עם Arch Enemy, היא הוציאה שני אלבומי אולפן ("War Eternal ו-Will to Power") ואלבום הופעה אחד "As The Stages Burn!".
אקטיביזם.
וייט-גלוז, פעילת זכויות בעלי חיים, קיבלה פרס ליבי מ-PETA על עבודתה בקמפיין בינלאומי הפועל נגד ציד של כלבי ים קנדים.
חיים אישיים.
וייט-גלוז מנהלת מערכת יחסים עם פול קאיאפה, הידוע גם בשם "דויל וולפגנג פון פרנקנשטיין", הגיטריסט של להקת ההארדקור האמריקאית Misfits.
היא גדלה במשפחה צמחונית, והיא טבעונית מאז 1998. היא מנהלת אורח חיים סטרייט אדג'י.
בשנת 2016, חשפה וייט-גלוז שהיא סובלת מחרדה חברתית, אשר לדעתה נבעה בעקבות סיבוב הופעות מפרך.
לווייט-גלוז יש אחות גדולה, ואח צעיר.
אור סולומון
אור סולומון (נולד ב-27 באוגוסט 1993) הוא כדורסלן ישראלי, גובהו 2.02 מטר. הוא התחיל את הקריירה במכבי ראשון לציון, שיחק במספר קבוצות בליגת העל ובליגה הלאומית וזכה עם הפועל באר שבע באליפות הליגה הלאומית. כמו כן שיחק סולומון במדי הנבחרות הצעירות של ישראל.
קריירת משחק.
סולומון החל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי ראשון לציון. ב-2011, כאשר שיתף פעולה עם אחיו, יניב, זכה סולומון עם הקבוצה באליפות המדינה לנוער. באותה עונה נבחר סולומון על ידי האתר ספסל לשחקן העונה של מחוז הדרום של ליגת הנוער.
בקיץ 2009 שיחק בנבחרת הקדטים באליפות אירופה שנערכה בליטא וקלע 11 נקודות בממוצע למשחק. בקיץ 2011 שיחק במדי נבחרת הנוער באליפות אירופה דרג ב'. הנבחרת סיימה את האליפות במקום השביעי כאשר סולומון מוביל את הנבחרת עם 17 נקודות למשחק. בקיץ 2012 השתתף עם נבחרת העתודה באליפות אירופה דרג' ב' שנערכה בבולגריה. סולומון קלע כ-14 נקודות למשחק בעוד העתודה זכתה במקום השלישי ועלתה לדרג א'. סולמון שיחק במדי העתודה באליפות אירופה דרג א' ב-2013 שנערכה באסטוניה וקלע כ-10 נקודות בממוצע למשחק בעוד נבחרת העתודה סיימה במקום ה-15. ב-2012, לקראת מוקדמות יורובאסקט 2013, זומן סולומון לסגל המורחב של נבחרת ישראל, אך בסופו של דבר לא נטל חלק במשחקים.
את דרכו בליגת העל החל סולומון בעונת 2010/11 במכבי ראשון לציון כאשר שותף בשלושה משחקים במהלך העונה הסדירה. עונה לאחר מכן שותף סולומון ב-18 משחקים במהלך העונה הסדירה ובחלקם עלה בחמישייה הפותחת. הוא שיחק כ-7 דקות קולע 1.3 נקודות בממוצע למשחק. באותה עונה הגיע סולומון עם ראשון לציון לפיינל פור של ליגת העל וכן לגמר גביע המדינה בו הפסידה ראשון לציון למכבי תל אביב, כאשר סולומון קלע שתי נקודות במשחק הגמר.
בשתי העונות העוקבות עלו ממוצעיו של סולמון לכ-17 דקות וכ-5 נקודות בממוצע למשחק. בעונת 2014/15 עבר סולומון לנס ציונה וקלע כ-4 נקודות בכ-13 דקות. עונה לאחר מכן עבר סולומון לאשדוד שם לראשונה עלה בחמישייה הפותחת ברוב משחקי העונה וקלע כ-5 נקודות בכ-22 דקות. סולומון הגיע עם אשדוד לגמר גביע המדינה וקלע 4 נקודות במשחק בו הפסידה אשדוד למכבי תל אביב.
ב-2017 הגיש סולומון תביעה בבית הדין לעבודה נגד אשדוד, על סך כ-33 אלף שקלים, בטענה כי הקבוצה לא הפרישה לו כספים לפנסיה ולפיצויים. בעונת 2016/17 שיחק סולומון במכבי קריית גת שם קלע כ-4 נקודות בכ-22 דקות משחק. קריית גת נשרה לליגה הלאומית בתום העונה.
בעונת 2017/18 שיחק סולומון בהפועל באר שבע שם קלע כ-8 נקודות בכ-21 דקות וזכה עם הקבוצה באליפות הליגה הלאומית.
סולומון החל את עונת 2018/19 בעירוני נהריה אך במהלך העונה הושעה על ידי הקבוצה. נהריה טענה כי סולומון ביצע הפרות משמעת וסירב לחתום על טופס היעדר תביעות. סולומון, באמצעותו של יושב ראש ארגון השחקנים, ניר אלון, איים לתבוע את נהריה וטען כי הקבוצה נמנעת מלשלם לו כספים המגיעים לו. עד השעייתו מנהריה שותף סולומון ב-8 משחקים בהם קלע כחצי נקודה בממוצע למשחק. ב-2019 הצטרף סולומון להפועל רמת גן גבעתיים מהליגה הלאומית.
אור הוא אחיו של הכדורסלן יניב סולומון.
אוטונומיה בית ספרית
אוטונומיה בית ספרית היא גישה במסגרתה מוענקת לבתי ספר בחינוך הציבורי עצמאות בניהול, בגיבוש תוכנית הלימודים או גם בשאלות תקציביות, כשמידת ההכתבה של משרד החינוך לבתי הספר מצומצמת. בכמה מדינות פועלים בתי ספר ציבוריים אוטונומיים במקביל לבתי ספר ציבוריים רגילים. החל משנות השבעים מגדיר משרד החינוך של ישראל את האוטונומיה הבית-ספרית כיעד מרכזי של המשרד.
מטרות האוטונומיה.
הנימוקים המרכזיים בעד אוטונומיה בית-ספרית כיום עוסקים ביעילות החינוכית והתקציבית המיוחסת לשיטה זו. לפי פרופסור חיים גזיאל:
עד לשלהי שנות ה-80 של המאה העשרים היה הנימוק המרכזי בעד אוטונומיה בית-ספרית הטענה כי מדיניות זו מאפשרת חירות חינוכית לקבוצות תרבותיות ודתיות ייחודיות. החל מסוף שנות ה-80 וביתר שאת בשנות ה-90 של המאה ה-20 ובשנות ה-2000 השתנתה המגמה, ואוטונומיה בית ספרית החלה להיות מקודמת כמדיניות טובה לכלל בתי הספר, כולל בתי הספר הציבוריים.
בשלב הראשון היו שיקולים תקציביים הנימוקים העיקריים ליישום אוטונומיה בית ספרית בכלל בתי הספר. ביזור הסמכויות והענקת עצמאות לבתי הספר נועדו להתמודד עם חוסר היעילות הכרוך בהכתבת מדיניות מהמשרד המרכזי ושירשורה באמצעות מערך גדול של פקידים. האוטונומיה נועדה לאפשר לכל בית ספר לעצב במידה רבה של עצמאות את תוכנית הלימודים שלו ואת ניהולו העצמי, וכך לאפשר דילול של המערך הבירוקרטי במשרדי החינוך והפחתת מספר הפקידים שנדרשים לדאוג ליישום ההנחיות החינוכיות של נבחרי הציבור והפקידים הבכירים, עד לביצוען בידי צוותי בתי הספר.
המשבר החינוכי שפקד מדינות רבות בעולם המערבי בשנות ה-80, אשר התבטא בירידה בהישגי התלמידים ובגידול בשכיחות מקרי האלימות והשימוש בסמים ובאלכוהול בבתי הספר, שימש גם הוא נימוק בידי המצדדים בביזור מערכת החינוך וחיזוק העצמאות של בתי הספר. אלה טענו כי השיטה הריכוזית במערכת החינוך הציבורית שגויה אקדמית וחינוכית, שכן היא מביאה לכך שהמורים ומנהלי בתי הספר אינם מנסים ליישם חזון חינוכי ולפתור בעיות חינוכיות, אלא משמשים כביורוקרטים המבצעים את הוראות המשרד. מאידך, קובעי המדיניות במשרד החינוך רחוקים מדי מזירת ההתרחשות החינוכית ויש להם מעט מדי מידע על המתרחש בה. כך נוצר נתק בין הסמכות לבין המידע, כשאלה שבידיהם ההיכרות הבלתי אמצעית עם התלמידים אינם מורשים ליצור פתרונות חינוכיים מתאימים.
חלק מהמחקרים שצידדו באוטונומיה בית ספרית עשו שימוש בתאוריות מהתחום של ניהול ארגונים, לפיהן יש להפקיד את מרב הסמכויות בידי מי שבידו מרב המידע, ולהצמיד את האחריות לסמכות.
הישגי בתי ספר אוטונומיים.
השוואות בין מדינות.
בדו"חות שפרסם ארגון ה-OECD בשנים 2006, 2009 ו-2012, ואשר משווים בין מערכות החינוך של המדינות החברות בארגון, נמצאה מתאם חיובי בין הישגים לימודיים למידת האוטונומיה הבית-ספרית הנהוגה במערכת החינוך בכל הנוגע לעיצוב תוכנית הלימודים ולהערכה הלימודית בבתי הספר. לגבי אוטונומיה בתחום התקציבי התוצאות לא היו חד משמעיות: בדו"חות של 2009 ו-2012 לא נמצא קשר בין מידת העצמאות התקציבית של בתי הספר להישגים הלימודיים של מערכת החינוך ואילו בדו"ח של 2006 נמצאה התאמה חיובית כזו. עם זאת, במערכות חינוך שבהן מספר גדול של בתי ספר המפרסמים את הישגי תלמידיהם במבחנים נמצאה התאמה בין אוטונומיה תקציבית להשגים גבוהים יותר.
לרמת אחריותיוּת גבוהה, שאחד מביטוייה הוא דיווח גלוי של בית הספר על הישגי תלמידיו, נמצא קשר משמעותי עוד יותר ביחס ליעילות האוטונומיה הפדגוגית. במערכות חינוך בהן לא נהוגה דיווּחיוּת השיגו בתי ספר בעלי אוטונומיה פדגוגית תוצאות נמוכות משל מקביליהם במערכת הציבורית הרגילה, ואילו במדינות בהן רמת הדיווח גבוהה היו הישגיהם של בתי הספר האוטונומיים גבוהים משל האחרים.
ארגון ה-OECD מציין כי מחקרים אלה הסתמכו על התיאור הסובייקטיבי של אנשי חינוך לגבי מידת האוטונומיה שלהם ולכן הוא ממליץ להיזהר בהסקת מסקנות מהם.
השוואות תוך-מדינתיות.
לפי הקונצנזוס המחקרי, הישגיהם של בתי ספר אוטונומיים באזורים עם אוכלוסייה חלשה יחסית מבחינה סוציו-אקונומית, המדגישים את שיפור לימודי הליבה, גבוהים בהשוואה לבתי ספר ציבוריים רגילים באותם אזורים. ככל הנראה ההצלחה החינוכית נובעת מהפרקטיקות הנהוגות באותם בתי ספר, שמתאפשרות במידה רבה בזכות האוטונומיה.
מחקרים רבים שנעשו במדינות שונות בארצות הברית בחנו את הישגיהם של בתי הספר בשיטת ה'צ׳רטר סקול' (Charter Schools), שנהנים מעצמאות רבה ושהמשך הפעלתם מותנה בעמידה ביעדים שמציב משרד החינוך המדינתי. חלק מהמחקרים מצאו יתרון לצ'רטר סקולס על פני בתי ספר ציבוריים רגילים באזור, ותוצאות טובות במיוחד נרשמו באזורים בהם מתגוררת אוכלוסייה דלת אמצעים. גם מחקר שנערך בבריטניה מצא יתרון להישגי התלמידים ב'בתי הספר האקדמיים', שבדומה לצ'רטר סקולס נהנים מאוטונומיה רחבה, על פני מקביליהם שלמדו בבתי ספר ציבוריים רגילים. יתרון הזה היה מתון ביחס לנתוני הצ'רטר סקולס בארצות הברית.
מחקרים אחרים לא מצאו יתרון לצ'רטר סקולס ובחלקם אף נמצא יתרון לבתי הספר הציבוריים הרגילים. עם זאת, בכל הנוגע לאזורים בעלי אוכלוסייה חלשה מבחינה סוציו-אקונומית שוררת הסכמה לגבי היתרון ההישגי של הצ'רטר סקולס.