לשכת ראש הרשות הפלסטינית, מחמוד עבאס, הוציאה הודעה שגינתה את שרשרת האירועים שהחלה בחטיפת שלושת הנערים הישראלים והמשיכה בהפרות הישראליות, ואת החיפוש בבתי פלסטינים והתקפות על חפים מפשע רבים. הוא הודיע כי הרשות הפלסטינית תסייע לישראל בחיפושים, וציין כי האירוע התרחש בשטח C הנתון בשליטה ביטחונית ישראלית. עבאס הביע מורת רוחו מההערכות על מעורבות חמאס בחטיפה והכריז כי אם אכן יוכח כי ידו של הארגון בדבר, הסכם האחדות הפלסטיני ייבחן מחדש ואף יבוטל. עם זאת, שר החוץ הפלסטיני, ריאד אל-מאלכי, טען שייתכן שישראל בדתה את החטיפה כדי לנצל את ההזדמנות לפגוע בפלסטינים. מנגד, ארגון חמאס האשים את עבאס בשיתוף פעולה עם ישראל. גורמים בארגון הגדירוהו כבוגד. ראשי חמאס דרשו מעבאס להפסיק את התיאום הביטחוני עם ישראל ואת הסיוע באיתור החטופים. בעקבות כך אירעו עימותים פנימיים, שבהם תקפו פלסטינים מוסדות ביטחון וכוחות ביטחון של הרשות הפלסטינית.
שרת החוץ של האיחוד האירופי, קתרין אשטון, גינתה אף היא את החטיפה. ב-24 ביוני הגיעו הורי שלושת הנערים לעצרת של מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם בז'נבה, ואמו של נפתלי פרנקל, רחל שפרכר-פרנקל, נאמה בפני המועצה. ב-29 ביוני האיחוד האירופי גינה שנית את החטיפה.
עם היוודע דבר הרצח גינו אותו מספר מנהיגים, בהם נשיא צרפת פרנסואה הולנד, ראש ממשלת בריטניה דייוויד קמרון, ונשיא ארצות הברית ברק אובמה.
ב-20 באוגוסט הודה חמאס שהוא זה שעמד מאחורי חטיפת ורצח הנערים.
תגובה ציבורית.
לאחר שנודע דבר החטיפה נערכו עצרות תפילה רבות למען שחרור החטופים; באחת מהן, שנערכה בכותל המערבי ב-15 ביוני, השתתפו כ-25,000 מתפללים. ב-29 ביוני, יום לפני מציאת הגופות, נערכה עצרת תפילה ושירה בכיכר רבין, במעמד נשיא המדינה הנבחר ראובן ריבלין, ובה השתתפו רבבות בני אדם.
לאחר שנמצאו גופות שלושת החטופים הדליקו מאות ישראלים נרות נשמה בכיכרות לזכרם. בהלווייתם המשותפת של שלושת הנרצחים השתתפו רבבות, ובהם נשיא המדינה, שמעון פרס, ראש הממשלה, בנימין נתניהו, שר הביטחון, משה יעלון ושרים נוספים.
ביום ההלוויה נערכו הפגנות בירושלים במחאה על הרצח, ובמהלכן הותקפו ערבים. לאחר ההלוויה הופצו ברשתות החברתיות פרסומי מחאה של אזרחים וחיילים הקוראים לנקמה בערבים.
בעקבות הרצח.
למחרת ההלוויה של שלושת הנערים ב-2 ביולי, נחטף ונרצח מוחמד אבו ח'דיר, נער פלסטיני בן 16 משועפאט, על ידי יהודים, בתור נקמה. ראש השב"כ, יורם כהן, אמר כי לרצח הייתה השפעה משמעותית על המהומות בקרב הפלסטינים במזרח ירושלים שהתגברו אז.
חמאס הגביר את שיגורי הרקטות שלו בעקבות מבצע "שובו אחים", דבר שהוביל ליציאת צה"ל למבצע צוק איתן.
ב-31 באוגוסט 2014 הודיעה המדינה כי בעקבות הקמת ועדה בנושא בכוונתה להכריז על כ-4,000 דונם אדמות סקר בגבעות גוש עציון כאדמות מדינה. ההכרזה גררה ביקורת מצד גורמים פוליטיים בישראל, וכן ארצות הברית והאיחוד האירופי דרשו לבטל את ההחלטה.
ועדת בדיקה של משטרת ישראל קבעה כי נפל כשל חמור בהתנהלות מוקד 100 של מחוז ש"י, חמישה שוטרים ובהם קצין אגף המבצעים של המחוז הודחו ונרשמו להם הערות פיקודיות. בעקבות הכשל התקבלה החלטה על רפורמה במוקדי 100, שאוחדו למוקד ארצי, ובנוסף נחקק חוק מוקדי חירום המאפשר למוקדי החירום לדעת בזמן אמת את מיקום המתקשר.
בעקבות המקרה הוקמה בצה"ל יחידת המילואים "מרעול", שבה כמה עשרות חיילים בעלי היכרות עם השטח, לצורך ביצוע סריקות ואיתור אמצעי לחימה ביהודה ושומרון.
הנצחת שלושת הנערים.
בתגובה לחטיפה ולרצח ובתקופת השבעה הוקמו מאחזים לזכרם ביהודה ושומרון, בהם: "תקוע ה'" ליד תקוע, "רמת השלושה" מול הכפר צוריף הנמצא מערבית לבת עין, "תלמי חיים" ליד קריית ארבע, שמורת עוז וגאו"ן (ראשי תיבות של גיל-עד, אייל ונפתלי) ליד צומת גוש עציון וגרעין התיישבות סמוך למעלה אדומים בשטח מבשרת אדומים (E-1).
ב-2014 יזם ראש עיריית ירושלים ניר ברקת את פרס ירושלים לאחדות ישראל לזכרם. הפרס ניתן מדי שנה ב"יום האחדות" המצוין לזכרם ובו מפעלים נוספים ברוח "אחדות ישראל".
באפריל 2015 הופק השיר "פתח ליבך" לזכר שלושת הנערים אשר הולחן על ידי דוד ד'אור ובוצע על ידי: דוד ד'אור, אברהם פריד, ישי ריבו, קובי אפללו, דויד ברוזה, יונתן רזאל ובני משפחה וחברים של הנערים.
בשנת ה'תשע"ה הוענק פרס בגין לעמותה להנצחת הנערים שבראשות שלוש המשפחות.
בנובמבר 2015 נחנכה בשכונת קריית משה ברחובות המכינה הקדם-צבאית "שובו אחים" לזכרם של הנערים.
רחלי פרנקל, בת גלים שער ואיריס יפרח, האמהות של שלושת הנערים, הדליקו יחד משואה ביום העצמאות ה-71 של מדינת ישראל (שנערך בסימן 'הרוח הישראלית').
בספטמבר 2017 יצא לאור ספרה של בת גלים שער "מה ילד יום", העוסק בנושא הרצח, בהוצאת ידיעות ספרים.
סניף בני עקיבא ביישוב עופרים, שבו הדריך שער, נקרא על שמו.
בנובמבר 2021 נקרא לראשונה רחוב על שמם בעיר בית שמש, שם הרחוב הוא רחוב השלושה.
בתרבות הפופולרית.
באוגוסט 2019 שודר בקשת סרטו הדוקומנטרי של יואב לימור – "חטיפה בזמן אמת" – אשר סקרה את המצוד אחר הרוצחים.
באוגוסט 2019 העלתה HBO את סדרת הדרמה "הנערים" העוסקת ברצח מוחמד אבו ח'דיר בעקבות חטיפת שלושת הנערים ורציחתם.
קישורים חיצוניים.
דפים לזכר שלושת הנערים באתר ההנצחה "לעד":
סחלין (פירושונים)
סחלין (ברוסית: Сахалин "Sakhalin")
יעור
#הפניה ייעור
דומינגו סרמיינטו
#הפניה דומינגו פאוסטינו סרמיינטו
מריים אוזרלי
מריים אוזרלי (בטורקית: Meryem Uzerli; נולדה ב-12 באוגוסט 1983) היא שחקנית ודוגמנית טורקייה-גרמנייה.
ביוגרפיה וקריירה.
מריים אוזרלי נולדה ב-12 באוגוסט 1983 בקאסל, גרמניה. אביה חוסיין הוא ממוצא טורקי, ואמה אורסולה ממוצא גרמני. יש לה שני אחים גדולים ואחות גדולה, קנן, שהיא מוזיקאית. אוזרלי למדה משחק בסטודיו לדרמה בהמבורג. מ-2008 שיחקה במספר סרטים וסדרות טורקיים.
היא ידועה בעיקר בשל תפקידה כהורם סולטאן בסדרה הטורקית ההיסטורית "הסולטאן". ב-2012 זכתה בפרס "פרפר הזהב" בקטגוריית השחקנית הטובה ביותר על תפקיד זה. בשנת 2013 עזבה את הסדרה וחזרה לגרמניה, בשל סיבות בריאותיות, ומפרק 103 החליפה אותה השחקנית ואהידה פרצ'ין בתפקיד הורם סולטאן.
בסוף 2014 נודע כי אוזרלי תחזור לשחק לאחר הפסקה של שנה עם הנהלה חדשה ופרויקט טלוויזיוני, לאחר שחתמה על חוזה עם O3, חברת ההפקה הטורקית של הערוץ הגדול ביותר בטורקיה ובעולם הערבי, MBC.
חיים אישיים.
לאחר שעזבה את טורקיה, הודיעה כי נפרדה מבן זוגה קאן אטז לאחר שגילתה שזה בגד בה. היא ציינה כי היא בהריון מאטז, ומעוניינת ללדת את התינוק. וב-10 בפברואר 2014 ילדה בת בשם לרה.
אריה לוי (אלוף)
פדיון כפוי
הבקתה הפרימיטיבית
הבקתה הפרימיטיבית מייצגת תאוריה באדריכלות שהתפתחה עוד מימי ויטרוביוס. האב מארק אנטואן לוג'יה (Marc-Antoine Laugier) החיה את הרעיון בשנת 1755 כשהקדיש את ציור השער על ספרו "מאמר על אדריכלות" שיצא באותה שנה בגרסתו השנייה.
התאוריה גורסת כי צורתם של המקדשים היווניים העתיקים באה מבתי המגורים הקדומים שהוקמו על ידי האדם. בבקתה הפרימיטיבית, הקורה האופקית נתמכה על ידי גזעי עצים הנטועים בקרקע ותמכה בגג המשופע. זו הייתה ההשראה ביצירת הסדר הדורי הקלאסי.
באותה תקופה נראה כי זהו העיקרון האדריכלי האידיאלי בתכנון מבנים ולוג'יה האמין כי זהו הטיפוס הסטנדרטי וכל הארכיטקטורה גלומה בו.
פרנק לויד רייט האמין שיש להשתמש רבות בעיקרון זה ונטע אותו ברבות מיצירותיו.
באזל
מרנו
מראן
רגליס
מלון &quot;הרצליה&quot; צפת
טים קייהיל
טים קייהיל (באנגלית: Tim Cahill; נולד ב-6 בדצמבר 1979 בסידני שבאוסטרליה) הוא כדורגלן עבר אוסטרלי ששיחק כקשר התקפי. קייהיל הוא מלך השערים של נבחרת אוסטרליה בכל הזמנים, כשלזכותו 50 שערים ב-108 הופעות במדיה.
קייהיל הפך לאחד השחקנים המצליחים ביותר בקונפדרציית הכדורגל של אסיה, עם 50 כיבושים במדי נבחרתו. הוא האוסטרלי הראשון שכבש שער בגביע העולם בכדורגל והאוסטרלי עם מספר השערים הגבוה ביותר בטורנירי המונדיאל. קייהיל מוכר במיומנות הנגיחות שלו, גובה הקפיצה שלו ומבקיע חלק גדול משעריו עם ראשו.
קריירת מועדונים.
מילוול.
בשנת 1997, קייהיל ביקש מהוריו לאפשר לו לנסוע לאנגליה כדי לשחק באופן מקצועי. הוא חי באנגליה עם משפחתו עד שחתם במילוול. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-2 במאי 1998 נגד בורנמות' במשחק בית, באותו המשחק מילוול הפסידה 1–2. בעונת 01–2000 הוא זכה עם מילוול באליפות הליגה השלישית עם שיא מועדון של 93 נקודות ועלה עמה לליגת המשנה באנגליה. קייהיל גם הגיע עם הקבוצה לשני חצאי-גמר הפלייאוף בשנת 2000 ו-2002. קייהיל היה חלק מרכזי במילוול והוביל אותם לגמר גביע ה-FA, גביע הכדורגל היוקרתי והוותיק באנגליה, בפעם הראשונה של המועדון. בחצי הגמר הוא כבש את שער הניצחון נגד סנדרלנד ובדרך הבטיח לקבוצה מקום בליגה האירופית. למעלה מ-100,000 המשתתפים בסקר, קייהיל נבחר ל"שחקן הסיבוב" בגביע עבור הופעתו בניצחון בחצי הגמר. משחקו האחרון במועדון היה נגד מנצ'סטר יונייטד בגמר, במשחק זה מילוול הפסידה בתוצאה 0–3. במשך 249 ההופעות בקבוצה, הוא כבש 56 שערים.
אברטון.