ב-2010 הנחתה את הגרסה הצרפתית של התוכנית "טופ שף".
ב-2011 החלה להנחות את הגרסה הצרפתית של "אקס פקטור".
מ-2015 היא מגישה את תוכנית הריקודים "Got to Dance: Le Meilleur Danseur".
היא שימשה מספר פעמים כמנחה של תחרות מיס בלגיה ומלך היופי של בלגיה.
חיים אישיים.
ב-2007 נישאה לדוגמן חביאר פיאמס וב-2007 נולד בנה.
ב-2008 נפרדה מבעלה וב-2014 נישאה בשנית, ב-2015 ילדה את בנה השני.
ליגת העל הסלובנית בכדורסל
ליגת העל הסלובנית בכדורסל (בסלובנית: Slovenska Košarkarska Liga .1) היא ליגת הכדורסל הבכירה בסלובניה. נקראת גם "Liga Nova KBM" לצורכי חסות מסחרית.
הליגה מנוהלת על ידי "פדרציית הכדורסל של סלובניה", ומשתתפות בה 10 קבוצות.
היסטוריה.
הליגה נוסדה בשנת 1991, לאחר היפרדותה של סלובניה מיוגוסלביה. עד עונת 1990/1991 הייתה קיימת "ליגת רפובליקת סלובניה", אשר פעלה כליגה מהדרג השני והשלישי ביוגוסלביה.
קבוצת אולימפיה ליובליאנה זכתה באליפות הליגה ב-17 מתוך 28 שנות פעילותה. מלבד ליובליאנה זכו באליפות קבוצות קרקה נובו מסטו (7), הליוס סאנס (2), שנטיור (1) ופרימורסקה (1).
מאז הקמתה בשנת 1991 פעלה הליגה תחת השמות הבאים:
מבנה עונת המשחקים.
בשלב הבתים הראשון כל קבוצה משחקת 18 משחקים – משחק בית אחד ומשחק חוץ אחד מול כל אחת מ-9 הקבוצות האחרות. 8 הקבוצות בעלות המאזן הטוב ביותר מעפילות לשלב "הפלייאוף העליון", בעוד 2 הקבוצות הנוספות מתמודדות ב"פלייאוף התחתון":
בפלייאוף העליון נערכים 14 מחזורים, כאשר כל קבוצה מתמודדת פעמיים מול כל אחת מ-7 הקבוצות האחרות (פעם בבית ופעם בחוץ). מאזן הקבוצות לא כולל את שלב הבתים הראשון. 4 הקבוצות בעלות המאזן הטוב ביותר מעפילות לשלב חצי הגמר, הנערך כסדרה של שלושה משחקים. המנצחות בחצאי הגמר מתמודדות ביניהן בגמר הליגה, אשר נערך כסדרה של חמישה משחקים.
בפלייאוף התחתון משתתפות כאמור 2 הקבוצות בעלות המאזן הנמוך ביותר בסיום שלב הבתים הראשון, וכן 4 הקבוצות בעלות המאזן הטוב ביותר בליגת המשנה של סלובניה. כל קבוצה מתמודדת פעמיים מול כל אחת מ-5 הקבוצות האחרות (פעם בבית ופעם בחוץ); שתי הקבוצות בעלות המאזן הטוב ביותר בסיום המחזור העשירי זוכות במקום בליגת העל בעונה העוקבת, בעוד יתר 4 הקבוצות משתתפות בליגת המשנה.
שירי עולת השבת
שירי עולת השבת הם אוסף תפילות שנתגלה בעשרה עותקים בחלק ממגילות מדבר יהודה אשר יש המזהים עם הליטורגיה של כת מדבר יהודה. תשעה עותקים נמצאו במערות קומראן (מהם שמונה במערה מספר 4) ועותק אחד נמצא במצדה, סמוך לבית הכנסת שם.
רקע היסטורי.
התפילה בכת מדבר יהודה.
בניגוד לעבודת האל בישראל ולהיעדר העדויות על ליטורגיה בתקופת בית המקדש השני, במגילות ים המלח התגלו טקסטים ליטורגיים רבים אשר נועדו לעבודת האל בקרב חוג כת מדבר יהודה. חלק מן הטקסטים הללו הוגדרו מבחינה קלנדרית, חלקם יועד לטקסים ספציפיים וטקסטים רבים לא הוגדרו במפורש.
על פי הטקסטים ממגילות ים המלח, נמצא שהתופעה הליטורגית של תפילות שנועדו לימים קבועים במהלך השנה הייתה חידוש בתולדות עבודת האל בישראל המיוחס לכת.
הממצא הקומראני של תפילות לזמנים קבועים מעיד בעיקרו על מנהגי עבודת האל בכת היחד. מכתבי הכת מתברר כי לאחר שפרשה מהשתתפות בפולחן במקדש - בשל מחלוקות בענייני טהרת העבודה במקדש וטהרת הכוהנים ומחלוקת על לוח השנה שלפיו נקבעו חגי התורה ופולחנם - הנהיגה הכת תפילה קבועה שהייתה שקולה לעבודת הקרבנות. עם זאת עיון בטקסטים של התפילות הקבועות מקומראן חושף מבנים ודפוסים של תפילות, תכנים ומטבעות לשון שדומים להם ניתן למצוא בתפילות ישראל המאוחרות.
תפילות השבת בכת.
תפילות ליום השבת מצויות הן בקובץ תפילות החודש (4Q503), הן בקובץ תפילות השבוע המכונה "דברי המאורות" (4Q504), וגם בקובץ "שירי עולת השבת". תפילות אלו הן כולן דברי שבח ותהילה לאל. עם זאת דברי השבח בכל מחזור ייחודיים לו ומותאמים לאופיו הכללי. אין בידינו סידור כולל של הליטורגיה בקומראן ולכן גם איננו יודעים מה היה הסדר הליטורגי של כל התפילות בשבת.
מבחינת המוטיבים המופיעים בברכות לשבתות מודגשים מנוחת השבת, עונג השבת וגם בחירת ישראל מכל העמים לקיים את מנוחת השבת וקדושתה. ישנם מוטיבים נוספים החוזרים בתפילות אלו והם מוטיב הכבוד ומוטיב התהילה.
ממצאים.
שירי עולת השבת, הכוללים שירים לשלוש עשרה שבתות (רבעון של שנה בת 364 ימים, כמקובל בלוח השנה השמשי של כת היחד), השתמרו בעשרה עותקים: שמונה מתוכם התגלו במערה 4 בקומראן, עותק אחד נתגלה במערה 11 והעותק האחרון נתגלה ב"סוגר המגילות", סמוך לבית הכנסת במצדה. הקדום שבהם הוא מן התקופה החשמונאית (בערך 50–75 לפסה"נ) והמאוחר שבהם הוא בערך מאמצע המאה הראשונה לסה"נ. שירים אלו הם בעיקרם תהילות שמימיות, המתארות את שירת השבח לאל בשבתות בפי צבאות המלאכים המשרתים בהיכלות השמימיים.
הכינוי לשירים ותאריכי אמירתם מצוינים בכותרות הקטעים. כך למשל:
הכינוי שניתן לשירים אלו, שירי עולת השבת, והכינוי הכללי למלאכים המשוררים אותם: רומזים על ייעודם - ליטורגיה פולחנית, המקיימת את מצוות קרבן העולה ליום השבת בשירה (כעין שיר של יום).
מחקר.
שני המחקרים היסודיים ביותר על השירים הללו נערכו על ידי קרול ניוסום שההדירה את עשרת הקטעים ופרסמה גם תרגום שלהם לאנגלית.
מבנה.
מחזור התפילות כולו מחולק באופן סכמטי לשני חלקים אשר אליהם גם מתייחסים במחקר המאוחר יותר. החלק הראשון מכונה "מחזור התהילות" והחלק השני מכונה "מחזור הברכות". לשיטתה של ניוסום, המזמורים חוברו בצורת פירמידה ששיאה בשבת השביעית.
כל אחד מן המזמורים כולל נוסחאות פתיחה הכוללות תארוך ומתאימות לשלוש עשרה השבתות הראשונות של השנה.
זמני אמירה.
הכותרות בראשי המזמורים מציינות שלוש עשרה שבתות מתוך 52 שבתות שיש סה"כ בלוח השנה של כת היחד. בשל ממצאים אלו הסיקה ניוסום ששירי עולת השבת נאמרו רק ברבע הראשון של השנה.
יוהאן מאייר הציע ששירי עולת השבת נאמרו ארבע פעמים בשנה. לשיטתו, כותרות המזמורים מציינות את מיקום השבת ביחס לרבעון הנוכחי. בעקבות הצעתו של מאייר הוכיח חנן אשל שהשירים נאמרו לפחות פעמיים במהלך כל שנה וזאת לאור אזכורם של מספר חגים ממעגל השנה כולו במזמורים עצמם.
ביצוע התפילות.
נועם מזרחי ערך ניתוח לשוני של שירי עולת השבת ובעקבותיו העלה הצעה לגבי אופן הביצוע של התפילות. לשיטתו, הפרקטיקה הליטורגית מורכבת מדברי שבח שנושא החזן (נשיא הראש התורן) והחלק השני מתאר מענה של המקהלה (כלל קבוצת נשיאי הראש).
מחקר DNA.
קבוצת מחקר בראשות נועם מזרחי ועודד רכבי בדקה את העורות עליהן נכתבו עותקי התפילות. על פי ממצאיהם מדובר בעורות כבשים כשהמגילות מקומראן נכתבו על עורות מקבוצת כבשים אחת וזו של מצדה מקבוצה אחרת. הדבר מעלה את האפשרות כי לא מדובר בעותק שהגיע למצדה מקומראן, וכי התפילות היו נפוצות בחוגים רחבים יותר מאלה שישבו בקומראן.
ביקמוגיורושד
ביקמוגיורושד (בהונגרית: Bükkmogyorósd) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
בביקמוגיורושד התגוררו יהודים בודדים לתקופת זמן קצרה.
מגילות (כתב עת)
מגילות הוא כתב עת מדעי לחקר מגילות מדבר יהודה היוצא לאור בעברית על ידי מוסד ביאליק בשיתוף הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת חיפה ומרכז אוריון לחקר מגילות מדבר יהודה באוניברסיטה העברית בירושלים. הוא יוצא לאור מאז שנת 2003.
כתב העת נוסד בסמוך לסיום פרסומן של כל המגילות, והוא נועד למלא את החסר בפרסומים בעברית בנושא. רוב המאמרים בכרכים השונים הם עיבודים להרצאות שניתנו בסדנת חיפה השנתית לחקר מגילות קומראן, ועליהם נוספו מאמרים של חוקרים מן התחום או מתחומים קרובים. המאמרים כוללים מהדורות חדשות לטקסטים, פרשנות, שאלות לשון ונוסח, דיון בענייני אמונות ודעות במגילות קומראן וביקורות על ספרים חדשים העוסקים במגילות.
העורכים המייסדים של כתב העת הם פרופ' דבורה דימנט ופרופ' משה בר-אשר, ובעריכתם יצאו תשעה כרכים (שניים מהם כפולים). תשעה כרכים אלה הוצאו על ידי מוסד ביאליק בשיתוף אוניברסיטת חיפה. החל מהכרך העשירי, כתב העת יוצא במוסד ביאליק בשיתוף אוניברסיטת חיפה (הפקולטה למדעי הרוח) ומרכז אוריון לחקר מגילות מדבר יהודה באוניברסיטה העברית. נכון ל-2021, עורכיו הם פרופ' נועם מזרחי ופרופ' דבורה דימנט.
מגילות
דייגו פוזר
דייגו פוזר (באיטלקית: Diego Fuser; נולד ב-11 בנובמבר 1968) הוא כדורגלן עבר איטלקי ששיחק בעמדת הקיצוני הימני.
קריירת מועדונים.
פוזר החל את הקריירה שלו בשנת 1986 בטורינו. בשורות הקבוצה הוא רשם 49 משחקים לפני שעבר למילאן (1989-90 ו-92–1991). במהלך שתי העונות שלו במילאן הוא זכה בגביע אירופה לאלופות (1989-90) ובאליפות הליגה (1991-92), בנוסף לסופר קאפ האירופי ולגביע הביניבשתי (1989).
בין שתי התקופות שלו במילאן, פוזר שיחק עונה אחת במדי פיורנטינה. בשנת 1992, פוזר עבר ללאציו. מעבר זה הפך אותו לאחד מחביבי הקהל באותה התקופה, כששיחק אצלה שש שנים ורשם 188 הופעות ו-35 שערים. במדי הקבוצה, הוא זכה בגביע האיטלקי בעונת 98–1997 והגיע לגמר גביע אופ"א של אותה העונה, כקפטן. לאחר ההפסד בגמר גביע אופ"א עם לאציו, הוא הצליח לזכות בסופו של דבר במפעל זה, אך הזכייה הייתה עונה לאחר מכן במדי פארמה, כשגם בגמר זה שימש כקפטן הקבוצה. כמו כן, הוא זכה עימה בגביע האיטלקי של אותה העונה ובסופר קאפ האיטלקי לשנת 1999.