לסיכום, למרות החפיפה הקיימת בין הממדים השונים של המחויבות, ברור כי טבעם שונה. מחויבות אפקטיבית מתייחסת להתקשרות הרגשית של עובד לחברה, למעורבותו בה והזדהותו איתה. עובד בעל מחויבות ארגונית חזקה ממשיך בעבודתו בארגון בגלל שהוא רוצה לעשות זאת. מחויבות מתמשכת מתייחסת למודעות של העובד לעלויות המקושרות עם עזיבת הארגון. עובדים שהקשר העיקרי שלהם לארגון מבוסס על מחויבות מתמשכת נשארים בחברה בגלל שהם צריכים לעשות זאת. לבסוף, מחויבות נורמטיבית משקפת את הרגשת החובה של הפרט להמשיך את עבודתו בארגון. עובד עם רמה גבוהה של מחויבות נורמטיבית ישאר עם הארגון כי הוא מרגיש מחויב.
נראה כי הגיוני לצפות כי עובד יכול לחוות את כל שלוש הצורות של מחויבות במגוון רמות חוזק. לדוגמה, למרות שרמה גבוהה של מחויבות מתמשכת יכול להיות שדי בה כדי לקשור את הפרט לארגון, אין זה אומר כי רמה נמוכה של מחויבות מתמשכת של הפרט בהכרח תגרום לעזיבה. למרות רמה נמוכה של צורך להישאר, עובד יכול להישאר בגלל תחושת חובה או רצון.
למרות שהסבירות לעזוב ארגון קטנה ככל שעוצמת כל אחד משלושת המרכיבים הללו גדל, טוענים כי ההשפעות של כל אחד מהמרכיבים על ההתנהגויות בעבודה יכולות להיות שונות לגמרי.
הגורמים המשפיעים על מחויבות ארגונית.
מצבים בתפקיד.
הימצאות של עובדים באחד משלושת המצבים הבאים תגרום לירידה ברמת המחויבות הארגונית שלהם.
תופעות הקשורות למחויבות ארגונית.
מחויבות ארגונית באה לידי ביטוי בתופעות שונות המאפיינות ארגונים. על ידי בדיקת רמת המחויבות של העובדים יהיה ניתן להעריך את היקף התופעות הללו בארגונים.
התנהגויות נסיגה.
מחויבות ארגונית משמשת בעיקר כאינדיקציה של התנהגויות נסיגה שונות:
ביצועים בעבודה.
מחויבות קשורה באופן חיובי למאמץ בעבודה ולביצוע. עובדים בעלי מחויבות גבוהה עוסקים יותר בהתנהגות אזרחית ומבצעים את עבודתם מעבר להגדרות הפורמליות של התפקיד..
חסיב סבאג
חסיב סבאג (בערבית: حسيب الصباغ; 1920, צפת - 12 בינואר 2010) היה איש עסקים פלסטיני.
ביוגרפיה.
נולד למשפחה יוונית-קתולית בצפת וסיים את לימודיו בקולג' הערבי בירושלים בשנת 1938. בשנת 1941 סיים לימודי הנדסה אזרחית באוניברסיטה האמריקנית בביירות.
בשנת 1943 הקים יחד עם ארבעה שותפים בחיפה את חברת הבניה Consolidated Contractors Company (CCC). באפריל 1948 ברח מחיפה בעיצומה של מלחמת העצמאות ועבר ללבנון, שם ייסד מחדש את החברה בשנת 1950. החברה הפכה עם השנים לאחת מחברות הבניה והלוגיסטיקה והתשתיות הגדולות בעולם הערבי, אשר מעסיקה עשרות אלפי עובדים.
סבאג היה חבר במשך שנים רבות במועצה הלאומית הפלסטינית.
במשך שנים היה פעיל למען מטרות נדבנות. בשנת 1993 הקים את המרכז להבנה מוסלמית-נוצרית (Center for Muslim-Christian Understanding) באוניברסיטת ג'ורג'טאון בארצות הברית. אחיו, עיסא, היה עיתונאי ב-BBC, ובנו הוא קארל סבאג, עיתונאי וסופר בריטי.
קארל סבאג
קארל סבאג (באנגלית: Karl Sabbagh) הוא סופר, מפיק טלוויזיה ועיתונאי בריטי ממוצא פלסטיני.
נולד בווסטרשייר שבאנגליה לאם אנגליה ולאב פלסטיני. אביו, עיסא סבאג (אחיו של איש העסקים הפלסטיני חסיב סבאג), היה נוצרי פלסטיני מצפת, אשר שימש ככתב בשירות הערבי של ה-BBC, ואימו, פמלה גריידון, הייתה אנגלית ממוצא אמריקאי ואירי.
הוא הפיק תוכניות בעבור הרשתות BBC ו-PBS, אשר עסקו בתחומים רבים ומגוונים כמו פיזיקה, רפואה, פסיכולוגיה, פילוסופיה, אנתרופולוגיה וטכנולוגיה. הוא מגיש תוכנית רדיו בנושאי מדע ב-BBC בשם Science Now.
סבאג כתב מאמרים בעבור עיתונים ומגזינים שונים, בהם: The Sunday Times, New Scientist, The Listener ו-Punch.
גלס
ארנט
אהרון מויאל (קצין)
אהרון שמואל מויאל (7 באוגוסט 1915 – 27 בספטמבר 1968) היה הפרקליט הצבאי הראשי לצה"ל בשנים 1950–1952, ובהמשך מנכ"ל משרד הפנים.
ביוגרפיה.
מויאל נולד בשנת 1915 בתל אביב. למד בגימנסיה העברית "הרצליה", ולאחר מכן נסע ללימודי משפטים באוניברסיטת לונדון. בשובו עבד כעורך דין במשרד של גיסו, עו"ד דוד גויטיין. במלחמת העולם השנייה התגייס לצבא הבריטי ושירת בו כקצין במשך 4 שנים.
ב-1948 התגייס לצה"ל, שירת כתובע ראשי בחיל האוויר וכסגן הפרקליט הראשי. השתחרר ב-1950 ועבד במשרד המשפטים. באוקטובר באותה שנה נקרא לחזור לצבא, ומונה לפרקליט הצבאי הראשי בדרגת אלוף-משנה.
היה פעיל במפלגת הציונים הכלליים, לאחר הצטרפותה לממשלת ישראל הרביעית בדצמבר 1952, השתחרר מצה"ל ומונה למנכ"ל משרד הפנים בינואר 1953. בתפקידו כמנכ"ל משרד הפנים פעל להקמת רשויות מקומיות במגזר הערבי כחלק ממהלך לביטול הממשל הצבאי על ערביי ישראל. בהמשך היה פעיל במפלגה הליברלית העצמאית וממקימי חוג ספרדים ובני עדות המזרח במפלגה. כיהן כחבר במליאת רשות השידור בשנים 1967–1968 ופעל להגביל את התערבות הממשלה בניהולה. וחבר הוועדה לשחזור יפו העתיקה.
אחותו, אורה, נשאה לעו"ד ושופט בית המשפט העליון לשעבר, דוד גויטיין.
נפטר באופן פתאומי מהתקף לב ב-1968, בגיל 53. נקבר בבית העלמין קריית שאול.
על שמו של מויאל נקרא רחוב בשכונת צהלה בתל אביב-יפו.
Chicago Assyrian Dictionary
Chicago Assyrian Dictionary (בקיצור: CAD), או בשמו המלא: The Assyrian Dictionary of the Oriental Institute of the University of Chicago, הוא מילון מקיף לשפה האכדית שהוהדר במכון האוריינטלי של אוניברסיטת שיקגו. העבודה על המילון נמשכה כתשעים שנה, בין השנים 1921 ו-2011. המילון, המחזיק 21 כרכים, מקיף את מגוון הדיאלקטים של השפה האכדית.
יוזם המילון היה ג'יימס הנרי ברסטד (James Henry Breasted), אשר קודם לכן ערך בברלין את המילון למצרית עתיקה. בין התורמים ליצירת המילון נתן לציין גם בנו לנדסברגר. הכרך הראשון של המילון פורסם בשנת 1956. בין השנים 1973 ל-1996 שימשה אריקה ריינר כעורכת המילון ואותה החליפה בתפקיד מרתה רות, אשר שימשה כעורכת המילון עד פרסום הכרך האחרון בשנת 2011.
חיל המשלוח הירדני במלחמת יום הכיפורים
חיל המשלוח הירדני במלחמת יום הכיפורים היה חיל משלוח שנשלח על ידי חוסיין מלך ירדן לסוריה במהלך מלחמת יום הכיפורים. הכוח, בסדר גודל של דיוויזיה, השתלב בקרבות השריון שהתנהלו בשטח המובלעת הסורית כנגד כוחות צה"ל וסייע בעצירת תנופת ההתקדמות של צה"ל מזרחה לעומק סוריה.
רקע.
במסגרת ההכנות של מצרים וסוריה למלחמת יום הכיפורים, קיימו מדינאים ואנשי צבא מצרים וסוריים סדרה של מפגשים עם עמיתיהם במדינות ערב, בהם פנו אליהם סיוע כאשר תפרוץ המלחמה בינן לבין ישראל. רבות ממדינות ערב נעתרו לבקשת הסיוע והתחייבו להעמיד לרשות מצרים או סוריה חילות משלוח מסוגים שונים ובגדלים שונים.
לעומתם, הייתה נטייתו של חוסיין מלך ירדן שלא להצטרף למלחמה באופן פעיל בטרם יהיו סוריה ומצרים ערוכות כראוי כנגד עוצמתו של צה"ל. לפני המלחמה הכריז חוסיין כי לא יקריב אפילו חייל ירדני אחד במלחמה שתוצאותיה כישלון ודאי ואפילו שואה לערבים.
לירדן באותה העת לא היה מערך הגנה אווירית מספק, עצמת גייסותיה המשוריינים הייתה קטנה, וגבולה עם ישראל היה הארוך ביותר והקשה ביותר להגנה. מסיבות אלה לא הייתה מעוניינת ירדן בהסלמה בגבול עם ישראל אם וכאשר תפרוץ מלחמה. בוועדות הפסגה הערביות של שנת 1973 הסכימה ירדן ליטול על עצמה את התפקיד של ריכוז כוחות בגבול עם ישראל לצורך ריתוק מירב כוחות צה"ל להגנה, מבלי להגיע לכלל התנגשות.
הלחץ על ירדן להשתתף במלחמה.
בימי המלחמה הראשונים, כאשר היה נראה שצבאות ערב נוחלים הצלחה וכובשים חלקים מסיני ומרמת הגולן, סחפה התלהבות רבים בעולם הערבי, שהתגייס לעזרת סוריה ומצרים במטרה לקחת חלק בניצחון על ישראל. בשונה ממנהיגי ערב האחרים הגיב המלך חוסיין בזהירות ודבק בעמדתו שלפני המלחמה. המלך חזר וטען באמצעי התקשורת כי משימת הצבא הירדני היא קיום מערך הרתעה לאורך גבולה הארוך של הממלכה עם ישראל וריתוק מירב עתודות צה"ל לאורך הגבול (בישראל, לעומת זאת, הועברו עיקר הכוחות של אוגדה 146 ללחימה ברמת הגולן).
החל מהיום השלישי למלחמה, משהחל צה"ל להתאושש ולהשמיד כוחות סוריים, פנו נשיא סוריה חאפז אל-אסד ונשיא מצרים אנואר סאדאת למלך ירדן בבקשה שיסייע במלחמה. בנוסף פנו נשיא עיראק אחמד חסן אל-בכר לחוסיין בבקשה שיאפשר לכוחות העיראקים לנוע דרך ירדן אולם חוסיין סירב. פייסל מלך ערב הסעודית ביקש לאפשר לכוחות הסעודים שחנו בירדן לנוע לעזרת סוריה אולם חוסיין סירב גם לבקשה זו. כאשר נוכח נשיא לוב מועמר קדאפי באבדות צבא מצרים קרא גם הוא למלך ירדן להצטרף ללחימה. לאחר מכן החל לגדף אותו ולקרוא לעם הירדני להתקומם ולהצטרף על דעת עצמו למלחמה.
בנוסף ללחץ שהופעל על המלך מבחוץ פנו אליו מספר קצינים בכירים שביקשו גם הם לקחת חלק בלחימה כנגד ישראל. חוסיין מצידו ניסה ככל יכולתו להדוף את הלחץ עליו בנימוקים שונים. ב-11 באוקטובר, יומה השישי של המלחמה הפכו דרישות סוריה לעזרה לתקיפות יותר לנוכח הבקעת כוחות צה"ל לשטחה. לנוכח הלחץ המתמשך החליט בשלב זה חוסיין לשלוח עוצבה לחזית רמת הגולן ולהכפיף אותה לצבא סוריה.
פעילות חיל המשלוח הירדני בסוריה.
ב-13 באוקטובר בשעה 11:00 הודיע המשטר הירדני ברדיו כי הוחלט לשגר לסוריה כוח צבאי מובחר. במקביל הוכנסה ירדן למצב חרום: הוטלה האפלה, בוטלו הלימודים, תחנות הדלק הופקעו לטובת צבא ירדן ועוד. בזמן זה הייתה כבר החטיבה המשוריינת ה-40 (80 טנקי צנטוריון) בדרכה לסוריה, לאחר שהחלה בתנועה צפונה יום קודם. ב-13 באוקטובר חצתה החטיבה את הגבול לשטח סוריה.