סעיף 80 פרק 12 למגילת האומות המאוחדות שנוסח ב-1945 ונכנס לתוקפו ב-18 באפריל 1946 ודא, שבהכנס האומות המאוחדות בנעלי חבר הלאומים, לא יגרע מזכויותיהם הקיימות של מדינות ועמים מכוח שיטת המנדטים של חבר הלאומים או לחלופין משיטת משטר נאמנות של האומות המאוחדות שתחליף את שיטת המנדטים.
בפברואר 1947 החזירה בריטניה את המנדט לאו"ם, יורשו של חבר הלאומים ומחויבויותיו, ובקשה את עצתו "כיצד לעשות את המנדט בר ביצוע" או לחלופין "כיצד לתקנו". האו"ם מינה את ועדת אונסקופ שבמסקנותיה הציגה את התוכנית להקמת מדינה דו-לאומית פדרלית, שנדחתה, ואת התוכנית לחלוקת ארץ ישראל המערבית למדינה יהודית ומדינה ערבית, תוכנית שזכתה להמלצתה של העצרת הכללית של האו"ם וידועה כהחלטה 181.
מעמדו במדינת ישראל.
מדינת ישראל רואה בכתב המנדט מסמך היסטורי, המהווה אבן דרך חשובה בהכרה הבינלאומית שהביאה להקמת הבית הלאומי בארץ ישראל, בהסדרת סמכויות השלטון במדינה העברית שבתחומי החלטת החלוקה ובהסדרת סמכותה המשפטית על חבלי הארץ שנכבשו במלחמת העצמאות, מעבר לגבולות החלטת החלוקה.
עם סיום המנדט הבריטי והקמת מדינת ישראל נחקקה פקודת סדרי השלטון והמשפט אשר העבירה את כל סמכויות השלטון, לידי הממשלה הזמנית שהוקמה. על פי סעיף 11 לפקודה נותר על כנו "המשפט שהיה קיים בארץ ישראל ביום ה' באייר תש"ח", וזאת פרט ל"שינויים הנובעים מתוך הקמת המדינה ורשויותיה".
סעיף 1 לפקודת שטח השיפוט והסמכויות תש"ח-1948, שהוא המסד שהניחה מדינת ישראל להסדרת סמכותה המשפטית בחבלי הארץ שבשליטתה לאחר הקמתה, אף הוא שואב את תקפותו המשפטית מהגדרת גבולות המנדט כפי שבאו לידי ביטוי בכתב המנדט.
גם הלגיטימיות של ההתיישבות היהודית ביהודה ושומרון נסמכת לדעת המדינה על כתב המנדט.
מצדדי דוקטרינת ה-uti possidetis juris טוענים שהגבולות הפנימיים של המנדט, ארץ ישראל המערבית מהירדן לים, הם המגדירים את היקף התביעה הטריטוריאלית הלגיטימית של מדינת ישראל לגבולות ריבוניים ומכאן, שהחלטת החלוקה נטולת תוקף חוקי ובבחינת אות מתה.
יש משפטנים הרואים בהוראות כתב המנדט משום הצדקה מבחינת המשפט הבינלאומי לסיפוח שטחי יהודה והשומרון וחבל עזה, וזאת כיוון שכתב המנדט הכיר בזכויותיהם של היהודים בארץ ישראל מן הירדן לים, ואמור היה לדאוג להקל על התאזרחות יהודים בארץ, אך באשר לערבים לא דובר על זכויותיהם הלאומיות אלא רק על זכויותיהם האזרחיות והדתיות. המשפטן פרופ' אליאב שוחטמן מביא את דעתו של דאגלס פיית', פקיד בכיר לשעבר בממשל האמריקאי, הסבור כי "כתב המנדט לא הבחין בין זכויות היהודים לבית לאומי בכל השטח שממערב לירדן ... הטיעון, שליהודים אין זכויות משפטיות על יהודה ושומרון עלול להיות קטלני באשר לזכויות כלשהן שיש ליהודים לריבונות על ישראל שלפני שנת 1967".
אחרים מחשיבים אותו כמסמך חוקי להבנת הרקע ההיסטורי לפרשנות הוראות חוק מסוימות. כך למשל, פנתה השופטת דליה דורנר להוראות כתב המנדט לרקעו ומטרתו בדיון בעתירה לבג"ץ של ארגון עדאלה אשר עתר לכך ששלטי הכוונה עירוניים בערים בהן אוכלוסייה ערבית גדולה ייכתבו גם בשפה הערבית, כדי להבין את משמעות המונח "שפה רשמית" בחוק הישראלי.
האגודה ללימודי המזרח התיכון ואפריקה
האגודה ללימודי המזרח התיכון ואפריקה (Association for the Study of the Middle East and Africa או בקיצור ASMEA) היא אגודה מדעית הועסקת בלימודי המזרח התיכון. האגודה הוקמה באוקטובר 2007 על ידי מספר חוקרים, שבולטים בהם ברנרד לואיס ופואד עג'מי, אשר הרגישו חוסר נחת מהאגודה ללימודי מזרח התיכון של צפון אמריקה הוותיקה, אשר פעילה משנות השישים.
האגודה מוציאה לאור את כתב העת Journal of the Middle East and Africa ומקיימת כנס אחת לשנה.
יושב ראש האגודה היה ברנרד לואיס ופואד עג'מי שימש כסגנו. פרופסור מארק קלארק מהרווארד משמש כנשיא.
הראלד פריץ
הראלד פריצש
טריטרפן
טרִיטֶרפֶּן היא מולקולה אורגנית ממשפחת הטרפנים, המכילה שש יחידות איזופרן ונוסחתה היא C30H48. המולקולה מכילה 30 אטומי פחמן וארבעים ושמונה אטומי מימן. היא בנויה לרוב משתי יחידות של ססקוויטרפן. טריטרפנים יכולים להיות חסרי טבעות, או להכיל מספר טבעות ולהיות בעלי מבנה סטרואידי.
טריטרפנים המחוברים למולקולות סוכר נקראים ספונינים. למולקולות אלו יכולת הקצפה, הודות לכך שהן בעלות קצה הידרופובי וקצה הידרופילי (הסוכר). טעמם של טריטרפנים אלו מר בדרך כלל. לצמחים המכילים טריטרפנים יש תכונות אנטי-בקטריאליות.
הרלד פריצש
בנג'מין קאהן
בנג'מין (בנג'י) קאהן (נולד ב-1955) הוא ביולוג ימי ישראלי, יושב ראש עמותת "צלול".
ביוגרפיה.
קאהן הוא בנו של איש העסקים מוריס קאהן. הוא למד בבית-הספר התיכון האזורי רופין בעמק חפר. התגייס תחילה לקורס חובלים, ואחר-כך עבר לחיל השריון. הוא בוגר לימודי ביולוגיה ימית בארצות הברית ובאוסטרליה ובהמשך היה מעורב בעסקי משפחתו מחוץ לישראל במשך שנים רבות. עם חזרתו לישראל, לאחר 15 שנה של שהות בחו"ל, גילה ששונית האלמוגים בים האדום, בה נהג לצלול בילדותו, הידרדרה מאוד. קאהן החליט לעשות מעשה ובשנת 1999 ייסד את עמותת "צלול", הפועלת לשמירה על איכות הסביבה בדגש על ימים ונחלים וכיום משמש כיושב הראש שלה. בשנת 2007 נבחר על ידי "טיים מגזין" לאחד מגיבורי הסביבה העולמיים (יחד עם אישים כמו: אל גור, הנסיך צ'ארלס ועוד).
קאהן מעורב בעסקי אביו ועומד בראש חברת קורל, המקימה מצפים תת-ימיים ברחבי העולם.
בארצות הברית נישא לאמריקנית. כיום נשוי בשנית לאיריס, פסיכולוגית אותה הכיר בשנת 1999, ולזוג שני ילדים. מתגורר בבית ינאי עם אשתו וילדיו.
בשנת 2008 תרם כסף להקמה ולאחזקת בית הספר "מרכז אופק" המשתייך לזרם האנתרופוסופי במושב אלישיב שבעמק חפר.
טופס המנדט
ראשון לטומאה
Natura non facit saltus
שביל עמק המעיינות
שביל עמק המעיינות הוא נתיב הליכה ארוך (טרק), מעגלי, המקיף את כל עמק המעיינות באורך כ-145 ק"מ. השביל סומן על ידי הוועדה לשבילי ישראל בחברה להגנת הטבע, והוא פרי יוזמת המועצה אזורית עמק המעיינות ומכינת העמק. השביל מסומן בסימון שבילים מיוחד בצבעים: לבן-כתום-לבן, והוא נפרץ ומתוחזק בעזרתם של מתנדבים רבים.
שביל עמק המעיינות עובר במרבית אתרי הטבע, נוף, היסטוריה ומורשת של העמק וסביבותיו, במעיינות הרבים הפזורים במרחב ובסמוך לכל יישובי המועצה. השביל עובר גם בחלקים הפחות מטוילים של הגלבוע והעמק. ניתן לטייל בשביל ברגל ובמרבית חלקיו גם באופניים. במקטעים רבים, השביל מתאים גם לטיולי משפחות.
מיזם שביל עמק המעיינות נולד כפרויקט חינוכי ששם למטרה לקרב מתנדבים בשביל לערכי טבע היסטוריה ומורשת באזור הפריפריה. במהלך השנים 2009–2010 עמלו על פריצת השביל קבוצות של נוער מעמק המעיינות ובית שאן, בני נוער מבתי ספר ופנימיות ברחבי הארץ, וכן חיילים בשירות סדיר. המתנדבים פרצו את נתיב השביל באתי חפירה ומעדרים בידיים חשופות, וסיימו את עבודתם בסיור בשביל ובדיון לימודי - ערכי בנושאים חברתיים והיסטוריים.
מחלקת ילדים ונוער במועצה האזורית מקיימת, בשיתוף מכינת העמק, פרויקטים חינוכיים-קהילתיים רבים על השביל, כחלק מפעילות לחיזוק תחושת השייכות לאזור.
הטיול בשביל.
עמק המעיינות נמצא בלב השבר הסורי-אפריקאי בנקודת הגשר בין המדבר לאזורי אקלים לחים וגשומים, בין תרבויות של נוודים לתרבויות של יישובי קבע, ושימש משחר ההיסטוריה כגשר יבשתי נוח לתנועת בני אדם במרחבי המזרח התיכון. ריבוי נקודות ההתיישבות העתיקות וריבוי הדרכים מעידים על השפע של התקופות הקדומות, ועושרה הארכאולוגי של בית שאן העתיקה משמש כעדות לתקופות של פאר בהתיישבות בעמק.
הטיול בשביל מזמן היכרות עם נופי העמק, חלוצי העמק ואירועים היסטוריים רבים שהתרחשו במקום. הטיול מאפשר מגע עם צמחייה מגוונת כגון צומח גלילי, צומח ערבתי וצומח מדבר. ניתן לראות בשביל גם מגוון בעלי חיים נדירים אשר עדיין ניתן לפגוש באופן חופשי בטבע: צבי ארץ ישראלי, דורבנים, מגוון גדול של מכרסמים, זוחלים וחרקים אחרים.
בעונת הנדידה חולפים בשמי העמק עופות נודדים רבים, אשר לעת ערב עוצרים בשדות העמק ובבריכות הדגים.
חלקים נרחבים של השביל חוצים מטעים, בוסתנים, כרמים, שדות ושטחי מרעה בלתי מעובדים. בעשור האחרון התרחב ענף החקלאות האורגנית בעמק, והשתכללו שיטות ההדברה הביולוגית בשדות. בעמק פזורות מאות תיבות קינון של תנשמות, ומקננים בו גם עופות דורסי לילה נוספים.
עונת הטיולים המתאימה בשביל היא בין החודשים נובמבר לאפריל. ניתן לטייל בשביל ברגל ובאופניים. קטעים קצרים אינם עבירים לאופניים ואז יש מעקפים נוחים עבור הרוכבים. הטיול בחלקים המערביים של השביל כולל קטעים תלולים בדרגות קושי משתנות כולל קטע אתגרי בוואדי אל-ג'ארם. ההליכה בעמק קלה ונוחה. הטיול בשביל מאפשר כניסה לשטחים שטרם עבר בהם שביל מסומן או שטחי מרעה שהונחו בהם מעברי בקר המאפשרים מעבר גדרות נוח. לאורך השביל פזורים חניוני לילה.
שמשון הגבור
ליסה פרץ
ליסה פרץ (נולדה ב-17 באוגוסט 1972) היא עיתונאית ישראלית. שימשה בשנים 2014-2021 כעורכת "גלריה" בשישי ומוסף הספרים של עיתון "הארץ".
ביוגרפיה.
פרץ נולדה בשם ליסה קוצויאניס בניו ג'רזי שבארצות הברית, לסוזאן שוורצקופף קידר, ישראלית אמריקאית, ולאתנאסיוס קוצויאניס, יווני שהיגר לארצות הברית בשנת 1970 לאחר שירותו כקצין בכיר בחיל הים המלכותי של יוון.