באליפות אירופה 2020 שנערכה במרסין שבטורקיה, זכה דולגופיאט בשתי מדליות; זהב בתרגיל הקרקע וארד בשולחן הקפיצות. דולגופיאט הפך למתעמל הישראלי השני שזוכה בזהב אירופי, והראשון שזוכה בשתי מדליות באותה אליפות. בתרגיל הקרקע הוא עלה לגמר מהמקום השני עם ציון של 14.933, ובגמר סיים עם ציון של 15.000 נקודות, אשר העניק לו את המקום הראשון. בתרגיל שולחן הקפיצות, סיים את המוקדמות עם ציון של 14.350, עלה לגמר מהמקום השלישי, בו סיים עם ציון ממוצע של 14.483 נקודות, ואשר העניק לו את המקום השלישי הכללי.
אלוף אולימפי - טוקיו 2020.
באולימפיאדת טוקיו 2020, זכה דולגופיאט במדליית זהב בתרגיל הקרקע בהתעמלות מכשירים והפך לישראלי הראשון שזוכה במדליה אולימפית בענף ההתעמלות ולאלוף האולימפי הישראלי השני בהיסטוריה. מדליית זהב זו הייתה השנייה של ישראל במשחקים האולימפיים והראשונה מבין שתיים של ישראל בטוקיו 2020.
דולגופיאט התחרה בשני תרגילים: סוס הסמוכות ותרגיל הקרקע. בתרגיל סוס הסמוכות השיג ציון של 12.766 בשלב המוקדמות ולא העפיל לגמר. בשלב המוקדמות של תרגיל הקרקע השיג ציון של 15.200 ועלה לגמר מהמקום הראשון. בגמר תרגיל הקרקע השיג ציון של 14.933 נקודות, בדומה למתעמל הספרדי, ריידרליי זפאטה. מכיוון שגם ניקוד רמת הביצוע של שניהם היה זהה, דולגופיאט ניצח בזכות ניקוד גבוה יותר ברמת הקושי וסיים במקום הראשון.
עונת 2022.
במסגרת סבב גביע העולם, זכה דולגופיאט במדליית הזהב בתרגיל הקרקע בתחרות בדוחא עם ציון של 14.733 נקודות. ובתחרות בקהיר עם ציון של 14.500 נקודות. ביולי 2022 נפצע דולגופיאט במהלך אימונים וסבל משבר מאמץ בכף רגלו הימנית. כתוצאה מהפציעה הוא החמיץ את אליפות ישראל. למרות פציעתו שלא החלימה לחלוטין, דולגופיאט התחרה באליפות אירופה שנערכה במינכן באוגוסט. הוא זכה בתואר האירופי בתרגיל הקרקע בפעם השנייה בקריירה. לגמר הוא עלה מהמקום השישי כאשר סיים עם ציון של 14.266 נקודות. בגמר הוא סיים במקום הראשון בציון של 14.966 נקודות לפני כריסטוף מסארוש ההונגרי (14.600 נקודות) וג'ייק ג'רמן הבריטי (14.433 נקודות).
יצחק בן יעקב די לאטס
יצחק בן יעקב די לאטיס
יצחק בן יעקב מלאטאש
סי ג'יי מיילס
גויאש (כדורגל)
כוס יין
כוס יין היא כלי המשמש לשתייה ולטעימת יין. הכוס מורכבת משלושה חלקים: בית קיבול (גביע), רגל ארוכה, ותחתית. ישנן כוסות שונות עבור סוגי יין שונים. מאחר שחימום היין עלול להשפיע על טעמו, כוסות היין בנויות כך שניתן יהיה להחזיק אותן מרגליהן ולא מדפנותיהן, וכך נמנע חימום היין על ידי חום היד האוחזת.
חומרים.
מרבית הכוסות מיוצרות מזכוכית. הכוסות הנחשבות לאיכותיות במיוחד עשויות מקריסטל, וכך השותה נהנה מראייה צלולה של צבע היין. ישנן כוסות המיוצרות ממתכת או חרס.
הכוס.
השפעתה של צורת הכוס על טעמו של היין לא הוכרעה על ידי מחקר מדעי כלשהו. עם זאת, יש המאמינים שצורת הכוס מרכזת את הטעם ואת הארומה במטרה להדגיש את המאפיינים של הזנים שונים.
כוס יין אדום.
כוס יין אדום מאופיינת בבית קיבול ופתח רחבים ובצורה מעוגלת. צורתה מותאמת ליין אדום כדי שאוויר יפתח אותו וישחרר ארומות וטעמים שאצורים בתוכו. ישנם סוגים מסוימים של יין אדום שלהם כוסות משלהם.
כוסות יין לבן.
כוס יין לבן מאופיינת בבית קיבול צר וארוך יותר, היות שטעמיהם של היינות הלבנים עדינים ופחות מורכבים מאלו של היינות אדומים. ויש פחות צורך באוויר שישחרר טעמים וארומות. ישנם יינות לבנים עם כוסות משלהם; בין השאר קיימות כוס שמפניה הצרה והארוכה, וכוס ליין מזן שרדונה שצורתה צרה וקצרה.
כוסות ליין מחוזק.
הכוס המכונה "קופיטה" (copita) מעוצבת עם בית קיבול גבוה ורחב יחסית על מנת לחזק את הארומות של יינות מחוזקים דוגמת פורט, שרי, ואפריטיפים נוספים. יש גם המשתמשים בכוסות דוגמת כוס ה"שונר" (Schooner) הגדולה (המשמשת להגשת שרי בבריטניה, ובאזורים אחרים משמשת להגשת סוגי בירה מסוימים) ובסוגים נוספים של כוסות, בהתאם למשקה ולאזור.
כוס יין לקידוש.
כוס המשמשת להחזקת יין (אדום לרוב, אך גם לבן לעיתים) עליו נאמרת ברכת הקידוש על מנת לקדש את השבת והחגים במסורת היהודית.
הכוס לרוב עשויה מכסף טהור מתוך הידור המצוה (אך כל כוס מספקת) ומוכרחת להכיל לכל הפחות רביעית נוזלים. בכוס זו נוהגים שלא תהיה לה רגל.
סטרטוספר לאס וגאס
סטרטוספר לאס וגאס הוא בית מלון בלאס וגאס, נבדה, ארצות הברית. המלון הוא מתחם גדול המורכב משני חלקים, המגדל, בעל 4 קומות בלבד המחובר למלון בשתיים מקומותיו, והמלון בעל 25 קומות. המגדל הוא השני בגובהו בחצי הכדור המערבי, שני רק למגדל סי אן בטורונטו שבקנדה.
בראש המגדל קיים פארק ובקומה שמתחתיו קיימת מסעדה ותצפית על העיר. במלון קיימים 2,427 חדרים.
מהומות הר הבית (2017)
מהומות הר הבית (2017) היו עימותים בין פלסטינים ממזרח ירושלים לכוחות הביטחון הישראלים בחודש יולי 2017. העימותים החלו בפיגוע הירי על הר הבית ביום שישי, 14 ביולי 2017. לאחר הפיגוע, באופן תקדימי, המשטרה סגרה את מתחם הר הבית אף למוסלמים (בימי שישי הכניסה ליהודים אסורה ממילא) ומנעה את תפילות יום השישי בו. יומיים לאחר הפיגוע, המשטרה פתחה את המתחם למתפללים עם הצבת גלאי מתכות בכל כניסותיו. החלטה זו עוררה מחאה בציבור המוסלמי ובתגובה פלסטינים ממזרח ירושלים החלו במהומות אלימוֹת והתפרעויות ופתחו בעימותים נגד כוחות המשטרה. במקביל לעימותים בהר הבית חלה עלייה בפיגועי הטרור בישראל.
רקע.
רצח השוטרים בהר הבית.
בבוקר יום שישי 14 ביולי 2017 שלושה מחבלים ערבים רצחו שני שוטרים ופצעו שוטר נוסף בפיגוע ירי בשער השבטים של הר הבית. שלושת המחבלים הם ערבים ישראלים מוסלמים תושבי אום אל-פחם. המחבלים התחמשו במסגד אל-אקצא בשני תת-מקלעים מסוג קרלו ואקדח באמצעות סייען, ובדרכם החוצה ממתחם הר הבית, בשער השבטים, ירו לעבר שני שוטרים והרגו אותם. המחבלים נורו למוות על ידי שוטרים נוספים שהיו במקום.
לצורך חקירת האירוע, משטרת ישראל סגרה לחלוטין את מתחם הר הבית ולא אפשרה למתפללים לקיים את תפילות יום השישי במסגדי ההר. מוסלמים רבים התפללו סמוך למחסומי המשטרה במחאה על סגירת המתחם. במהלך היומיים שלאחר הפיגוע, פלסטינים ממזרח ירושלים מחו על ההחלטה לסגור את הכניסה להר והתעמתו עם כוחות המשטרה. במהלך החקירה נערכו חיפושים אחר כלי נשק ואמצעי לחימה שהוסתרו במתחם הר הבית ובמסגד אל-אקצה. המופתי של ירושלים ומנהיגי דת מוסלמים אחרים הפיצו את דאגתם לאל-אקצה וטענו שישראל משתלטת על המתחם. הווקף בירדן הודיעו שאיבדו את השליטה על אל-אקצה.
הצבת גלאי המתכות.
במהלך חקירת משטרה החלו התייעצויות ביטחוניות בנושא מניעת הכנסת אמצעי לחימה לתוך מתחם הר הבית מבלי להפר את הסטטוס-קוו לפיו הווקף בירדן מנהל את מתחם הר הבית באופן פורמלי. במהלך השבת שלאחר הפיגוע הוחלט לפתוח את המתחם למתפללים בהדרגה החל מיום ראשון תוך הצבת גלאי מתכות בשערי הכניסה למתחם והצבת מצלמות אבטחה, כפי שהוחלט לבצע בישיבת קבינט שהתקיימה ב-2014.
אנשי הווקף הודיעו שלא ייכנסו להר הבית כל עוד מוצבים גלאי מתכות בכניסותיו והמופתי של ירושלים, מוחמד אחמד חוסיין, הוציא פתווה האוסרת על מוסלמים להיכנס להר הבית דרך גלאי המתכות המופעלים על ידי שוטרי מג"ב ישראלים. הודעות אלו הובילו למתיחות רבה בין כוחות המשטרה למתפללים המוסלמים והובילו להפרות סדר והתפרעויות רבות. רוב המוסלמים לא הסכימו להיכנס להר הבית דרך גלאי המתכות ופלסטינים רבים קיימו את תפילותיהם מחוץ למתחם ההר בסמוך לעמדות המשטרה. מתיחות זו התגברה לקראת תפילות יום שישי 21 ביולי, שהוכרז על ידי ארגוני טרור פלסטינים כיום הסלמה בעימותים.
העימותים בין הפלסטינים לכוחות הביטחון הישראלים.
המהומות בהר הבית.
החלטת המשטרה להציב גלאי מתכות בכניסות להר הבית ותגובות מנהיגי הדת המוסלמים במזרח ירושלים עוררו מחאה רבה בקרב הציבור הפלסטיני. עם פתיחת הר הבית למוסלמים, התגברו העימותים מדי יום. ביום שני, 17 ביולי, נפצעו 50 פלסטינים במהלך התפרעויות נגד שוטרי מג"ב במזרח ירושלים. בעימותים למחרת שני שוטרים נפצעו קל. המהומות במזרח ירושלים המשיכו בכל ערב במהלך השבוע שלאחר הפיגוע והגיעו לשיאן ביום שישי, 21 ביולי, עם תפילות יום השישי והכרזתם של ארגוני טרור על יום זעם במזרח ירושלים וביהודה ושומרון.
בערב 20 ביולי שלפני יום הזעם התכנס הקבינט המדיני-ביטחוני לדיון מיוחד עם חזרתו של ראש הממשלה בנימין נתניהו מביקור מדיני באירופה. במהלך התייעצויות ביטחוניות שנערכו לקראת הדיון בקבינט התנהלה מחלוקת בין גופי הביטחון בנוגע להמשך ההתמודדות עם ההתפרעויות. בישיבת הקבינט הוחלט להעניק למשטרה את האחריות על התמודדות עם המפגינים הפלסטינים ביום הזעם. המשטרה חסמה את הגישה להר הבית ובכך העבירה את מוקדי העימותים מחוץ לעיר העתיקה. בעימותים האלימים והמהומות שנערכו במזרח ירושלים נהרגו 3 פלסטינים שהשתתפו במהומות בהן הותקפו שוטרים, ונפצעו מאות. למחרת נהרג בעימותים פלסטיני נוסף. במהלך הערבים שלאחר יום הזעם נפצעו עשרות פלסטינים בעימותים במזרח ירושלים.
מהומות ביהודה ושומרון.