ב-11 במאי כבש את שער הניצחון נגד מלאגה, במחזור ה-37, שער שהשאיר את קבוצתו במאבק האליפות של אותה עונה נגד ברצלונה. שבוע לאחר מכן, לא שותף בתיקו נגד ברצלונה בקאמפ נואו, אך קבוצתו זכתה באליפות הלה ליגה, לראשונה מזה 18 שנים. כמו כן, אלדרווירלד היה שותף בהגעה לגמר ליגת האלופות, שם הפסידה קבוצתו 1–4 ליריבתה העירונית ריאל מדריד.
סאות'המפטון.
לאחר שלא הפך לשחקן הרכב קבוע באתלטיקו מדריד, הושאל אלדרווירלד לסאות'המפטון מהפרמייר ליג. הוא רשם את הופעת הבכורה שלו במחזור הראשון של הפרמייר ליג בעונת 2014/15, בניצחון 0–4 על ניוקאסל יונייטד. אלדרווירלד שיתף פעולה במרכז ההגנה עם הבלם הפורטוגלי ז'וזה פונטה. הוא כבש את שער הבכורה שלו בפרמייר ליג בניצחון 1–3 נגד קריסטל פאלאס. אלדרווירלד הוביל את סאות'המפטון למקום השביעי בפרמייר ליג ולהעפלה לליגה האירופית.
טוטנהאם.
ב-8 ביולי 2015 חתם אלדרווירלד על חוזה לחמש שנים בטוטנהאם הוטספר, ששילמה עבורו כ-13 מיליון אירו. בטוטנהאם חזר לשתף פעולה עם יאן ורטונגן וכריסטיאן אריקסן ששיחקו איתו באייאקס. אלדרווירלד רשם את הופעת הבכורה שלו ב-30 ביולי, במשחק האולסטאר של ה-MLS בדנבר, קולורדו. הוא הוחלף בדקה ה-63 על ידי פדריקו פאציו. בעונתו הראשונה כבש כמה שערים מכריעים וחשובים נגד מנצ'סטר סיטי, וסטהאם יונייטד, מנצ'סטר יונייטד וארסנל. אלדווירלד רכש לעצמו מעמד של כבוד ונחשב לאחד הבלמים הטובים ביותר בפרמייר ליג, כששיתוף הפעולה שלו עם יאן ורטונגן נשא הצלחה וטוטנהאם ספגה 25 שערי ליגה בלבד ב-34 משחקים בהם אלדרווירלד שיחק.
גם בעונה השנייה הצמד הבלגי אלדרווירלד וורטונגן הרשימו בהגנה כשספגו רק 26 שערים כל העונה. אלדרווירלד סיים את העונה עם שער אחד בליגה, מול האל סיטי, ושער אחד בליגת האלופות, מול מונקו.
קטאר ובלגיה.
ביוני 2021 חתם בקבוצת אל דוחיל הקטרית.
ב-15 ביולי 2022 חזר לאחר 18 שנה לבלגיה וחתם בקבוצת עיר הולדתו רויאל אנטוורפן.
חואן קאמילו זוניגה
גרעין התיישבות
גרעין התיישבות הוא קבוצת אנשים הרוצים להתיישב יחד, לתחזק קהילה או להקים ישוב. המושג נקרא כך, על שם גרעין הפרי, שממנו צומח מאוחר יותר העץ, וגם במשמעות "החלק הפנימי והמוגן" של הפרי. גרעיני התיישבות מזוהים לעיתים עם גישה ערכית ותנועות פוליטיות, על מנת לתמוך בדרכם ובהקמתם.
כיום גרעיני התיישבות מזוהים בעיקר עם התנחלות, או התיישבות ציונית בנגב ובגליל, אך ישנם גם גרעיני התיישבות מקיימת - סביבתנית וגרעיני התיישבות עם גישה חברתית, דתית או גם מגוונת-דת (ישובים מעורבים: דתיים-חילונים, יהודים-ערבים וכדומה).
תולדות גרעיני ההתיישבות.
גרעיני התיישבות הוקמו בסוף המאה ה-19 עם ההתיישבות של חובבי ציון, ומאוחר יותר עם הקמת התנועה הציונית. רבים מגרעינים אלו ישבו תחילה ביישוב זמני, לצורכי "הכשרה"; כלומר: ללימוד חקלאות וכן להתנסות בצורת ההתיישבות שרצונם לייסד. חלק מ"הכשרות" אלו אף היו מחוץ לארץ. לתנועות הנוער היו "חוות הכשרה" ייעודיות עבור מטרה זו. אחרי מלחמת העולם הראשונה, הצהרת בלפור והקמת המנדט הבריטי בארץ ישראל, החלו מתארגנים גרעינים רבים, בעיקר להתיישבות קיבוצית - עם משטר שיתופי, אך גם להתיישבות חקלאית כפרית במושבים ואפילו התיישבות עירונית.
עם הקמת המדינה, הוקמו גרעיני נח"ל במסגרת צבא ההגנה לישראל, ומאז שנת 1961, אלו פעלו לפי תוכניות התיישבות במימון ובתכנון של קרן קיימת לישראל.
לאחר מלחמת ששת הימים התרחבה באופן משמעותי ההתיישבות מעבר לגבולות הזמניים של הסכמי הפסקת האש מתש"ח (1948), התיישבות, שכּוּנתה "התנחלות", בסיני, רצועת עזה, רמת הגולן, בקעת הירדן, מדבר יהודה, ובהרי יהודה ושומרון. רבים מהתיישבויות אלו החלו כגרעינים של תנועת גוש אמונים, אך גם (בעיקר בבקעת הירדן, בגולן ובסיני) של תנועות לא דתיות ואף לא ימניות כמו השומר הצעיר.
עם 'המהפך' בשנת 1977, ועליית הליכוד ומנחם בגין ואריאל שרון לשלטון, החלה מדיניות של בניית יישובים קהילתיים ועירוניים; בגליל - (תוכנית "המצפים" ו"ייהוד הגליל" של שרון), בגולן (קצרין וחד-נס לדוגמה) ובעיקר ביהודה ושומרון (שכונת גילה, מעלה אדומים, מצפה יריחו, בית אריה, אריאל, שוהם ועוד יישובים רבים, קטנים וגדולים). חלק מהיישובים, ואף שכונות עירוניות, אוכלסו בגרעינים התיישבותיים, שנוצרו לשם ההתיישבות במקום, או כפתרון לצרכיהם ויעדיהם.
תחת ממשלת יצחק רבין והשר לאיכות הסביבה יוסי שריד, הוחלט משיקולי מניעת פגיעה בסביבה הטבעית, שלא לפתח יישובים חדשים, אלא להרחיב יישובים קיימים בלבד, והחלטה זו נקבעה גם במסגרת תוכנית המתאר הארצית. בעקבות זאת הוקמו "גרעינים עירוניים" להתיישבות עם גישה ערכית, בתוך ערים, ומתוך רצון להשפיע על הסביבה העירונית.
ההתנגדות להתיישבות ולגרעיני התיישבות.
התנגדות להתנחלויות הייתה קיימת מיד לאחר מלחמת ששת הימים, ולמעשה עוד מימי מבצע סיני כאשר נעשה ניסיון ראשון להתיישב בסיני. לאור המהפכה הסביבתנית והתביעה להקטנת היקף ההתיישבות בכלל, ארגוני סביבה גדולים החלו מתנגדים להתיישבות בכלל, ולגרעיני ההתיישבות בפרט. בנוסף לכך, הבדלי השקפה מדינית משפיעים אף הם על ההתנגדות לגרעיני התיישבות, אשר כאמור נוטים לאמץ גישה ערכית או מדינית.
גרעיני ההתיישבות בימינו.
מגוון גרעיני התיישבות קיימים בימינו. חלקם להתיישבות ביהודה ושומרון, או במקומות בהן יש אוכלוסייה מעורבת ערבית ויהודית, אך ישנה תנועה ניכרת של הקמת גרעינים, חלקם אף ממוסדים, להתיישבות עירונית, בדרך כלל עם גישה ערכית פתוחה (ליברלית) וכן להתיישבות מקיימת (בסגנון כדיתה, נורית ורותם). ארגון התיישבותי גדול הוא עמותת איילים ליישוב כפרי סטודנטים, והוא בעל 11 גרעינים. גרעיני נח"ל כבר אינם נועדים להקמת יישובים חדשים, ורבים מגרעיני הנח"ל אינם מיישבים כלל, גם לא ביישובים קיימים.
התנחלות.
גרעיני התנחלות ראשונים היו עוד בבני עקיבא בתקופת המנדט הבריטי ב"עליה לביריה". סיפור תולדות זה עמד ביסודם של גרעיני ההתיישבות הראשונים של גוש אמונים. גרעינים אלו יישבו תחילה יישובים קטנים ולאחר הפגנות וויכוחים עם השלטונות, וביניהם עפרה ואלון מורה, וכן היו גרעיני התיישבות ב'ערי הקודש': בעיר העתיקה בירושלים, בחברון, בית לחם, וסמוך לשכם.
לאחר מיסוד ההתיישבות תחת שרביטו של שר השיכון אריאל שרון, קמו גרעיני התיישבות גם לשכונות בערים החדשות שנבנו, והוקם ארגון אמנה מיסודה של גוש אמונים, לטיפול כלכלי ותכנוני של התיישבות זו, ולסיוע לגרעיני ההתיישבות שלה.
לאחר הקפאת הבנייה ביהודה ושומרון הפנתה אמנה את עיקר פעילותה ליצירת גרעינים ופיתוח יישובים במסגרת הרחבות המושבים, ומשעה שגם אלו נעצרו עקב עתירת תנועת הקשת המזרחית עברו לגייס גרעיני התיישבות לנגב ולגליל, וכן להתיישבות עירונית, בערים בהן אוכלוסייה ערבית ניכרת, גם במרכז הארץ (כמו מעלות-תרשיחא, לוד, עכו ויפו). רבים מגרעיני ההתיישבות קמו סביב ישיבות ההסדר כהתארגנות של תלמידיה, או התארגנות להקמת ישיבה.
שיזף (יישוב)
שיזף הוא יישוב קהילתי בהקמה דתי-חילוני שנמצא במועצה אזורית רמת הנגב. היישוב עלה לקרקע כמחנה זמני בקיץ 2011 בעזרתה של מועצה אזורית רמת הנגב, עמותת איילים החטיבה להתיישבות.
נכון לאפריל 2022 מתגוררות בו עשרים ושמונה משפחות, דתיות וחילוניות, החיות יחדיו חיי קהילה. המחנה הזמני ממוקם סמוך לצומת טללים במועצה האזורית רמת הנגב. יישוב הקבע, שתוכניותיו נכתבות בימים אלו, מתוכנן ל-250 משפחות.
גרעין שיזף.
גרעין ההתיישבות שיזף התארגן בסיוע עמותת איילים, ובתחילה היו חברים בו כ-25 משפחות ורווקים תלמידי מוסדות השכלה גבוהה, חקלאים ואנשי חינוך מרחבי הארץ.
מטרת הגרעין הייתה בהתאם לחזון 'הפרחת השממה' של דוד בן-גוריון ויישוב הארץ להקים ולחיות ביישוב מעורב ומקיים בבנייה ירוקה.
הגרעין הוקם מתוך כוונה להתיישב יחדיו ברמת הנגב על חורבות היאחזות הנח"ל הנטושה "שדמות שיזף", אשר נמצאת סמוך למחנה שבטה. כיוון שאתר זה שוכן בשטח אש, נמצאה עבור הגרעין הנקודה הנוכחית.
מבנה המחנה הזמני.
המחנה הזמני מכיל 28 מבנים יבילים אשר נרכשו על ידי המוסדות המיישבים. כמו כן, ישנו קראוון נוסף אשר משמש כמרחב התכנסות ציבורי ובמהלך חודש מאי נערך היישוב להכנסת ספר תורה הראשון של שיזף, שנתרם עבור היישוב שיזף. בנוסף, ישנם שני מרחבים מוגנים המשמשים כמשחקייה לילדי שיזף וכחדר עיון ולמידה.
ההתיישבות במקום וההתנגדות לה.
החברה להגנת הטבע הגישה ערר לוועדה מחוזית מחוז דרום של משרד הפנים נגד הפיתוח הצפוי בשיזף. תחילה ההתנגדות נבעה מטעמים סביבתיים ובהמשך, לאחר שהאחרונה נדחתה (זהו אזור המיועד לפיתוח כקריית חינוך), הוגשה התנגדות חדשה מטעמים תכנוניים וזאת למרות שהיה בעבר סמל יישוב במפת המתאר האזורית לנקודה ספציפית זו.
ב-22 בפברואר 2012, סגן ראש הממשלה והשר לענייני הנגב והגליל, סילבן שלום, חנך את המחנה הזמני באופן רשמי. בנאומו אמר שמדובר בפעולה חלוצית וציונית, ושמשרדו תומך בהתיישבות נוספת מסוג זה, עם תקציב ניכר.
במחנה הזמני הוכנה תשתית והוצבו 15 מבני "קראווילה", בהן מתגוררים חברי הגרעין. כשנה לאחר מכן, ב-2013, המועצה הארצית לתכנון ולבנייה הודיעה כי היא ממליצה לממשלה על הקמת יישוב קבע בן 250 יחידות דיור במקום.
במהלך שנת 2014 הוכר גרעין שיזף כגרעין התיישבות רשמי המלווה על ידי תנועת אור להתיישבות.
ב-2 בנובמבר 2014 קבע בית המשפט לעניינים מנהליים בבאר שבע כי המחנה הזמני אינו חוקי.