גם לאחר שהוחלט להעדיף את התוכנית של רכבת ישראל על פני החלופה של הארגונים הירוקים, מועצת הגנים הלאומיים ושמורות הטבע המשיכה להתנגד להמשך העבודות בקו ואף לא אישרה את בקשתה של רכבת ישראל לפרוץ כביש גישה לציוד מכני הנדסי דרך שמורת הטבע של נחל יתלה.
ב-4 באוגוסט 2009 אישרה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה את תוואי הרכבת. המועצה דחתה את החלופה שהציעה רשות הטבע והגנים והחליטה שלא להנמיך את מסילת הרכבת באזור נחל יתלה. עם זאת, שונה התכנון של הגשר מעל הנחל, כך שהפגיעה בנוף תקטן. במקום חמישה עמודים תומכים, נבנה עמוד מרכזי אחד שהוצב בתוך הנחל.
הגשר בוצע בין השנים 2013–2014 על ידי חברת שפיר-הנדסה, בשיטת היציקה המאוזנת כשכל צד נתמך על ניצב אחד בלבד.
קישורים חיצוניים.
דרישת שלום מנחל יתלה
מטרו סטארס
טובי אלדרווירד
שישים ושש
שישים ושש (באנגלית: Sixty Six) היא דרמה קומית ביוגרפית בריטית משנת 2006.
עלילה.
הסרט מספר את סיפורו של ברני רובנס, נער בריטי מופנם שמתכנן לעצמו בשאפתנות את מסיבת בר המצווה המושלמת ביותר, בניסיון להאפיל על הצלחת מסיבת הבר מצווה של אחיו הגדול והמציק. שרשרת של אירועים של חוסר מזל מאפילים על כך, והמשפחה נקלעת לקשיים פיננסים שמאלצים אותו להנמיך את ציפיותיו, ולקיים את מסיבת הבר מצווה בבית דודיו, ואם לא די בכך, תאריך מסיבת בר המצווה של ברני חל בדיוק בגמר מונדיאל 1966 (שהתרחש באנגליה) ואורחים רבים מבטלים את הגעתם למסיבה.
רקע.
הרקע לכתיבת התסריט הוא סיפורו של במאי הסרט פול ווילנד שחגג את מסיבת הבר מצווה ביום גמר מונדיאל 1966.
גיא בר-לב
גיא בר-לב הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף במילואים, בתפקידו האחרון שימש כקצין איסוף קרבי ראשי.
בר-לב התגייס לצה"ל ב-1987 ושובץ בחיל השריון. שירת כלוחם בגדוד 82 של חטיבה 7, וכמפקד טנק בפלוגות א' וב' של הגדוד. לאחר קורס קצינים שירת כמפקד מחלקה ומפקד פלוגה ג' בגדוד. שירת כסמג"ד בגדוד 77 של החטיבה, ולאחר תקופת לימודים שירת כקצין אג"ם החטיבתי. קודם לדרגת סגן-אלוף ומונה למפקד גדוד 82, שירת בתפקיד בעת הנסיגה מלבנון בשנת 2000. בתפקידו הבא שירת כקצין אג"ם של עוצבת געש, לאחר השתלמות בקורס לפיקוד ומטה של צבא ארצות הברית מונה לסגן מפקד חטיבה 460. לאחר מכן קודם לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד חטיבת קרייתי, חטיבת שריון במילואים ובמקביל שימש ראש מחלקת אימונים בזרוע היבשה. בתפקידו הבא שירת כסגן מפקד אוגדת אזור יהודה ושומרון וב-2008 מונה למפקד חטיבה 460, חטיבת ההכשרות של חיל השריון, שירת בתפקיד עד יולי 2011.
ביולי 2012 מונה לקצין איסוף קרבי ראשי בדרגת תת-אלוף. הוא המפקד הראשון של החיל שלא מגיע מאגף המודיעין, בתפקידו שימש עד 31 באוגוסט 2015.
הוא מכהן כסמנכ"ל ומנהל חטיבת מערכות, טילים וחלל בתעשייה האווירית לישראל.
בר-לב בעל תואר ראשון במשאבי אנוש ומנהל עסקים, בוגר המכללה לביטחון לאומי ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה.
גיא בר לב
אפרת ברזל
אפרת ברזל (נולדה ב-ג' בחשוון תשל"ג, 11 באוקטובר 1972) היא מרצה, אשת תקשורת ויועצת רגשית חרדית.
בעלת טור אישי שבועי במגזין קטיפה מבית יתד נאמן, מגישת תוכניות ברדיו קול חי ובערוץ הידברות, וכותבת הספרים "כל כך" ו"ממש". לשעבר עיתונאית בידיעות אחרונות וב'מקומון תל אביב' מקבוצת ידיעות אחרונות.
ברזל היא בעלת תשובה. בכתיבתה ובהרצאותיה עוסקת ביחסים חברתיים, משפחתיים וזוגיים, ובתפר שבין הציבור החילוני והציבור החרדי.
ביוגרפיה.
נולדה בירושלים לשני אנשי תקשורת. אביה הוא קריין קול ישראל, איש רשות השידור, גבי ינון, ואמה היא עיתונאית רשת ב', כתבת צרכנות ותיירות, ורד ינון. בעקבות שליחות שנשלח אביה מטעם הסוכנות היהודית עברה אפרת ביחד עם בני משפחתה מהרצליה, העיר שבה גדלה, להתגורר בלונדון.
למדה בתיכון חדש הרצליה. כנערה, הקימה עמותה לעזרה לנזקקים בשם "גניה", על שם גניה פינקלשטיין, סבתה ניצולת השואה. העמותה עסקה בחלוקת מזון ורהיטים למשפחות נזקקות.
בשנת 1991 התגייסה לצה"ל, הייתה בקורס קצינות ושירתה כמזכירת חניכי המכללה לביטחון לאומי תחת פיקודו של האלוף יוסי בן-חנן.
אחרי שחרורה מצה"ל החלה לכתוב ב"עיתון תל אביב" של "ידיעות תקשורת". בתחילה כתבה למדור החדשות ואחר כך כתבה מדור קבוע שעסק במשרדי פרסום, רדיו וטלוויזיה. בהמשך כתבה כתבות מגזין גם למוסף "ידיעות אחרונות" והחליפה את העיתונאית גפי אמיר בכתיבת מדור הרכילות של העיתון בשם "סתם".
ברזל חזרה בתשובה, והדמות שליוותה אותה לאורך כל השנים הייתה הרבנית בת שבע קנייבסקי, עמה הייתה בקשר אישי קרוב.
בשנת 2009, לקראת לידת בנה השביעי שהיה אמור להיוולד בניתוח קיסרי אלקטיבי, פיתחה רעיון לשילוב חוויית לידה טבעית רוחנית בתוך חדר ניתוח. כדי לא לנתק את החוויה העוצמתית של הלידה והקשר המיוחד שהיא יוצרת עם התינוק.
כותבת ומרצה על יחסים חברתיים, משפחתיים וזוגיים, יחסים בין חברות ובעיקר בתפר בין הציבורים החרדי והחילוני. בעלת קליניקה לייעוץ רגשי המשלבת שיטות מערביות עם חכמת הנפש של חז"ל.
בשנת 2019 יצא לאור ספרה "כל כך", שכולל טורים שהתפרסמו במגזין קטיפה לצד טורים חדשים. בספר "אוסף פרחים מצויר" מנשים חילוניות וחרדיות, ביניהן כרמלה מנשה, סיון רהב-מאיר, עדן הראל, אורית וולף, רחלי ראובן והרבנית קולודצקי.
החל ממרץ 2019 מגישה את תוכנית הרדיו "עומקא דליבא" ברדיו קול חי.
בינואר 2020 החלה להגיש את תוכנית הטלוויזיה "עושים סדר" בערוץ הידברות, יחד עם זיוה מאיר.
החל מיולי 2020 חברה בפודקאסט עם הפסנתרנית אורית וולף הפודקאסט נקרא "מדברות אחרת", דו-שיח חילוני חרדי.
בשנת 2021 הוציאה לאור את ספרה השני, "ממש".
באוקטובר 2021 החלה להגיש בערוץ הידברות תוכנית ראיונות אישית בשם "פתוח", אותה היא יצרה. התכנית שייכת לז'אנר הדוקו-ריאליטי, ובכל פרק במהלכה מראיינת ברזל נשים על תופעות ומצבים אישיים רגישים. התכנית מצולמת בחדר העבודה של ברזל ועולות בה סוגיות רגשיות ונפשיות שאינן מדוברות בפומבי בדרך כלל, כמו הפרעות אכילה, מוגנות ילדים, ניכור הורי, רווקות מאוחרת ונושאים אישיים אחרים.
לברזל תואר ראשון ותואר שני במדעי המדינה ותקשורת מאוניברסיטת בר-אילן, והיא בוגרת התכנית ללימודי תרפיית הגשטאלט באוניברסיטת תל אביב.
ברזל היא חרדית ליטאית, מתגוררת בבני ברק עם בעלה, מיקי ברזל, מבעלי אתר החדשות בחדרי חרדים והבעלים של חברת התקשורת החרדית "נתיב", ולהם שמונה ילדים.
ספונג'בוב
הקבינט של ארצות הברית בממשל ג'ון פיצג'רלד קנדי
הקבינט של ארצות הברית בממשל ג'ון פיצג'רלד קנדי כיהן במשך שנתיים ועשרה חודשים, ממועד השבעת הנשיא קנדי ב-20 בינואר 1961 ועד שנרצח ב-22 בנובמבר 1963.
הרכב הקבינט.
הקבינט כלל 11 בעלי תפקידים וכיהנו בו 14 גברים. במהלך כהונתו הקצרה של הקבינט התרחשו חילופי גברי של שר הדואר, מזכיר העבודה ומזכיר הבריאות, החינוך והרווחה.
כל חברי הקבינט שכיהנו בעת מותו הפתאומי של קנדי המשיכו לכהן בקבינט של יורשו לינדון ג'ונסון.
שותפות ציבורית-פרטית
שותפות ציבורית-פרטית (באנגלית: Public–Private Partnership, מכונה לרוב בראשי התיבות PPP) היא שיטה לביצוע פרויקטים ציבוריים באמצעות שותפות של המגזר הציבורי עם המגזר הפרטי. מדובר בהתקשרות בין משרד ממשלתי לבין גוף עסקי פרטי, למטרה משותפת. היתרון בכך הוא שהעלות הראשונית, שהיא לעיתים גבוהה מאוד, מוטלת על הגוף העסקי, שבסופו של דבר ירוויח ממנה בחזרה את כספו, לאורך זמן, מבלי שעלות המימון הגבוהה מאוד תוטל על הציבור.
שותפות כזאת משמשת בעולם למימוש פרויקטים רבים שעלותם יקרה ביותר, כגון כבישי אגרה דוגמת כביש 6, נמלי תעופה, מערכות להסעת המונים דוגמת רכבת קלה, ואף בסיסים צבאיים כדוגמת עיר הבה"דים.
השותפות.
בשיטה זו נעשה שימוש ביתרונות היחסיים הן של המגזר הציבורי והן של המגזר הפרטי, ותוך חלוקת סיכונים יעילה בין הסקטורים. החשיבות העיקרית בקידום פרויקטים בשיטת PPP היא בכך שמתאפשרת הקמת פרויקטים ציבוריים בעלי חשיבות כלכלית ואסטרטגית למשק, אשר נמצאים כמתאימים לקידום בשיטה זו, במהירות וביעילות, תוך מימון מהיר שלא ניתן היה לגייסו אחרת, תוך הבטחת הפעלת התשתית ותחזוקתה ברמה גבוהה לאורך טווחי זמן ארוכים. זאת בעיקר לאור העיקרון של ״הקמה בראי התפעול״ הנובע מהמחויבות של המגזר הפרטי להקמה ולתפעול הפרויקט גם יחד.
שותפות ציבורית-פרטית מתבצעת באמצעות חוזה זיכיון ארוך טווח בין המדינה לזכיין פרטי. במסגרת החוזה מתחייב הזכיין לבנות את התשתית במימונו או במימונו החלקי. לאחר מכן הוא אחראי על התחזוקה והתפעול של הפרויקט לאורך תקופת החוזה. בתמורה זכאי המפעיל הפרטי להכנסות, המתקבלות בדרכים שונות. ההכנסות מתקבלות לרוב באמצעות אחת הדרכים שלהלן או שתיהן:
במסגרת החוזה מתחייבת המדינה כי אם לא יהיה למפעיל הפרטי רווח מעל רף מסוים, תשלם המדינה סכומים בגובה שנקבע מראש על מנת לכסות את ההוצאות ולמנוע הפסדים. לעיתים משלמת המדינה עבור השירות בהתאם לרמתו ואיכותו. עם זאת, המדינה שמה דגש על כך שלזכיין יישמר תמריץ כלכלי לבצע את הבנייה, האחזקה והתפעול ארוכי הטווח של התשתית בצורה טובה ויעילה ביותר.
חלוקת התפקידים.
השותפות בין הסקטור הפרטי לציבורי מחייבת חלוקה ברורה של תפקידים ואחריות. כל סקטור עוסק בתחומים שבהם יש לו יתרון. הסקטור הפרטי אחראי למימון, תכנון מפורט, הקמה, ובהמשך למתן שירות, אחזקה, תפעול ארוכי טווח. הוא נעזר ביתרונותיו: יכולת מימון ללא חסמים בירוקרטיים, טכנולוגיה ומומחיות נדרשות, ויכולת ללמוד את השירות הספציפי ולהפעילו באופן מיטבי.