שינוי זה בחתימת הברכה גרר בקורת הלכתית בקרב חלק מהפוסקים, ובראשם הגר"א. בשל התנגדות זו, רבים, בעיקר בארץ ישראל, נוהגים לומר "ותערב" מבלי לשנות את החתימה, בנוסח הזה:
בנוסח איטליה אומרים חתימת "שאותך לבדך ביראה נעבוד" בחזרת הש"ץ בכל פעם בה אומרים פיוטי קרובות.
מועדי הוספת ותערב.
בנוסח צרפת שולב נוסח "ותערב" בתוך הנוסח הקבוע של ברכת עבודה בכל יום, אך ללא שינוי החתימה (בדומה לנוסח המאוחר שהובא לעיל), ובתפילות ראש השנה ויום הכיפורים נאמר "ותערב" בגרסתו המלאה כולל החתימה הייחודית.
ב"מנהגי וורמייזא ומגנצא, דבי רש"י ורבותיו, ומנהגי אשכנז של הרקח" מופיע כי אומרים ותערב במוסף של כל יום טוב, וביום הכיפורים בכל תפילות היום, וכן במחזור אסמטרדם, המייצג את מנהג קולוניה בימי הביניים.
המהרי"ל כתב גם הוא לאומרו בתפילת מוסף של יום טוב, אך לא בשחרית, וכך גם ביום כיפור (אף על פי שלשיטתו נושאים בה כפיים). בנוסף כתב לאומרה בתפילת נעילה ביום כיפור. במנהג פפד"מ נהגו במנהג הממצע בין שני המנהגים הקודמים, ואמרו "ותערב" במוסף בכל יום טוב (אך לא בשחרית), וביום הכיפורים אף בשחרית ובנעילה (אך לא במנחה).
במנהג אשכנז המזרחי, שהוא המנהג הנפוץ כיום, נוהגים לומר "ותערב" רק בתפילת מוסף של יום טוב ויום הכיפורים, ואף לא בנעילה.
קשר לברכת כהנים.
במהלך הדורות התקבע קשר בין הוספת "ותערב" לאמירת ברכת כהנים. הקשר הוסבר בכך שברכת כהנים היא השריד האחרון של עבודת בית המקדש שמתקיים גם לאחר חורבנו, ועל כן מבקשים במיוחד על חזרת העבודה כאשר מברכים ברכת כהנים, ואף חותמים בברכה בנוסח שמקורו בעבודת המקדש. להשערת עזרא פליישר, גם אמירת "ותערב" או נוסח דומה לו כחלק מאמירת קרובות כמתועד בגניזה (כדלעיל), מטרתה הייתה להזכיר לכהנים שעליהם לעלות לדוכן לברכת כהנים, מחשש שבשל הפיוט הם לא ישימו לב שעליהם לעלות. עם זאת, בימי הביניים ככל הנראה קשר זה לא היה ברור מאליו, ובמחזור וורמס מצוין "ותערב" בתפילות מוסף בלבד אף על פי שמצוינת בו ברכת כהנים גם בתפילות שחרית של יום טוב, כמנהג אשכנז המערבי. גם במנהג קולוניה שנזכר לעיל, מופיע "ותערב" בתפילות מוסף ולא בשחרית למרות שנשיאת כפים הייתה גם בשחרית, ומאידך הוא מופיע בתפילת מנחה של יום הכיפורים, למרות שאין בה ברכת כהנים כלל.
בשל כך, מועד אמירת "ותערב" נקבע על פי התפילות בהן אמרו ברכת כהנים. בנוסח אשכנז נהוג שאין אומרים ברכת כהנים אלא ביום טוב, וברוב הקהילות רק בתפילת מוסף בו, וגם "ותערב" נאמר בתפילות אלה. כאשר ישנם חריגים לכלל זה, המנהגים נחלקו אם אומרים ותערב בהתאם לברכת כהנים או לא.
כאמור, בנוסח אשכנז המערבי נוהגים לישא כפים בכל הימים הטובים גם בשחרית וגם במוסף, אך לא אומרים "ותערב" בשחרית.
ישנו מנהג, המופיע במקצת מחזורים, שאין אומרים ותערב אפילו במוסף יום טוב, אם חל יום טוב בשבת. דבר זה נובע ככל הנראה ממנהג אחר המוזכר בפוסקים שלא לשאת כפיים ביו"ט שחל בשבת, והוא ביטוי נוסף לקשר בין ברכת כהנים לאמירת ותערב.
דין נוסף הנובע מכך הוא פסק מהר"ם לובלין שלא אומרים ותערב אפילו בתפילה בה עקרונית ישנה ברכת כהנים, אם אין כהנים בבית הכנסת בפועל.
ספריית העיר מאלמה
ספריית העיר מאלמה (בשוודית: Malmö stadsbibliotek) היא ספרייה ציבורית במאלמה.
הספרייה נפתחה בשנת 1905 במלון טונלן, ובאותו זמן הכילה 3,096 פריטים. ב-1946 עברה הספרייה למיקומה בטירה שיועדה בתחילה להכיל בתוכה מוזיאון, הטירה נבנתה בהשראת תקופת הרנסאנס בדנמרק ודרום שוודיה.
כיום מכילה הספרייה שלושה בניינים. הבניין השני (נוסף לזה שספרייה עברה אליו בשנת 1946) תוכנן על ידי הנינג לארסן בשנת 1997. שני הבניינים הראשיים מחוברים על ידי הבניין השליש שנקרא "הגליל", והוא מכיל את מרכזי הייעוץ והמידע ודלפק השאלה. מלבד שוודית יש בספרייה ספרים במספר שפות ובין היתר בהולנדית.
ב-2006 נהייתה לספרייה הראשונה בשוודיה המכילה ומשאילה משחקי וידאו.
רשימת שגרירי רצון טוב של קרן החירום הבין-לאומית של האומות המאוחדות לילדים
זוהי רשימה של שגרירי רצון טוב של ארגון קרן החירום הבין-לאומית של האומות המאוחדות לילדים (יוניצ"ף).
היסטוריה ותכלית התפקיד.
השחקן הנודע דני קיי היה הראשון שהוענק לו התפקיד והתואר "שגריר" של רצון טוב של יוניצ"ף, בשנת 1954. דוגמה לזיקתו לעולמם של הילדים, הייתה כיכובו בסרט "חיי הנס כריסטיאן אנדרסן" בשנת 1952.
ידוענים רבים הלכו בעקבותיו, והתמנו כשגרירים בין-לאומיים, אזוריים או ארציים, בהתאם לפרופיל שלהם, לאינטרסים שלהם ולרמת האחריות הרצויה. מטרת התוכנית היא לאפשר לידוענים שיש להם עניין מוכח בנושאים של יוניצ"ף להשתמש בתהילתם כדי למשוך תשומת לב לנושאים חשובים. הדבר עשוי להתבטא בהופעות פומביות ובשיחות, ביקורים באזורים בעייתיים, המושכים את תשומת הלב של אמצעי התקשורת, ובשימוש בנגישות שיש להם לפוליטיקאים כדי לקדם תמיכה בענייני יוניצ"ף. פרסומם משמש דוגמה אישית ופעילותם תורמת גם לגיוס תרומות.
בנובמבר 2018 ביום הילד הבינלאומי מונתה השחקנית מילי בובי בראון בת ה-14 לשגרירה של רצון טוב, הנציגה הצעירה ביותר שהתמנתה אי פעם כשגרירה. כבר שנתיים קודם לכן היא הנחתה את טקס חגיגות שנות ה-70 של הארגון. קדמה לה הזמרת והשחקנית סלינה גומז אשר מונתה ב-2009, בהיותה בת 17.
ישנם גם מקרים מעטים שבהם שגרירים איבדו את מעמדם, לאחר שהתברר שהיוו דוגמה אישית שלילית.
כמייצגים של ערכי האו"ם בהם שלום ואחווה בין האומות, משתתפים שגרירי רצון טוב של יוניצ"ף לא רק באירועים העוסקים בילדים, אלא גם באירועים גלובליים של התקרבות בין האומות. כך למשל הם נותני חסות ופותחי אירועים כגון מיצג הדובים המאוחדים, אירוע המתקיים מאז שנת 2002 בהשתתפות מיצגים של 140 אומנים ממדינות שונות כל פעם במדינה אחרת. יש מהם שאף המתערבים באופן אקטיבי בעניינים בעלי רגישות פוליטית במסגרת אירועים שכאלה. כך למשל לקראת מיצג הדובים המאוחדים שהתקיים ב-2003 התערב פיטר יוסטינוב כנותן החסות של האירוע, והתעקש שגם המיצג של עיראק יופיע, זאת בשעה שמדינות מנאט"ו בריטניה וארצות הברית הובילו את מלחמת עיראק.
ווילי דוב
ראיין AQM-91 פיירפליי
ראיין AQM-91 פיירפליי (באנגלית: Ryan AQM-91 Firefly) הוא כלי טיס בלתי מאויש (כטב"מ) מתוצרת ראיין איירונאוטיקל קומפני האמריקאית. הכטב"מ פותח בתקופת מלחמת וייטנאם לביצוע טיסות מעל הרפובליקה העממית של סין, למטרות סיורי אוויר ("Aerial reconnaissance" ).
טיסת הבכורה נערכה בספטמבר 1968.
יוצרו 28 יחידות.
ראו גם.
ראיין איירונאוטיקל קומפני
א'ר (הונגריה)
שלום פראג (1635)
שלום פראג היה הסכם שלום שנחתם ב-30 במאי 1635 בידי פרדיננד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה מבית הבסבורג ויוהאן גאורג הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה הנסיך המייצג ביותר של המדינות הפרוטסטנטיות של האימפריה הרומית הקדושה. ההסכם הביא למעשה לסיום ההיבט של מלחמת האזרחים בשלושים השנים, עם זאת, פעולות הלחימה עדיין נמשכו בשל המשך הלחימה על אדמת גרמניה על ידי ספרד, שוודיה, ומאמצע 1635 גם צרפת, שנמשכה עד שלום וסטפליה בשנת 1648.
רקע.
המשא ומתן על ההסכם בין הקיסר לבין הנסיך הבוחר הסקסוני נוהל על ידי גאורג השני, רוזן הסן-דרמשטאדט, אשר בעודו נסיך לותרני נשאר נייטרלי במהלך ההתערבות השוודית ב-1630. כמו כן, יוהאן גאורג הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה תמך בתחילה בפרדיננד השני נגד המורדים הבוהמים, ושמר על עמדה נייטרלית במשך השנים הבאות. עם זאת, לאחר שנבזזו האדמות הסקסוניות על ידי כוחות הליגה הקתולית, הוא הצטרף לכוחות השוודיים של גוסטב השני אדולף, מלך שוודיה בשנת 1631 בקרב ברייטנפלד. מותו של המלך השוודי בקרב ליצן בשנת 1632 והתבוסה הפרוטסטנטית ב-1634 בקרב נורדלינגן דחפו את הנסיך הסקסוני שוב להחליף צדדים.
הקיסר ראה את ההצלחות שהושגו על ידי הפלישה השוודית ומצא את עצמו נאלץ להעביר כוחות יוצאי דופן לגנרליסימו שלו אלברכט פון ולנשטיין. לאחר שנים של לחימה, אי יכולת להחזיר את הווידוי הקתולי בכוח, ההתנקשות בחייו של ולנשטיין, והצורך לשים קץ להתערבות של מעצמות זרות בעניינים גרמניים, כולם יחד, כדי להביא את פרדיננד השני לשולחן עם מידה מסוימת של נכונות לעשות ויתורים כלפי הנחלות הלותרניות.
תנאי ההסכם.
לאחר משא ומתן ממושך, התנאים העיקריים של האמנה היו:
שינויים טריטוריאליים.
על פי הנספחים של מסמכי "Traditionsrezess" שבוצעו ב-1636, הוענק לנסיכות הבוחר מסקסוניה את אדמות הכתר הבוהמי של לוסאטיה התחתונה והעליונה, על ידי פרדיננד השני בתפקידו כמלך בוהמיה. שתי הנחלות כבר ניתנו לסקסוניה ב-1623, כדי להשיג את התמיכה הסקסונית במהלך המרד הבוהמי. הנסיך הבוחר הסקסוני היה צריך רק להחזיק את לוסאטיה כנחלה תורשתית ולא לחלן את המנזרים הקתוליים כמו נויזלה או מארינטל.
פרדיננד נאלץ גם לעשות ויתורים אינדיבידואלים לחלק מהמדינות הגדולות כדי שיחתמו על האמנה: אושרה טענת מרקיזות ברנדנבורג, שהייתה מאז 1618 חלק מהאיחוד האישי של ברנדנבורג-פרוסיה, על הנחלות בפומרניה של הדוכס האחרון בוגיסלאב הארבעה עשר, דוכס פומרניה. אפילו נסיכות הבוחר מבוואריה הקתולית שתמכה בקיסר במהלך המלחמה, נאלצה להסכים לכמה ויתורים קלים.
השפעות ההסכם.