הקמת ההתנחלות חודשה ב-1988 בחסות משרד השיכון חלק מהמתיישבים החליטו לבנות את ביתם בעצמם. 100 משפחות שלקחו משכנתאות מבנק טפחות בעת הקמת היישוב נאלצו להמשיך לשלם אותן על אף שהבתים לא נבנו. לאחר מאבק משפטי ממושך שהגיע לדיון בבית המשפט העליון, אולץ הבנק לבטל את המשכנתאות.
נופים וההתנחלות הסמוכה יקיר היו אמורות להיות יישוב אחד אך בשל חילוקי דעות בין המייסדים, הוקמו שני יישובים צמודים.
בשנת 2013 הוגשו תוכניות לבניית כ-103 יחידות בפרויקט בשם "הבננה": בתים אותם ניתן להגדיל עם התרחבות המשפחה. בחודש דצמבר 2013 אישר שר הביטחון בחתימתו את תוכנית התב"ע לשטח ה"בננה". הבנייה החלה ב-2015.
בחודש מרץ 2014 רכשה חברת חמדת שומרון קרקע לבניית כ-100 יחידות דיור והחלה בשלבי תכנון ראשוניים.
בחודש יוני 2015 הגישו המנהל האזרחי והמועצה האזורית שומרון למינהל מקרקעי ישראל תוכנית להרחבת היישוב.
חוות יאיר.
בשנת 1999 הוקם היישוב חוות יאיר שנמצא על חלק מאדמות נופים. בתחילה הוקם כמאחז ובינואר 2021, המדינה הסדירה את היישוב.
אופי היישוב.
נופים הוא יישוב כפרי ללא ועדת קבלה. ישנם מוסדות דתיים כגון מקווה ובית כנסת ושתי תנועות נוער: החילונית היא בית"ר והדתית היא בני עקיבא.
ביישוב שלושה גני ילדים, ואחד מהם זכה לפרס משרד החינוך לשנת 2008.
ענב (יישוב)
עֵנָב (לפעמים בכתיב מלא: עינב) היא התנחלות ויישוב קהילתי דתי בשומרון על כביש 57 בין ענבתא לבין בית ליד, 4 ק"מ מזרחית לאבני חפץ.
היישוב ענב מוזכר במקרא בהקשר למלחמת יהושע בענקים . שם זה השתמר באתר ששמו ענב אלכביר שנמצא בדרום הר חברון, ולא הרחק משם הוקם ב-1982 היישוב הקהילתי אשכולות, מושג סמלי הקשור לענבים.
ביישוב פועל סניף של תנועת הנוער בני עקיבא.
היסטוריה.
היישוב הוקם בדצמבר 1981 על ידי ארגון אמנה ושייך למועצה אזורית שומרון. שמו של היישוב-סמלי, על שם כרמי הענבים שגדלו בעבר באזור השומרון. וכן, על פי שמה של העיירה הפלסטינית הסמוכה - ענבתא.
למרות שהיישוב הוקם בדצמבר 1981, טקס העלייה על הקרקע נחגג רק באוקטובר 1982, בעת שביישוב התגוררו 19 משפחות, לאחר נסיגת צה"ל מסיני במסגרת הסכם השלום עם מצרים. בדצמבר 1985 התקיים טקס התחלת בניית יישוב הקבע, בהשתתפות השר משה ארנס. היישוב מונה כ-200 משפחות.
עלי זהב
עֲלֵי זָהָב הוא התנחלות ויישוב קהילתי בדרום-מערב השומרון על ציר 446, שייך למועצה אזורית שומרון, ליד היישובים פדואל, ברוכין, לשם וכפר א-דיכ. נכון למאי 2019, היישוב מונה כ-3,200 נפשות וקיימות תוכניות הרחבה לעוד 1,000 משפחות.
היסטוריה.
היישוב נקרא על שמה של עליזה בגין (עלי זה בגין), רעייתו של מנחם בגין. שמו הקודם של היישוב היה יועזר, על שם יוסי בן יועזר איש צרדה, כיוון שצרדה זוהתה בחרבת בנת-בר ובחרבת בלטה, הסמוכות ליישוב. שם נוסף שניתן ליישוב היה גרעין סתיו.
היישוב הוקם בשנת 1983 על ידי גרעין משפחות מגוש דן. באפריל 1984 היו ביישוב 15 משפחות שהתגוררו בקרוונים ובתחילת 1989, עת עמדו המתיישבים הראשונים להיכנס לבתי הקבע, היו ביישוב 48 משפחות. היישוב נפגע עם פרוץ האינתיפאדה, ופיתוחו נבלם. בשנת 1991 נעשה ניסיון להרחיב את היישוב עם משה ורבין שביקש להקים את רמת השרון ב' בשומרון, אך התוכנית לא יצאה אל הפועל. מספר ניסיונות פיתוח והרחבה נוספים כשלו מחוסר התעניינות. בשנת 2009 רכשה אמנה זכויות הרחבה ביישוב והצליחה לאושש אותו ולהכניסו לתנופת גדילה מחודשת עם הגעתם של משפחות חדשות דתיות ולא דתיות, חלקם בעלי מקצועות חופשיים. היישוב זכה בפרס הקליטה לשנים 2013 ו-2014 של מועצה אזורית שומרון על הגידול במספר התושבים.
אופיו של היישוב, אשר היה חילוני (עם כ-9% משפחות דתיות), השתנה למעורב (כ-40% דתיים ב-2014).
בשנת 2013 נוסדה לשם כשכונה של היישוב עלי זהב ובה כ-200 משפחות, לאחר זמן הוכרזה לשם כיישוב בפני עצמו.
במקביל לתנופת הבנייה בעלי זהב, נמשכת תנופת בנייה גם ביישובים הסמוכים (פדואל, ברוכין), ונוצר גוש התיישבות המונה כ-8,000 נפשות. יחד עם בית אריה הצמודה גוש היישובים מונה כ-13,000 נפשות.
מאפייני היישוב.
בעלי זהב מספר בתי כנסת, ספרייה, מכולת, בית נוער, חוות סוסים, מקווה טהרה, 3 גני משחקים, חמישה גני ילדים ומעון. בשנת הלימודים ה'תשע"ה נפתח ביישוב בית ספר יסודי דתי צומח. בשנת תשע"ח נפתחה ביישוב גם אולפנה צומחת לבנות, ובשנת הלימודים ה'תשפ"א נפתח עוד בית ספר יסודי דתי צומח.
בנובמבר 2021 החלו העבודות לבניית בית כנסת מרכזי לכלל האוכלוסייה בעלי זהב.
ביישוב פועל סניף של תנועת הנוער בני עקיבא, וסניף 'מעוז' של תנועת בית"ר.
לשם.
היישוב לשם נבנה ב-2013 כשכונת הרחבה של עלי זהב בשטחה המוניציפלי ולשני היישובים ועד מקומי מאוחד, אך הוא מנוהל בפועל על ידי ועד אגודה שיתופית נפרד.
עץ אפרים
עץ אפרים היא התנחלות בשומרון מזרחית ובסמיכות לאלקנה ושערי תקווה. היישוב נמצא בתחומי גדר ההפרדה ונכון לשנת 2018 מתגוררות בו כ-650 משפחות. עד שנת 2022 עץ אפרים השתייך למועצה אזורית שומרון. במאי 2022 הוכרז כי היישוב יאוחד עם שערי תקווה למועצה מקומית אחת בשם שער השומרון.
היסטוריה.
ועדת השרים להתיישבות אישרה את הקמת היישוב ב-3 במאי 1982 ותוכנית המתאר שלה הופקדה במועצת התכנון העליונה במנהל האזרחי, ב-9 במאי 1982.
ההתנחלות הוקמה ביוזמה עסקית פרטית, על ידי יערי רוזן ורחל רהט, באמצעות חברה בבעלותם בשם "יו"ש השקעות במקרקעין ופיתוח בע"מ". החל מסוף שנות ה-70 של המאה ה-20, יצא רוזן לסיורים ברחבי יהודה ושומרון בחיפוש אחר קרקעות זמינות לרכישה, וניפגש בחשאי עם סוחרי קרקעות ערבים̈. בשנת 1980 רכש ביחד עם שותפתו רחל רהט את הקרקעות שבתחום הכפר עזון עתמה שמאוחר יותר הוקמו עליהן היישובים שערי תקווה אחר כך גם עץ אפרים. עם רכישת הקרקעות הם החלו בקידום תוכנית בנין עיר וחלוקת השטח למגרשים לבניה פרטית. כמו כן החלו לשווק את הקרקעות באמצעות אסיפות ופגישות ברחבי המדינה, כדי לשכנע אנשים לרכוש מגרשים̈ לבניית בתים פרטיים במחיר של 2,000 דולר לדונם ועלות בנייה שהיא שליש מהעלות בתחומי הקו הירוק. רוכשי המגרשים נדרשו לבנות את הבתים בעצמם במתכונת של "בנה ביתך" בנוסף שילמו 5,000 עד - 6,000 דולר על פיתוח התשתיות: כבישים, ביוב, מים, וחשמל לחברה נוספת בבעלות רוזן ורהט - "החברה לפיתוח שכונות מגורים ביו"ש בע"מ". ואלף דולר כ"הלוואה" למשרד החינוך והתרבות להקמת גני ילדים ובתי־ספר, כסף שהיה אמור להיות מוחזר לוועד המקומי ביישוב כאשר יתקבל תקציב ממשלתי.
בזמן האינתיפדה הראשונה (בשנים 1988–1989) כביש הגישה היחיד ליישוב, שעבר אז דרך הכפר הסמוך מסחה, היה נחסם לעיתים קרובות, על ידי תושבי הכפר באבנים וצמיגים בוערים.
ביולי 2003 הושלם קטע גדר ההפרדה החוצץ בין היישוב לבין הכפר מסחה. זהו אחד מקטעי הגדר הראשונים שהוקמו והוא הותיר את עץ אפרים מוקפת בגדר בשלושה צדדים. תושבי הכפר עתרו לבג"ץ בטענה כי תוואי הגדר מותיר בית של משפחה אחת מהכפר בצד הישראלי של הגדר, והדבר הביא לניתוק המשפחה מהכפר ולהגבלת תנועתה. עוד טענו כי תוואי הגדר, מפריד בין הכפר לבין כ-5,500 דונם מאדמותיו שמהווים כ-85% מכלל אדמות הכפר, בהם מטעי זיתים המפרנסים משפחות רבות. בנוסף טענו כי שער "עץ אפרים" בגדר שאומר להיות פתוח בתקופת המסיק, על מנת לאפשר גישה של חקלאי מסחה אל אדמותיהם, אך המעבר דרך שער זה מתאפשר ברגל בלבד, בעוד שמעברם של כלי רכב, ובהם גם כלי רכב חקלאיים, נמנע. בג"ץ דחה את העתירה.
שם היישוב.
שם היישוב בעת הקמתו היה "אלקנה ג'", אחר כך בחרה ועדת השמות הממשלתית בשם "עץ אפרים". שמו של היישוב מתבסס על העובדה שבמקום ישב בעבר שבט אפרים ולקוח מהפטרת פרשת השבוע שבו הוקם היישוב:
אופי היישוב.
עץ אפרים הוא יישוב קהילתי ואין בו ועדת קבלה.
היישוב מתנהל על ידי ועד מקומי, המורכב מחברי היישוב.
אוכלוסיית היישוב מעורבת - דתיים וחילונים, המקיימים יחד חיי קהילה.
שכונות ביישוב.
היישוב מתחלק לשלוש שכונות עיקריות:
רחובות ביישוב.
שמות הרחובות נקראים על שם סוגי עצים, לדוגמה: רחוב החרוב, הדקל, השיטה, האלה, הרימון, הזית ועוד. כמו כן בסמל היישוב מוצג עץ בנוסף לצבי ארץ ישראלי חיה המסמלת את הנוף השומרוני.
שער השומרון.
במאי 2022 אלוף פיקוד מרכז יהודה פוקס חתם על הצו לאיחוד היישובים ובכך הושלם המהלך לאיחוד היישובים שנרקם כשבע שנים וקיבל את תמיכתם ואישורם של שרת הפנים איילת שקד ושר הביטחון בני גנץ. על פי נתוני הלמ"ס, ערב ההכרזה על האיחוד היו ביישוב שערי תקווה כ-6000 תושבים, וביישוב עץ אפרים כ-2500 תושבים.
שירותים ביישוב.
ביישוב ניתן למצוא, מועדון פיס, בית נוער, סניף בני עקיבא, ספריה ומשחקיה.
כמו כן ביישוב שירותים נוספים לציבור:
בריאן מייקל בנדיס
בריאן מייקל בנדיס (באנגלית: Brian Michael Bendis; נולד ב-18 באוגוסט 1967) הוא כותב ומאייר קומיקס אמריקני-יהודי. זוכה חמישה פרסי אייזנר. מוכר בזכות יצירותיו עבור חברות מארוול קומיקס ואימג' קומיקס.
חייו.
בנדיס החל את דרכו ככותב ומאייר קומיקס אפל ואורבני כ-"Powers" ,"Jinx" ו-"Goldfish" לפני שפרץ את דרכו בקומיקס של גיבורי-על. היה אחד מחלוציו של חותם אולטימייט מארוול בשנת 2000, עת פרסם את סדרת אולטימייט ספיידרמן. בהמשך, הוא הריץ מחדש את זיכיון האוונג'רס עם קבוצת האוונג'רס החדשים בשנת 2004, וכן כתב מספר אירועים משמעותיים ביקום מארוול כמו מלחמה סודית, בית אם, פלישה סודית, מצור ועידן אולטרון.