אף על פי שהמונח ניגוד מתייחס באופן כללי לשני גופים אסטרונומיים, החשיבות העיקרית בניגוד היא ביחס לשמש. מכדור הארץ, הירח וכוכבי הלכת החיצוניים (אלו שמרוחקים יותר מהשמש ביחס לכדור הארץ) נראים לעיתים בניגוד. במצב זה הירח או כוכב הלכת יזרחו כאשר השמש תשקע, ולהפך, ומכאן שבחצות הליל יהיה ברום מסלולו.
בכדור הארץ, הירח נמצא בניגוד כאשר הוא מגיע למילואו באמצע החודש העברי אם הירח מגיע לניגוד בזמן שהוא חוצה את מישור המלקה, יראה ליקוי לבנה. הזמן הטוב ביותר לצפות בכוכבי הלכת הוא בעת ניגוד, שכן אז המרחק אליהם מינימלי ומשך הזמן בו הם נמצאים (בשעות החשיכה) מעל לאופק מרבי. כמו כן, בגלל אפקט הניגוד החזר האור מגופים אלו גובר עוד יותר ובהירותם מרבית בעת הניגוד.
אבו ג'עפר עבדאללה אבן מחמד אל-מנצור
ראלף קליין
סופר שלומפר
סופר שלומפר הוא קומיקס פארודי ישראלי על ז'אנר גיבורי העל שנוצר על ידי הקומיקסאי אורי פינק ב-1990. במרכז הקומיקס עומדת דמות בדיונית של גיבור-על בשם "סופר שלומפר". סופר שלומפר הוא סופר-גיבור נמוך קומה לבוש בפיג'מה, תחתונים עם לבבות וכובע גרב צה"לי שמנסה להציל את העולם מאיומים שונים מהחלל החיצון (בהם אויבו המושבע דארקלון) ולהפוך לחבר בקהילת הסופר-גיבורים הבינלאומית (ארגון הנקרא סמא"ש). עלילותיו של סופר שלומפר הם למעשה פרודיה על קומיקס גיבורי העל.
מדי פעם ניסה פינק לכלול סיפורים מתוחכמים למדי בסדרה אולם לרוב היו הסיפורים פשוטים ומבדחים. "משפטו של סופר שלומפר", לדוגמה, אשר היה ארוך בהרבה מהממוצע בסדרה זאת, עסק בפרדוקסים של מסע בזמן, כאשר סופר שלומפר גורם להעברתה של עיר מודרנית לעבר הרחוק ומגלה שצאצאיה כיום פותחים במסע לכיבוש העולם, זאת עד שהוא מונע את קיום האירוע. במספר סיפורים אחרים של סופר שלומפר מביע פינק עמדה נגד המלחמות וההרס המיותר שהן גורמות, ומראה כיצד הצדדים הלוחמים יכולים למצוא את המכנה המשותף ולהפסיק את הסכסוכים האלימים ביניהם. במספר לא קטן של סיפורים, פינק שובר את הקיר הרביעי וסופר שלומפר מודע לכך שהוא דמות קומיקס ואף מנהל אינטראקציה עם פינק ומערכת עיתון "כולנו", סיפורים אלה לרוב מבדחים והומוריסטיים.
עלילותיו של סופר שלומפר החלו לצאת לאור בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20, והופיעו בעיתון הילדים כֻּלָּנוּ, מעריב לילדים, כמו גם ב-3 ספרים שונים בהוצאת מודן. סופר שלומפר ממשיך להופיע בעיתון הקומיקס של אורי פינק "עיתון זבנג" שם מופיע מדי פעם קומיקסים קצרים אודותיו, וכן מופיע לעיתים במעריב לילדים ובאותיות.
ביוגרפיה בדיונית.
סופר שלומפר החל כניסוי של חייזרית ירוקה ממרכז החלל בשם "בריין-סטורם" ליצור את הנוטר הגלקטי, סופר-גיבור שיגן על היקום כולו. הניסוי משתבש והיא מחליטה לזרוק את שלומפי התינוק יחד עם פחי אשפה למערה סודית באזור ים המלח. כוח של חיל ההנדסה הקרבית של צה"ל, שנשלח לאזור לבצע ניסוי בחומר נפץ חדש, חושף את הכניסה למערה. אחד החיילים, יוסי שוורץ, מוצא את שלומפי ושומר עליו בזמן שהצבא דן בעתידו. כאשר צמרת הפיקוד הצבאית מגלה שלסופר שלומפר יש כוחות על (חסינות, חוזק, יכולת תעופה) היא מחליטה לגייס אותו ולבצע בו ניסויים על מנת ללמוד איך קיבל את כוחותיו וליצור סופר-חיילים. שוורץ מציל אותו מגורל זה ומוסר אותו לאימוץ ל"כוח המגן", סופר-גיבור ישראלי שיצא לגמלאות. בפרידה משוורץ שלומפי לוקח את כובע הגרב הצבאי שלו אליו נקשר רגשית.
כעבור מספר שנים סופר שלומפר מחליט לפתוח בקריירה עצמאית של סופר-גיבור. אביו המאמץ קורא לו "סופר שלומפר" בעקבות התלבושת המצחיקה שאימץ שלומפי לעצמו: כובע הגרב שמסתיר את פניו, תלבושת ורודה ותחתונים עם לבבות עליהם. סופר שלומפר מקים בסיס סודי מתחת לבניין מגורים ("בית משותף") ויוצר קשר עם שני נערים צעירים הגרים שם. ארגון סמא"ש (סופר-גיבורים מאוחדים מארצות שונות) שם לב לעלילות הגבורה שלו ומחליט לגייס אותו לארגון כסופר-גיבור של ישראל. מאדאם ויקטואר, הסופר-גיבורה של צרפת, מבשרת לו אישית על ההזמנה והם מתאהבים. בעקבות ההזמנה (והנזק שגרם כאשר קפץ בשמחה) סופר-שלומפר עוזב את הבסיס הישן שלו. למרות מראהו המגוחך, חסר השרירים והיותו נמוך מאוד, סופר שלומפר נחשב לאחד הגיבורים החזקים והחכמים ביותר בסמא"ש, בין השאר מפני שאין לו דעות קדומות המבוססות על קומיקסי גיבורי-העל האמריקאים הטיפוסיים.
מספר שנים אחר כך, סופר שלומפר כמעט מת ביום הולדתו, וניצל על ידי בריין-סטורם ממרכז החלל. הם למדים שסופר שלומפר כמעט מת מאחר שבריין-סטורם ניסתה ליצור עוד נוטר גלקטי, אך הניסוי שוב נכשל: היא יצרה נבל-על מרושע ואלים שהשמיד את רוב המעבדה. סופר שלומפר והסופר-רשע נלחמים ובסוף הקרב סופר שלומפר מנצח ומקבל את הכוחות המלאים של הנוטר הגלקטי. הוא מחליט עתה לא להגן רק על ישראל וכדור הארץ, אלא גם על כל היקום. חלק מתפקידיו כוללים שליחויות דיפלומטיות לכוכבים שונים ומשונים ברחבי היקום, אותם הוא מציל, חוקר או מונע מלחמה בהם. אויבו המושבע הוא דארקלון, אותו סופר שלומפר עוצר פעם אחר פעם. לפי הסיפור "שובו של סופר שלומפר", דארקלון הוא התהוות של האנרגיה שנותרה מרשע-העל לאחר שסופר שלומפר ניצח אותו (בפעם השנייה) באותו הסיפור.
ספרים בסדרה.
__noTOC__
חברת תעופה במחיר נמוך
התקבצות (אסטרונומיה)
התקבצות הוא מצב בו שני גופים אסטרונומיים נראים בקרבה זוויתית זה לזה. הסימול המוסכם להתקבצות הוא ☌.
התקבצויות ביחס לשמש.
כאשר כוכבי הלכת חולפים במרחק זוויתי קטן מאוד ביחס לשמש נוצרת "התקבצות". נהוג לחלק התקבצויות אלו להתקבצות עליונה, תחתונה ו"התקבצות". בזמנים אלו כוכבי הלכת יראו זמן קצר לפני הזריחה או אחרי השקיעה ולכן לא יהיו נוחים לצפייה.
התקבצויות של כוכבי הלכת.
נהוג לכנות בשם התקבצות גם מצב כללי בו שני גופים אסטרונומיים מתקרבים זה לזה. ניתן לצפות בהתקבצויות בין כוכבי הלכת, הירח וכוכבים. לעיתים, המרחק הזוויתי בין גרמי שמיים אלו כה קטן, עד שלא ניתן להבחין ביניהם בעין. הסתרה מתרחשת כאשר גרם השמים הקרוב מסתיר את הרחוק. באמצעות תצפית בהתקבצות בין כוכב הלכת אורנוס והכוכב SAO 142857, נתגלו טבעותיו של אורנוס, מכיוון שגרמו לכוכב להבהב.
התקבצות גדולה.
התקבצות גדולה היא כינוי להתקבצות כוכבי הלכת צדק ושבתאי. תופעה נדירה זו מתרחשת פעם ב-19.8 שנים, בגלל מחזור ההקפה הארוך שלהם סביב השמש. בחודשים הקודמים להתקבצות, ניתן להבחין בצדק ושבתאי, ההולכים ומתקרבים זה לקראת זה, עד שבשיא ההתקבצות, נראים כנקודה בוהקת בשמי הלילה. אולם, המרחק הזוויתי ביניהם משתנה מהתקבצות להתקבצות. ההתקבצות הגדולה האחרונה התרחשה ב-21 בדצמבר 2020, כאשר המרחק הזוויתי ביניהם היה הקרוב ביותר מאז
יש הטוענים כי כוכב בית לחם, המתואר בברית החדשה, ואשר בישר את הולדתו של ישו, היה למעשה התקבצות צדק ושבתאי. אולם, יש הדוחים סברה זו, ותולים זאת באירוע אסטרונומי אחר כגון כוכב שביט.
עתודה טכנולוגית
עתודה טכנולוגית היא מסגרת לימודים שמעמיד צה"ל באמצעות משרד החינוך לרשות בוגרי כיתה י"ב, בעלי תעודה טכנולוגית. במסגרת זו, העתודאים דוחים את גיוסם לצה"ל, לומדים בכיתה י"ג לימודי טכנאי, ובאפשרותם להמשיך בכיתה י"ד לימודי הנדסאי (שניהם נלמדים במכללות כלימודים על-תיכוניים, אך אינם נחשבים לתארים אקדמיים).
לימודי העתודה הטכנולוגית מפוקחים על ידי משרד החינוך ותכני הלימודי מפותחים כך שיכשירו את הבוגרים למגוון המשימות שיידרשו למלא במהלך השירות בצבא ובשוק העבודה שלאחר השחרור. בסיום הלימודים, ולאחר שעמדו בבחינות של משרד החינוך ובהגשה של פרויקט גמר המסכם ומיישם את הידע שצברו, מוענקת לבוגרים תעודת הנדסאי מטעם משרד החינוך במסלול בו בחרו ללמוד.
מסלולי לימוד.
לימודי העתודה הטכנולוגית מתקיימים במסלולי לימוד מגוונים הכוללים אלקטרוניקה, תוכנה, חשמל, מכונות, אדריכלות ובנייה, קולנוע וטלוויזיה, תעשייה וניהול ועוד.
קיימות מספר תוכניות שמגדירים בצה"ל, ביניהן:
גיוס והמשך לימודים.
בוגרי העתודה הטכנולוגית מתגייסים לצה"ל בהתאם לצרכיו ומשתלבים בחיילות האוויר, ים, מודיעין, חימוש ובאגף התקשוב. לאחר הגיוס משתלבים הבוגרים בקורסים ובהכשרות צה"ליות בהתאם לנדרש ובהתאם לתפקיד אותו ימלאו במהלך השירות ובהתאם לצורכי החיל הקולט.
הלימודים בעתודה הטכנולוגית ממומנים (בחלק מהמקרים) על ידי צה"ל. לימודי העתודה הטכנולוגית מקנים לבוגרים פטור ממבחן פסיכומטרי והכרה בעד 30 נקודות זכות בבואם ללמוד במוסדות להשכלה גבוהה (בכפוף לתנאיו של המוסד בו יבחרו ללמוד).
ראו גם.
דומה אך שונה:
Web Service
ליאור מילר
ליאור מילר (נולד ב-13 בפברואר 1972) הוא שחקן, דיג'יי ודוגמן ישראלי.
ביוגרפיה.
מילר נולד באוקראינה ועלה לישראל עם משפחתו ב-1976, בגיל ארבע. הוא התפרסם בשנת 1994 כאשר הופיע בפרסומת לחברת קסטרו לצד יעל אבקסיס, אחת הפרסומות הראשונות בערוץ 2, הערוץ המסחרי הראשון בישראל.
ב-1996 הנחה את תחרות הפסטיגל, לצד דנה דבורין, ליאור כלפון וסער בן יוסף. הוא התחרה עם השיר "את אומרת שאני", שזכה במקום החמישי.
לצד קריירת דוגמנות החל מילר לשחק באופרת הסבון הישראלית הראשונה "רמת אביב גימל", ששודרה בערוץ 2 משנת 1995. בנוסף, הוא נכנס לעולם המוזיקה האלקטרונית והחל לתקלט במועדונים.