בכל פרק הייתה חותמת דג'נרס את השידור במשפט: "היו אדיבים זה לזה". למרות זאת, היו שמועות רבות על התנהלותה הלא אדיבה כלפי עובדי ההפקה ובמציאות בכלל. בראיון שהעניקה בשנת 2018 הגיבה דג'נרס לשמועות בטענה כי הן כוזבות ואמרה: "רצוני היחיד הוא שכולם יהיו שמחים וגאים במקום עבודתם, ואם לא, שלא יעבדו פה".
במרץ 2020 פרסם הקומיקאי קווין פורטר ציוץ בחשבון הטוויטר שלו בו כינה את דג'נרס "אחת הנשים המרושעות ביותר בעולם", והזמין את עוקביו לפרסם סיפורים אמיתיים בהם אלן התנהגה ברשעות לאנשים. הציוץ צבר תאוצה ועשרות אלפי אנשים צייצו מחדש, לחצו "אהבתי" ושיתפו את סיפוריהם.
ביולי 2020 פרסם אתר החדשות BuzzFeed News מספר כתבות בהן עובדי הפקה לשעבר האשימו באופן אנונימי את התוכנית על היותה "סביבת עבודה רעילה". בין האשמות נכללו תלונות על הטרדות, ביניהן גם הטרדות מיניות, פיטורין שלא כדין, גזענות ואיומים. רוב ההאשמות יוחסו למפיקי התוכנית ולא לדג'נרס עצמה, אולם על פי העדויות בכתבות עלה מספר עובדים ספגו ממנה יחס משפיל, ושנאסר על העובדים לפנות לדג'נרס אם יפגשו בה במשרדים. בסוף אותו החודש פרסמה דג'נרס מכתב התנצלות לעובדי ההפקה. אולפני האחים וורנר פתחו בחקירה שבסופה פוטרו 3 מפיקים בכירים ושינויים נוספים נעשו בתוכנית.
בפרק פתיחת העונה ה-18 של התוכנית ששודר בספטמבר 2020, נשאה דג'נרס מונולוג בו לקחה אחריות והתנצלה בפני עובדי ההפקה על ההתרחשויות המדוברות. נתוני הרייטינג של פרק הפתיחה שברו שיא של 4 שנים, אולם לאורך העונה צנח הרייטינג ב-43%, נתון שמעיד על הפחתה של למעלה ממיליון צופים.
במאי 2021 הוכרז כי עונתה ה-19 של התכנית תהיה האחרונה.
רמית (עוף)
רמית (שם מדעי: "Remiz pendulinus") היא מין עוף ממשפחת הרמיזיים המצויה בטבע באירופה וברחבי אסיה ובחלקה הצפוני של מרוקו. ציפור זו מגיעה גם לישראל.
אורך הרמית 10-12 ס"מ ומשקלה עד 20 גרם. היא בעלת ראש גדול עם מסיכה שחורה על העיניים, מקור חרוטי אפור, גוף לבן עם כנפיים חומות וקצוות וזנב שחורים. היא קרובתו הרחוקה של הירגזי.
הרמיות מקננות בעיקר על עצים במרכז אירופה שם הן בונות על ענף זקור קן הבנוי מקורי עכביש ומסיבי צמחים. הקן בנוי הפוך עם פתח קטן לציפור ומתחתיו נמצא אזור הקינון.
הרמיות ניזונות מזרעים ומחרקים ובעונת הרבייה שני בני הזוג יוצאים ללקט מזון. הרמית הנקבה יכולה לבגוד בזכר אך להטיל את הביצים אצלו בקן. לעיתים היא גם עוזבת את הקן לגמרי והזכר נשאר לטפל בצאצאיו וגם באלה שאינם צאצאיו.
השוטר מרובליובקה
השוטר מרובליובקה (ברוסית: Полицейский с Рублёвки) הוא סדרת טלוויזיה רוסית, סיטקום אודות השוטר גרישה איזמאילוב, אשר מגן על החוק והסדר ברובליובקה — הרובע היוקרתי ביותר של מוסקבה.
הסדרה שודרה במשך חמש עונות בערוץ THT: העונה הראשונה עלתה לשידור ב-21 במרץ 2016, העונה השנייה שודרה ב-22 במאי 2017 וב-16 באפריל 2018 עלתה העונה השלישית. פרק הבכורה של העונה הרביעית הועלה לשירות הזרמת המדיה THT PREMIER ב-3 בדצמבר 2018 והעונה החמישית עלתה לשרתי Premier ב-5 בדצמבר 2019.
בנוסף לסדרה הופקו סרטי קולנוע באורך מלא: ' שיצא בדצמבר 2018 והמשכו, ', שייצא לאקרנים ב-12 בדצמבר 2019.
תקציר עלילת הסדרה.
גרישה נאלץ לחקור פרשיות פשע מוזרות בהן מעורבים תושבי רובע רובליובקה היוקרתי והוא עושה את זה לעיתים קרובות על חשבון סיכויי קידומו בדרגה. גרישה בן 26, חתיך, רווק, עשיר, ציני, פזיז, המתייחס, לכולם, עם כמות נכבדה של הומור שחור. הוא גם דואג לאחותו הצעירה ניקה ויחסיה עם בריון כשגרישה נאלץ כל הזמן להתערב ולחלץ אותה ממנו. גרישה שונא לעבוד, יודע לענג נשים ובאופן קבוע מתגרה בבוס שלו, קולונל יאקובלב.
הסרטים.
ב-27 בדצמבר 2018 ייצא לאקרנים ברוסיה סרט הקולנוע הקומי " (Полицейский с Рублевки. Новогодний беспредел) בבימויו של איליה קוליקוב. כוכבי הסדרה שבו לגלם את דמויותיהם גם בסרט הקולנוע: אלכסנדר אנדרייביץ' פטרוב, אלכסנדרה בורטיץ' וסרגיי בורונוב. הסרט הפך לשובר קופות ואחד הסרטים המכניסים ביותר בקולנוע הרוסי עם הכנסות של יותר ממיליארד רובל.
בדצמבר 2019 ייצא לאקרנים סרט ההמשך " המגולל שוב את קורות השוטרים בערב השנה החדשה, מרבית צוות השחקנים מגלמים את דמויותיהם מהסרט הקודם ומהסדרה, למעט אלכסנדר פטרוב.
סדרת ספין-אוף.
ב-26 ביולי 2019 חברת ההפקות Legio Felix הודיעה על הפקת הסדרה "המיליציונר מרובליובקה" («Милиционер с Рублёвки»), על חייו של יאקובלב הצעיר. את הדמות הראשית מגלם השחקן ארטיום סוצ'קוב.
זמני היום בהלכה
זמני היום בהלכה הוא כינוי לזמנים שונים במהלך היממה, הנוגעים לקיום מצוות או איסורים שונים התלויים בזמן מסוים. קיימות מחלוקות הלכתיות בנוגע לזמני היום וחלוקת שעות היממה. למשל באיזה אופן מחשבים את זמן הנץ החמה (בהתאם למיקום גאוגרפי ותוואי השטח) ועוד, ממתי נמדוד את שעות היום - אם מעלות השחר, או מהנץ החמה.
כאשר מדובר בזמנים הנמדדים לפי שעות כגון זמן תפילת שחרית, 'עד שלוש שעות' ההתייחסות היא לשעות זמניות (ראו להלן), ולא לחלוקה ה'מעוגלת' של כל שעה לבדיוק 60 דקות.
מצוות בזמן הזה הקשורות לזמני היום.
חלק ממצות התורה יש לקיימם רק ביום, לעומת מצוות אחרות שיש לקיימם רק בלילה, מעט מהמצוות יש לקיימם פעם אחת ביום ופעם נוספת בלילה, וחלק נוסף מהמצוות אין הגבלה לזמן קיומם, כך שאפשר לקיימם הן ביום ובן בלילה:
לדוגמה, מהתורה מצווים לקרוא קריאת שמע וכן להזכיר את יציאת מצרים פעם אחת ביום ופעם נוספת בלילה, מצוות ציצית היא רק ביום, נטילת לולב ותקיעת שופר הן ביום ומצוות אכילת מצה וסיפור יציאת מצרים בליל פסח הן בלילה. מצוות תפילין נחלקו בגמרא האם מצוותה מהתורה גם בלילה או רק ביום, אך למעשה מדרבנן אין להניחם אלא ביום. קריאת הלל (לחלק מהשיטות היא מהתורה) מצוותה רק ביום.
מצוות דרבנן: תפילה, קריאת מגילה (ושאר מצוות יום פורים) והדלקת נרות חנוכה.
מלבד זאת, נוגעים זמני היום, לשבת, ימים טובים וצומות שדיניהם מתחילים בתחילת הלילה (או היום בצומות הקלים), ומסתיימים בלילה.
בזמן בית המקדש, היו עוד מצוות הקשורות לזמני היום, כגון הקורבנות, ענייני טהרה ודיני נפשות.
תחילת וסוף היום.
הנושא החשוב ביותר בזמני היום הוא זמן תחילת היום וסופו. זמנים אלו נוגעים למצוות שזמנן רק ביום או בלילה.
היום מתחיל מעיקר הדין בעלות השחר. המקור בפסוקים לכך הוא: לשיטת רבא מהפסוק:"ויקרא אלוהים לאור יום", ומפרש רבא שאור הוא במשמעות פעולה, כלומר מהזמן שמתחיל להאיר. לשיטת רבי זירא:"ואנחנו עושים במלאכה וחצים מחזיקים ברמחים מעלות השחר עד צאת הכוכבים לנו הלילה משמר והיום מלאכה". הגמרא דוחה את מקורו של רבא, כיוון שאי אפשר לפרש את המשך הפסוק כדבריו, "ולחושך קרא לילה" לזמן שמתחיל להחשיך, שהרי הלילה הוא רק כשיש חושך מוחלט, בצאת הכוכבים. הגמרא מבארת את הפסוק ויקרא ל"אור" לזמן האור ממש.
עם זאת, המשנה כותבת לא לקיים את מצוות היום רק מהנץ החמה. רש"י מבאר שזה משום גזירה, כיוון שלא כל האנשים בקיאים מתי עלות השחר, וברא"ש מבאר שזו גזירה מפני שעד הנץ החמה נראה כלילה.
היום מסתיים בצאת הכוכבים והמקור בפסוקים הוא כפי דרשת רבי זירא מהפסוק בנחמיה. הכוכבים שיש לראותם כדי שיחשב ללילה הם כוכבים בינוניים, ולא גדולים שנראים ביום ולא קטנים שלא נראים עד מאוחר.
עם זאת, מחמירים לקיים את מצוות היום עד שקיעת החמה, כיוון שכבר משקיעת החמה אפשר לראות כוכבים, ולחכמים היה ספק האם אלו נחשבים לכוכבים בינוניים. הזמן שבין שקיעת החמה לצאת הכוכבים נקרא בין השמשות. עם זאת לשיטת רבינו תם, יש שתי שקיעות, והשקיעה הנהוגה כיום היא השקיעה הראשונה שאחריה עדיין יום, ובין השמשות מתחיל מהשקיעה השנייה, שזמנה 58.5 דקות אחרי השקיעה הראשונה.
חלוקת שעות היום.
לשיטת הרמב"ם וכן פסקו רוב הפוסקים, שעות היום הן שעות זמניות, כלומר מחלקים את זמן היום ל-12 חלקים, וכל חלק הוא שעה. שיטת התרומת הדשן היא ששעות היום הן תמיד שוות, בנות 60 דקות.
בין זמני היום, מחושבים גם שעות באמצע היום, כמו שלוש שעות- הזמן הסופי לקריאת שמע, ארבע שעות- הזמן הסופי לתפילת שחרית לכתחילה ואכילת חמץ בערב פסח, פלג המנחה שהוא שעה ורבע לפני סוף היום- לפי שיטת רבי יהודה מתחיל זמן תפילת ערבית.
מדידת השעות נתונה במחלוקת גדולה, האם שעות היום מחולקות לפי עלות השחר וצאת הכוכבים או מהנץ החמה ושקיעת החמה. על אף שלהלכה פוסקים שעיקר היום הוא מעלות השחר, ומצוות הנוהגות ביום בדיעבד אפשר לקיימן מעלות השחר (כמו תפילין וארבעה מינים), בכל אופן בנוגע להלכות תפילה וקריאת שמע, נחלקו השיטות.
זמני היום.
עלות השחר.
עלות השחר הוא הזמן בו מתחיל היום. מעיקר הדין כל המצוות התלויות ביום, ניתן לקיימם מזמן זה, אמנם לכתחילה יש להמתין עד זמן הנץ החמה.
לפי מנהג רוב קהילות הספרדים, זמן עלות השחר מוקדם להנץ החמה ב-72 דקות (4 מיל * 18 דקות). יש שמחשבים 72 דקות מהנץ החמה אחורה, וזהו זמן עלות השחר בין בקיץ ובין בחורף. אך הרבה פוסקים סוברים שצריכים לחשב על פי מעלות, שכן הופעתו של אור אינו שוה בכל השנה ובכל מקום, ולפי זה משתנה הפער בין עלות השחר להנץ החמה לפי עונות השנה ולפי המקום (בקיץ הפער גדול יותר, ובחורף יותר גדול מאשר באביב ובסתיו, ובמקומות יותר רחוקים מקו המשווה, הפער מאריך יותר). המשתמשים בשיטה זו מחשבים את עלות השחר כשהחמה נמצאת 16.1° מתחת לאופק.