פיארברג הרבה גם לקרוא בכתבי ההשכלה, ודרכם התוודע לספרות ולשירת ימי הביניים העברית, ובמיוחד לשירת יהודה הלוי ולהגות העברית של התקופה. ליצירות אלו הייתה השפעה רבה על יצירתו. בשנת 1896 נסע להתרפא בוורשה, ושם התוודע לסופרים עבריים שונים, בהם נחום סוקולוב, שעודדו אותו להמשיך בניסיונותיו בכתיבת פרוזה, אך יעצו לו למשוך ידו מכתיבת שירה.
פיארברג התפרנס משכר סופרים ומקצבה שהעניק לו הנדבן קלונימוס זאב ויסוצקי בהשתדלות אחד העם.
הניסיון להוציא לאחר מותו את כל כתביו במקובץ לא עלה יפה בשל התנגדות אביו המסורתי לתכניהם.
יצירתו.
פיארברג, ממבשרי הסימבוליזם בסיפורת העברית, פרסם מספר סיפורים קצרים בכתבי העת "הצפירה" ו"השילוח", בעידוד עורכו אחד העם. עד מותו ממחלתו עסק פיארברג בליטוש יצירתו העיקרית, הנובלה "לאן", שפורסמה זמן קצר לאחר מותו ב"השילוח". היצירה מתארת בפרוטרוט את לבטיו של צעיר בן-דמותו של המחבר, בשאלות של אמונה, השכלה, עם וגורל. התשובה לשאלה "לאן?" שניתנת ביצירה היא ארץ ישראל, שם יונחו יסודות ל"חברה חדשה". הלוך-רוח זה הפך את היצירה למרכזית בתודעת דורות של ציונים. רחוב "לאן" ברמת גן נקרא על שם יצירה זו, וכך גם הסמטאות "לאן א" ו"לאן ב" ברחוב פיארברג בתל אביב. גם בחיפה, נתניה, באר שבע ופתח תקווה נקראו רחובות על שמו.
קישורים חיצוניים.
מיצירתו:
שושלת יג'ו
שושלת יג'ו (מכונה גם שושלת גוונגול) היא שושלת שליטים בני עם האורומו שהיו השליטים של חבל בגמדר ושבט היג'ו תחת התואר "ראס". שמה של שושלת זו נזכר בעיקר מכיוון שהייתה השליטה בפועל של האימפריה האתיופית תחת התואר "אנדארסה" ("רנגט" "סגן-קיסר") כך שלמעשה שליטי בגמדר ושבט יג'ו היו גם בו בזמן סגני קיסרי אתיופיה, מקומם מושבה של השושלת הייתה העיר דברה תבור ("הר תבור").
היסטוריה.
ההיסטוריה של השושלת מתחילה עוד בתקופת הגירת האורומו הגדולה כאשר אוכלוסיות של שבט האורומו יג'ו. פולשת מערבה לכיוון בגמדר, הצ'יף אשר הוליך את שבטו לאזור היה שייח' עומר אשר נפטר ב-1529, בתחילת תקופת השופטים האתיופית ודעיכת האימפריה השושלת הצליחה להשתלט על אזור בגמדר ולהיות שליטיו תחת התואר "ראס". זמן קצר לאחר שהראס מיכאל סהול הודח מתפקיד סגן הקיסר בשלושת הקרבות בסרבקוסה נכדו של נינו של עומר, סארו גוונגול ניצל את הדחת סהול והצליח להשתלט על משרת סגן הקיסר, בתקופתו גם נקבע שם השושלת "יג'ו" (על מקום מוצאם) ומקום מושבם בעיר דברה תבור שנוסדה על ידי עלי הראשון על מנת לקבל לגיטימציה לשלטונם מאת הנוצרים השושלת קיבלה על עצמה למראית עין את הנצרות ואת התרבות האמהרית ולמעשה קיימה פולחן אמהרי נוצרי-אורמו מוסלמי מעורב. שושלת זו שלטה על כיסא סגן הקיסר ולמעשה הייתה השולטת בכס הקיסרות ולממליכת קיסרי השושלת הגונדרית, תור הזהב של השושלת הזו הייתה בתקופתו של גוגסה. קיצה של שושלת זו היה במהלך איחוד אתיופיה על ידי קאסה היילו בקרב אישל ב-29 ביוני 1853.
כינוס השלוחים
חוננו
עמותת חוננו (חָנֵּנוּ) היא עמותה ישראלית שהוקמה בשנת 2001 ועוסקת בהענקת ייעוץ וסיוע משפטי לאזרחים, לחיילים ולשוטרים שנעצרו או שמעורבים בהליכים משפטיים על רקע לאומי.
העמותה מסייעת בסוגיות של מעצרים מנהליים של יהודים ביהודה ושומרון, סיוע לישראלים החשודים בפעולות תגובה ונקמה כלפי ערבים וכן באירועים שבהם מעורבים חיילי צה"ל שנקלעים להליכים משפטיים בשל תביעות על שימוש בכוח מופרז.
הקמה ופעילות.
מקור שם העמותה לקוח מהפסוק בתהילים .
מנהל העמותה ומייסדה הוא שמואל (זנגי) מידד. העמותה הוקמה בתגובה לארגוני שמאל מקומיים ובינלאומיים הפועלים ביהודה ושומרון ומפעילים לחץ משפטי על חיילי צה"ל ואחרים. הארגון מסייע לחיילים, שוטרים ואזרחים שמאוימים או נתבעים משפטית על ידי המדינה או על ידי גורמים אחרים. "חוננו" מעמיד לרשותם עורכי דין ומלווה אותם בכל שלבי ההתמודדות המשפטית. העמותה התפרסמה בסיוע שהעניקה לעצורים על רקע המחאה נגד תוכנית ההתנתקות, אך סייעה מנהלית גם לגיוס תרומות למשפחתו של יגאל עמיר ואחיו חגי עמיר.
העמותה העבירה כספים גם למשפחות אסירים וחשודים בטרור יהודי, בהם עמי פופר ויוסף חיים בן דוד, רוצח הנער מוחמד אבו ח'דיר, אך חדלה מכך בלחץ תורמים מארצות הברית.
עורכי דין מטעם הארגון ייצגו גם חשודים שהואשמו וחלקם הורשעו בפשעים חמורים. בין המורשעים:
העמותה פועלת למען שחרור יהודים שהורשעו בפשיעה לאומנית מבתי הכלא. בקיץ 2013 החליטה ממשלת ישראל לשחרר 104 אסירים פלסטינים מבתי הכלא, על פי דרישת הרשות הפלסטינית כתנאי לשיחות בין ישראל לרשות הפלסטינית. העמותה ייצגה את משפחות האסירים ויזמה הפגנות שמחד גינו את שחרור האסירים הפלסטינים ומאידך דרשו שבמקרה שבו ישחררו בכל זאת את האסירים הפלסטיניים מבתי הכלא – ישחררו גם אסירים יהודים, בהם שלומי דביר-זליגר ראש מחתרת בת-עין ועמי פופר.
העמותה ממומנת על ידי תרומות ובשנת 2013 הוציאה כ-2,327,000 ש"ח על פעילויותיה. עיקר המימון מגיע מהקרן המרכזית לישראל, המנוהלת על ידי ג'יי מרכוס, תושב אפרת. כמו כן, העמותה רשומה כמוסד ציבורי מזכה על פי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה, וכל התרמה לעמותה פטורה ממס.
אמנדה ריגטי
אמנדה ריגטי (באנגלית: Amanda Righetti; נולדה ב-4 באפריל 1983) היא שחקנית אמריקאית. היא מוכרת בעיקר בשל תפקידה בתור גרייס ון פלט בסדרה "המנטליסט" של רשת CBS, ובזכות הופעתה בתור מאדי קינר בסדרה המדע-בדיוני "קולוני" של רשת USA.
ביוגרפיה.
ריגטי נולדה בסנט ג'ורג', יוטה, ארצות הברית הצעירה מבין שמונה אחים, וגדלה בלאס וגאס, נבדה. אביה, אלכסנדר דומיניק ריגטי הוא ממוצא איטלקי, ואילו אימה, לינדה קרול צ'שום, ממוצא צרפתי, גרמני ואנגלי.
בשנת 2011 הוחתמה בסוכנות השחקנים UTA.
קריירה.
ריגטי התחילה לדגמן בגיל 14, ושנה לאחר מכן השתתפה בתחרת בינלאומית לחיפוש דוגמניות צעירות, ופתחה קריירת דוגמנות קצרה לפני שהפכה לשחקנית. היא עברה ללוס אנג'לס בגיל 18 כדי להתחיל את קריירת המשחק שלה. לאחר שהשיגה תפקיד בפיילוט לסדרה שלא עלתה לשידור בשם "No Place Like Home", ריגטי תפסה את עיניהם של המפיקים של רשת FOX, וליהקו אותה ב-2003 לתפקיד מוביל לשתי העונות הראשונות של דרמה הנעורים "The O.C".
בצעירותה שיחקה ריגטי במספר סרטים, ביניהם: "אהבה ואושר" (1995), "לנשק ולספר" (1997) שביים ג'ורדן אלן, לימים בעלה. "להב המלאך" (2002) בכיכובה של מרגו קידר. ותפקידי אורח בסדרות "CSI: זירת הפשע" ובסיטקום "גרג הארנב".
בשנת 2004 גילמה את טסה לואיס בסדרת הדרמה "החוף הצפוני", לצד ג'יימס רימר.
בשנת 2005 היא שיחקה בתפקיד הראשי בסדרה "מפגש". באותה שנה ובשנת 2006, דורגה ריגטי במקום ה-59 וה-84 בהדרגה, במגזין "100 הנשים הסקסיות ביותר". בשנת 2005 שיחקה בסרט הטלוויזיה "" לצד קתרין הייגל, הסרט אשר שודר בABC Family מהווה פריקוול לסרט "רומי ומישל - פגישת מחזור" משנת 1997. בשנת 2006 שיחקה בתפקיד אורח בסדרה "הפמליה".
בשנת 2007, ריגטי השתתפה בסרט "בחזרה לבית על הגבעה הרדופה", בתור אריאל וולף. סרט המשך לסרט האימה המצליח משנת 1999. בשנת 2009, השתתפה ריגטי, ברימייק "יום שישי ה-13" בתור וויטני מילר. הסרט הפך במהרה ללהיט, ודורג במקום הראשון בטבלת שוברי הקופות של השבוע. בשנת 2011 שיחקה בסרט "קפטן אמריקה" בתפקיד סוכנת שילד.
בין השנים 2008–2014 שיחקה בתפקיד ראשי בסדרה "המנטליסט" (עונות 1–6) ובעונה 7 של הסדרה שיחקה בפרק האחרון בתפקיד אורח.
בשנת 2014 שיחקה בתפקיד אורח בסדרות "כבאי שיקגו" ו-"שוטרי שיקגו". בשנת 2015 שיחקה במותחן "חתולות רוקדות על כוכב צדק" לצידה של אנליס ואן דר פול. הסרט בוים והופק ב-2011 על ידי בעלה שוחרר לאקרנים רק במאי 2015.
בשנת 2016 החל לשחקה בדרמת המדע הבדיוני "קולוני" של רשת USA. בסדרה שיחקה בתפקיד מאדי קינר, אחותה הצעירה של קייטי (שרה ויין קליס). שיחקה גם בעונה השנייה של הסדרה שעלתה ב-12 בינואר 2017.
חיים אישיים.
ב-29 באפריל 2006, התחתנה עם במאי הקולנוע ג'ורדן אלן באי אואהו. בינואר 2013 נולד בנם הראשון, נוקס אדיסון. ב-2017 הגישה ריגרטי מסמך גירושין מאלן.
פאקט רקורדס
פאקט רקורדס הייתה חברת תקליטים עצמאית (לייבל) שפעלה בירושלים בין השנים 1999–2003, בניהול יורם אליקים.
בין האמנים שהוציאו אלבומים בחברה ניתן למנות את הראפר סגול 59, גלברט, פרויקט הגומיה, יאפים עם ג’יפים, טפט, צוקי, גאזה, מורפלקסיס, הדרה לוין ארדי ואחרים.
במהלך שנות קיומה יצאו גם מספר אוספים שאיגדו שירים של אמני הלייבל השונים. פאקט רקורדס גם הוציאה בהדפסות מחודשות אלבומים אלטרנטיביים שנעלמו מהשוק, דוגמת אלה של פלסטיק ונוס, להקת הפאנק-רוק "אינפקטד מאשרום" (שעל שמה נקרא הרכב הטראנס באותו השם) ואף של להקת ישראל, על אף שזו הייתה ידועה כמעוררת סערה (במילות השירים והשימוש בשם המפורש). ב-21 במרץ 2003 סגר אליקים את הלייבל ועבר עם חלק מהאמנים לחברת התקליטים אן אם סי, תחת השם "אודיו קולאג'".
אודיו קולאג' פעלה כ-10 חודשים ואז נסגרה. כיום אליקים אינו עוסק בתחום המוזיקה באופן רציף, למעט הפעלת "משהו על הדרך", לייבל קטן המשחרר אלבומים בצורה דיגיטלית דרך רשת האינטרנט ובמהדורות מדפסות מוגבלות.
באוגוסט 2009 יצא הסרט הדוקומנטרי "Fact By Fact", של הבמאי רן אייזנשטט, שגם היה מעורב בלייבל, המספר את סיפורה של פאקט רקורדס.
מפעל (ספורט)
בטלר
תסמונת אדוארדס