ליגה דה קיטו זכתה בהישג הטוב ביותר של כדורגל המועדונים האקוודורי, זכייה בגביע הליברטדורס לשנת 2008. בעקבות זכייתה בגביע הליברטדורס הופיעה הקבוצה באליפות העולם לקבוצות כדורגל 2008 ביפן והפסידה בשלב הגמר למנצ'סטר יונייטד 0-1.
היסטוריה.
הקבוצה נוסדה ב-12 בינואר 1930, על ידי סטודנטים מהאוניברסיטה המרכזית של אקוודור, על בסיס מועדון חובבני שהוקם בשנת 1918. יושב ראש הקבוצה היה ד"ר חקומה מוסקוסו באותם ימים הקבוצה הייתה חצי מקצוענית. בנוסף על כדורגל, היו למועדון קבוצות בענפי ספורט נוספים. בשנת 1932, זכתה קיטו באליפות מחוז פיצ'יניצ'ה, התואר הראשון שלה. באליפות ליגת העל האקוודורית הראשונה זכתה קיטו בשנת 1969. בשנים 1974-1975 זכתה בשתי אליפויות רצופות.
הקבוצה מאז שנות התשעים.
בתקופה זו זכתה קיטו בשש אליפויות אקוודור. שחקני קיטו היוו חלק מרכזי בנבחרות אקוודור ששחקו במשחקי גביע העולם בכדורגל, קוריאה-יפן 2002 וגרמניה 2006. השחקנים הם השוער, כריסטיאן מורה, נייסר ריאסקו, ג'ובאני אספינוסה, פאול אמברוסי, פטריסיו ארוטיה, אגוסטין דלגדו ואדיסון מנדס. כמו כן השתתפו נציגי הקבוצה בזכייתה של נבחרת אקוודור עד גיל 17 בגביע פאן אמריקה בכדורגל בשנת 2007.
ביולי 2008, הייתה קיטו הקבוצה האקוודורית הראשונה הזוכה בגביע הליברטדורס. קיטו גברה על פלומיננסה מברזיל 3-1 בפנדלים אחרי 5-5 בסיכום שני משחקי הגמר. ההישג השני בחשיבותו של קיטו הוא הזכייה בגביע סודאמריקנה בשנת 2009.
כיום שישה משחקני קיטו שייכים לסגל נבחרת אקוודור בכדורגל. שחקן הקבוצה חופרה גרון עבר למועדון הכדורגל הספרדי חטאפה.
ליגה דפורטיבה אוניברסיטריה קיטו
גראן טוריסמו
גראן טוריסמו (באיטלקית: Gran Turismo, נקרא גם Grand Tourer) הוא סגנון עיצובי של כלי רכב אשר מוכר גם בראשי תיבות GT. דגמי GT הם כלי רכב בעלי ביצועים ספורטיביים אשר נועדו לנסיעות ארוכות. יצרני רכב רבים יצרו דגמי GT בשלל תצורות, אולם רכב GT בתצורתו המסורתית היא רכב בעל שתי דלתות (צרפתית: Coupé) עם שני מושבים או ארבעה בשתי שורות.
ההבדל בין דגמי GT לדגמי ספורט (למשל, פורשה 911) הוא בכך שדגמי ה-GT הם בדרך כלל כלי רכב גדולים וכבדים יותר ובעיצובם ניתן דגש גדול יותר לנוחות הנסיעה ולעיצוב סביבת הנהג, אף במחיר ביצועי הרכב. מסיבה זו, רוב דגמי ה-GT מצוידים במנועים בקדמת הרכב, דבר המותיר מרחב גדול יותר לתא הנוסעים מאשר כלי רכב בהם המנוע ממוקם במרכז הרכב. דגמי GT מצוידים בדרך כלל במערכת מתלים רכה יותר מאשר דגמי ספורט, כדי לשפר את נוחות הנסיעה. אולם, קיימים קווי דמיון בין דגמי GT לדגמי ספורט, בכך שרבים מהם מצוידים בהנעה אחורית, או הנעה לארבעת הגלגלים. דגמי GT בעלי ביצועים גבוהים מאוד, כגון Ferrari 599 GTB Fiorano, וכן Nissan GT-R, או Mercedes-Benz SLR McLaren, מסווגים לעיתים בקטגוריית מכוניות-על.
בזכות מנועיהן רבי העוצמה, מכוניות מדגם GT יכולות להתחרות בהצלחה עם רבים מדגמי מכוניות הספורט, הן במהירות המרבית והן בזמני האצה. אולם, דגמי GT נופלים בדרך כלל באופן משמעותי מדגמי ספורט באחיזת הכביש, זאת עקב משקלם ומערכת המתלים הרכה. דגמי GT שימושיים יותר מדגמי ספורט לצורך שימוש יום-יומי וכן לנסיעות ארוכות.
קיימות וריאציות שונות של GT והן:
חינוך ממלכתי
חינוך ממלכתי או מערכת חינוך ציבורית הם מונחים המתייחסים למערכת של בתי ספר ומוסדות חינוכיים אחרים המופעלים על ידי המדינה ומשרתים את אזרחיה. המוסדות במערכת כזאת מיועדים ברובם לילדים ולבני נוער, אם כי במדינות רבות יש גם מערכת של אוניברסיטאות ציבוריות ומערכות חינוך למבוגרים שלא יכלו ללמוד בילדותם.
במדינות רבות הלימוד במערכת החינוך הממלכתית, או בבית ספר פרטי מוכר, הוא חובה המעוגנת בחוק בגילאים מסוימים (החובה חלה בדרך-כלל על ילדים ובני נוער מגיל 4-5 ועד גיל 16-17). החוקים המחייבים לימוד במוסדות החינוך הממלכתיים נתפסים כחוקים המגינים על זכויות הילד, כיוון שכך השכלת הילד אינה נתונה לשיקול דעתם הבלעדי של ההורים, ויש ערובה של המדינה לכך שכל אזרח יזכה להשכלה בסיסית. על פי סעיף 29(2) לאמנת זכויות הילד שנכנסה לתוקף בשנת 1990, אסור למדינות למנוע מהורים ומגופים להעניק לילדים חינוך פרטי, כל עוד הוא עומד בדרישות מינימום של האמנה. בהתאם לכך קבע בית המשפט העליון בישראל ש"זכותו של אדם לבחור לילדו מוסד חינוכי פרטי, חלופי למסגרת הממלכתית, הוכרה בארץ ובעולם, במשפט הבינלאומי ובמשפט הפנימי כאחד".
האלטרנטיבות לחינוך ממלכתי הן חינוך פרטי, חינוך ביתי ואי מתן חינוך. ביחס לחינוך הפרטי ולחינוך הביתי, התכנים ושיטות הלימוד של החינוך הממלכתי הם אחידים יותר וזאת משום שהם נקבעים על ידי מוסדות המדינה. ההבדלים העיקריים בין בתי ספר ממלכתיים בישראל הם בין החינוך הממלכתי החילוני לחינוך הממלכתי הדתי, בין החינוך הממלכתי שניתן לבני מיעוטים לבין זה הניתן ליהודים ובין החינוך הניתן במרכז לזה הניתן בפריפריה. ההבדל בין החינוך הממלכתי הניתן במרכז לזה הניתן בפריפריה אינו תוצאה של מדיניות מכוונת וההבדל בין החינוך הממלכתי הניתן לבני דתות שונות ולדוברי שפות שונות הוא רק בחלקו תוצאה של מדיניות מכוונת.
על פי תאוריית הלאומיות של גלנר, הצורך במערכת חינוך ממלכתית היא אחד המבשרים של לאומיות. לדידו, רק מערכת גדולה כמו מדינה יכולה לממן מערכת יקרה כל כך, וכן יש משמעות שבמערכת אחת תהיה אחדות של השפה.
בישראל החינוך הממלכתי איננו אחיד ומפוצל לחינוך ממלכתי (בתוכו ישנו חינוך ממלכתי דובר ערבית) וחינוך ממלכתי-דתי. החינוך ה"עצמאי" החרדי אינו מהווה חלק מהחינוך הממלכתי בישראל. בתקופת כהונתו של שי פירון כשר חינוך נוסף גם מודל של חינוך ממלכתי חרדי, ומ-2008 התאפשר גם חינוך ממלכתי משלב שהוא חינוך ממלכתי שכולל לימוד מקורות יהודיים בהיקף רחב, תוך שימת דגש על עיסוק בזהות יהודית.
הפולמוס סביב החינוך הממלכתי.
ביקורת על החינוך הממלכתי.
כבר בשנת 1859, ג'ון סטיוארט מיל ביטא בספרו על החירות את תפיסתו לפיה לחינוך ממלכתי יש מקום רק כ'ניסוי' לצד בתי הספר הפרטיים או בחברה השרויה במשבר.
לפי מבקרי החינוך הממלכתי, חירותם ההורים מחייבת לאפשר להם להשפיע על חינוך ילדם ולבחור עבורו חינוך פרטי. מעבר לכך, לפי הגישה הליברלית יש לתת משקל מכריע לכך שהגורם שיש לו את האינטרס המובהק ביותר בהצלחת החינוך של הילד - הוא ההורה - שאף יישא בתוצאות במקרה של כישלון חינוכי. לכן קיים סיכוי גבוה יותר שההורה יקבל החלטה מושכלת על חינוך ילדו לעומת פקיד ממשלתי בכיר ככל שיהא.
עוד מראים מבקרי החינוך הממלכתי כי התחרותיות בין בתי הספר הפרטיים ויכולתם לפטר מורים כושלים, תעודד בקרב בתי הספר יעילות ומצוינות שחסרה בחינוך ציבורי. לפי הגישה הליברלית, בחינוך הממלכתי חסרה מאוד מערכת תחרותית שתגרום להליך מעין "אבולוציוני" בו בתי הספר שיפעלו בצורה מיטבית ישגשגו ואף יהפכו מודל לחיקוי, ואילו בתי ספר כושלים יסגרו ויפנו את מקומם לבתי ספר טובים יותר.
במענה לטענה כביכול חינוך ממלכתי מסייע לשכבות החלשות, מבקרי החינוך הממלכתי משיבים כי דווקא השכבות החלשות נפגעות מהעדר חינוך פרטי שכן האוכלוסיות החזקות מקבלות גם כיום תוספת לחינוך הציבורי ואילו השכבות החלשות שמסתפקות בחינוך הממומן הן אלו שנפגעות ביותר מה'בינוניות' של החינוך הציבורי.
קיש רומנו
אליעזר חודורוב
אליעזר חודורוב (17 במאי 1904 - מרץ 1965) ימאי עברי וחלוץ הימאות העברית, איש הפלוגה הימית ורב חובל מקצועי שתרם רבות להתפתחות הימיה העברית ולמדינת ישראל.
ביוגרפיה.
אליעזר (לוסיה) חודורוב נולד בעיר קובל שבווהלין. בטרם מלאו לו 14 שנה החל בארגון וליכוד בני הנוער היהודי. תחילה ייסד בעיר את תנועת הצופים ברוחו של רוברט באדן פאוול. התנועה שהנהיג גדלה מיום ליום אף מעבר לעיר קובל. לוסיה שימש באותם ימים גם מורה ספורט ב-"תרבות"- הגימנסיה העברית בקובל. מטרתו הייתה חינוך צופי-לאומי, מיזוג ערכי הצופיות וערכי הלאום לשלמות אחת.
בשנת 1921 קבלה התנועה את שמה "הסתדרות השומרים ע"ש טרומפלדור" ומנתה בקובל כ- 400 חניכים. לוסיה עורר את הרעיון הציוני בכל העיר קובל. תוך תקופה קצרה התפשטה התנועה לכלל ערי ועיירות פולין ומנתה אלפים רבים. פעילותו התמקדה בשליחות הציונית והוא לקח חלק פעיל בקונגרסים והוועידות הציוניות, דוגמת הוועידה העולמית של תנועות הנוער היהודיות בדנציג 1924. בשנת 1925 קרא להתלכדות תנועות הנוער המרכזיות בפולין ותנועתו התאחדה ביוזמתו עם תנועת "השומר הצעיר".
בספטמבר 1925 עלה לוסיה לארץ, הצטרף למחנה עבודה מול הים בכרמל והרעיון להיות יורד ים דבק בו.
בארץ נישא לשלומית פרידמן, בת רחובות, ממשפחת חלוצים מקובל.
חודורוב היה פעיל בארגון ההגנה בחיפה, שחלומו היה ימאות. בשנת 1927 נסע על חשבונו ללמוד בבית הספר הימי בצרפת. משנקלע לקשיי מימון של שהותו ולימודיו, פנה בבקשת עזרה כספית אל ההגנה, שלאחר דיון ניאותה לתת לו סיוע (שהיה קטן ולא מספק) מתוך ראיית לימודיו כהשקעה לטווח הרחוק. ב-1930 שב מלימודיו בצרפת ושולב בפעילות ההגנה להעברת נשק בדרך הים.
חודורוב היה מדריך ומורה בבית הספר הימי זבולון ולימים קצין חיל הים. עקב פיצול פעילותו של בית הספר זבולון לשני בתי ספר, יומי וערב, הייתה מתיחות בלתי נסבלת באגודה הימית, וחודורוב כמו אחרים עזב את הירקון לנסות כוחו בצי הימי.