עם גיוסו לצה"ל שובץ בחטיבת גבעתי. בגבעתי עבר דגן הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לחטיבה כמפקד מחלקה. בהמשך שימש כמפקד פלוגה בחטיבה ולאחר מכן כמפקד גדוד צבר, אותו הוביל בלחימה בדרום לבנון. לאחר מכן שימש כמפקד בא"ח גבעתי. במהלך האינתיפאדה השנייה שימש כמפקד החטיבה הדרומית ברצועת עזה, והוביל אותה בלחימה ברצועה עזה כנגד הטרור הפלסטיני. לאחר שבאוגוסט 2001 חדרו שני מחבלים למוצב מרגנית שברצועת עזה והרגו שלושה חיילים, נרשמה בתיקו של דגן הערה פיקודית. בהמשך שימש כראש תורת חי"ר וצנחנים במפקדת קחצ"ר. בתפקידו האחרון בצה"ל כיהן כנספח צה"ל ברוסיה.
ריאליזם פנטסטי
פחד ממים
פחד ממים (באנגלית: Aquaphobia; בתעתיק מאנגלית: אקוופוביה) הוא פוביה ספציפית המתבטאת בפחד מתמשך, בלתי רציונלי ובלתי נשלט ממים. פוביה זו היא מעבר לשליטתו של הלוקה בה, והיא עלולה להפריע לחיי היום יום.
אנשים עשויים לסבול מפחד זה למרות שלרוב הם מבינים כי המים באוקיינוס, בנהר ואפילו באמבטיה אינם מהווים איום וסכנה ממשית. לפיכך הם עשויים להימנע מפעילויות כגון שיט ושחייה, או שהם עשויים להימנע משחייה בים העמוק לדוגמה על אף שהם יודעים לשחות. הפחד עשוי להתעורר גם כשאנשים הלוקים בפוביה זו נרטבים ממים שהותזו עליהם באופן בלתי צפוי, או כשהם נדחפים או מושלכים למים.
יש להבדיל בין מונח זה לבין מונח מקביל בשם הידרופוביה, שהוא גם כן מבטא פחד קיצוני ממים, אך הוא תסמין של כלבת - מחלה נוירולוגית חמורה אשר אחד מתסמיניה הוא פחד כה קיצוני ממים עד כדי חוסר יכולת לשתות.
שכיחות.
פחד ממים הוא אחד מתתי הסוגים הנפוצים ביותר של הפוביה הפשוטה, שהיא הצורה הנפוצה ביותר של הפרעות חרדה (בין 8.7% ל-18.1% מהאמריקאים סובלים מפוביות.). במאמר על הפרעות חרדה באיסלנד נמצא כי פחד ממים עשוי להשפיע על 1.8% מהאוכלוסייה האיסלנדית הכללית, או בערך אחד מכל חמישים אנשים.
גורמים.
פסיכולוגים מצביעים על כך שפחד ממים עשוי להיווצר בשל מגוון גורמים גנטיים, אישיותיים וחווייתיים. ייתכן שפחד ממים נובע מטראומה שאירעה לאדם במהלך חייו בעקבות התנסות מאיימת עם מים, או שעצם השהות במים, סביבה שאינה מוכרת, מעלה חוויות לא מודעות של חוסר שליטה.
אקווהפוביה
רכבת רוכנת
רכבת רוכנת (באנגלית Tilting train "טילטינג") היא רכבת בעלת מנגנון המאפשר לרכבת להטות עצמה בעיקולי תוואי המסילה. כאשר רכבת נוסעת בקטע מסילה מעוקל, היא מפעילה כוח צנטריפוגלי על הנוסעים שבתוכה, הדבר גורם לאי-נוחות לנוסעים, עלול לגרום לנפילת חפצים ולנוסעים עומדים לזוז ממקומם. הטיית הרכבת בכיוון העיקול גורמת להקטנת התאוצה הצדדית (שנוצרת על ידי הכוח הצנטריפוגלי) על הנוסעים ובכך מאפשרת לנסוע במהירות גבוהה יותר בעיקול בלי לחרוג מערכי התאוצה הצדדית המקסימלית על הנוסעים. יתרון מנגנון זה בא לידי ביטוי בשימוש במסילות מפותלות - הוא מאפשר קיצור זמן הנסיעה ללא השקעה רבה בתשתית ליישור העיקולים.
סוגי מנגנונים.
נהוג להבדיל בין שני סוגי מנגנונים:
הרכבות הראשונות ביצור המוני שהיו מצוידות במנגנון רכינה, היו רכבות מסדרת 381, בשירות הרכבות הלאומי היפני, שנכנסו לשירות בשנת 1973.
כיום נפוצים מספר מימושים שונים של המנגנון - בעיקר ברכבות מהירות.
ניסוי בישראל.
במרץ-אפריל 1998 רכבת ישראל ערכה ניסוי שנועד לבדוק את התאמת רכבות רוכנות לתשתית המסילתית בישראל ואת הקיצור בזמן הנסיעה שהן יכולים להביא. לצורכי הניסוי הובאה, במרץ 1998, רכבת בודדת (קרונוע המורכב משתי יחידות נפרדות) מסוג רוכנת, (היום בומברדיה). הרכבת הושכרה מחברת הרכבת הלאומית של גרמניה למשך חודש, וביצעה נסיעות מבחן והדגמה בקווים: תל אביב - ירושלים, תל אביב - באר שבע, תל אביב - חיפה.
בעקבות הניסוי יצאה רכבת ישראל במכרז לרכישת שמונה רכבות רוכנות. בשנת 2000 זכתה החברה האיטלקית FIAT Ferroviaria (היום אלסטום) במכרז להספקת 8 מערכי רכבות רוכנות מדגם בשווי 60 מיליון אירו. במסגרת המכרז הייתה שמורה אופציה להספקת 16 מערכים הנוספים. המכרז כלל גם חוזה לתחזוקה לתקופה של 10 שנים. אך למרות הזכייה, בעקבות בחינה המחודשת של ההיבטים הכלכלים וההנדסים, הוחלט ב-2002 לבטל את המכרז ולסגת מכוונות הרכישה.
קפל העפעף
קפל העפעף הוא קפל עור בעפעף העליון המכסה את זווית העין הפנימית אשר גורם לעיניים להיראות מלוכסנות. שמו הלטיני של קפל העפעף הוא plica palpebronasalis.
גשר האף הוא אחד מתווי הפנים הראשיים המתקשר בדרך כלל באופן הדוק עם קפל העפעף. גשר-אף שבסיסו למטה יותר, גדלים הסיכויים להיווצרות קפל עפעף במצב כזה. ולהפך, הסיכויים להיווצרות קפל עפעף קטנים ככל שבסיס גשר האף ממוקם למעלה יותר. קיימים גורמים שונים המשפיעים על היווצרות קפל עפעף, ובהם המוצא הגאוגרפי, גיל ומצבים רפואיים מסוימים.
גורמים.
תפוצה גאוגרפית.
קפל העפעף מופיע בעיקר אצל בני אדם החיים במזרח אסיה, בדרום-מזרח אסיה, מרכז אסיה, אינואיטים גרינלנדים, עמים ילידים ביבשת אמריקה, בושמנים (שבט ה"סן"), ברברים, ולעיתים גם אצל אירופאים (כגון סקנדינבים ופולנים).
האנתרופולוג קרלטון ס. קון אמר כי "חצי קפל" מופיע באוכלוסיות פיניות וסלאביות, בעוד ש"קפל עפעף פנימי מלא" מופיע באוכלוסיות ה"מזרח" ו"בצפון הרחוק".
גיל.
לרוב העוברים נעלם קפל העפעף במהלך ההיריון בין החודש השלישי לשישי.
מצבים רפואיים.
לפעמים קפל עפעף הוא תוצאה של מום מולד. מצבים רפואיים המונעים מגשר האף להתפתח ולהזדקר, בדרך כלל נקשרים אל קפל העפעף. כ-60% מבני האדם הסובלים מתסמונת "דאון" הם בעלי קפל עפעף בולט. בשנת 1862, סיווג הרופא-המדען, ג'ון לנגדון דאון, תסמונת זו הקרויה על שמו. הוא השתמש במונח "מונגולואיד "כדי לתאר את הסובלים מהתסמונת. המקור לכינוי נעוץ בתאוריה האתנית של בלומנבאך ששלטה אז, ובתפיסתו כי ילדים בעלי תסמונת דאון חלקו קווי פנים פיזיים דומים (קפל העפעף) לאלו ממוצא מונגולי. בעוד שהכינוי "מונגולאיד" המשיך להיות בשימוש נרחב עד שנות ה-70 המוקדמות, כיום הוא נחשב לכינוי גנאי ולא מדויק, וכבר איננו בשימוש.
קפל העפעף בולט מהווה אחד מסימני ההיכר של תסמונת זלווגר. דוגמאות לתסמונות נוספות הן תסמונת אלכוהול עוברית, פנילקטונוריה ותסמונת טרנר.
מקור אבולוציוני.
יש המשערים כי קפל העפעף נגרם כתוצאה מגורמים אקלימיים וכי ייתכן שהחל להתפתח יותר מפעם אחת במהלך האבולוציה של האדם. חשוב לציין שהבסיס הגנטי לקפל העפעף עדיין איננו ברור דיו.
השומן שמעל העיניים מבודד אותן, ושומר על חום הגוף.
מנגנון
בהנדסה, מנגנון (בלועזית: מֶכָניזם) הוא מערכת מכנית שתפקידה להמיר כוח ותנועה נתונים לכוח או תנועה מבוקשים.
כל מכונה מכילה מנגנון אחד או יותר. מכונות מורכבות יכולות להכיל מאות, ואף אלפי מנגנונים. במנגנונים נעשה שימוש ברכיבים כגון: גלגלי שיניים, קפיצים, מוטות, רצועות, שרשראות וזיזים.
מנגנון עשוי להכיל רכיבים המיועדים להגדלת או הקטנת חיכוך, כגון: בלמים, מצמדים ומסבים.
מנגנון עשוי להכיל רכיבים מבניים כגון: קונסטרוקציה, מסמרות וברגים. שימוש במנגנונים שכיח בריהוט, למשל, מיטה מתקפלת. ברכיבים אדריכליים, למשל, ידית של דלת. במכשירי כתיבה ובאריזות. מנגנון להמרת תנועה הוא מערכת בוכנה-טלטל-גל ארכובה ממירה את התנועה הקווית שנוצרת בבוכנות מנוע בעירה פנימית, לתנועה סיבובית של גלגלי רכב.
המושג מנגנון המשמש כתרגום של המושג הלועזי "מכניזם" קיים גם בדיסציפלינות אחרות כמו גאולוגיה ומדעי חברה. בתחום הגאולוגיה המושג מכניזם מתייחס למנגנון התנועה היחסית שמתקיימת על מישור שבר בעת רעידת אדמה. ישנם 2 סוגים של תנועה יחסית בעת התרחשות רעידת אדמה: מנגנון תנועה אנכית ומנגנון תנועה אופקית. מנגנון התנועה קובע גם את סוג ההעתק שנוצר כתוצאה מהתנועה היחסית: העתק ישר, הפוך והעתק והעתק תזוזה אופקית. כאשר רעידת האדמה מתרחשת בקרקעית האוקיינוס, מנגנון תנועה אנכי יגדיל את הסיכוי להיווצרות גל צונאמי.
היסטוריה.
השימוש במנגנונים פשוטים היה נפוץ כבר בימי קדם. המנגנונים שהיו נהוגים בשימוש עד תקופת הרנסאנס היו: מנוף, גלגל עם ציר, גלגלת, מישור משופע, טריז ובורג.
המצאת מנוע הקיטור במאה השמונה עשרה הביאה לפיתוח מואץ של מנגנונים חדשים, ומדענים ומהנדסים עסקו בפיתוח מנגנונים למטרות שונות. המהנדס הגרמני פרנץ רולו בן המאה התשע עשרה, הביא את תורת המנגנונים לשיא התפתחותה. הוא יצר סדרה של כ-800 מנגנונים שונים, ופיתח מתודולוגיה ששיפרה מאוד את יכולת האנליזה והסינתזה של מנגנונים.
אדם זוסמן
אדם זוסמן (נולד ב- 1969) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, אשר פיקד על גדוד רותם, וחטיבת הנגב.
ביוגרפיה.
עם גיוסו לצה"ל בשנת 1987, שובץ בגדוד רותם בחטיבת גבעתי. בגבעתי עבר זוסמן הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לגדוד כמפקד מחלקה, וכמפקד פלוגה מסייעת בגדוד רותם, בהמשך זוסמן שימש כמפקד פלנ"ט גבעתי, והוביל אותה בלחימה בדרום לבנון. לאחר שהועלה לדרגת סא"ל, מונה בשנת 2002 למפקד גדוד רותם והוביל את הגדוד בלחימה במהלך האינתיפאדה השנייה ברצועת עזה, את תפקידו סיים ב-2004. בהמשך מונה לרע"ן חי"ר במרכז לאימונים טקטיים (מא"ט) במל"י. בהמשך הועלה לדרגת אל"ם ושימש כמפקד חטיבת הנגב ובמקביל כרמ"ט עוצבת סיני, לאחר מכן בשנים 2009–2012 שימש מפקד מחוז דן בפיקוד העורף. בתפקידו הבא שימש כרמ"ח שיתוף פעולה צבאי בינלאומי באג"ת. בשנת 2014 מונה לנספח צה"ל הראשון בקנדה.
סוואן (פירושונים)
סוואן (Swan) הוא שם משפחה שמקורו באנגלית ומשמעותו ברבור.
אפרים קופפר