ב-2016 יעץ לחבר הכנסת אראל מרגלית בהתמודדותו על ראשות מפלגת העבודה. מרגלית הגיע למקום הרביעי.
בספטמבר 2016 מונה לאחד היועצים האסטרטגים בקמפיין המפלגה הסוציאל-דמוקרטית בבחירות לפרלמנט ברומניה. המפלגה הגדילה את כוחה לכ-45% מהמושבים בפרלמנט. ייעץ גם למפלגה הליברלית של קוסובו.
שימש כיועץ אסטרטגי לקנצלר אוסטריה כריסטיאן קרן בתקופה שבין ינואר 2016 עד ליולי 2017.
קלוגהפט כתב עם חיים אביחיל ורז יובן את התסריט לסדרת הדרמה-מתח הפוליטית "שלטון הצללים". הסדרה שודרה ב"HOT" בשנת 2018.
יעץ בהתנדבות מאחורי הקלעים (בנוסף למנהלי הקמפיין הרשמיים) לתמר זנדברג בהתמודדותה על ראשות מרצ ב-2018, צעד שחשיפתו הובילה לביקורת על זנדברג ולהתנצלותה.
בבחירות המוניציפליות של 2018 ייעץ קלוגהפט לצביקה ברוט שניצח את ראש עיריית בת ים המכהן יוסי בכר.
באותה תקופה היה קלוגהפט יועץ אסטרטגי לקמפיין המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל בהשקת מטה 105 להגנה על ילדים ברשת.
קלוגהפט ייעץ גם לסלומה זוראבישווילי שניצחה בבחירות לנשיאות גאורגיה בנובמבר 2018.
לקראת הבחירות לכנסת ה-21, עודד קלוגהפט את נפתלי בנט ואיילת שקד לפרוש מהבית היהודי ולהקים את מפלגת הימין החדש. הוא גם ייעץ למפלגה החדשה בימיה הראשונים. אולם לא עבד עם המפלגה בקמפיין הבחירות.
בשנת 2020 הוא ייעץ לראש הממשלה בנימין נתניהו .
ביולי 2021 מונה על ידי ראש הממשלה נפתלי בנט ליועצו האסטרטגי.
קלוגהפט דורג על ידי העיתון "ג'רוזלם פוסט" בין 50 היהודים המשפיעים בעולם לשנת 2020.
באוקטובר 2021 הוביל את ניצחונה של מפלגת החלום הגאורגי במשאל העם בגאורגיה, והיה יועצו האסטרטגי של הכדורגלן לשעבר קאחה קלדזה בניצחונו בבחירות לראשות העיר טיביליסי.
פזמונאות.
קלוגהפט כתב שירים רבים, מהם בעלי פן ציבורי. בין השירים: "חיוך של ילד", שנכתב לזכר אחיו שאותו מצא ירוי מנשקו האישי בעת ששירת בצה"ל, ושהתפרסם בלחנו של יוני רועה ובביצועם של ישי לפידות וחיים ישראל; "הפכתי שבוי" שהלחין נמרוד לב וביצע יחד עם קרנית גולדווסר בעת מלחמת לבנון השנייה; "מגיע לנו יותר" שאותו ביצעו גלעד שגב ורעות חסון בעצרת שקראה להתפטרותו של אהוד אולמרט בעקבות דו"ח וינוגרד, ו"שיר ערש" שאותו חיבר ב-2010 אחרי אירועי המשט לעזה, הלחין עמיר בניון ואותו הם שרו עם חברי הכנסת מישראל ביתנו, הליכוד, וקדימה. שיר זה בוצע גם ב-2011 על ידי נינט טייב בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות. לאחר רצח בני משפחת פוגל ב-2011 כתב את מילות השיר "התנערי" שביצע עמיר בניון. כתב גם את מילות השיר "תשירי ילדה" שיצא בתקליטו של הזמר ישי לוי בשנת 2012. ביולי 2015, במלאת עשור להתנתקות, הוציא עם הזמר דוד ד'אור ורדיו "גלי ישראל" את השיר "הבית שלי הולך אתי".
ב-29 בינואר 2018 ביצעו הזמרים מירי מסיקה, עמיר בניון ודוד ד'אור על בימת האו"ם בניו יורק את שירו של קלוגהפט "האחרון שנשאר" בטקס יום השואה הבינלאומי, בעברית, ערבית ואנגלית. השיר בוצע גם ביום השואה הבינלאומי בשנת 2020 בנוכחות עשרות ראשי מדינות מהעולם.
בינואר 2019 יצא השיר שכתב קלוגהפט לעמיר בניון וישי ריבו "ספירה לאחור".
לקראת יום השואה 2019 יזם קלוגהפט את הפרויקט להחייאת שירי יהודים מהגטאות "שם עולם". בפרויקט נטלו חלק אביב גפן, נינט, מוש בן ארי ועוד במסגרת זו כתב את השיר "אמא שלי" לנועה קירל, על בסיס כתבי אם בתקופת השואה
באפריל 2020 יצא השיר "התרת חלומות" שאת מילותיו כתב קלוגהפט לשולי רנד. בפברואר 2021 יצא השיר "הרימי עיניים" של להקת שלווה שכתב קלוגהפט, המוקדש לקידום סיוע לבעלי מוגבלויות, וכן השיר "תחזיק חזק" שביצע ארקדי דוכין למילותיו של קלוגהפט. בשנת 2021 יצאו השירים "ואם נלך" ו"זכרונות ילדות" המבוצעים על ידי רבקה זהר שאת מילותיהם כתב קלוגהפט.
חיים אישיים.
קלוגהפט נשוי לשרון, אדריכלית והם מתגוררים בגבעת שמואל. לזוג שלושה ילדים.
חיים אליעזר בן יצחק
רבי חיים אליעזר בן יצחק מווינה, ידוע גם בכינוי מהר"ח אור זרוע, היה בנו של ר' יצחק מווינה, וערך את כתביו של אביו.
חי במחצית השנייה של המאה ה-13, היה ראש ישיבה בעיר וינר נוישטאדט שבאוסטריה. במשך תקופה מסוימת התגורר בצרפת, ומאוחר יותר שב להתגורר בגרמניה בעיר מגנצא. ידוע שהשתתף במגנצא בוועידת הקהילות שהתקיימה בשנת 1288.
למהר"ח אור זרוע היה בן בשם רבי יצחק, שחי כנראה בווינה. יש שזיהו אותו עם רבי יצחק בן חיים אופנהיים, מחכמי גרמניה באותו דור, שדבריו מצוטטים בידי חכמי הדורות הבאים כמהרי"ל, תרומת הדשן ועוד. אולם, הרב ישראל פלס דחה זיהוי זה והראה כי מדובר בשני אישים שונים שחיו במקומות שונים, וכי יש ביניהם הפרש של דור אחד.
אדוניי
אלוה
משה פרנקנטל
משה יהודה (ליאו) פרנקנטל (1914 – 1993) היה תעשיין ישראלי, מחלוצי תעשיית החלב בישראל.
ביוגרפיה.
נולד בפרנקפורט שבגרמניה למשפחה דתית. בצעירותו שימש כמשגיח כשרות אצל יצרני החלב עבור הקהילה היהודית בפרנקפורט. כך רכש ידע בהכנת מוצרי חלב וייצר גבינות כשרות לקהילה היהודית המקומית. בשנת 1936 עלה עם רעייתו סופי לבית ברויאר לארץ ישראל, והתיישב בפאתי שכונת זיכרון מאיר בבני ברק, סמוך לישיבת פוניבז'.
בשנת 1939 הקים את מחלבת "נגה" בכפר שמריהו. פרנקנטל היה הראשון שייצר חלב שעבר תהליך עיקור, במכונה שייבא לשם כך. החלב שמכר בבקבוקים היה עמיד יותר מחלב טרי בכדים. מחלקי החלב הטרי ראו בו איום על פרנסתם, והיו אף שהתנכלו למשאיות שהובילו בקבוקי חלב מתוצרתו. בהמשך עסק פרנקנטל בייצור ופיתוח חלב ומוצריו, כמו כן עסק בסחר וייבוא גבינות מאירופה ואוסטרליה וסיפק גבינות כשרות לרחבי העולם היהודי.
בתחילת שנות ה-50, עם גלי העלייה הגדולים ממדינות צפון אפריקה, היה פרנקנטל למתחרה של "תנובה" על אספקת מוצרי חלב למעברות ולמחנות העולים. יתרונה הגדול של "תנובה" היה בכך ששיווקה גם ירקות, והקמעונאים העדיפו את הקשר העסקי עם "תנובה". כדי להתמודד מול "תנובה" נכנס פרנקנטל לשותפות עם חברת "רסקו", שהייתה בעלת אגודת "טנא" (קבוצת חקלאים מגדלי ירקות) וביחד הקימו ב-1953 את "טנא נגה". מאוחר יותר מכר פרנקנטל את חלקו בטנא נגה לרסקו.
בשנת 1970 הקים פרנקנטל, יחד עם בנו צבי וחתנו יאיר וייל, את מפעל הגלידות "סנוקרסט". בתחילה שכן המפעל בבני ברק, וכעבור זמן עבר לפתח תקווה. בהחלטה אסטרטגית החליט פרנקנטל שלא להתמודד מול יצרניות הגלידות הגדולות ובחר בשיטת שיווק חדישה ובלעדית: מכוניות מנגנות ("אוטו גלידה"). מוצרי החברה לא נמכרו בחנויות אלא רק דרך אחת מ-120 המכוניות שהפעילה החברה. כעבור זמן התחילו גם החברות המתחרות להשתמש בשיטת שיווק זו.
בספר "שטראוס – סיפור של משפחה ותעשייה" מספר מיכאל שטראוס על התחרות שהייתה בין פרנקנטל לאביו ריכרד שטראוס. בשנות ה-50 קיבלה ממשלת ישראל משלוח של גבינת צ'דר מארצות הברית, שממנה מייצרים גבינה מותכת. הממשלה פרסמה מכרז על מכירת הגבינה. פרנקנטל ושטראוס נדברו ביניהם להגיש הצעה משותפת למכרז וכך לקבל מחיר מוזל, אך לבסוף הציע פרנקנטל הצעה פרטית גבוהה יותר וזכה במכרז. עקב כך הקים פרנקנטל בבני ברק את מפעל "כפיר" לייצור גבינה מותכת.
שטראוס נצר את העלבון בלבו. לימים, כש"סנוקרסט" מכרה את מוצריה מתוך מכוניות מנגנות, שטראוס הבן בא לפרנקנטל והודיע לו כי גם "שטראוס" תתחיל לעשות שימוש בשיטה זו לשיווק גלידות מתוצרתה. בתגובה אמר פרנקנטל כי אם "שטראוס" תתחרה בו בתחום זה, הוא יתחרה בה ויקים מפעל מקביל. לרגע הזה ייחל שטראוס. פרנקנטל אכן השקיע סכומים עצומים בהקמת מפעל מתחרה ל"שטראוס", ובסופו של דבר עמד בפני פשיטת רגל.
בשנים 1980–1981 נמכרו בזו אחר זו "סנוקרסט" ו"טנא נגה" ל"תנובה". באותה תקופה הקימה משפחת פרנקנטל את חברת "פדקו", שייצרה מוצר סויה חדשני בשם "טבעול". אבי הרעיון היה טכנולוג המזון ד"ר מיכה שמר. החברה פיתחה אותו לייצור תעשייתי והוא נרשם כפטנט עולמי. בשנת 1985 נמכר "טבעול" לקיבוץ לוחמי הגטאות. המתווך בעסקה היה איש קיבוץ לוחמי הגטאות גזי קפלן, לימים מנכ"ל אסם, שרכשה את "טבעול".
משה פרנקנטל נפטר בשנת 1993.
היה נשוי לצפורה לבית ברויאר (נינה של ר' שמשון רפאל הירש) ואב לשלושה בנים צבי, אלחנן ויצחק ושתי בנות, חנה וייל ויהודית ונגרובר. בנו הוא יצחק פרנקנטל. בנו צבי פרנקנטל וחתנו יאיר וייל המשיכו את העסק המשפחתי והקימו ביבנה את חברת "כפיר", שפיתחה את ה'גבינול', מוצר הבסיס של 'הצהובה הטובה' – תחליף גבינה צהובה ללא כולסטרול.
אלייג'ה מוחמד
מפלגת העצמאות הערבית
המפלגה השמרנית הבריטית
מפלגת הלייבור הבריטית
רוב מוחלט
רוב מוחלט הוא רוב של בעלי זכות ההצבעה, ללא תלות במספר המתנגדים לדעת הרוב או במספר המשתתפים בהצבעה. כך בחברה או ארגון המונים 35 חברים, רק במידה ולמעלה מ-17.5 מהקולות יהיו בעד, ההצעה תתקבל. גם במידה וסך המשתתפים בדיון הוא 20, ורוב של 17 מתוכם יצביעו בעד, שהוא רוב גבוה לסך המצביעים, ההצעה לא תתקבל היות שאין רוב מסך חברי הארגון.
רוב מוחלט יכול להיחשב לרוב מיוחס מסך המצביעים, אך הוא רוב פשוט מסך בעלי זכות ההצבעה.
כאשר בארגון יש מספר מושבים שאינו משתנה, הרוב המוחלט דורש מספר קבוע של תומכים. לדוגמה בכנסת יש 120 חברים. כך רוב מוחלט של חברי הכנסת יהיה של 61 קולות ומעלה, ללא קשר למניין המשתתפים בהצבעה.
רוב הארגונים הפרטיים אינם משתמשים ברוב מוחלט קבוע, המשמש בעיקר במערכות ציבוריות וממשלתיות כדוגמת, מועצת הביטחון של האו"ם והכנסת.
רוב מיוחד
סוסיא
שווה-צלעות
אליזבט קאדי סטנטון
כרומיום OS
ישראל במשחקים הפאראלימפיים