רבי אברהם חיים השני נולד בשנת ה'תק"ץ. היה חתנו של הרב ישכר דוב בריש בעער, רב באיסטריק ובליטוביסק. היה תלמידם של רבי חיים מצאנז ושל רבי שלום רוקח מבעלז. נפטר בכ"ג בחשוון תרס"ה. בנו השני רבי מאיר מילא את מקומו. ילדיו האחרים היו רבי שמעון חתן רבי אליעזר מאוזיפולי, רבי יעקב שכיהן בדיינות בלינסק, רבי אליעזר, חתנו רבי אברהם שלום מסטרופקוב, חתנו רבי פנחס חיים מראזלא ורבי ברוך בן רבי משה מקשאנוב.
הדור הרביעי.
רבי מאיר נולד בערך בשנת תרי"ז. בתו הרבנית הענטשא נישא להרב רבי נפתלי צבי פרנס. חמיו נפטר בצעירותו וחמותו רבקה (בתו של רבי אלימלך טורם, נכד רבי מנדל מרימנוב) נישאה בשנית לרבי חיים מצאנז. עקב זאת רבי מאיר התגורר לאחר חתונתו בצאנז שם כיהן כדיין בבית דינו של חותנו החורג רבי חיים מצאנז. לאחר פטירת רבי חיים חזר ללינסק. היה נוסע לרבי יחזקאל שרגא הלברשטאם בנו של רבי חיים שחיבבו מאוד. בשנת תרנ"ז כשאביו חלה, מינהו לכהן כ"רב הצעיר" בלינסק. לאחר פטירת אביו מילא את מקומו. נפטר בד' בניסן תרפ"ד. בנו רבי מנחם מנדל מילא את מקומו. ילדיו האחרים היו רבי יעקב חתן הרב אלימלך רובין מיאברוב שכיהן כראב"ד בלינסק, חתנו רבי אביגדור מבארנוב, חתנו רבי צבי הירש הלברשטאם מסאטמר בנו של רבי אריה לייביש מטרנוב, רבי יחזקאל שרגא תאומים דיין בוויליטשקב, רבי אלימלך מדעש ואחיינו הרב נפתלי צבי פרנס מלונדון.
הדור החמישי.
רבי מנחם מנדל השלישי נולד בשנת תרמ"ד. נישא לבתו של רבי אברהם שלום הלברשטאם אדמו"ר מסטרופקוב (אשתו לא הייתה בת דודתו אלא מאשתו השנייה של רבי אברהם שלום בתו של הרב שמואל ויצמן רבה של קרעשוב). לאחר חתונתו גר בסטרופקוב אצל חמיו. לאחר פטירת אביו חזר ללינסק למלא את מקומו והיה לרב ואדמו"ר האחרון בלינסק לאחר כ-200 שנה שרבנות לינסק עברה במשפחתם. נרצח בזאסלאב בשנת תש"ג יחד עם ארבעת בניו, ארבע בנותיו ושני חתניו (הרב בן ציון הלברשטאם בנו של רבי אביגדור צבי מברדיוב והרב חיים אליעזר הלפרין).
אחיו רבי יעקב היה ראש בית דין בלינסק, חתן הגה"ק רבי אלימלך יאברוב'ר.
צאצאי השושלת לאחר השואה.
חתנו של רבי שמעון בנו של רבי אברהם חיים השני, הרב זונדל ישכר דוב רוקח (נינו של רבי אלעזר מבעלז) כיהן כאדמו"ר בלינסק. בשנת תרצ"ח היגר לארצות הברית ובסוף ימיו עלה לישראל. נפטר בשנת תשכ"ה. חתנו היה רבי מנחם שלמה מקאליב. נכדיו של רבי מנחם שלמה, בני חתנו רבי ישראל מסטניסלב מכהנים באדמו"רות לינסק בבני ברק. כמו כן בנו של האדמו"ר מנדבורנא חדרה (גיסו של רבי ישראל), רבי דב מכהן באדמו"רות לינסק בוויליאמסבורג. כמו כן מכהן בברוקלין רבי אברהם חיים רוקח, נכדו של רבי זונדל ישכר דב.
נכדו של רבי מנדל מלינסק, רבי נפתלי צבי (בן רבי ישראל מויסליץ ונינו של רבי יוסף ברוך מניישטאט) כיהן כאדמו"ר בקראקא ואחר כך בטורונטו. נולד בשנת תרכ"ה. בשנת תר"פ היגר לאמריקה והתיישב בטורונטו. בצוואתו ציווה שלא לכתוב עליו שום תוארי כבוד. נפטר בכ"ז בסיוון תרפ"ח. חתנו היה רבי שמואל אברהם ממז'יבוז'-בראנזוויל.
רבי אלימלך (ל' באב תרע"א - י"א באב תש"נ), בנו של רבי יעקב ראב"ד לינסק בנו של רבי מאיר מלינסק, כיהן כאדמו"ר מיארטשוב (יארטשאוו) בארצות הברית. בנו רבי יעקב שרגא פייבוש מכהן כראש ישיבת בית מאיר ורב בית הכנסת קהל זרע קודש בבורו פארק. בנו הרב יהושע פרץ משמש כר"מ בישיבת אביו בית מאיר.
לקריאה נוספת:
ספר זרעא קדישא, באתר היברו בוקס
חסידות רופשיץ
חסידות רופשיץ הייתה שושלת חסידית גדולה בגליציה. אבי השושלת היה רבי נפתלי צבי הורוביץ. משושלת זו התפצלו חצרות רבות ובהן חסידות גלגוב, חסידות סאסרגן, חסידות לינסק, חסידות מעליץ, חסידות שנדישוב, חסידות דז'יקוב, חסידות בארנוב, חסידות דמביץ, חסידות רוזבדוב וחסידות סטוטשין. מאפיין בולט של חצרות בית רופשיץ הוא, שהאדמו"רים שימשו ברבנות בערים בהן כיהנו באדמו"רות.
כיום ישנם מספר אדמו"רים מכהנים מהשושלת, אך רוב החצרות והחסידים נכחדו בשואה. כמו כן מספר צאצאים החלו לכנות את עצמם בשם "רופשיץ". החסידות היחידה המתפקדת דור אחר דור כהמשך לשושלת רופשיץ היא חסידות סטוטשין. קיימות חצרות בת של חסידות רופשיץ, מחסידות צאנז, כמו חסידות צאנז קלויזנבורג וחסידות באבוב.
תולדות החסידות.
הדור הראשון.
רבי נפתלי צבי נולד בו' בסיוון ה'תק"ך לרב מנחם מנדל מלינסק (-כ"ב בתשרי תקס"ד). אמו הייתה בתו של רבי איצק'ל המבורגר אב"ד אה"ו ומחותנו של הרב יחזקאל לדנא בעל ה"נודע ביהודה". רבי מנחם מנדל היה תלמידו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב וכיהן ברבנות בלטשנוב ובלינסק. רבי נפתלי היה תלמידו של רבי אלימלך מליז'נסק ואחריו אצל תלמידיו החוזה מלובלין, המגיד מקוז'ניץ ורבי מנדל מרימנוב. בהמלצת רבי מנדל מרימנוב מונה לכהן ברבנות רופשיץ. לאחר פטירתם של רבותיו בשנת תקע"ה החל לכהן באדמו"רות. היה מגדולי אדמו"רי גליציה ונחשב לאחד מגדולי תלמידיו של החוזה מלובלין. חיבר את הספרים "זרע קודש" ו"אילה שלוחה". נפטר בי"א באייר תקפ"ז בדרכו ללנצוט בה נקבר. שלושת בניו כיהנו ברבנות בחייו בערי גליציה ולאחר פטירתו ניהלו משם את אדמו"רותם. את מקומו ברופשיץ ירש חתנו היחיד רבי אשר ישעיה רובין. בניו היו רבי אברהם חיים מלינסק, רבי יעקב ממעליץ ורבי אליעזר מדז'יקוב.
הדור השני.
רבי אשר ישעיה רובין נולד בערך בשנת תקל"ה. אביו היה סנדלר ונחשב לצדיק נסתר ואמו הייתה בת למשפחת רבנים נסע יחד עם חותנו לרבותיו.
לאחר פטירת חותנו מילא את מקומו ורבים מתלמידי חותנו המשיכו לבוא אליו. מתלמידיו היה רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא. חיבר ספר בשם "אור ישע".
נפטר בי"ד בניסן תר"ה. מסופר שכשהגיע לראשונה לחוזה מלובלין אמר שהוא "קורבן פסח יפה" ואכן נפטר בערב פסח.
בנו הגדול רבי מנשה מילא את מקומו ברופשיץ. שאר בניו כיהנו ברבנות ואדמו"רות בערי גליציה. חתניו היו רבי משולם פייבוש מברז'אן והרב יצחק רייך, ורבי איתמר רוזנבוים. בנו השני, רבי אהרן (תק"ס - תרי"ז) כיהן ברבנות ברימנוב ובניו כיהנו בנארול, קארטשין ובארנוב. חתנו היה רבי נפתלי בנו של רבי יחזקאל שרגא משינאווא.
הדור השלישי.
רבי מנשה נולד בשנת תקנ"ה. היה תלמידו של רבי צבי הירש מרימנוב. חיבר ספר בשם "לחם שמנה". נפטר בשנת תרכ"א. השאיר שתי בנות. חתניו היו ממלא מקומו רבי יצחק מארילוס (בן רבי
שמעון מירוסלב) ורבי ישכר בעריש מוורצקי. בזיווג ראשון היה חתנו רבי חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים מסיגט.
הדור הרביעי.
רבי יצחק מארילוס נולד בשנת תקע"ה. אביו רבי שמעון היה מגדולי תלמידי החוזה מלובלין. הקים מחלקה של תנועת מחזיקי הדת ברופשיץ. נפטר בסביבות שנת תרנ"ב. בנו רבי מנחם מנדל מילא את מקומו. חתנו היה הרב יעקב מרדכי ליברמן (ת"ר-ח' בניסן תרנ"ט) רב בטופורוב.
הדור החמישי.
רבי מנחם מנדל נולד בערך בשנת ת"ר. היה חתנו של רבי דוד מדינוב. כיהן ברבנות דובצק (Dubiecko) לאחר פטירת אביו מילא את מקומו ברופשיץ. נפטר בשנת תר"פ. בנו רבי מנשה מילא את מקומו. חתנו היה אחיינו רבי יהושע שפירא מריביטיטש.
הדור השישי.
רבי מנשה נולד בשנת תרכ"ד. מילא את מקום אביו בדובצק ולאחר מכן ברופשיץ. היה חתנו של רבי יחיאל מקרילוביץ חתנו של רבי יהושע רוקח מבעלז ונכדו של הרב מאפטא. נפטר בשנת תרצ"ג. חתניו היו קרוב משפחתו רבי יצחק רובין מיברוב (נינו של רבי אלימלך מסוקולוב) רבי חיים הלברשטאם, בנו של רבי ישעיה מטשכויב ורבי מנחם מנדל מגורליץ-רופשיץ בניו יורק.
הדור השביעי.
רבי אלימלך רובין (בערך תר"ע - תש"ג), נכדו של רבי מנשה (בן חתנו רבי יצחק) כיהן ברבנות רופשיץ לאחר פטירת סבו. היה חתנו של דודו רבי שרגא פייביש מיברוב.
חסידויות נוספות מגזע רופשיץ.
ראפשיץ.
רבי אברהם חיים מלינסק בנו הבכור של רבי נפתלי צבי מראפשיץ, בנו בכורו רבי מנחם מענדל מלינסק, בנו בכורו רבי נפתלי צבי מלינסק, בנו רבי אשר ישעיה מלינסק, בתו היחידה נישאה לרבי פסח הכה שטרן מבוקובסקו, בנו רבי שלמה הכהן שטרן מנתניה, בנו הגה"צ רבי פסח שטרן מדינוב זצ"ל, בנו הרה"צ רבי חיים שרגא הכהן שטרן רב קהילת ראפשיץ בביתר עילית.
סוקולוב.
רבי אלימלך רובין (תקס"ה - ב' בתמוז תר"ט), בנו השלישי של רבי אשר ישעיה, כיהן ברבנות ואדמו"רות בסוקולוב. ילדיו היו רבי יצחק (תקצ"ה - כ' באלול תרל"ד) שהיה אדמו"ר בברוד, רבי אברהם יהושע העשיל (תקצ"ה - ל' בתשרי תרס"ט) שכיהן כרב ואדמו"ר ביאסלה, רבי אלתר ממלא מקום אביו וחתנו רבי ישראל אריה מפרמישלאן.
ברוד - סערט - יברוב.
רבי יצחק מברוד היה חתנו של רבי שלום רוקח מבעלז. בניו היו רבי נפתלי צבי, חתן רבי לייביש מטומשוב, שהיה אדמו"ר ברדיכוב, רבי שמואל שמעלקא, חתן רבי יוסף אלתר מראדוביץ שכיהן בסירט ורבי אלימלך חתן הרב יעקב משה מהיבנוב ובזיווג שני חתן רבי אלעזר מליזענסק שכיהן ביברוב. אחד מחתניו היה רבי מאיר משאץ.
יאסלה.
רבי אברהם יהושע העשיל רובין (בן רבי אלימלך מסוקולוב) היה חתנו של רבי צבי יוסף מרודניק. מילדיו היו רבי צבי יוסף ממלא מקומו ורבי יצחק מצפת (חותנו של האדמו"ר מלנצהוט-ניו יורק, רבי אלתר יצחק יעקב וגשל). אחד מחתניו היה רבי מנדל מיאסלה.
בני רבי צבי יוסף היו: הרב אלימלך ממלא מקום אביו שנספה בשואה, חתן רבי אברהם חיים מפלאנטש, רבי אהרן אדמו"ר בפוריסוב, רבי מנדל אדמו"ר בלבוב ובניו יורק. חתנו היה רבי חיים ברוך רובין רבה של וישניצה.
חתנו של רבי אלימלך, רבי יואל הלפרין (בן רבי מתתיהו חיים מברז'אן-דובשיץ) כיהן כאדמו"ר מיאסלה בניו יורק.
קולבסוב.