התפתחות התחום כענף משפטי ייחודי, המוכר כתחום הדורש מומחיות והתמחות, החלה בארצות הברית רק בשנות ה-60 של המאה העשרים. בארצות אחרות, כדוגמת קנדה וישראל, התעוררה המודעות לקיומו של תחום משפטי זה רק בשנות ה-90.
הסיבות להתפתחות ענף המשפט זה נעוצות במהפכה הדמוגרפית של הזדקנות החברה האנושית, ובהתפתחות הליטיגציה הדנה בצרכים המשפטיים החדשים של אוכלוסיית הזקנים, לצד החיפוש של שווקים משפטיים על ידי אוכלוסייה גדלה והולכת של עורכי דין פרטיים.
חשיבות ענף המשפט והזקנה נובעת גם מהעמקת המודעות החברתית והפוליטית למושג הגילנות במסגרת הגישה הביקורתית למשפט, ולאור התפתחות ענפי המשפט הבאים למנוע אפליה חברתית.
משפט הזקנה בדיני חוזים.
אחד התחומים בהם משפט הזקנה מתפתח במסגרת המשפט הישראלי הוא בתחום דיני החוזים, בייחוד בשל הצורך בבדיקת המערכות החוזיות הנוגעות למסגרות הדיור החדשות לקשישים.
במסגרת זו נבחנים החוזים הנחתמים בין הקשישים הבאים בשערי מוסדות דיור מוגן, בתי אבות ובתי חולים סיעודיים.
לדוגמה, פסק הדין בעניין עזבון המנוחה הינדה מלגרום נגד משען.
פסק דין נוסף בעניין זה הוא פסק דין קסל נ' מלון עדן בו נדון תוקפו של הסכם שנחתם בין הנתבעים, בעלי בית אבות ומנהליו, ובין המנוחה, על-פיו המנוחה שילמה לנתבעים סך של 530,000 ש"ח תמורת האפשרות להמשיך ולשהות בבית האבות, וכחמישה שבועות לאחר חתימת החוזה הלכה המנוחה לעולמה. התובעים, יורשיה של המנוחה, טענו כי החוזה נחתם על ידי המנוחה בתנאי עושק, השפעה בלתי הוגנת מצד הנתבעים, תוך עשיית עושר ולא במשפט. מאידך, טען בית האבות כי המנוחה חתמה על החוזה בדעה צלולה, בהכרה, תוך הבנת החוזה ותוך קניית סיכון מקובלת בהסכמים מסוג זה. בית המשפט שבחן את העובדות והטענות המשפטיות שהובאו בפניו דחה את תביעת התובעים. לנוכח חוות הדעת הרפואיות ושאר המסמכים שהוצגו בפניו קבע בית המשפט כי בעת חתימתה על החוזה הייתה המנוחה בכושר פיזי ומנטלי תקין. בית המשפט המחוזי הפך את התוצאה על בסיס הראיות שהוצגו בפניו וביטל את החוזה (אך לא שינה את ההלכה העקרונית).
משפט הזקנה ומשפט העבודה.
תחום דיני עבודה התפתח רבות בעשור האחרון של המאה ה-20 בסוגיות של מניעת האפליה מטעמים שונים, ובהם מניעת האפליה מטעמי גיל המנוגדת לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח-1988.
פסק הדין המנחה בעניין זה הוא פסק דינו של בית המשפט העליון בעניין רקנט נגד בית הדין הארצי לעבודה, וכן פסק הדין בעניין דויד ויינטראוב נגד איבריה ליניאס איריאס דה אספניה, בו מדובר היה בתובע יליד 1939 שפוטר על ידי הנתבעת במהלך שנת 2003 עת היה בן למעלה מ-63. בית הדין קבע בהתאם לסעיף 9 לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, התשמ"ח-1988, כי משהוגשה תובענה בגין הפרת הוראות סעיף 2 לחוק, נטל הראיה יעבור אל הנתבעת (המעסיקה) ועליה להוכיח כי התובע לא פוטר מטעמי גיל.
משפט הזקנה ותחום דיני משפחה.
גם בתחום דיני המשפחה מתפתח הטיפול בנושא משפט הזקנה, וזאת לאור הזדקנות החברה בישראל. העלייה בתוחלת החיים, כמו גם העלייה הניכרת בשיעורי הגירושין, הביאה עימה גידול משמעותי בזוגיות שנייה ואף שלישית בגיל הזקנה, יחד עם מערכים משפחתיים תלת-דוריים ואף ארבע-דוריים. לאור חובת המזונות החלה במשפט הישראלי - מכוח חוק לתיקון דיני משפחה (מזונות), התשי"ט-1959, של ילדים להוריהם, ואף לסביהם - מציאות חברתית של הזדקנות החברה הביאה עימה סוגיות משפטיות שבעבר כלל לא היו קיימות, או לחלופין, לא הגיעו לבתי המשפט.
לדוגמה, בפסק דין שניתן לאחרונה בבית המשפט לענייני משפחה בקריות המכונה היתומה נגד האלמנה בו נדונה תביעת סבתא לקביעת הסדרי ראיה עם נכדתה מבנה המנוח אשר נספה בתאונת דרכים, היות שהאלמנה סירבה לקיים קשר בין הסבתא לנכדתה. בית המשפט קבע שיש להורות על ביקורים בין היתומה לסבתה כבר וקבע כי לסבתא קיימת זכות בדין לקיים קשר עם נכדתה.
תחום הביטחון סוציאלי ופנסיה בזקנה.
תחום דיני הפנסיה, המשיק לתחום דיני העבודה ודיני המשפחה, שייך מעצם טבעו לתחום משפט הזקנה. בתי המשפט דנים בזכויות הפנסיה השונות, בין היתר בהקשרים של גירושים בין בני זוג.
זקנה ומשפט כמודל רב ממדי.
אחד הדרכים של המשפט להבנת תחום הזקנה והמשפט היא באמצעות מודל אותו ניתן לכנות מודל רב ממדי. למודל זה חמישה רכיבים:
כדורשער
כדורשער הוא ענף ספורט בו משתתפים עיוורים ולקויי ראייה. המשחק הומצא בשנת 1946 לאחר מלחמת העולם השנייה והגיע לישראל בשנות ה-80. ענף הכדורשער הוא אחד הענפים במסגרת המשחקים הפאראלימפיים.
מבנה המשחק והמגרש.
המשחק מתקיים באולם סגור (על מנת שיהיה יותר קל לשמוע את הפעמונים שבכדור) ודורש שקט מוחלט. אורך המגרש 18 מטרים ורוחבו כגודל השער – 9 מטרים. כל קבוצה מונה 3 שחקנים, ולכל קבוצה שער באורך 9 מטרים ובגובה של 1.5 מטרים. המגרש מחולק לקווים שעוזרים בהתמצאות ובהגנה; קו האפס – שבו ממוקם השער. קו אחד וחצי וקו שלוש שרבות מן הקבוצות משתמשות בהם כקווי ההגנה וההתמצאות. קו שש – קו שמגביל את התחום שבו הכדור אמור לגעת לראשונה ברצפה. זאת אומרת שאם שחקן זורק כדור, נגיעתו הראשונה ברצפה צריכה להיות לפני קו השש. קו אמצע – מפריד את שני חלקי המגרש.
חוקי המשחק.
המשחק נמשך 24 דקות, ומחולק לשתי מחציות של 12 דקות כל אחת. הזמן בין מחצית למחצית הוא 3 דקות. במהלך המשחק, אחד השחקנים מגלגל את הכדור לעבר הקבוצה השנייה והקבוצה השנייה צריכה (על ידי שמיעה בלבד) לחסום בעזרת גלישה על המגרש את הכדור ולגלגלו בחזרה לקבוצה השנייה. ישנם חוקים רבים במשחק, כגון:
סיום המשחק.
משחק נגמר אם יש קבוצה השיגה יתרון של עשרה שערים, או כאשר תם הזמן. כאשר נגמר זמן המשחק והתוצאה היא שוויון, תינתן הארכה של 6 דקות (3 דקות למחצית) אשר תסתיים בתום הזמן או בגול הראשון (המכונה "גול זהב"). כאשר המשחק נחשב "רשמי", אם בתום ההארכה עדיין לא הובקע גול, תחל סדרה של פנדלים. לכל קבוצה יש מספר ניסיונות כמספר השחקנים כאשר כל ניסיון הבקעה הוא על ידי שחקן קבוצה. הפנדלים נגמרים כאשר יש גול לקבוצה אחת והיא לא הבקיעה לקבוצה השנייה בניסיון ההתקפה.
בישראל.
נבחרת ישראל בכדורשער נשים.
נבחרת ישראל בכדורשער נשים התחרתה לראשונה מחוץ לישראל בשנת 2008, צברה השגים רבים כבר על תחילת דרכה. ההישגים משמעותיים שצברה הם: מקום ראשון בטורניר הראשון שלהן ב-2008. ב-2009 הגיעו למקום השישי באליפות אירופה על אף שהיו בהרכב חלקי, בזכות הישג זה הן הגיעו לאליפות העולם ב-2010 שבה הגיעו למקום השביעי. ב-2011 בקדם אולימפיאדה הן הגיעו למקום חמישי, באותה שנה באליפות אירופה שפרו את הישגן והגיעו למקום החמישי. ב-2013 הן שיפרו את הישגן אף יותר באליפות אירופה והפעם הגיעו למקום השלישי. ב-2015 באליפות אירופה הן הגיעו למקום הרביעי. הניצחון הכי חשוב של הנבחרת עד כה, הוא מדליית זהב במשחקים העולמיים לעיוורים ולקויי ראייה, שהתקיימה בסיאול במאי 2015 שזיכתה אותה בכרטיס כניסה למשחקים הפאראלימפיים בברזיל, ריו 2016. בריו הגיעה הנבחרת למקום ה-7 המכובד לאחר שהפסידה ברבע הגמר, זו האולימפיאדה הראשונה של הנבחרת.
הנבחרת לקחה חלק במשחקים הפאראלימפיים בטוקיו ב-2021.
נבחרת העתודה (נבחרת הנוער).
עתודות נבנות מן הילדים אשר מזוהה בהם פוטנציאל עתידי בשלוחות בערים הפזורות בארץ. ומהם, בעתיד ישלחו לנבחרות.
הציוד.
כדור המשחק שוקל 1.25 קילוגרם והיקפו כ-76 סנטימטרים. בכדור נמצאים פעמוני רעש רבים כדי שהשחקנים יוכלו לשמוע אותו.
בנוסף ישנה משקפת שחוסמת את ראיית כל השחקנים כולל העיוורים כדי להשוות תנאים.
כל שחקן ממוגן במגני ברכיים וידיים. לגברים שבענף נוסף מגן אשכים ולנשים מגן חזה.
טריוויה.
בשנת 2015 התרחשו שני מקרים של ניצול אליפויות כדורשער על ידי נבחרות של מתחזים לעיוורים. בשני המקרים מדובר בנבחרות, המונות 12 שחקנים "עיוורים", שיצאו ממצרים, אך לאחר ההגעה ליעדים (אליפות אירופה בוורשה, ואליפות אפריקה), נעלמו עקבותיהם, והתברר שהם כלל לא עיוורים וניצלו את המשחקים כדי לברוח ממצרים, ומגיוס החובה לצבא שלה.
המנון בנין
שחר של יום חדש (בצרפתית: L'Aube Nouvelle) הוא ההמנון הלאומי הרפובליקה של בנין. השיר הולחן ונכתב על ידי ז'ילבר ז'אן דגנון והוכרז כהמנון הלאומי יחד עם הכרזת העצמאות של המדינה בשנת 1960.
עם שינוי שמה של המדינה מדהומיי לבנין בשנת 1975, נשמר מעמדו של השיר כהמנון הלאומי, אך מילותיו שונו בהתאמה מדהומיי ונגזרותיה לבנין ונגזרותיה, דבר ששבר את המשקל של החרוז האלכסנדרוני בן שתים עשרה התנועות שבו נכתב השיר.
שחר של יום חדש
המנון מדגסקר
ארץ אבותינו האהובה (במלגשית: Ry Tanindrazanay malala ô) הוא ההמנון הלאומי של רפובליקת מדגסקר. מילותיו נכתבו על ידי פסטר רהאג'סון (Pasteur Rahajason) ללחן של נורברט רהאריסואה (Norbert Raharisoa). הוא אומץ כהמנון רשמי ב-27 באפריל 1959, עת מדגסקר הייתה רפובליקה אוטונומית תחת שלטון צרפתי.
הבחירות לנשיאות ישראל (1952)
הבחירות השלישיות לנשיאות ישראל נערכו בכנסת ב-8 בדצמבר 1952, בעקבות פטירתו של הנשיא הראשון חיים ויצמן כחודש קודם לכן ב-9 בנובמבר. בתקופת הביניים שבין מותו של ויצמן לעריכת הבחירות, שימש יושב ראש הכנסת יוסף שפרינצק כנשיא בפועל.
המועמדים.
ראש הממשלה דוד בן-גוריון הציע למדען היהודי הנודע אלברט איינשטיין לכהן במשרה אולם הלה סירב להצעה.
המועמדים שהציעו עצמם היו:
תוצאות הבחירות.