בראש הרשות עומד הממונה על המרשם, האחראי, יחד עם צוות העובדים בהנהלת הרשות, להפעלתן התקינה של כל לשכות הרשות בכל תחומי אחריותן המנהלית והמשפטית.
כ-95% מהקרקעות בישראל עברו מדידה, מיפוי והסדר פומבי של זכויות בהתאם לשיטת טורנס ועבורם לשכות המקרקעין מנהלות פנקסי זכויות הקובעים כראייה חותכת את הבעלות בכל חלקה. עבור קרקעות שטרם עברו הסדר, הלשכות מנהלות פנקסי שטרות בהם נרשמים עסקות במקרקעין. רישום כזה מהווה רק ראיה לכאורה של הבעלות. לשכות ההסדר עוסקות במדידה, מיפוי והסדרת זכויות בעלות בקרקעות שטרם הוסדרו, ועם תום תהליך ההסדרה מתבטל פנקס השטרות שלהם ומופעל עבורם פנקס זכויות. עבור בתים משותפים, לשכות המקרקעין מנהלות פנקסי בתים משותפים בהם נרשמת החלוקה של הבניין המשותף בין הדיירים.
תחומי פעילות עיקריים.
רישום מקרקעין.
תשע לשכות רישום מקרקעין, בירושלים, תל אביב, חיפה, פתח-תקווה, נצרת, נתניה, באר-שבע, חולון ורחובות. שלוש שלוחות בחדרה, אשדוד ועכו.
לשכת רישום מקרקעין אחראית על ניהול פנקסי המקרקעין ותיקי הפעולה המכילים את אוסף התעודות והמסמכים ששימשו יסוד לרישום. בלשכות הרישום מבוצעות עסקאות ופעולות הנרשמות בפנקסי המקרקעין, ביניהן מכר, חכירות, הערות אזהרה, ירושות, משכנתאות, פעולות תכנון, זיקות הנאה, זכות קדימה, צווים של בתי משפט ורשויות אחרות ועוד. פעולות נוספות הנמצאות באחריות הלשכות הן הנפקת נסחי רישום מפנקסי המקרקעין ומתן עיונים באוסף התעודות. חשוב לציין כי פנקסי המקרקעין נגישים כיום באמצעות מחשוב ולכן מתבצעות כל הפעולות בלשכות הרישום באמצעות מערכת ממוחשבת.
מפקחים על רישום מקרקעין.
תשע לשכות מפקחים על רישום המקרקעין: בירושלים, תל אביב, חיפה, פתח-תקווה, נצרת, נתניה, באר-שבע, חולון ורחובות. שלוש שלוחות בחדרה, אשדוד ועכו. כמו כן, דיונים שיפוטיים הנוגעים לבתים משותפים שבתחום אילת, מתקיימים על פי קביעת לשכת המפקח על רישום המקרקעין באר-שבע, באילת.
חוק המקרקעין, התשכ"ט-1969, מקנה למפקחים על רישום מקרקעין סמכויות שיפוטיות ומנהליות גם יחד. במסגרת סמכויותיהם המנהליות כלולים בין השאר הנושאים הבאים: מתן צווים לרישום בפנקס הבתים המשותפים, תיקון צווים והכרעה בהתנגדויות לתיקונים, ביטול רישומו של בית משותף. מתן החלטות על פי חוק המקרקעין ותקנותיו, כגון: תיקוני טעויות סופר, ביטול זכויות ועוד. בסמכותם השיפוטית של המפקחים על רישום המקרקעין לדון ולפסוק בסכסוכים בין בעלי דירות בבתים משותפים ובדיונים בסכסוך. מוקנות להם על פי החוק, כל הסמכויות שיש לשופט בית משפט השלום הדן בתביעה אזרחית. סמכויות נוספות של המפקח על רישום מקרקעין שניתן לכנותן מעין שיפוטיות, הן להורות על רישום ראשון, תיקון רישום שטח וחידוש רישום מקרקעין שרישומם הושמד או טושטש. ערעורים על פסקי הדין הניתנים על ידי המפקחים מוגשים לבית המשפט המחוזי.
הסדר זכויות במקרקעין.
חמש לשכות הסדר מקרקעין, בירושלים, תל אביב, חיפה, נצרת ובאר-שבע. שלוחה בעכו.
הסדר זכויות הקניין החל בארץ ישראל בשנת 1928, על פי פקודת הקרקעות (סידור זכות הקניין) ומבוסס על יחידת רישום, המהווה חלקה בגוש רישום שתכלול בתוכה את כל זכויות הקניין ומבוססת על מדידה מדויקת הקשורה לרשת ארצית והניתנת לזיהוי ושיחזור המדידה בכל עת. גוש רישום יכול להוות חלקה אחת או יותר. בפקודת הקרקעות סידור זכות הקניין הוכנסו תיקונים רבים. ובשנת 1969 הפקודה פורסמה בנוסח חדש הנקראת - פקודת הסדר זכויות במקרקעין [נוסח חדש], התשכ"ט - 1969 שנכנסה לתוקף ב 1 ינואר 1970.
פעולות הרשות.
ניהול פנקסי המקרקעין.
בדרך כלל, המקרקעין שבתחומי המדינה רשומים בשלושה סוגי פנקסים:
אישור עסקאות ופעולות אחרות במקרקעין ורישומן בפנקסי המקרקעין.
על פי ההוראות שבחוק, עסקה במקרקעין טעונה רישום בפנקסים. העסקה נגמרת ברישום ורק אז כוחה יפה מבחינה משפטית כלפי הכול. כל עוד לא נרשמה העסקה יש למקבל הזכות, זכות חוזית שתוקפה הוא בין הצדדים בלבד.
רישום בתים בפנקסי הבתים המשותפים.
תהליך שבאמצעותו הופכות חלקות הרשומות בפנקסי השטרות או הזכויות, לחלקות הרשומות בפנקסי הבתים המשותפים וכוללות יותר מיחידת משנה אחת.
הכרעה בסכסוכים בין בעלי דירות בבתים משותפים.
בסמכותם השיפוטית של המפקחים על רישום המקרקעין לדון ולפסוק בסכסוכים בין בעלי דירות בבתים משותפים, הן בתים שנרשמו בפנקס הבתים המשותפים והן בתים שטרם נרשמו. למפקח הדן בסכסוך הוקנו כל הסמכויות שיש לשופט בית משפט השלום הדן בתביעה אזרחית. החלטת המפקח בסכסוך וצו ביניים שניתן על ידו, דינם לעניין אכיפה והוצאה לפועל ולעניין סעיף 6 לפקודת בזיון בית המשפט, כדין פסק דין או צו ביניים של משפט שלום.
הסדר זכויות הקניין במקרקעין שבתחומי המדינה.
לשכות הסדר המקרקעין אחראיות להסדרת זכויות הקניין במקרקעין שבתחומי המדינה. מדינת ישראל היא אחת מהמעטות שבמדינות העולם, שבהן הונהג הסדר של זכויות במקרקעין, הנעשה בהסתמך על מדידה ומיפוי מדויקים ורשמיים ולאחר חקירה רשמית ופומבית של תביעות וזכויות אחרות.
ממשל זמין ושיפור השירות לאזרח.
ניתן כעת לקבל באמצעות האינטרנט נסח מקוון החתום בחתימה אלקטרונית מאושרת ומאובטחת, אשר מעמדו כמקור, כל עוד הוא נשמר בתצורתו הדיגיטלית. השירות ניתן באמצעות שירות התשלומים הממשלתי, בכפוף לתשלום אגרה. השירות מאפשר לציבור הרחב נגישות למידע העדכני הנמצא במאגרי רישום המקרקעין, ללא מגבלות זמן ומקום.
לשכת רישום מקרקעין
רשם המקרקעין
Sixteen Going on Seventeen
Sixteen Going on Seventeen (תרגום חופשי לעברית: בת שש-עשרה, עוד מעט שבע-עשרה) הוא שיר שנכתב והולחן ב-1959 על ידי הצוות רוג'רס והמרשטיין למחזמר צלילי המוסיקה.
רקע.
השיר מספר על ליזל, דמות במחזמר, שעודנה בת 16. בגיל זה תהיות רבות ושאלות לא פתורות, ועל כן מציע לה רולף, הדוור של משפחת פון טראפ, שהוא גדול מליזל בשנה, להדריך אותה בגיל המבלבל. בהמשך הסיפור, עם זאת, יהפכו השניים לאויבים.
בסרט "צלילי המוסיקה" משנת 1965, רולף וליזל שרים את השיר במבנה גזיבו. מאז הפך אותו גזיבו, הנמצא בזלצבורג, לאתר תיירותי. בנוסף, בקטע נוסף בסרט שרות דמויותיהן של מריה פון טראפ וליזל את השיר לאחר חזרתם של הזוג פון טראפ מירח הדבש שלהם.
מריה פון טראפ
מריה אוגוסטה פון טראפ (בגרמנית: Maria von Trapp; ), הידועה גם כברונית פון טראפ, הייתה האם החורגת למשפחת פון טראפ, שסיפור חייה שימש השראה למחזמר המצליח "צלילי המוסיקה".
נעוריה.
פון טראפ נולדה ב-26 בינואר 1905 ברכבת שיצאה מכפר בטירול שבו התגוררו הוריה אל בית החולים הקרוב בווינה, אוסטריה. בגיל 7 התייתמה מהוריה. ב-1923 סיימה את לימודיה בסמינר למורים. לימים הצטרפה כמתלמדת למנזר הבנדיקטיני נונברג, ששכן בעיר זלצבורג, במטרה להפוך לנזירה. בעת שהותה במנזר התבקשה להיות מורתה הפרטית של מריה, אחת מילדי משפחת פון טראפ. בראש המשפחה עמדו קפטן גיאורג פון טראפ ואשתו, אגתה וייטהד פון טראפ. מריה נענתה לבקשה בחיוב, ובעת שלימדה ושהתה בבית המשפחה, מתה וייטהד משנית, ואז החלה מריה ללמד את כל שבעת הילדים. כשקפטן פון טראפ ראה את יחסה החם לילדים, הוא ביקש ממנה להינשא לו. מריה, שהייתה צעירה ממנו ב-25 שנה ובתחילת חייה, פחדה מההצעה וחזרה למנזר, שם בקשה את עצתה של אם המנזר, שאמרה לה שרצון האל הוא לא שתהיה נזירה אלא אשתו של פון טראפ ואם לילדיו. בביוגרפיה שלה כתבה מריה מאוחר יותר "באמת ובתמים לא הייתי מאוהבת בו. חשתי כלפיו חיבה, אך לא אהבה. את ילדיו אהבתי, כך שבמובן מסוים נישאתי להם. ואולם למדתי לאהוב אותו יותר משאי פעם אהבתי ויותר משאי פעם פעם אוהב".
פון טראפ ומריה נישאו ב-26 בנובמבר 1927 ונולדו להם שלושה ילדים: רוזמרי (נולדה ב-1928 או 1929) אלאונורה (נולדה ב-1931) ויוהנס (נולד ב-1939).
בעיות פיננסיות.
ב-1935 איבדה משפחת פון טראפ את כל כספה, עקב השקעה כושלת בתקופת השפל הגדול באוסטריה. כדי לשרוד פיטרה המשפחה את רוב משרתיה, עברה לגור בקומה העליונה בביתם, ואת כל שאר השטח בבית השכירו לסטודנטים מהאוניברסיטה הקתולית שבזלצבורג. הארכיבישוף שלח את האב פרנז וסנר לשהות עם המשפחה בעת קשייה הרבים. האב הבחין בכישרון הגדול של המשפחה לשירה, ופרנס אותה ואותו כסוכן להקת פון טראפ, אותה הקים כשהבחין בכישרון.
קריירת המוזיקה המוקדמת.
הזמרת לוטה להמן שמעה את המשפחה שרה, והמליצה שיופיעו בקונצרט. כאשר הקנצלר האוסטרי קורט שושניג שמע אותם שרים ברדיו, הוא הזמין אותם לשיר בקונצרט חגיגי שנערך ב-1936, בווינה.
אחרי הקונצרט המוצלח הפכה המשפחה ללהקה האוסטרית המצליחה ביותר. זמן קצר לפני האנשלוס המשפחה נסעה לאיטליה ומיד לאחר מכן לארצות הברית ולקנדה למסע הופעות. לאחר מספר הופעות בארצות הברית החליטו לקרוא לעצמם '"מקהלת פון טראפ". מאמר בניו יורק טיימס מספר כי:
סוכניהם התנגדו לשם "מקהלת פון טראפ" והחליטו פה אחד לשנותו ל"זמרי משפחת פון טראפ". המשפחה, שאז כבר כללה כ-9 ילדים, המשיכה להופיע בכל רחבי העולם. בזמן שהופיעו מחוץ לארצם הוחרם ביתם על ידי הנאצים. עקב זאת המשפחה לא חזרה לאוסטריה.
המעבר לארצות הברית.