בחלבונים רבים (כגון חלבון ההמוגלובין) ניתן לאפיין יותר ממבנה רביעוני אחד. המבנים הרביעוניים השונים מאופיינים לרוב עם מצבי פעילות או זיקה שונים של החלבון לליגנד או לסובסטרט אותו הוא קושר.
טכניקות לקביעת המבנה הרביעוני.
המבנה הרביעוני של חלבונים נקבע באמצעות שתי שיטות עיקריות
דורותאה הקדושה
דורותאה (נולדה בין 279 ל-290 - מתה ב-6 בפברואר, בין 305 ל-311) היא קדושה בנצרות הקתולית אשר מתה על דתה.
קיים מעט מאוד מידע היסטורי המבסס את הכתוב עליה בסיפורי הקדושים. דורותאה נולדה וחיה בקייסרי (כיום בטורקיה). פירוש שמה הוא "מתת האל". בזמן רדיפות הנוצרים על ידי הקיסר דיוקלטיאנוס, נעצרה אף היא. לדורותאה ניתנה, על פי האגדה, הבחירה בין נישואין ומוות. דורותאה סירבה להתחתן, וטענה כי היא כבר "נשואה לישו". היא נכלאה עם שתי נוצריות לשעבר אשר נטשו את הדת; אך תחת זאת שהן ישכנעו אותה לנטוש את הנצרות, שכנעה היא אותן להתנצר מחדש. דורותאה נידונה למוות בעריפת ראש לאחר עינויים קשים. בצועדה לגרדום, הקניט אותה שופטה, תאופילוס, כי תשלח לו פרחים ופירות מן הגינה של ישו. דורותאה, שראתה ילדה עם פרחים ופירות בצד הדרך, ביקשה ממנה לתת אותם לתאופילוס. הילדה הייתה למעשה מלאך, ולאחר שתאופילוס ראה את הפרחים והפירות, הוא התנצר בעצמו ומת כמרטיר.
מגדל עוז (פירושונים)
מגדל עוז הוא מונח שמקורו במקרא ומורה על סוג של מבצר.
צ'ארלס יפה
צ'ארלס יפה (באנגלית: (Charles Jaffé (Jaffe; 1879 - 12 ביולי 1941) היה שחמטאי יהודי-בלארוסי אמריקאי. בשיאו, בשנות העשרה של המאה העשרים היה בעוצמה של רב אמן ובצמרת העולמית. יפה היה גם סופר בנושאי שחמט.
שנותיו הראשונות.
צ'ארלס יפה נולד בדוברובנה, עיר קטנה בבלארוס (בזמנו, האימפריה הרוסית). קיים ספק לגבי מועד לידתו המדויק, ספק שהעלו היסטוריון השחמט אדוארד וינטר ואחרים. מקורות אחרים מציינים את שנת לידתו המשוערת בין 1876 ו-1887. יפה היגר לארצות הברית בשנת 1896 ועבד כסוחר משי עד להפיכתו לשחמטאי מקצועני בשנת 1910.
שחמט מקצועני.
בשנת 1904 הגיע יפה למקום השביעי בתחרות הקונגרס האמריקני השביעי, בעיר סנט לואיס בתוצאה 5/11, בתחרות זו ניצח פרנק מרשל. יפה ניצח את המדורג 17 בעולם, ז'אק מיזס בתוצאה 0–2 בדו-קרב בשנת 1907. שנתיים לאחר מכן הגיע יפה למקום השלישי בתחרות בברוקלין בה ניצח הרברט רוזנפלד. באותה שנה הפסיד יפה דו-קרב למרשל, שדורג אז שביעי בעולם, בהפרש קטן: שני ניצחונות, שלוש תוצאות תיקו וארבעה הפסדים.
בשנת 1910 הגיע יפה שלישי בתחרות ניו-יורק (מרשל ניצח). בשנת 1911 חלק מקום 3–4 עם 9/12 בתחרות ניו-יורק (מרשל ניצח, חוסה ראול קפבלנקה הגיע שני, חצי נקודה לפני יפה). באותה שנה חלק מקום 23–26 עם 8.5/25 בתחרות קרלסבד, תחרות בה השתתפו 26 שחקנים והייתה מהחזקות שבתחרויות השחמט אי פעם. 17 מתוך 25 השחמטאים המובילים בעולם נטלו חלק בתחרות זו שאותה ניצח ריצ'רד טייכמן. למרות מיקומו הנמוך זכה בתואר אמן כמו גם באחד מפרסי היופי שחולקו בתחרות.
בשנת 1913 הגיע עם 9.5/13 למקום השלישי בתחרות הלאומית האמריקנית השנייה, שבה ניצח קפבלנקה. בתחרות זו ניצח את קפבלנקה, אברהם קופצ'יק, אוסקר חאייס, דוד ינובסקי וסיים בתיקו עם מרשל שהיה באותה עת אלוף ארצות הברית.
הישגיו הבולטים במשחקים אישיים הם תוצאת תיקו מול קפבלנקה: שני ניצחונות ושני הפסדים, וניצחונות אישיים מול עמנואל לסקר, מרשל, ינובסקי ורבים אחרים.
יפה שיחק לעיתים קרובות במועדון השחמט סטויסאנט, מקום שבו שיחקו שחקנים חזקים רבים ומוקם בצידה המזרחי של מנהטן. יפה היה מפורסם בגלל מצבו הכלכלי הדחוק וסגנונו "היחיד במינו של בית קפה".
מחלוקות.
בשנת 1913 השתתף יפה בתחרות בהוואנה שם סיים שישי עם 5.5/14, תחרות בה ניצח מרשל. בתחרות זו השתתפו שניים מעשרת החזקים בעולם, וחמישה מתוך 48 המובילים בעולם. בתחרות זו האשים קפבלנקה את יפה כי הפסיד במכוון את משחקו בסיבוב השני מול מרשל , ובכך איפשר למרשל לזכות בתחרות לפני קפבלנקה, ששיחק בעיר מולדתו. במשחק האמור, בעמדת שוויון במחצית המשחק, יפה ביצע משגה גס שעלה לו במלכה תמורת צריח. מיד לאחר ביצוע השגיאה נכנע יפה. למרות גודל הטעות לשחקן בסדר גודל של יפה, שחקני צמרת רבים עשו לעיתים טעויות גסות במשחקים תחרותיים. קפבלנקה עצמו שגה בתחרות ניו יורק 1931 בשלב הפתיחה מול הרמן שטיינר והפסיד כלי עקב מסע שמיני נורא.
לאחר האשמה זו הגיע ככל הנראה קפבלנקה להסכם עם מארגני התחרות בהוואנה, שארגנו גם אירועי שחמט בניו-יורק שיפה לא יוכל עוד להשתתף בתחרויות בהן ישחק קפבלנקה. ואכן, מאז, לא הצליח יפה להשתתף באף תחרות נוספת אליה נרשם קפבלנקה.
בשנת 1916 יפה היה מעורב בתביעה משפטית שנסובה סביב אי הכללה של חלק מניתוחי השחמט שלו בפרסום על גמביט המלך, אך הפסיד בתביעה, למרות תמיכה שקיבל מצד עדים שהופיעו למשפט כולל אלוף ארצות הברית פרנק מרשל. ככל הנראה זו התביעה הראשונה בה הובאו נושאי שחמט לבית המשפט בארצות הברית.
הגם שהתביעה נראית טיפשית, מנקודת ראותו של יפה שחלק ניכר מהכנסתו התבססה על כתיבת מאמרים בנושאי שחמט עבור כתבי עת יהודיים, המוניטין המקצועי עמד לדיון.
שיא כושרו.
בשנת 1914 חלק יפה מקום 8–10 בתחרות ניו יורק (ניצח: אדוארד לסקר). ב-1915 ניצח יפה בתחרות אוטיקה. בשנת 1916 הפסיד יפה בצורה מזערית 6–7 בדו-קרב לינובסקי +4 -5 =4, שבאותה עת היה ממוקם במקום ה-15 בעולם. בשנים 1917–1918 הפסיד שוב לינובסקי, שטיפס בינתיים למקום השביעי בעולם בתוצאה 6–12 ; +4 -10 =4. בשנת 1918 חלק יפה מקום 3–5 בתחרות ריי-ביץ' בניו-יורק (ניצח: אברהם קופצ'יק). ב-1918 חלק מקום 1–2 עם בוריסלב קוסטיץ' בניו-יורק, ב-1919 הגיע למקום השני אחרי קופצ'יק בתחרות טרוי. ב-1920 מקום שלישי בניו-יורק (ניצח:אוסקר חאייס). באותה שנה הגיע למקום השני בתחרות אטלנטיק סיטי, אחרי מרשל.
בשנת 1921 הגיע למקום השלישי בניו-יורק, למקום השלישי בתחרות אטלנטיק סיטי, (ניצח ינובסקי).
בשנת 1922 הגיע למקום השני בתחרות ניו יורק (ניצח: אדוארד לסקר).
בשנת 1925 הגיע למקום השלישי בתחרות סאדר פוינט (ניצח: אברהם קופצ'יק)
בשנת 1926 חלק מקום 4–5 בתחרות שיקגו (ניצח: פרנק מרשל) ומקום שני בתחרות ניו-יורק (ניצח: קופצ'יק).
בשנת 1927 שלח יפה מברק מניו-יורק לאלכסנדר אלכין שהתמודד בבואנוס איירס מול קפבלנקה על אליפות העולם בשחמט. המברק הכיל ניתוח של יפה על הסתעפות חדשה בגמביט המלכה, שאלכין השתמש בה במהלך הדו-קרב. לאחר ניצחונו חזר אלכין לניו-יורק, וכאות תודה שיחק דו-קרב קצר מול יפה, ללא בקשת תמורה כספית. אלכין זכה בשני משחקי הדו-קרב.
שנים מאוחרות וכתיבה.
יפה פרש מפעילות תחרויות למשך כעשור, למעט משחקים אחדים ששיחק בליגה באמצע שנות ה-30. באחד ממשחקיו הביס את ראובן פיין הצעיר. בשנת 1930 הפסיד יפה דו-קרב קצר ששיחק עם יצחק קשדן 3-0; קשדן היה באותה עת בכיר השחמטאים בארצות הברית.
יפה חיבר את הספר "ספר לימוד בסיסי לשחמט" בשנת 1937. בהקדמה לספר משבח שמואל רשבסקי את המחבר.
בריאותו החלה להידרדר בשלב זה. יפה פרסם גם מספר ספרים ביידיש. בגיל מבוגר חזר לשחק בתחרויות והעפיל לגמר האליפות הפתוחה של ארצות הברית 1938 שהתקיימה בבוסטון, שם סיים במקום ה-8–9 עם 4/11, תחרות שבה ניצח אל הורוביץ. התחרות האחרונה שבה השתתף יפה הייתה האליפות הפתוחה של ארצות הברית שהתקיימה בניו-יורק, אליה העפיל מהמוקדמות אך בגמר הפסיד בכל 11 המשחקים. בתחרות ניצח ראובן פיין.
נפטר ב-1941 בברוקלין שבניו יורק.
הערכה.
התוצאות של יפה במשחקים מול מיזס, מרשל וינובסקי ממחישים שהוא היה יריב אימתני. הוא ניצח את קפבלנקה בכלים השחורים. ליפה היה ביש מזל להגיע לשיא יכולתו בזמן בו קפבלנקה הגיע לניו-יורק. קפבלנקה ומרשל שלטו בתחרויות בניו-יורק ויפה לא הצליח להתגבר עליהם.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:ניו יורק: אישים]]
[[קטגוריה:שחמטאים יהודים אמריקאים]]
[[קטגוריה:שחמטאים יהודים בלארוסים]]
[[קטגוריה:סופרים יהודים אמריקאים]]
[[קטגוריה:סופרים כותבי יידיש]]
[[קטגוריה:משפחת יפה|צ'ארלס]]
[[קטגוריה:מחברי ספרי שחמט אמריקאים]]
[[קטגוריה:יהודים שהיגרו מרוסיה לארצות הברית]]
[[קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1879]]
[[קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1941]]
אולימפיאדת לונדון (1948)
אולימפיאדת לונדון (1948) היא האולימפיאדה ה-14 בעת החדשה. היא נמשכה 15 ימים, מה-29 ביולי ועד ה-14 באוגוסט 1948. 4,104 ספורטאים ממספר שיא של 59 מדינות התחרו ב 19 ענפי ספורט. הייתה זו הפעם השנייה בה התקיימו המשחקים בלונדון, לאחר שגם האולימפיאדה הרביעית נערכה בה, ב-1908. בכך הייתה לעיר השנייה בהיסטוריה שמארחת את המשחקים פעמיים, אחרי פריז.
רקע.
שתי האולימפיאדות שהיו אמורות להיערך ב-1940 וב-1944 בוטלו בשל מלחמת העולם השנייה, ואולימפיאדת לונדון הייתה הראשונה שנערכה מזה 12 שנים, מאז אולימפיאדת ברלין. לונדון נבחרה לארח את אולימפיאדת הקיץ 1944, שבוטלה בסופו של דבר, ולאחר סיום המלחמה נבחרה שוב לארח את המשחקים.
לונדון עצמה לא הייתה מוכנה למשחקים: האווירה הייתה קשה בתום המלחמה, לונדון עדיין הייתה הרוסה כתוצאה מהפצצות הגרמנים (הבליץ) וכן היה חשש כי הנטל הכלכלי הכרוך באירוח המשחקים יהיה כבד מדי. עקב החשש הועלתה אף האפשרות להעביר את המשחקים לארצות הברית, אך המלך ג'ורג' השישי סבר כי המשחקים דווקא עשויים לסייע בשיקומה של העיר.
המשחקים בלונדון היו הראשונים שנערכו לאחר מותו של הברון פייר דה קוברטן, מחדש המשחקים האולימפיים בעת החדשה. במשחקים אלו נערכו בפעם האחרונה תחרויות בתחומי האומנות.