כחלק מחזון ארוך טווח, המושבה על הירח תהווה ניסוי מוקדם לקראת הנחתת בני אדם על מאדים.
היסטוריית התוכנית.
בדצמבר 2017, דונלד טראמפ חתם על צו נשיאותי המורה לנאס"א לחזור לירח עד 2024.
אל התכנית הצטרפו הסוכנות האירופית, הקנדית והיפנית.
ב-11 בדצמבר 2019 חתם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ על צו נשיאותי המורה לנאס"א להנחית שוב בני אדם על אדמת הירח, ובכללם – לראשונה – אסטרונאוטית אישה, עד שנת 2024. ראש נאס"א דאז ג'ים בריידנסטין הודיע כי לתוכנית החדשה יקראו ארטמיס, על שם אלת הירח במיתולוגיה היוונית, אחותו של אפולו, אל השמש.
בפברואר 2021, ממשל ביידן תמך בקידום התכנית. ממשלו של הנשיא החדש ג'ו ביידן הותיר את התוכנית על כנה, ואף הגדיל את תקציבה. ביידן גם הורה לסוכנות החלל לכלול לראשונה בצוות הנחיתה על הירח אסטרונאוט אפרו אמריקני.
באפריל 2021 בחרה נאס"א ב־SpaceX, לפתח גרסה ייעודית של סטארשיפ עבור משימות מאוישות אל הירח כחלק מתוכנית ארטמיס. גרסה זו תשמש כרכב נחיתה ותסייע להנחית אסטרונאוטים ממסלול סביב הירח לפני השטח.
משימת ארטמיס 1 נקבעה ל-29 באוגוסט 2022. ארטמיס 1 הייתה הטיסה הראשונה של מערכת שיגור לחלל חדשה ולתא הצוות אוריון. החללית אוריון תקיף את הירח. המשימה הזאת גם תישא סדרה של לוויינים קטנים אשר הוחלט שיושמו במסלול סביב הירח. ארטמיס 1 היא טיסת ניסוי לא מאוישת.
בארטמיס 2, שהשיגור שלה תוכנן כמה שנים לאחר מכן, תוכנן שיהיו אסטרונאוטים. גם היא תהיה משימת הקפה, במידה רבה כמו אפולו 8, שהקיפה את הירח וחזרה לכדור הארץ. האסטרונאוטים ישהו זמן ארוך יותר בהקפת הירח ויבצעו בדיקות עם צוות מאויש.
במשימת הבאה, נקבע שארטמיס 3 תיפגש עם סטארשיפ של ספייס איקס ותעביר צוות. אוריון תישאר במסלול, וסטארשיפ תיקח את שני האסטרונאוטים אל פני הירח. היעד שלהם יהיה הקוטב הדרומי של הירח כדי לבדוק אזור שמדענים לא חקרו קודם כדי לחקור את קרח המים ששם.
כעבור שנה תשוגר ארטמיס 4, וגם היא תנחית שני אסטרונאוטים על הירח – אבל היא תהיה גם טיסת הבכורה המאוישת של משגר משודרג. משגר זה יישא למסלול סביב הירח גם את אוריון וגם את מודול המגורים הראשון של הלונר גייטוויי (Lunar Gateway), תחנת החלל הירחית.
משימות נוספות מטעם התוכנית יפתחו את תחנת החלל הירחית. תחנת החלל הירחית עתידה להיות תחנה בינלאומית של נאס"א ושותפותיה – סוכנויות החלל האירופית, היפנית והקנדית. תחנת החלל הירחית יועדה להחליף עם הזמן את תחנת החלל הבינלאומית שהקיפה את כדור הארץ (ובמקומה יבואו תחנות חלל מסחריות), ולשמש פלטפורמה לחקר הירח ובהמשך גם במאדים.
הגעה לירח.
לפני ההגעה לירח ימצאו כבר מבנים ורכבים ממשימות מסחריות, שימתינו לאסטרונאוטים על פני הירח.
הגעה מחודשת של אסטרונאוטים לירח תכלול ארבעה כלים :
ב־2020 נחתם חוזה על פיו, החללית Dragon XL של חברת SpaceX תהיה חללית המשא שתישא ציוד ל"גייטווי".
ככלי עזר לתוכנית מפותח רכב חלל חדש VIPER.
משימות.
משימות ארטמיס:
אסטרונאוטים.
ב־10 בינואר 2020 קבוצת האסטרונאוטים ה־22 של נאס"א , המכונה "הצבים", השלימה את הכשרתה ונרשמה לתוכנית ארטמיס. הקבוצה כוללת גם שני אסטרונאוטים מטעם סוכנות החלל הקנדית. חלק מהאסטרונאוטים צפויים לטוס לירח, וייתכן שחלקם ישתתפו בצוות הראשון שיטוס למאדים.
ב־9 בדצמבר 2020 הודיע סגן נשיא ארצות הברית מייק פנס על "צוות ארטמיס הראשון" הכולל עשרה מהקבוצה ה־22 ושמונה נוספים מהקבוצה ה־21 ומהקבוצה ה־20 , מהם יבחרו ארבעה אסטרונאוטים למשימת ארטמיס המאוישת הראשונה:
הסכמי ארטמיס.
הסכמי ארטמיס הם הסכמים בינלאומיים על עקרונות של שיתוף פעולה במחקר האזרחי של הירח, מאדים, ואסטרואידים, וכריית משאבים שם. עליהם הכריז ב־15 במאי 2020 מנהל נאס"א ג'ים בריידנסטין. ב־13 באוקטובר אותה השנה חתמו ראשי סוכנויות החלל של ארצות הברית (NASA), אירופה (ESA), אוסטרליה, קנדה (CSA), יפן (JAXA), איטליה (ASI), לוקסמבורג (LSA), בריטניה (UKSA) ואיחוד האמירויות הערביות (UAESA) על ההסכמים. בנובמבר הצטרפה אוקראינה (SSAU) ובדצמבר, ברזיל (AEB). קוריאה הדרומית (KARI) הצטרפה במאי 2021, ניו זילנד וברזיל (AEB) ביוני, פולין (POLSA) באוקטובר ומקסיקו (AEM) בדצמבר אותה השנה. רומניה (ROSA), בחריין (NSSA), סינגפור (CRISP) הצטרפו במרץ 2022, קולומביה (CSC) הצטרפה במאי 2022, צרפת (CNES) הצטרפה ביוני 2022 וערב הסעודית (SSC) הצטרפה ביולי 2022. ממשלת ישראל אישרה את הצטרפות סוכנות החלל הישראלית להסכמים ב־16 בינואר 2022. הסכם ההצטרפות נחתם בתל אביב, ב־26 בינואר 2022.
תקציב.
ההערכות מדברות על תקציב של 30–40 מיליארד דולר. יש להניח שנתון זה ישתנה עם התפתחות ותכנון התוכנית.
ככלל, תוכניות של נאס"א הוקפאו ב־2009 תחת ממשל אובמה משיקולי תקציב, והופשרו שוב ב־2017 תחת ממשל טראמפ. בפרט, תמך ממשל זה בהגדלת תקציבי נאס"א לצורך תוכנית ארטמיס, אך לאור התנגדויות הדמוקרטים בבתי הקונגרס להגדלה זו ייתכן שיעדי התוכנית יידחו.
אימאם אל-נסאאי
האימאם אל-נסאאי (829 – 915) או בשמו המלא אבו עבד אל-רחמן, אחמד בן שעיב בן עלי בן בחר אל-ח'ראסאני אל-נסאאִי (בפרסית: ابی عبدالرحمن احمد بن شعیب بن علی بن بحر الخراسانی النسائی), היה מוסלמי ממוצא פרסי, אשר התמחה באיסוף חדית'.
ספרו המוכר בשם "סֻנן אל-נסאאי", (בערבית: سنن النسائي) נחשב לאחד מששת אוספי החדית' החשובים ביותר בקרב הסונים.
חייו.
אל-נסאאי נולד בניסה, עיר עתיקה בח'וראסאן, בשנת 829. הוא החל לרכוש השכלה כבר בגיל צעיר, ואת מסעותיו בעקבות הידע הוא החל כבר בגיל 15, עם הצטרפותו למומחה בתחום החדית' קוטייבה אבן סעיד. במסעותיו הוא הגיע כמעט לכל חצי האי ערב, לעיראק, כופה, חג'אז, סוריה ומצרים.
משפחה.
אימאם אל-נסאאי היה נשוי לארבע נשים, אך עם זאת, בספרי ההיסטוריה מוזכר שהיה לו רק ילד אחד.
מעמדו.
אימאם אל-נסאאי זכה למעמד גבוה מאוד בקרב אנשי הדת המוסלמים, ומגדוליהם הוא זכה לשבחים רבים.
ספריו.
אימאם אל-נסאאי כתב רבות בחייו. בין יצירותיו ניתן למצוא את הספרים שלהלן:
ישי סוויסה
ישי סוויסה (נולד ב-5 באוקטובר 1992) הוא מפיק מוזיקלי, די.ג'יי, קלידן, מלחין וזמר ישראלי.
ביוגרפיה.
סוויסה הוא בנו של השחקן מאיר סויסה ושל רותי, בתה של הזמרת יפה ירקוני. אחיו הוא הראפר הישראלי מיכאל סוויסה. הוריו התגרשו בילדותו, ולאחר מכן אימו עברה עמו ועם שני אחיו לארצות הברית למספר שנים, לאחר מכן שבו לגור בתל אביב. אביו נשוי בפעם השלישית.
בשנת 2012 הוציא שתי גרסות כיסוי לשיריה של סבתו יפה ירקוני, "פרח בר" ו"כל היונים", בהפקתה של קורין אלאל. בשנת 2013, הוציא את סינגל הבכורה שלו, "גן עדן".
ב-2018 סוויסה השתתף בתוכנית גוט טאלנט ישראל בתור דמותו, זמר החתונות "בנאביסר".
ב-2019 הפיק מוזיקלית וניהל אומנותית את אלבומו של רביד פלוטניק, "ועכשיו לחלק האומנותי", מתוכו הסינגל "נתראה בגלגול הבא" שהפיק יחד עם יאיא כהן אהרונוב. האלבום זכה לשבחים רבים. עוד באותה השנה, הוציא את הסינגל "מה זה בכלל משנה", בו השתתפו רביד פלוטניק, אחיו מיכאל סוויסה, עדן דרסו וטל טירנגל.
ב-2020 הפיק מוזיקלית את סרטו של הקומיקאי תמיר בר, "עלייתו ונפילתו של שם טוב האבי", ושיחק בו בתור אבנר, שכנו של שם טוב האבי. מתוך הסרט השירים "סם הרדמה", בו השתתף, שהגיע למקום ה-12 במצעד הפזמונים העברי השנתי של כאן גימל והמקום השישי במצעד השנתי של מאקו ורדיו תל אביב, ו"האזרח הקטן", שהגיע למקום ה-13 במצעד השנתי של מאקו ורדיו תל אביב. סוויסה קיבל על הפקת הפסקול פרס אקו"ם להישג השנה לאלבום.
בספטמבר 2020, השתתף בפרויקט "צו השעה" יחד עם אחיו מיכאל סוויסה והקומיקאי רועי כפרי, וביצעו את השיר "אני אדם פשוט" של סבתו, הזמרת יפה ירקוני.
בספטמבר 2021, הפיק מוזיקלית את אלבומו השישי של הראפר רביד פלוטניק, "תוך כדי תנועה".
ביולי 2021 לקח חלק בתור המפיק המוזיקלי ב-live session של הלהקה עודד פז והקסדות המבוססת על שירים מהסדרה הפיג'מות והמשיך להופיע איתם על הבמות גם לאחר מכן.
חיים אישיים.
סוויסה מתגורר במרכז תל אביב.
לב זהב (שיר של שרית חדד)
לב זהב הוא סינגל מתוך אלבומה החמישי של הזמרת-יוצרת הישראלית שרית חדד, "חוק החיים", שיצא לאור בשנת 1998. השיר יצא לאור במאי 1998 על ידי חברת התקליטים אבי גואטה הפקות בע"מ.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב והולחן על ידי דני שושן, והופק על ידי שי ראובני, שהפיק לחדד במהלך הקריירה שלה עשרות שירים ואלבומים נוספים. השיר היה אחד מלהיטיה הגדולים ביותר של שרית חדד באותה תקופה.
בשנת 2011, עלה השיר לערוץ היוטיוב של שרית חדד.
אסון אולמי ורסאי.
בשנת 2001, אירע אסון אולמי ורסאי, בו רצפת אולם האירועים, שבו התקיימה חתונה, קרסה והביאה למותם של 23 איש ומעל 300 פצועים. השיר "לב זהב" הושמע רגע לפני קריסת הרצפה במהלך הריקודים; וכאשר שמעה על כך שרית חדד, החליטה כי לא תשוב לבצע את השיר בהופעותיה.
למרות החלטתה של שרית חדד לא לשוב ולבצע את השיר, זמרים אחרים ממשיכים להופיע עם השיר הזה בטענה כי "יש לעשות הפרדה בין שיר לבין אסון" ו"השיר לא גרם לקריסת הרצפה".
הנצחיים (מארוול קומיקס)
הנצחיים (באנגלית: Eternals) הם גזע בדיוני שמופיע בחוברות הקומיקס ביקום מארוול קומיקס. הגזע הופיע לראשונה בחוברת "Eternals #1" מיולי 1976, ונוצר על ידי הכותב והמאייר ג'ק קירבי.