בין הרבנים שכיהנו ברבנות אנטופול היו רבנים חשובים בדורם ואף מגדולי הדור כמו הרב שמואל מקרלין שהיה הראשון שידוע שכיהן כרב העיירה ונשא במשרה במשך 20–25 שנים שלאחריהן נבחר לרבה הראשון של קרלין לאחר שנפרדה מפינסק, הרב משה צבי רבינוביץ' שהיה רבה השני של אנטופול וכיהן בתפקיד במשך 44 שנים, הרב פנחס מיכאל גרויסלייט שכיהן כראב"ד אנטופול במשך למעלה מ-26 שנים, והרב יוסף דוד שחור שנשא בתפקיד רב העיירה במשך כ-8.5 שנים מפטירת הרב גרויסלייט ועד שעבר לכהן כרבה של סמיאטיץ' בכ"ט באלול תרנ"ט (ערב ראש השנה תר"ס). בתרס"ג בעקבות מחלוקת מסוימת נבחרו שני רבנים לעיירה, הרב משה ברמן, חתן נכדת הרב גרויסלייט, שכיהן כ-19 שנים כראב"ד אנטופול עד יציאתו לארצות הברית בתרפ"א, והרב צבי הירש רבינוביץ' שנפטר בזמן מלחמת העולם הראשונה. רבנים חשובים נוספים שכיהנו מספר שנים ברבנות העיירה היו הרב חיים שלמה זלמן ברסלוי/ברסלר שנשא בתפקיד בשנתיים שלפני כהונתו של הרב גרויסלייט ואחריהן כיהן כראב"ד מיר וראש הישיבה שם, והרב משה סולובייצ'יק שהיה רבה של העיירה במשך מספר שנים לאחר צאתו של הרב ברמן לארצות הברית ועזב לאחר כמה שנים כדי להיות רב בית המדרש לרבנים "תחכמוני" בוורשה של המזרחי ומתרפ"ט ראש ישיבת רבי יצחק אלחנן שבמסגרת ישיבה-אוניברסיטה. הרב האחרון של העיירה שנספה בשואה עם הקהילה היה הרב יצחק אהרן וולקין שהיה בנו של הרב אהרן וולקין מפינסק וחתנו של הרב משה וולפסון שהיה רבה הקודם של העיירה לאחר הרב משה סולובייצ'יק עד פטירתו בתרפ"ט. הרב וולפסון היה גם בנו של הרב יחיאל מיכל וולפסון שהיה רב מפורסם מאוד בדורו וחתנו של הרב חיים שלמה זלמן שהיה רבה של אנטופול לפני הרב גרויסלייט. הרב וולקין הספיק להיות רב העיירה במשך כ-11 שנים מתר"ץ עד פלישת הגרמנים לעיירה. הרב מרדכי רוזנבלט מאושמינה שנולד באנטופול וחי בה עד גיל 33 וב-6 שנותיו האחרונות בעיירה כיהן כדיין, התפרסם בהמשך כאחד מגדולי הרבנים בזמנו.
בעיירה היו שישה או שבעה בתי כנסת ובתי מדרש, ביניהם בית הכנסת המרכזי שבו רוב יהודי אנטופול התפללו, שטיבל חסידי, ובית המדרש "החומה שהיה עשוי לבנים ונחנך בתרמ"ח והיה המפורסם ביותר. הקהילה הפעילות מסודות חסד שונים: קופת גמ"ח, בנק הלוואה וחיסכון, חברות "ביקור חולים", "לינת צדק" ו"מעות חטים", ובית יתומים. כן הקהילה הפעילה מערכת חינוך ובה "חדרים" ותלמוד תורה, ושתי ישיבות מצומצמות. באחת מהן לימד הרב שלמה לוין כמלמד ראשי ולצדו הרב יוסף יוזפא צבי דוידובסקי, והשנייה התקיימה במשך שנים רבות בביתו של הרב בנימין שהעביר את השיעורים והיה ידוע רק בשמו הפרטי וכונה "ר' בנימין ראש ישיבה". לפני כן עמד בראש ישיבה קטנה בקרלין, ובאנטופול למדו אצלו גמרא רבים מבני העיירה.
עד תנועת ההשכלה כל חיי העיירה התנהלו לפי ההלכה היהודית ואף באדיקות כשלמשל, הבנות לא למדו כלל. תנועת ההשכלה השפיע על כך שיהי שני בתי ספר יסודיים פרטיים לבנות, ובית ספר יסודי עברי פרטי נוסף שהחל כבית ספר למתחילים שבו למדו רק בנות הפך לבית ספר רגל מרשת "תרבות" שבו למדו בנים ובנות יחדיו. כן נוסף "חדר מתוקן" שבו למדו גם עברית, חשבון ורוסית. עדיין רוב הילדים למדו במוסדות הלימוד המסורתיים. בין שתי מלחמות העולם פעל גם בית יתומים שנפתח בתרפ"א. בתרצ"ו החל לפעול גן ילדים פרטי שהספיק להתקיים כ-5 שנים עד הכיבוש הנאצי.
הפעילות התרבותית עד תנועת ההשכלה התבססה על לימוד מקורות היהדות בתורה שבכתב ובכלל התנ"ך ובתורה שבעל פה והיו רק ספריות תורניות בבתי המדרש ובתי הכנסת. בעקבות תנועת ההשכלה נוסדו כמה ספריות ציבוריות שהחשובה שבהן הייתה הספרייה על שם י"ל פרץ שכללה אלפי ספרים בעברית, ביידיש, בפולנית וברוסית. בנוסף הוקמו ספריות עבריות בידי קבוצות ציוניות שהחשובה מביניהן הייתה ספריית השומר הצעיר. אחרי שנת תר"ף (ראשית שנות ה-20 של המאה ה-20) נפתחה מחדש ספריית י"ל פרץ לאחר שהופסקה בעקבות מלחמת העולם הראשונה, אך מצבה הכלכלי היה קשה. רק בזכות מגביות הספרייה שרדה עד סתו תרצ"ט (ספטמבר 1939). הועלו הצגות ביידיש בידי החוג לדרמה וקן "השומר הצעיר".
יהודי אנטופול היו ידועים כאמידים ובעלי יוזמות ומגוון העיסוקים של יהודי הקהילה היה רחב: מסחר ועסקים קטנים כחנויות, מלאכה, חקלאות, תעשייה (בעיקר מפעלים לעיבוד תוצרת חקלאית וטחנות קמח ובניין), צווארון לבן, הוראה וחינוך. היו מהם גם בעלי אחוזות.
ישראל חריף מסטונוב
Social media optimization
הפסקת חשמל
הפסקת חשמל או העלטה או החשכה (מאנגלית: Blackout) היא אובדן קצר או ממושך של יכולת לספק חשמל לאזור מסוים. הגורמים העיקריים להפסקות חשמל בבתים פרטיים, הם פעולת מבטח או ממסר פחת עקב תקלה. הפסקות חשמל נרחבות יותר נגרמות בשל עבודות תחזוקה (הפסקות יזומות), קצרים או פגיעה בקווי מסירת חשמל, תקלות בשנאים או בחלקים אחרים של המערכת. במקרים נדירים, תקלות שכאלה יכולות להשאיר יישובים ואף מדינה שלמה ללא חשמל. במקרים נדירים וקיצוניים יותר, הפסקת החשמל עלולה להיגרם גם עקב בעיות בפעילותה של תחנת כוח שלמה.
להפסקות חשמל השפעה שלילית משמעותית בעיקר במקומות שבהם בטיחות הציבור נמצאת בסכנה. כתוצאה מכך, מוסדות כגון בתי חולים ומפעלים המחזיקים ציוד שאסור להפסיק את פעולתו באמצע (כמו מכונות הנשמה) דואגים להתקין מקורות גיבוי, כגון גנרטור או מכשיר אל פסק, אשר מתחילים לפעול אוטומטית כאשר זרם החשמל החיצוני פוסק. מערכות קריטיות אחרות, כגון טלקומוניקציה, נדרשות לכוח חירום נוסף.
סוגים של הפסקת חשמל.
הפסקות חשמל מתאפיינות בתופעות שונות, הנוגעות למשך והשפעתה של הפסקת החשמל:
נפילת מתח היא אובדן רגעי של כוח שבדרך כלל נגרם על ידי פגם זמני של קו מתח גבוה. העברת חשמל מתחדשת באופן אוטומטי אם סיבת התקלה נעלמה באמצעות מערכות "חיבור חוזר אוטומטי". במידה וסיבת התקלה לא נעלמה, מתרחשת תופעה הנקראת "חיבור חוזר לא מוצלח" ונדרשת בדיקה לסיבת התקלה על ידי אנשי התחזוקה. נפילת מתח רגעית או ירידת מתח רציפה יכולים לגרום לירידה בעוצמת האור של נורות חשמל, לבעיות בתפקוד של ציוד, תקלות בציוד או אפילו פעולה שגויה במערכות (כגון מחשב). הפסקת חשמל (העלטה או החשכה, מאנגלית "Blackout") מתייחסת לאובדן מוחלט של אספקת חשמל לאזור, והיא הצורה החמורה ביותר של הפסקת חשמל. הפסקות חשמל עשויות להימשך בין מספר דקות עד מספר שעות בהתאם לאופי של הפסקת החשמל, והתצורה של רשת החשמל.
הגנה על מערכת החשמל.
בכל רשתות החשמל קיימות הגנות על מנת למנוע עומס יתר של רכיבי הרשת אשר עלול לפגוע בהם קשות. חלקים של המערכת נוהגים לנתק את עצמם משאר המערכת באופן אוטומטי במצב של עומס יתר, בדומה לפעולת נתיכים במשקי בית. ברשת מסועפת, ניתוק רכיב כלשהו יגרום להעברת העומס לרכיבים אחרים. במידה וגם הם יכנסו לעומס יתר הם עלולים להתנתק. שרשרת תקלות מסוג זה עלולה להביא להחשכה אזורית נרחבת ולעיתים אף להחשכה ארצית. עם זאת, במידה ומערכות ההגנה לא ינתקו את המרכיב המועמס מעבר ליכולתו, הוא עלול להנזק ולהוביל להשפעה חמורה יותר על יכולת אספקת החשמל.
הגנה על מערכות מחשב מפני הפסקות חשמל.
מערכות מחשבים והתקנים אלקטרוניים אחרים מכילים מעגלים הרגישים לאובדן נתונים או לנזק לחומרה. מצב זה יכול להיגרם בעקבות הפסקות חשמל, נפילות ועליות של מתח החשמל. התקנים כאלו כוללים ציוד רשתות ונתונים, מקרני וידאו, מערכות אזעקה ומחשבים. על מנת להגן עליהם, ניתן להשתמש במערכת אל-פסק אשר מסוגלת לספק מתח חשמלי באופן זמני במקרה של הפסקת חשמל רגעית, או במקרים של עליות וירידות מתח (אירועים בהם מתח עלול לגדול או לפחות לכמה שניות או לזמן רב), אשר עלול לגרום נזק לחומרה. כאשר מתח החשמל חוזר, המערכת ממשיכה לספק מתח להתקנים למשך מספר שניות לפני שהיא מעבירה אותם בחזרה למתח החשמל של רשת החשמל כדי להגן מפני נחשולי מתח שעלולים להתרחש עם חזרת החשמל. להפסקות חשמל ארוכות, נעשה שימוש בגנרטורים אשר מתחילים לפעול מיד עם תחילת הפסקת החשמל. במקרה זה מערכות האל-פסק, מספקות מתח זמני בזמן שהגנרטורים מתחילים לעבוד ולספק מתח קבוע, כדי למנוע את הפסקת פעולת הציוד כתוצאה מפרק הזמן שבו הפסקת החשמל מתחילה ועד שהגנרטורים מופעלים ומתחילים לספק חשמל.
הפסקות חשמל בישראל.
על פי נתוני רשות החשמל, בין השנים 1996 - 2018 משך הזמן הכולל (לאורך כל השנה) בו לא הייתה אספקת חשמל נע בין 350 ל-150 דקות לצרכן (בממוצע).
אנני (סרט, 1982)
אנני (באנגלית: Annie) הוא סרט דרמה-קומית-מוזיקלית אמריקאי משנת 1982 בבימויו של ג'ון יוסטון ובכיכובם של אלברט פיני, קרול ברנט, ברנדט פיטרס, אן ריינקינג, טים קארי, ג'פרי הולדר, אדוארד הרמן וכן איילין קווין בהופעתה הקולנועית הראשונה.
את התסריט לסרט כתב תומאס מיהאן, והוא עיבוד קולנועי של המחזמר "אנני" (1977), המבוסס על רצועת הקומיקס "אנני" (1924). הסרט כולל מוזיקה מאת צ'ארלס סטראוס, מילים של מרטין שרנין, וכן כוריאוגרפיה מאת ארלין פיליפס. זהו הסרט המוזיקלי היחיד שביים במאי הקולנוע האמריקאי ג'ון יוסטון.
בשנת 2014 יצאה גרסה מחודשת ועדכנית לסרט בכיכובם של ג'יימי פוקס (אוליבר וורבאקס), קוובנג'ניי ואליס (אנני) וקמרון דיאז (גברת האניגן).
תקציר העלילה.