הצרפתים שלטו במילאנו עד 1512, כאשר גורשו על ידי שכירי חרב שווייצרים מצבא האפיפיור יוליוס השני, שמינה לדוכס מילאנו את מסמיליאנו, אחיו הבכור של פרנצ'סקו. ב-1515 פרנסואה הראשון, מלך צרפת פלש לאיטליה, ואחרי קרב מאריניאנו השתלט על מילאנו ולקח בשבי את מסמיליאנו. אך ב-1521 הצרפתים גורשו ממילאנו על ידי הספרדים, שמינו את פרנצ'סקו לדוכס מילאנו תחת פיקוחם.
פרנצ'סקו ספורצה השני השתתף בקרב ביקוצ'ה (27 באפריל 1522 שבו לחם לצד הצרפתים נגד הספרדים וכוחות האפיפיור אדריאנוס השישי, אך ללא הצלחה. אחרי קרב פאביה (24 בפברואר 1525) שבו נחלו הצרפתים מפלה ניצחת, קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה השתלט על מילאנו. פרנסצ'סקו ספורצה השני השתתף במלחמת הליגה של קוניאק (1526–1529) - מלחמה שבה השתתפו גם צרפת, האפיפיור קלמנס השביעי, רפובליקת פירנצה והרפובליקה של ונציה שכולם לחמו נגד הספרדים ומנהיגם קרל החמישי. כתוצאה ממלחמה זו, שבה יד הספרדים הייתה שוב על העליונה, פרנצ'סקו ספורצה השני נאלץ לעזוב את מילאנו.
הוא שב למילאנו ב-1529, (אחרי שלום קמברה שנחתם בין לואיז, נסיכת סבויה, אמו של פרנסואה הראשון, לבין מרגרטה לבית הבסבורג), ותרם להתפתחותה הכלכלית והתרבותית של דוכסות מילאנו. ב-4 במאי 1534 נישא לכריסטינה מדנמרק, בתם של כריסטיאן השני, מלך דנמרק ושל איזבלה מאוסטריה.
פרנצ'סקו ספורצה השני מת מבלי להשאיר אחריו יורשים - מה שגרם למלחמה האיטלקית של 1535. אחרי מותו, אחיו ג'ובאני פאולו דרש את דוכסות מילאנו לעצמו, אך מת באותה שנה בנסיבות מסתוריות, והספרדים המשיכו לשלוט במילאנו.
נסיכה
דוב בר שניאורי
פרנצ'סקו ספורצה הראשון
דוב שניאורי
חסידות טאהש
נאו-קונסרבטיבי
אלאן בלום
מהר&quot;י סגל
מנזיוס
מנג דזה
ידיעת הטבע
ידיעת הטבע או תולדות הטבע (באנגלית: Natural History) היא שיטה מדעית לחקר הצומח ובעלי החיים. בשיטה זו נוהגים לרוב לחקור את הטבע בעזרת תצפיות ופחות בעזרת תהליכים ניסויים. אדם העוסק בידיעת הטבע נקרא חוקר טבע. במובן הרחב, מונח זה משמש גם לתחום הנגשת הידע על הטבע לקהל הרחב באמצעות מוזיאוני טבע, ספרי עיון ומדע פופולרי, הרצאות, צילום טבע, סרטי ותוכניות טבע, טיולים מודרכים ועוד.
עד אמצע המאה ה-19 נהגו אנשי המדע האירופאים לחלק את הידע לשני תחומים עיקריים. מדעי הרוח (שכללו גם את הפילוסופיה של הדת) ומדעי הטבע. מדעי הטבע נחלקו לידיעת הטבע שעסקה בתיאור הטבע ופילוסופיית הטבע שעסקה בחקר הטבע בצורה ניסויית. במונחים מודרניים ניתן להשוות בצורה גסה את ידיעת הטבע לביולוגיה וגאולוגיה ואת פילוסופיית הטבע לכימיה ופיזיקה. שני התחומים היו קשורים אחד לשני ולכן לרוב הפרסומים המדעיים נקראו על ידי אנשי מדע משני התחומים והמפגשים המדעיים היו לעיתים משותפים.
חוקרי הטבע נהגו לצאת למסעות ברחבי העולם בחיפוש אחר צמחים ובעלי חיים שאינם ידועים למדע. מסעות אלו תרמו בצורה ניכרת גם להכרת העולם ולרוב חוקרי טבע מפורסמים ידועים גם כמגלי ארצות והיו הראשונים לתיאור אזורים טרופיים באמזונאס ואפריקה. אחד מחוקרי הטבע המפורסמים ביותר היה צ'ארלס דרווין ואחד מהראשונים שביקרו בארץ ישראל הוא פרדריק הסלקוויסט.
ברחבי העולם נפוצים מוזיאוני טבע המכונים לרוב Museum of Natural History, שמתורגם בעברית לרוב כ"מוזיאון להיסטוריה של הטבע". מוזיאונים אלו כוללים פריטים רבים של בעלי חיים, צמחים, מאובנים ומינרלים (בגדולים שבהם האוספים מונים מיליוני פריטים) וכן מוצגים סינתטיים שמטרתם להמחיש נושאים בחקר הטבע (למשל: מיניאטורות ודגמים). במוזיאונים אלו ניתן למצוא דיורמות, פוחלצים של בעלי חיים, שלדי דינוזאורים, אוסף סלעים ומינרלים ועוד.
בישראל קיים מחקר ידיעת טבע מפותח שכולל שיתוף פעולה של פרופסורים לביולוגיה, חוקרים באקדמיה, מדענים מקצועיים, פעילי שימור טבע והגנת הסביבה כגון אנשי החברה להגנת הטבע, יערנים ופקחים של רשות הטבע והגנים, צלמי טבע וחובבי טבע. בין קהילת החוקרים לקהילת חובבי הטבע קיים שיתוף פעולה הדדי שכולל מחד חינוך והנגשת ידיעת הטבע לקהל הרחב, ומנגד הסתייעות בקהילת חובבי הטבע לביצוע מחקרים הדורשים תצפיות רבות (כגון שימוש במתנדבים לספירת עטלפים וטיבוע עופות).
המרכז הישראלי לניהול
המרכז הישראלי לניהול (המי"ל) הוא ארגון ישראלי העוסק בהכשרת מנהלים באמצעות כנסים, קורסים והשתלמויות. משרדי החברה נמצאים בתל אביב.
היסטוריה.
המרכז הישראלי לניהול החל לפעול בתחילת 1959 במסגרת המכון לפריון העבודה והייצור. היו"ר הראשון שלו היה יוסף עמי מחברת דשנים וחומרים כימיים. בסוף שנת 1960 החל לפעול במסגרת המרכז בית ספר לניהול.
בשנת 2005 נרכשה פעילותו של המרכז הישראלי לניהול על ידי חברת מטריקס, והוכנסה לחברת המי"ל בע"מ. כיום (2022), יו"ר המי"ל הוא זיו מנדל ומנהלת המי"ל היא גלי קארינה שרי.
עם חנוכת בית ג'ון ברייס הדרכה ברחוב המסגר בתל אביב, מאי 2011, הועברה גם פעילות המי"ל לשם.
פעילות.
המי"ל פועל בשלושה מישורים מרכזיים:
קורסים לקהל הרחב: הדרכות והכשרות הכוללות קורסים למנהלים בדיסיפלינות השונות ובדרגי ניהול שונים: דירקטורים, מנכ"לים, סמנכ"לים, מנהלי אגפים/מחלקות, מנהלי צוותים וכו'. בין הקורסים: דירקטור הלכה למעשה, ניהול משא ומתן לבכירים, פיננסים למנהלים; קריאה וניתוח דוחות כספיים; ניהול בכיר; ניהול מערך המכירות; קורסי הכשרת מנהלים (בדרגים השונים), ביקורת פנימית וציבורית (לימודי הסמכה); קורס ניהול פרויקטים; ניהול משאבי אנוש, הכשרת מנהלי כספים (CFO), מפתחי למידה ארגונית, ניהול הדרכה ועוד.
קורסים מותאמי ארגון: להמי"ל מחלקת Tailor made המתמחה בתפירת קורסים מוזמנים לארגונים שונים, תוך התאמה לצרכים ואופי הארגון וקהל היעד.
כנסים ותחרויות: המי"ל מקיים לאורך השנה כנסים ותחרויות ובהם: כנס שירות וחוויית לקוח הגדול והמוביל בארץ, תחרות מצוינות בשירות וחוויית לקוח ותחרות ה- Effie Awards. בכנסים ובתחרויות משתתפים מנהלים מהארגונים המובילים בארץ ובעולם.
מדי שנה מזמין המי"ל מנחה בינלאומי להרצאה במסגרת כנס שירות וחוויית לקוח. בין המרצים שהשתתפו: פרופ' יצחק אדיג'ס, סקוט ברקן, מישל פלקון, אלישה מת'סון, סטן פלפס ועוד.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:ניהול]]
[[קטגוריה:ישראל: הכשרה מקצועית]]
אולימפיאדת הנוער (2010)
חוקר טבע
היסק
בתורת ההיגיון, היסק (באנגלית: Inference) הוא טיעון שמסקנתו נובעת מן הנחותיו. בלוגיקה של אריסטו, שהייתה מקובלת במשך אלפי שנים ועד המאה התשע-עשרה, ישנם רק היסקים משתי הנחות (סילוגיזמים) והיסקים מהנחה בודדה, באמצעות כללי המרה (שהם למעשה תרגום של טענה אחת לטענה אחרת השקולה מנקודת מבט לוגית). אולם בלוגיקה המודרנית קיימים היסקים בלא הנחות וגם היסקים בעלי אינסוף הנחות.
היסקים תקפים ובטלים בלוגיקה האריסטוטלית.
ישנן הגדרות רבות לתקפות היסקים. ככלל, ככל שנתפתחה תורת ההגיון כן התבהרו תנאי התקפות והבטלות של היסקים, ועימם גם תלותן של התקפות והבטלות במבנה ההגיוני של השפה שבמסגרתה מנוסחים ההיסקים. בלוגיקה אריסטוטלית ההיסק הקלאסי, המכונה סילוגיזם, הוא בן שתי הנחות ומסקנה אחת. תקפותו של ההיסק נובעת מצורתו התקפה. לדוגמה, ההיסק הסילוגיסטי הבא הוא תקף:
לכן: כל האתונאים הם בני תמותה.
הצורה התקפה של ההיסק היא כזו שבה עבור כל הצבה של מונחים במקומן של האותיות הסכמטיות, מאמיתותן של ההנחות תנבע בהכרח אמיתותה של המסקנה. במקרה של הדוגמה שלעיל, הצורה היא:
לכן: כל ג הוא א
ההכרח של הנביעה הלוגית בהיסק האריסטוטלי ניתנת להבנה במונחים של היעדר דוגמה נגדית: לא ניתן למלא את הצורה התקפה בתוכן, על ידי החלפת האותיות הסכמטיות במונחים, כך שיתקבלו הנחות אמיתיות אבל מסקנה שקרית. דוגמה להיסק בטל:
לכן: כל היונקים הם בני תמותה.
לאדם שאינו בקי בתורת ההגיון נראה ההיסק הבטל המסורתי הנ"ל תכופות כתקף פשוט משום שהנחותיו ומסקנתו אמיתיות. מטרתה של הדוגמה הנגדית היא להראות שצורת ההיסק בטלה, משום שהוא עשוי להוביל מהנחות אמת למסקנה שקרית. כך, דוגמה נגדית להיסק הבטל הנ"ל היא:
לכן: כל בני התמותה הם מכרסמים.
לדוגמה הנגדית הזו יש צורה לוגית זהה במבנה להיסק הקודם, שגם בו ההנחות אמיתיות והמסקנה שקרית. הצורה היא:
לכן: כל ג הוא ב
היסקים בלוגיקה מודרנית.
בלוגיקה מודרנית ישנם שני אופנים בהם ניתן לבסס היסקים. האחד הוא באמצעות מערכת דדוקטיבית של הוכחות, כגון מערכת דדוקציה טבעית כמו זו שהציע גרהרד גנצן, בה עבור כל טיעון תקף ניתן לגזור את המסקנה מן ההנחות באמצעות כללי היסק. השני הוא באמצעות הוכחה סמנטית כי בכל המצבים שבהם ההנחות אמיתיות, גם המסקנה אמיתית. הוכחה כזו יכולה להתבצע בשיטה של טבלאות אמת, שבה מיוצגים על מטריצה כל צרופי ערכי האמת האפשריים של ההנחות והמסקנה, ונבחנת השאלה - האם ישנו פירוש אפשרי להנחות, שבו ההנחות יהיו אמיתיות אבל המסקנה שקרית? אם ישנו עולם שכזה, אזי הוכח קיומה של דוגמה נגדית, וההיסק מוכרז בטל. אופן הוכחה זה מורחב עוד יותר בתורת המודלים, בה ניתן להראות, עבור היסקים תקפים, כי אין מודלים שמקיימים את אמיתות ההנחות אך מציגים את המסקנה כשקרית.
נאותות של היסקים.
הבחנה יסודית חשובה נוספת בתורת ההיסק עולה מן העובדה שהנחותיו של היסק תקף אינן בהכרח אמיתיות, ומכאן ההבחנה בין היסקים נאותים, או מבוססים, ובלתי נאותים. היסק נאות הוא היסק תקף שהנחותיו אמיתיות. מסקנתו של היסק שכזה היא אמיתית בהכרח.
דוגמה להיסק תקף שאינו נאות, כלומר שהנחותיו אינן כולן אמיתיות:
לכן: כל בני האדם מעופפים.