הכלה מאיסטנבול (בטורקית: İstanbullu Gelin) היא סדרת דרמה טורקית ששודרה בשנים 2017–2019. מככבים בה אוזג'אן דניז ואסלי אנבר. את הסדרה הפיק ג'נגיז צ'אטאי וביימה זיינפ גונאי טאן.
בישראל הסדרה משודרת בערוץ ויוה ושודרה גם בערוץ הייעודי של yes לכלה מאיסטנבול.
עלילה.
סורייה היא מוזיקאית מוכשרת, שעושה את צעדיה הראשונים בעולם המוזיקה, ועובדת כזמרת ליווי. היא חיה בצניעות באיסטנבול עם דודתה, אך חייה משתנים כשהיא מתאהבת בפארוק בוראן, איש עסקים עשיר ונאה.
משפחת בוראן היא אחת מהמשפחות הוותיקות, העשירות והמכובדות בטורקיה. ראש המשפחה היא אסמה, אמו של פארוק ושלושת אחיו. פארוק הוא בנה המועדף ויש לה תוכניות גדולות עבורו, כולל ארגון חתונה עם כלה שהיא בחרה עבורו. אבל פארוק מנהל חיים עצמאיים לגמרי ואינו מודע לתוכניותיה של אמו. הוא מתאהב נואשות בסורייה, מציע לה נישואין והיא מסכימה מיד.
סורייה ופארוק המאושרים מגיעים לאחוזת משפחתו כדי להכריז על אירוסיהם. הודעתם מכה את אסמה בהלם, והיא מסרבת לקבל את הזרה שהביא פארוק אל ביתה. סורייה מקווה שאסמה תלמד להכיר אותה ולבסוף תקבל אותה ככלתה, אבל אסמה היא אישה קשה ועקשנית, שנחושה להשיג את רצונה. היא לא תהסס להשתמש באף תחבולה כדי להפריד בין בנה לאישה שהיא מחשיבה כלא ראויה לבנה ולמשפחתה.
בישראל.
הסדרה משודרת בטלוויזיה בישראל בערוץ ויוה ושודרה גם בערוץ הייעודי של yes לכלה מאיסטנבול, וזכתה להצלחה. התוכנית זכתה לפרודיה בעונה ה-16 של התוכנית "ארץ נהדרת" בשם "השתול מאיסטנבול". בנוסף, ב-6 באפריל 2019 הגיעו כוכבי הסדרה להופעה בהיכל מנורה מבטחים. השחקן הטורקי בירקאי הארדל המגלם את האח הצעיר במשפחה, הגיע לישראל בפברואר 2019 והופיע בפרסומת לרשת קסטרו לצד רותם סלע, ואף הגיע לחגיגת חג האהבה הבינלאומי בבית "האח הגדול". באותה שנה יצא לראשונה בתרגום לעברית הספר שעליו מבוססת הסדרה, מאת ד"ר גולסרן בודאיג'אולו.
פטר, דוכס שלזוויג-הולשטיין
פטר, דוכס שלזוויג-הולשטיין (בגרמנית: Friedrich Ernst Peter zu Schleswig-Holstein; 30 באפריל 1922 - 30 בספטמבר 1980 היה דוכס שלזוויג-הולשטיין וראש בית אולדנבורג בין השנים 1965–1980.
ביוגרפיה.
פטר נולד ב-30 באפריל 1922 באחוזת לואיזלונד, והיה בנם השלישי והצעיר של וילהלם פרידריך, דוכס שלזוויג-הולשטיין ומריה מליטה, נסיכת הוהנלוהה-לנגנבורג, בתם של ארנסט השני, נסיך הוהנלוהה-לנגנבורג ואלכסנדרה, נסיכת סקסוניה-קובורג-גותה. כמו כן הוא היה בן נין של ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת דרך בנה השני, אלפרד, דוכס אדינבורו וסקסוניה-קובורג-גותה.
בשנת 1934 מת סבו פרידריך פרדיננד, דוכס שלזוויג-הולשטיין, ואביו ירש את נחלותיו ותאריו. בשנת 1965 מת אביו, ופטר ירש את תאריו. ב-30 בספטמבר 1980 מת פטר בביינבק, ובנו כריסטוף, נסיך שלזוויג-הולשטיין ירש את תאריו.
משפחתו.
ב-9 באוקטובר 1947 התחתן פטר עם מריה אליקס, נסיכת שאומבורג-ליפה, בתם של שטפן, נסיך שאומבורג-ליפה ואינגבורג אליקס, דוכסית אולדנבורג, ממנה נולדו לו ארבעה ילדים :
שליחת הודעות טקסט במהלך הנהיגה
God Is a Woman
God Is a Woman (בעברית: אלוהים היא אישה) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית אריאנה גרנדה, מתוך אלבומה הרביעי, Sweetener. השיר יצא לאור ב-13 ביולי 2018, כסינגל השלישי מתוכו, וזכה להצלחה רבה.
השיר הגיע למקום השמיני במצעד הבילבורד הוט 100, והרביעי במצעד הסינגלים הבריטי.
רקע ויציאה לאור.
השיר נכתב על ידי אריאנה גרנדה, איליה סלמנזאדה, מקס מרטין, סוואן קוטצ'ה וריקארד גורנסון והופק על ידי איליה סלמנזאדה גם כן. בנוסף לכך, השיר הוא מעין שיר פופ, המשלב בתוכו גם את סגנון ההיפ הופ, בדומה לשירים נוספים מתוך האלבום.
במקור, היה צריך השיר לצאת ב-20 ביולי 2018, אך לבסוף הוחלט כי צאתו תוקדם והוא יצא ב-12 ביולי 2018.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ המלא של השיר בוים על ידי דייב מאיירס והועלה לערוץ ה-Vevo של אריאנה גרנדה ב-13 ביולי 2018. הקליפ מכיל בתוכו מסרים פמיניסטיים ומציג את גרנדה בשלל סצנות שונות. באחת מן הסצנות, ניתן לשמוע את מדונה מקריאה קטע קריאה מסוים.
נכון למאי 2022, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-366 מיליון צפיות.
גביע המדינה בכדורסל 1988/1989
גביע המדינה בכדורסל לעונת 1988/1989 היא התחרות ה-29 מאז היווסדו של המפעל.
מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה ה-24 בתולדותיה, לאחר ניצחון בגמר על מכבי רמת גן.
הגמר.
מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה ה-24 בתולדותיה.
אנטישמיות ערבית
שימוש בטלפון בזמן נהיגה
אורי כהן (סוציולוג)
אורי כהן (נולד בשנת 1960) הוא סוציולוג והיסטוריון של החברה הישראלית, מרצה בבית הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה.
אורי כהן, בנם של הלה ולטיף, נולד וגדל בחולון. למד בבית הספר היסודי 'גאולים' בחולון ואת לימודי התיכון בפנימיית בויאר בירושלים בין השנים 1974–1978.
למד סוציולוגיה לתואר ראשון באוניברסיטת תל אביב, את ראשית לימודיו לתואר שני החל באוניברסיטת תל אביב ואותם השלים באוניברסיטה העברית בירושלים בהצטיינות. כתב את עבודת התזה והדוקטורט בהנחיית פרופסור משה ליסק וקיבל תואר דוקטור בשנת 2001. נושא עבודת הדוקטורט: "האוניברסיטה העברית בירושלים בעשור הראשון למדינת ישראל: אוניברסיטה בין אוטונומיה אקדמית להסתגלות פוליטית".
החל משנת 2001 החל להרצות בבית הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב.
מחקריו.
מחקריו של אורי כהן עוסקים בייסוד ובהתבססות של מוסדות להשכלה גבוהה בישראל, כמו גם בהיסטוריה הפוליטית החברתית-כלכלית והרעיונית של מדינת ישראל.
ההר והגבעה: האוניברסיטה העברית בירושלים בתקופת טרום העצמאות וראשית המדינה
ספר זה הוא עיבוד והרחבה של עבודת הדוקטורט של אורי כהן.
'ההר והגבעה' מציג גישה סוציו-היסטורית לאחד המוסדות התרבותיים המרכזיים של היישוב היהודי ומדינת ישראל – האוניברסיטה העברית בירושלים. הספר בוחן את התפתחותה של האוניברסיטה מייסודה בשנת 1925 כמוסד אקדמי קטן, שהחל את דרכו כיוצא חלציה של התנועה הציונית העולמית, ועד לראשית שנות השישים. האוניברסיטה השכילה מראשיתה לרתום לפעילותה את הקהילות היהודיות ברחבי העולם. היא כוננה דגם פעולה ייחודי, שהיה אחד ממאפייניה הבולטים והמרתקים: "אוניברסיטת פזורה". הספר בוחן את תפיסותיהם של אישים מרכזיים בחזון הציוני על האוניברסיטה – כגון חיים ויצמן, יהודה לייב מאגנס, אלברט איינשטיין, ברל כצנלסון, בן-גוריון ובנימין מזר – ואת פעילותם בה.
הספר פותח בהתגבשות האוניברסיטה העברית עד להקמת מדינת ישראל והניתוק הכפוי מהר הצופים, משכנו של הקמפוס הראשון. היישוב היהודי התנגד לאליטיזם של האוניברסיטה – להתמקדותה במחקר ולהזנחת ההוראה וההכשרה הפרופסיונלית – ואילו האוניברסיטה התאמצה לשמור על אוטונומיה מוסדית. לאחר הקמת המדינה נתבעה האוניברסיטה להתגייס למטרות "הממלכתיות", כהגדרת בן-גוריון. הספר דן, בין היתר, בתגובת האליטה האקדמית הירושלמית לתביעות אלה; בדרכי הפעולה שנקטה האוניברסיטה כדי לשמור על מעמדה המונופוליסטי נוכח הכוונות להקים אוניברסיטה נוספת בתל אביב; ביציאת האקדמאים נגד בן-גוריון בפרשת לבון; בגורמים לביסוס מעמדו החברתי של איש האקדמיה בחברה מול אידיאל החלוץ; ובמקומה של האוניברסיטה בהבניית היחסים העדתיים בישראל.
אקדמיה בתל אביב: צמיחתה של אוניברסיטה
בספר 'אקדמיה בתל אביב' מתוארים תהליכי הקמתו של אחד המיזמים האקדמיים החשובים בישראל: אוניברסיטת תל אביב. נחשפים הגורמים העירוניים, הפוליטיים והאקדמיים שהובילו להתבססותה של אוניברסיטה מחקר חדשה בתקופת טרום העצמאות ובעשורים הראשונים של מדינת ישראל. מתבררים האינטרסים של אישים, קבוצות וארגונים ביחסם להקמתה של אוניברסיטה זו בישראל, וביניהם ראשי עיריית תל אביב ופקידיה, אנשי עסקים ואגודות מקצועיות, ראשי ממשלה, שרים וחברי כנסת, כמו גם ארגונים ממלכתיים כגון המועצה להשכלה גבוהה. וכנגדם מתבהרת התנגדותה הנחרצת של האוניברסיטה העברית בירושלים להקמת אוניברסיטה אוטונומית חדשה, ומוצגות התגובות של  אנשי הסגל האקדמי בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה ובאוניברסיטת תל אביב.
מעבדה, מכון מחקר, עיר מדע: ממכון דניאל זיו למכון ויצמן למדע 1949-1935
ב-3 באפריל 1934 נוסד ברחובות מכון מחקר קטן וצנוע, המכון למחקר ע"ש דניאל זיו (The Daniel Sieff Research Institute) ביוזמתו של ד"ר חיים ויצמן, נשיא האוניברסיטה העברית בירושלים. המכון, היום מכון ויצמן למדע, יועד למחקר גרידא, בלי הוראה ובלי הענקת תארים, על יסוד ההנחה שרק המחקר הבסיסי יכול להניב תוצאות מדעיות איכותיות ובעלות ערך יישומי. המוסד הלא שגרתי המיוחד הזה שאף לחדשנות מדעית לתועלת החברה והלאום, ועל התפתחותו השפיעו הקשיים שעמדו לפני החברה היהודית החדשה. מה היו התנאים שאפשרו התפתחות של מדע מודרני בארץ חסרה חומרי גלם, שאוכלוסייתה קטנה והיא רחוקה מכל מרכזי המדע המערבי? מי היו הקבוצות והאישים שהביאו לידי הקמת מכון דניאל זיו? מה היה מקומם של המדע היישומי והטהור בביסוס מסגרת מאחדת שחותרת לבניין האומה? איך תרם הפיתוח של סוגי מדע אלה להזדהות עם קידום פרויקטים לאומיים ולהגברת הסולידריות החברתית? איך הגיבו המוסדות האקדמיים והזרמים הפוליטיים העיקריים בארץ על הקמתו של מכון זיו? אילו גורמים דחפו להרחיב את הפעילות המדעית של המכון לכדי 'עיר מדע'?
מרכז תנועת חרות והמזרחים 1965–1977: משותפות אדנותית לשותפות תחרותית
ספר זה נכתב בשיתוף עם ד"ר נסים ליאון.