כאמור, לא הותר לבעלי המפעלים לשוב ולעמוד בראשם, לא הוחזר כספם, ובפועל לא ניתן להם אשראי לפיתוח מחדש של עסקיהם. בשלהי 1947 השתלטו למעשה הקומוניסטים על בולגריה, והחל תהליך מדורג של הלאמת עסקים פרטיים. בנוסף, המעבר למשטר קומוניסטי פגע בחופש הביטוי, ומחאות בקרב בני הקהילה הובילו לשלילת רישיונם של עורכי דין ולפיטורי עשרות פקידי ציבור יהודים בטענת חתרנות נגד השלטון.
עם כינונה של ממשלת חזית המולדת, החלה עליית יהודים הדרגתית מבולגריה לארץ ישראל, תהליך שהואץ מאוד עם כינונה של מדינת ישראל. ב-31 בדצמבר 1951 נותרו בבולגריה 7,676 יהודים, כ-15 אחוזים מאוכלוסיית הקהילה בתום מלחמת העולם השנייה. השילוב בין אי-ביטולו המלא בפועל של החוק להגנת האומה, בעיקר בתחום הכלכלי, ובין אופייה הציוני של יהדות בולגריה, הוביל לשיעור גבוה במיוחד של עולים למדינת ישראל מקרבה.
גארי קילדל
גארי ארלן קילדל (באנגלית: Gary Arlen Kildall; 19 במאי 1942 - 11 ביולי 1994) היה מדען מחשב אמריקני וממציא בתחום המיקרו-מחשבים שיצר את מערכת ההפעלה CP/M והקים את חברת Digital Research. קילדל היה אחד מחלוצי התחום של מחשבים רב-שימושיים, בתקופה בה מחשבים יועדו למטרות ספציפיות.
ביוגרפיה.
קילדל נולד וגדל בסיאטל שבמדינת וושינגטון למשפחה שניהלה בית ספר לימאות בעיר. קילדל נרשם ללימודים באוניברסיטת וושינגטון במטרה לעסוק בהוראת המתמטיקה ובמקביל גילה עניין בתחום המחשבים. לאחר השלמת התואר שירת בצי האמריקני כמורה במכללת הצי במונטריי שבקליפורניה. במקביל המשיך לעסוק בתחום המחשבים ורכש לעצמו מעבד אינטל 4004 שהיה מראשוני המיקרו-מעבדים הזמינים לשימוש מסחרי באותה תקופה והחל לכתוב תוכניות מחשב עבורו. את זמנו הפנוי מהוראה ניצל לעבודה בחברת אינטל כיועץ.
בשנת 1972 השלים לימודי דוקטורט באוניברסיטת וושינגטון וחזר ללמד במכללת הצי במונטריי. במסגרת מחקריו בתחום המיחשוב, פרסם מאמר שהציג תאוריות בזרימת נתונים שמהוות בסיס לאופטימיזציית קומפיילרים בימינו. בשנת 1973 פיתח שפה עילית ראשונה למיקרו-מעבדים הקרויה PL/M. באותה שנה פיתח את מערכת ההפעלה CP/M כדי לאפשר למעבדי אינטל 8080 עבודה עם כונני דיסקטים לראשונה בהיסטוריה. קילדל הציע לאינטל את מערכת ההפעלה שלו, אך זו בחרה שלא לאמץ אותה ובחרה להתמקד בשפת PL/M שפיתח.
קריירה עסקית.
קילדל ואשתו דורותי הקימו חברה שנקראה במקור "Intergalactic Digital Research" ולימים "Digital Research Inc" על מנת לשווק את מערכת ההפעלה CP/M באמצעות פרסום במגזינים. בתחילה החברה שיווקה את CP/M באופן מורשה עבור מעבדי IMSAI 8080 שהיוו תחליף פופולרי למעבדי Altair 8800 באותה תקופה. ככל שעוד יצרני שבבים התאימו את עצמם עבור רישוי CP/M הפכה מערכת הפעלה זו לסטנדרט בפועל ונאלצה להרחיב את תמיכת החומרה שלה. בתגובה למצב שנוצר, קילדל הגה את רעיון ה-BIOS שהוא למעשה מספר תוכניות פשוטות המאוחסנות בחומרת המחשב ומאפשרות לו הפעלה תקינה עם רכיבי חומרה שונים בצורה גמישה. כדי לעמוד בנפח האחסון הגובר שהציגו הדיסקים והדיסקטים החדשים ולעמוד בתחרות מצד מפתחי מערכות הפעלה אחרים, קילדל פיתח את CP/M 2. בשנת 1981 זכתה מערכת ההפעלה של קילדל לשיא הפופולריות כאשר הורצה על 3000 סוגי חומרה שונים והכנסות החברה השנתיות עמדו על 5.4 מיליוני דולרים.
מגעים עם חברת IBM.
בשנת 1980 פנתה חברת IBM אל חברת Digital Research של קילדל במטרה לקבל רישוי עבור גרסת CP/M-86 למעבדי IBM למחשב האישי. עקב מחלוקת בדבר הסכם הפרת סודיות שניסו נציגי IBM לכפות על Digital Research המגעים לא נשאו פרי. בתגובה IBM פנתה לחברה מתחרה בשם Seattle Computer Products כדי לקבל גרסת מערכת הפעלה תואמת בשם DOS-86 ש-IBM שיווקה יחד עם מחשבה האישי תחת השם PC-DOS. לאחר שבחן את PC-DOS, הסיק קילדל כי היא הפרה את זכויות היוצרים של CP/M ואיים בהליך משפטי כנגד IBM .IBM מצידה הציעה עסקת פשרה שבה תשווק גם את 86-CP/M יחד עם המוצר כאפשרות לבחירה בינה לבין PC-DOS בתמורה להסכם בלעדיות. קילדל נענה להצעה אך נחל אכזבה מסחרית כאשר המכירות של PC-DOS במסגרת חבילת IBM PC הרקיעו לעומת CP/M שנמכרה במחיר גבוה משמעותית מזו של מתחרתה.
לאחר עסקת IBM.
קילדל המשיך בכיווני מחקר נוספים כדי להרחיב את חוויית המשתמש של מערכת ההפעלה CP/M ביניהם ניסה לפתח גרסה תומכת בריבוי-משימות של מערכת ההפעלה ומשולבת בסביבת עבודה מבוססת שפת לוגו, בתשובה לסביבת עבודה מבוססת שפת BASIC של המתחרים. כיוון זה לא נשא הישג משמעותי. כמו כן גיבש ממשק משתמש גרפי בהשראת פרויקט LISA של חברת Apple. בשנת 1991, חברת Novell רכשה את Digital Research Inc מידיו של קילדל תמורת מיליוני דולרים.
מחוץ ל Digital Research, קילדל עסק במספר פעילויות וביניהן הנחיית מגזין טלוויזיה בנושא מחשבים בשנת 1983. הקים חברה נוספת בשם KnowledgeSet שהתאימה טכנולוגיות של דיסקים אופטיים לשימושי מחשב. בשנת 1985 הוציא לאור את אנציקלופדיית המחשבים הראשונה. הרפתקת העסקים האחרונה של קילדל הייתה חברה באוסטין טקסס בשם Prometheus Light and Sound שפתחה מרכזיות טלפוניה לשימוש ביתי המשלבות טלפוניה קווית וניידת.
מותו.
ב 8 ביולי 1994, מעד קילדל ונחבל בראשו במסיבת אופנוענים מקומית במונטריי שבקליפורניה. הנסיבות שהובילו לנפילה שנויות במחלוקת. שלושה ימים לאחר מכן נקבע מותו בבית החולים האזורי של מונטריי-פנינסולה. סיבת המוות לא נקבעה חד משמעית לאור ראיות לחבלה מוחית ולהתקף לב.
הוקרה לאחר מותו.
במרץ 1995 קילדל זכה להוקרה מטעם אגודת מפיצי התוכנה (Software Publishers Association) על תרומתו לתעשיית המיקרו-מחשבים עבור מספר הישגים:
PGM Ultima Ratio
רובה PGM Ultima Ratio הוא רובה צלפים שתוכנן ומיוצר על ידי חברת PGM Précision הצרפתית. הרובה מיוצר בעיקר בקליבר 7.62x51 mm NATO אך ניתן להזמינו גם במספר קליברים אחרים, תלוי בדגם. הרובה תוכנן כרובה צלפים נגד אנשים ונחשב למדויק ביותר, אמין ונוח ליורה. מתחריו העיקריים בנתח שוק זה של רובי הצלפים הם אקורסי אינטרנשיונל ארקטיק וורפר ורובי סאקו TRG, ורובי צלפים אמריקאים.
שם הרובה בא מלטינית ופירושו "המוצא האחרון (שהוא כוח)" ונלקח מהביטוי "ultima ratio regum" ("הטיעון הסופי של מלכים", כלומר מלחמה) שהיה חרוט על תותחיו של לואי ה-14, מלך צרפת.
הרובה היה בשירות היחידה המיוחדת ללוחמה בטרור של ישראל, הימ"מ, ביחד עם "אחיו הגדולים" PGM 338 ו-PGM Hecate, בזכות דיוקו הרב, הארגונומיה הנוחה שלו והאיכות הכללית שלו. צלפי הימ"מ השיגו בו מקבצים של רבע דקה של מעלה (0.25 MOA), דיוק הנחשב לאחד הטובים כיום בעולם (כיום רוב רובי הצלפים משיגים דיוק של 1–0.5 דקה של מעלה).
מבנה והנדסה.
מערכת ה-Ultimo Ratio (להלן UR) היא רובה שתוכנן מראש כרובה צלפים ולא גרסה משופרת או מושבחת (accurised) של רובה רגיל.
כמו "אחיו" הגדולים - PGM Hecate II בקליבר 0.5 BMG ו-PGM 338 בקליבר 0.338 לפואה - רובה ה-UR בנוי סביב שלדת מתכת קשיחה, דבר המעניק לו מראה "שלדי". תכנון זה נועד להפחית משקל ולהקל את תחזוקת הרובה.
למרות שהרובה מוצע בעיקר בקליבר 7.62 מ"מ נאט"ו ניתן להזמינו בקליברים שונים, כאשר היצע הקליברים האפשריים תלוי בדגם (התערבות, קומנדו I ו-II או הדגם המושתק).
בידיו של צלף מיומן הרובה מסוגל להשיג באופן עקבי דיוק של 0.5 דקת קשת (0.5 MOA) עם תחמושת Match Grade, אך גם מקבצים של 0.25 דקה של מעלה ומטה הם לא נדירים.
את הרובה ניתן להטעין במחסנית בת טור יחיד של 5 כדורים או מחסנית בעלת שני טורים בת 10 כדורים.
החברה מציעה את האביזרים הבאים בנוסף לרובה עצמו: משתיק קול PGM, ידית אחיזה ארגונומית מעץ, מתפסים מעץ, מסילות פיקטיני ארוכות לגג הרובה ולצדדים, מתאם לטלסקופים PGM, כוונות ברזל PGM לגיבוי, תיבת נשיאה ורצועה לנשיאת הרובה.
בשימוש ישראל.
רובי ה-PGM נרכשו על ידי היחידות המיוחדות של צה"ל ומשמר הגבול, בהן הימ"מ. הם נרכשו ב-3 דגמים: דגם ה-Ultima Ratio עם קנה מושתק אינטגרלית, דגם ה-PGM-338 לטווח רחוק ודגם ה-PGM Hécate II בקליבר 0.5 אינץ'. רובי ה-PGM נרכשו בשל ביצועיהם המעולים, בעיקר דיוק בירי ונוחות הפעלה לצלף. הם נרכשו בכמויות קטנות יחסית בגלל מחירם הגבוה, העובדה שלא ניתן לממן את רכישתם בכספי סיוע החוץ האמריקאי ומגבלות אירופאיות על ייצוא נשק לישראל (אמברגו).
הרובים נרכשו בשנות ה-90 של המאה ה-20 ושירתו עד סוף העשור השני של המאה ה-21. בימ"מ נעשה שימוש רב ברובים ורבים מהם נתבלו מרוב שימוש. בגלל בעיה לרכוש חלקי חילוף ותחמושת תואמת עקב אמברגו אירופאי על ייצוא נשק לישראל, ב-2013 רכש הימ"מ במקומם את רובה הצלפים המודולרי בארט MRAD (תוצרת ארצות הברית), שלו דיוק דומה ל-PGM. הבארט MRAD זכה אף הוא לחוות דעת חיוביות מאוד מצלפי הימ"מ.
לאקי ג'ים
אקורסי אינטרנשיונל ארקטיק וורפר
כוח גדעון
כוח גדעון (באנגלית: Gideon Force) היה כוח מיוחד קטן של לוחמים אפריקאים בפיקוד בריטי, אשר פעל כיחידת עילית כסיוע לכוחות האתיופיים הסדירים והלא סדירים (ה"פטריוטים") שלחמו נגד כוחות הכיבוש האיטלקי באתיופיה במסגרת המערכה במזרח אפריקה במלחמת העולם השנייה. מקים הכוח ומפקדו היה מייג'ור (שקודם מאוחר יותר ללוטננט קולונל) אורד וינגייט.
בשיאו, מנה כוח גדעון 50 קצינים, 20 מש"קים בריטיים, 800 לוחמים מאומנים מסודאן, 800 לוחמים סדירים אתיופים מאומנים חלקית, מעט מרגמות אך ללא ארטילריה או סיוע אווירי, מלבד גיחות הפצצה אקראיות.