מפילגשו, האירודו (絙某弟), אחותה הצעירה של יאמטו-נוֹ-קוּניקָהימֶה, נולדו לו הנסיך היקוסאשימה (彦狭島命) והנסיך ואקאטאקהיקו (稚武彦命).
המשורר ג'י-ין מציין כי קואן היה בנו הבכור של הקיסר קואן, וכי הוא מלך מארמון איהוטו-נו-מייה שבקורודה (בפרובינציית יאמטו של ימינו).
מקום קברו של קוריי אינו ידוע, אולם על פי המסורת נקבר קושו בנארה, ומצבה לזכרו קיימת עד ימינו.
קוריי, קיסרי יפן
הסתדרות הרוקחים בישראל - ענף בתי מרקחת
הסתדרות הרוקחים בישראל – ענף בתי המרקחת היא עמותה המאגדת בעלי בתי מרקחת פרטיים בישראל ומונה כ-500 חברים. אופי העמותה הוא אל-לאומי ואל-מפלגתי. העמותה קיימת בתצורות התארגנות שונות כמאה שנה, מעת שהחלו רוקחים בארץ ישראל להתארגן בתחילת המאה ה-19 לעבודה משותפת וטיפול מאורגן בעניינים הכלכליים, המדעיים והרוחניים של מקצוע הרוקחות.
היסטוריה.
בשנת 1919 יסד הרוקח זאב אורבוך את "הסתדרות הרוקחים הארצישראליים".. בשנות העשרים של המאה ה-20 התקיימו זו לצד זו "אגודת הרוקחים" ו"אגודת העובדים בבתי המרקחת". הסתדרות הרוקחים קבעה את שעות פתיחת בתי המרקחת ואת תורנויות בתי המרקחת בשעות הלילה. בוועידה בחיפה בשנת 1929 ביקשה הסתדרות הרוקחים לקבוע מחירים אחידים לתרופות ולאסור על תחרות בין בתי המרקחת כדי לא לפגוע באיכות המקצוע. נושא קביעת המחירים עורר פולמוס רחב בעיתוני התקופה. בשנת 1935 התאגדו עובדי בתי המרקחת כענף באגודת עובדי הרפואה. באוקטובר 1938 אישרה ממשלת המנדט הבריטי את "הסתדרות הרוקחים המוסמכים העברים בארץ ישראל" שבה יכולים להיות חברים רוקחים מוסמכים ובוגרי בתי ספר לרוקחות.
מבנה ארגוני.
העמותה מורכבת משלושה סניפים במעמד של עמותות אזוריות:
המוסדות המרכזיים של העמותה מורכבים מחברים הנבחרים בבחירות דמוקרטיות. הגוף המרכזי הנבחר, המהווה את המרכז הארצי של העמותה, הוא "הוועדה המרכזית" הכוללת 16 חברים לפי מפתח יחסי של החברים בסניפים האזוריים. בראש העמותה עומד יושב ראש הנבחר אחת לשנתיים על ידי ועידה כללית של נציגי חברי העמותה. נכון ל-2009 מכהן כיו"ר העמותה הרוקח דוד פפו. הוועדה המרכזית בוחרת מקרבה ועדות משנה (ועדת כספים, ועדת אתיקה מקצועית, ועדה מדעית-מקצועית, ועדה לקשרי חו"ל, ועדת רפואה משלימה, ועדה לנושאים כלכליים-מסחריים, ועדת מחשוב וועדת נהלים) וכן נציב פניות הציבור, ואנשי קשר למוסדות אקדמאים – בית הספר לרוקחות באוניברסיטה העברית בירושלים ובאוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע. כמו כן ממנה הוועדה המרכזית מנכ"ל שכיר לצורך ניהולה השוטף של העמותה.
לצד העמותה פועלת "חברת הרוקחים לפעילות כלכלית בע"מ" המקיימת שותפות בחברת מחשוב המספקת שירותי תוכנה וחומרה לבתי המרקחת, רכישות מרוכזות של טובין ושירותים לכל בתי המרקחת ושיתופי פעולה עסקיים של הרוקחים הקהילתיים.
בשנים 2016-2009 כיהן תא"ל במיל' יוסי שניר כמנהל העמותה ובמקביל גם כמנכ"ל "חברת הרוקחים לפעילות כלכלית בע"מ". בשנת 2016 החליף אותו אל"ם אמיר ניצן.
מטרות ופעילויות.
המטרות העיקריות של עמותת "הסתדרות הרוקחים" הן להציע הצעות לממשלה לשיפור או לשינוי דיני הרוקחות לטובת הרוקח ומקצוע הרוקחות ולמנוע חקיקה העלולה לפגוע ברוקחים וברוקחות; לשמור על זכויותיהם החוקיות של הרוקחים; לספק לרוקחים הגנה משפטית במקרים הנוגעים לכלל הרוקחים; לפעול לקידום המקצועי של הרוקחים ולקידום הרוקחות בישראל; ועוד.
אחת ממטרותיה המרכזיות של העמותה כיום היא ליזום ולהוביל שינויים מקצועיים, משפטיים, כלכליים ואחרים על מנת לסייע לרוקחים להתמודד עם השינויים במקצוע הרוקחות – מהתמקדות במוצר (בתרופה) להתמקדות בחולה. בד בבד עם השינוי במקצוע הרוקחות מתחולל בישראל שינוי מתמשך לרעה במעמדו הכלכלי של הרוקח הקהילתי הפרטי וזאת בשל מדיניות מכוונת של הממשלה הנתמכת לא אחת על ידי גורמים כלכליים אינטרסנטיים. בשל כך "הסתדרות הרוקחים" נתונה מזה שנים בסדרה ארוכה של מאבקים מול גורמים ממשלתיים, קופות החולים ולעיתים גם חברות תרופות. תכליתם של המאבקים הללו הם בראש ובראשונה למנוע פגיעה מקצועית או כלכלית ברוקחים חברי העמותה ולשמור על זכויותיהם החוקיות ומעמדם המקצועי והכלכלי של הרוקחים.
"הסתדרות הרוקחים" מוציאה לאור רבעון מקצועי "הרבעון הישראלי לרוקחות" המופץ לכל הרוקחים בישראל במגזרים השונים (באקדמיה, בתעשייה, בבתי חולים ובקהילה). כמו כן הוועדה המדעית-מקצועית של הסתדרות הרוקחים מפרסמת לחברי העמותה באורח שוטף דפי מידע מדעיים ומקצועיים בתחום הרוקחות.
מעמד מקצועי וקשרים בינלאומיים.
להסתדרות הרוקחים מעמד מקצועי מרכזי בישראל ומחוצה לה ונציגיה משולבים במועצת הבריאות בישראל (הגוף העליון המפקח על שירותי הבריאות הציבוריים בישראל) ובוועדות מקצועיות העוסקות בתחום בריאות הציבור בכלל ומקצוע הרוקחות בפרט. בתחילת שנות האלפיים כיהנו שני נציגים בכירים של "הסתדרות הרוקחים" בתפקידים בכירים ומרכזיים ב"פדרציה הבינלאומית של הרוקחים" (F.I.P - International Pharmaceutical Federation) המקושרת לארגון הבריאות העולמי: הווארד רייס כיהן בשתי קדנציות כסגן נשיא F.I.P ואבי מושנזון כיהן כנשיא סקציית הרוקחות הקהילתית. בהתחשב במצבה המדיני של ישראל בעולם באותה עת, בחירת נציגי "הסתדרות הרוקחים" לתפקידים כה בכירים וחשובים הייתה בולטת.
מערכות היחסים בין הרוקחים לציבור הנזקק לשירותיהם, בין הרוקחים לגורמים אחרים העוסקים בבריאות הציבור (רופאים, אחיות וכיוצא בזה) ובין הרוקחים לקהילה ולחברה בישראל מושתתות על הקוד האתי לרוקחים שפרסמה הפדרציה הבינלאומית של הרוקחים והותאם למציאות בישראל על ידי הסתדרות הרוקחים בישראל וארגון רוקחות בישראל.
בת הים הקטנה (סדרת טלוויזיה של דיסני)
בת הים הקטנה (באנגלית: The Little Mermaid) היא סדרת הנפשה אמריקאית מבית חברת וולט דיסני, המבוססת על סרט בעל אותו שם. הסדרה שודרה במקור החל מ-11 בספטמבר 1992 עד 26 בנובמבר 1994. הסדרה עוסקת בבת הים אריאל וחבריה פלאונדר וסבסטיאן אשר יוצאים להרפתקאות במעמקי הים ונתקלים לפעמים באויבים.
בישראל הסדרה הופצה לראשונה בקלטות וידאו בדיבוב עברי, ולאחר מכן שודרה עם דיבוב שונה ברצועת זמן דיסני של זכיינית טלעד בערוץ 2, החל משנת 1995 עד שנת 1996. מאוחר יותר, בשנת 2011, היא שודרה בערוץ דיסני עם דיבוב חדש.
מבחינת קו העלילה של הסרטים, הסדרה מתרחשת בין העלילה של "" לעלילה של הסרט הראשון. כמו כן, אריק בעצמו מופיע במספר הופעות קטנות בסדרה. וכמו כן, בפרק "Metal Fish" נעשתה מחווה לכותב האגדה הנס כריסטיאן אנדרסן, כשדמותו חיפשה בצוללת בת ים ובסוף אותו פרק מספר את האגדה עליה.
נעימת הפתיח של הסדרה היא מחרוזת של מספר לחנים של שירי הסרט הראשון: בתוך הים, עולמם של בני האדם ונשק את הנערה.
פז וגה
אביגיל מייזליק
אביגיל מייזליק (נולדה ב-1967) היא שפית, מחברת ספרי בישול וסופרת.
קורות חייה.
נולדה בשם אביגיל ביסר בקיבוץ גזית ליד הר תבור, שם גדלה בבית חילוני עד גיל 18. בת לאב ארגנטינאי - יצחק בייסר ואם צרפתייה - מדלן בייסר. האם, ילידת אלבי שבצרפת. בתקופת מלחמת העולם השנייה הצטרפו הוריה לפרטיזנים צרפתים בדרום צרפת והסתירו את בתם במנזר. לאחר המלחמה עברו לארגנטינה, שם נפגשו הוריה של אביגיל, עלו לישראל והתחתנו. אביגיל למדה לבשל מאמה.
בצבא הייתה כתבת בירחון "במחנה נח"ל" ובמקביל מכרה עוגות שאפתה. בתום שירותה הצבאי למדה במשך שנה בקורס "אמנות המטבח" במלון דן, ובמקביל עבדה במסעדת "קרן" של חיים כהן. אחר-כך עבדה במסעדות שונות, בהן מסעדת Lucknam Park השוכנת בטירה עתיקה ליד באת' (1988-9), שם עבדה קרוב לשנה בכל מחלקות המטבח ושם פיתחה רבות את כישוריה. אחר-כך שבה לישראל ועבדה במסעדת "גרגנטוא" של לאון אלקלעי, שעברה מיפו להרצליה פיתוח, בה עבדה כשפית הראשית.
אביגיל מייזליק כתבה בכתב העת "על השולחן" בשנים 1995–2000. במקביל החלה להתמחות במזון בריאות. כמו כן פתחה באותה תקופה קייטרינג פרטי שהכין ארוחות עבור אירועים קטנים. אחר-כך נסעה שוב לאנגליה, בה עבדה בכמה מסעדות בריאות, כששבה לישראל עבדה חודשיים במסעדת "ניצת השקד".
בגיל 27 חזרה בתשובה, הצטרפה לחסידות ברסלב ועברה לירושלים. היא המשיכה לכתוב ב"על השולחן", ובמקביל החלה לכתוב טור מזון קבוע בעיתון החרדי "משפחה", אותו היא כותבת עד היום, בו היא משלבת מתכונים וסיפורים מהחיים. כתבה ספרי בישול רבים וכמה ספרי סיפורת, רוב ספריה היו רבי מכר. היא נישאה ב-1996 לישראל מייזליק, גם הוא חוזר בתשובה, ולזוג חמישה ילדים. הם מתגוררים בבית שמש והיו בעלים של ההוצאה לאור החרדית "מייזליק ספרים", שהוקמה ב-2006. הוצאת לאור הוציאה ספרים בעיקר של סופרים חרדים ובנושאים בקשורים לדת למשל ספרים של אורי הדסה קלוש. ב-2013 נמכרה ההוצאה וכיום היא בבעלות של "קולמוס".
במהלך חייה הוציאה אביגיל מייזליק ספרי בישול רבים, ספרי קריאה שחלקם מאגדים בתוכם את הסיפורים המתפרסמים באופן קבוע בעיתון משפחה וחלקם ספרים המיועדים לנוער ומבוגרים. כמו כן היא עובדת כמורה לקורס פרופשיונאל שף ומלמדת את אמנות הבישול באופן מקצועי.
שיתופי פעולה מסחריים.
מייזליק הכינה חוברות מתכונים לחברת "תלמה" עבור המרגרינה "מחמאה", השתתפה בקמפיין עם "תנובה" להשקת קצפת פרווה חדשה, כתבה חוברת מתכונים במסגרת מבצע של "אסם", חוברת מתכונים לבירה קרלסברג, חוברת מתכונים לחברת "חסלט – עלי קטיף", מתכונים ליינות הגולן, חוברת מתכונים לשבועות בשם "טעמים של אושר" לרשת "אושר עד" (2015) ושיתופי פעולה אחרים עם חברות מזון ומשרדי פרסום שונים.