות, כמו גם את האחדות הרב-דתית והרב-אתנית של המדינה. קריבוקאפיץ' אמר כי החברה במונטנגרו "מקדישה כבוד מלא למסורות הרוחניות והתרבותיות של כל הקהילות הדתיות במונטנגרו".