ה. ההפרעה אינה ניתנת להסבר טוב יותר על ידי הפרעות תקשורת כמו פגיעה בשטף הדיבור. כמו כן ההפרעה אינה תוצאה של אוטיזם, סכיזופרניה או הפרעה פסיכוטית אחרת.
שכיחות ואפידמיולוגיה.
אילמות סלקטיבית היא תופעה נדירה יחסית ולא נכללה בסקרים אפידמיולוגיים שנערכו באוכלוסיות שונות בשנים עברו. השכיחות המוערכת היא בין 0.03% ל 1%. השכיחות שווה ככל הנראה בין בנים ובנות.
גורמי סיכון פרוגנוסטיים.
אישיותיים: הגורמים האישיותיים לא ידועים מספיק. נראה שעכבות חברתיות משחקות תפקיד בהתפתחות ההפרעה. כמו כן ייתכן שתכונות כמו ביישנות. כמו כן ייתכן שכישורי שפה גם הם ממלאים תפקיד מסוים בהתפתחות ההפרעה.
סביבתיים: עכבות חברתיות של הורים יכולות לתרום להתפתחות ההפרעה. הורים לילדים עם אילמות סלקטיבית תוארו כהורים מגוננים מאוד וככאלה המנסים כל הזמן לשלוט בהתנהגות הילד. זאת בהשוואה להורים עם ילדים ללא אילמות סלקטיבית.
גנטיים ופיזיולוגיים: כיוון שיש מידה רבה של חפיפה בין תסמיני חרדה חברתית ובין תסמיני אילמות סלקטיבית, ההנחה המקובלת היא שיש לשתי ההפרעות מאפיינים גנטיים משותפים.
גורמים מאיצים:
מעבר דירה, כניסה לבית ספר, קבוצת מיעוט לשוני, תגובות שליליות לדיבור הילד.
גורמים משמרים:
בידוד חברתי של משפחה, דיאגנוזה שגויה, יחס מועדף, חוסר הבנה\ קבלת יתר, רמות חרדה גבוהות כשצריך לדבר.
גורמים תלויי תרבות.
ילדים שהיגרו מתרבות אחת לאחרת, ומסרבים להשתמש בשפה החדשה, לא יקבלו בדרך כלל אבחנה של אילמות סלקטיבית, אלא אם האילמות נמשכת גם זמן רב אחרי ההגירה.
מהלך ההפרעה.
ההפרעה מופיעה בדרך כלל לפני גיל 5, אך לעיתים קרובות היא אינה זוכה לתשומת לב לפני שהילד מגיע לגיל המעבר לבית הספר. בגיל זה יש גידול באינטראקציות החברתיות וכן נדרשים כישורים חדשים כמו קריאה בקול רם וכדומה. הימשכות ההפרעה משתנה, ויש מי שההפרעה חולפת אצלם ללא טיפול. המשך ההפרעה אינו ידוע. בחלק מהמקרים, הסימפטומים של האילמות נעלמים, אך הסימפטומים של חרדה חברתית נותרים בעינם גם בבגרות.
תחלואה נלווית.
ישנה תחלואה נלוית של הפרעות חרדה אחרות. בעיקר הפרעת חרדה חברתית. כמו כן תיתכן אילמות סלקטיבית על רקע של הפרעת חרדת נטישה, פוביה ספציפית, והפרעת התנגדות.
אבחנה מבדלת.
הפרעות תקשורת: הגיל וכן העובדה שהפרעות תקשורת אינן סלקטיביות בדרך כלל ואינן מוגבלות לסיטואציות חברתיות ספציפיות.
הפרעות התפתחותיות כמו או מוגבלות שכלית התפתחותית, סכיזופרניה והפרעות פסיכוטיות אחרות: גם בסכיזופרניה יש תופעה של מיעוט דיבור, אך סכיזופרניה מאובחנת בגיל מאוחר בהרבה (בדרך כלל בעשור השני או השלישי לחיים). כמו כן בסכיזופרניה המצב לא יהיה מוגבל לסוג מסוים של סיטואציה חברתית.
חרדה חברתית: כאמור יש מידה רבה של חפיפה בין שתי הפרעות אלה. עם זאת תיתכן הפרעת חרדה חברתית גם ללא אילמות סלקטיבית.
טיפול.
תחילה נדרש ביצוע אבחון מקצועי הנעשה על ידי פסיכולוג או פסיכיאטר.
פעמים רבות מומלץ לפנות לשירות הפסיכולוגי המקומי ולקבל שירות דרך הפסיכולוג החינוכי של המסגרת הלימודית.
הטיפול הכרחי רק לילדים שלא מדברים מעל חצי שנה, ככל שמטפלים בתופעה יותר מהר ובגיל צעיר יותר הטיפול יהיה יעיל יותר.
על פי רוב, ילדים בעלי אילמות סלקטיבית אינם לומדים בבתי ספר מיוחדים, אלא משתלבים בשאר האוכלוסייה.
תפלת ועננו
מיקלוש ראדנוטי
מיקלוש גלאטר
מיקלוש גלטר
תפילת ועננו בורא עולם
ועננו בורא עולם
יצחק עירן
יצחק עֵירָן (5 בפברואר 1924 – 18 ביולי 2010) היה ניצב במשטרת ישראל.
ביוגרפיה.
עירן נולד בפולין. במלחמת העולם השנייה נספו הוריו בגטו ורשה, והוא ברח לשטח רוסיה. בשנת 1942 הצטרף לבית הספר לחיל רגלים של קויבישב ולאחר הכשרה נשלח להילחם בחזית קלינין, שם נפצע. בהמשך שירותו ולאחר סיום המלחמה פיקד על המטה המאוחד של שישה צוותים במשמר הגבול. על שירותו זכה לאותות ועיטורים מטעם צבא פולין ומטעם שלטונות רוסיה.
בשנת 1957 עלה לישראל והצטרף בדרגת סגן למשטרת ישראל כמפקד שער הגבול בבר גיורא. במרץ 1975 החל לפקד על מרחב השרון בתקופה של פיגועים ביטחוניים ועליה רבה בפשיעה. באוקטובר 1978 סיים את תפקידו והיה לסגן אגף המנהלה במטה הארצי. בתחילת 1981 מונה לראש אגף המנהלה במטה הארצי, תפקיד בו היה אמור לכהן עד פרישתו. אולם בעקבות בעיות בפיקוד על מחוז הצפון ביקש ממנו המפכ"ל אריה איבצן לפקד על המחוז הצפוני. בעיתונות פורסם שעירן מונה לתפקיד למרות גילו הגבוה, מצב בריאותו והעדר ניסיון מספק, בגלל שהמפכ"ל ראה בו אדם נוח, ישר וממושמע באמצעותו יוכל לפקח אישית על עבודת המשטרה במחוז. עירן כיהן בתפקיד עד יוני 1984, ולאחר מכן עמד בראש בית הדין למשמעת עד פרישתו לגמלאות בשנת 1986.
חיים מאיר וואזנר
הרב חיים מאיר הלוי וואזנר (א' בסיוון תרצ"ח, 31 במאי 1938 – כ"ה בשבט ה'תשפ"א, 7 בפברואר 2021) היה ראש ישיבת חכמי לובלין, רב שכונת זכרון מאיר בבני ברק ורבן של קהילות "שבט הלוי - לובלין". קודם לכן שימש במשך כשמונה עשרה שנה רבה של קהילת סאטמר בלונדון.
ביוגרפיה.
נולד בווינה כבן בכור לרב שמואל הלוי וואזנר ורבקה לבית גלבר. כשהיה כבן שנה עלו הוריו לארץ ישראל והותירו אותו אצל הורי אמו. לאחר ששרד את השואה בסיוע חסידת אומות העולם, עלה לארץ ישראל מצ'כוסלובקיה בגיל שמונה, והתאחד עם הוריו. נחשב כתלמיד מובהק של אביו וממשיך דרכו. נשא לאישה את שולמית, בתו של הרב אברהם אליהו מייזס מירושלים.
לאחר נישואיו התמנה לר"מ בישיבתו של אביו, ישיבת חכמי לובלין, בבני ברק. בהמשך נתמנה לראש הישיבה לצד אביו, וכן שימש כדיין בבית הדין של אביו. בסוף שנות ה-80 עבר ללונדון כדי לשמש רבה של קהילת "ייטב לב" של חסידות סאטמר. גם לאחר הפילוג בסאטמר המשיך לשמש כרבם של כלל החסידים בקהילה בלונדון.
חיבר את הספר "מחשבת הלוי" ואת שו"ת "שמחת הלוי".
בקיץ 2009 (תשס"ט) ביקשו אביו לחזור לישראל כדי לסייע לו בהנהגת הישיבה, ברבנות שכונת זכרון מאיר ובהנהגת הקהילה.
בהלוויית אביו הכריז דודו ומחותנו שמואל מאיר גלבר מנהל הישיבה, וכן הרב יצחק טוביה וייס, גאב"ד העדה החרדית ואחיו הרב בן ציון וואזנר, כי הרב חיים מאיר ימלא את מקום אביו בכל התפקידים.
נפטר בכ"ה בשבט ה'תשפ"א, לאחר שנדבק בנגיף הקורונה בלווייתו השתתפו אלפים, חרף מגבלות הקורונה.
משפחתו.
לרב וואזנר נולדו 13 ילדים. בנו הבכור הוא הרב יוסף בנימין וואזנר, שהוכתר כראש ישיבה וכן כאב"ד זיכרון מאיר לאחר פטירת אביו. בין בניו הנוספים: הרב עקיבא, מו"צ של העדה החרדית ורב ברמת בית שמש ד'; הרב אהרן, מו"צ בבית הדין נתיבות חיים וראש כולל שארית יוסף; הרב מרדכי זאב, רב קהל מחזה אברהם בניו יורק; הרב משה שמעון, רב בשאטו פארק בלייקווד; והרב ישראל, האדמו"ר ממינסק בארא פארק. בין חתניו: רבי שרגא פייבוש הגר, האדמו"ר מקוסוב בבורו פארק; הרב מרדכי גלבר, רב "קהל שבט הלוי" באשדוד ורב חסידות מונקאטש בבני ברק; הרב שלום צבי אנגלנדר, ראש כולל דחסידי מכנובקה-בעלז בלונדון ובנו של הנגיד אליהו אנגלנדר; הרב אהרן שמעון טויב, בנו של האדמו"ר מקאלוב מארצות הברית.
פלורנס אנד דה מאשין
פלורנס אנד דה מאשין (באנגלית: Florence and the Machine, נכתב לעיתים גם כ-Florence + The Machine) היא להקת פופ אינדי בריטית. הרכב הלהקה כולל את הסולנית, פלורנס וולש (באנגלית: Florence Welch) ועוד מקבץ מוזיקאים המספקים פסקול לשירים שכותבת ושרה ולש.
סוגת הלהקה מתוארת לעיתים כשילוב בין כמה סוגות, בהן רוק ומוזיקת נשמה.
עוד לפני הצלחתה זכתה הלהקה לתשבחות רבות ממבקרים בתעשיית המוזיקה, בייחוד מה-BBC. בנוסף, ה-BBC תרמו להצלחת הלהקה, שכן הציגו אותם כחלק ממיזם "BBC מציג".
בטקס פרסי גראמי ה-53 פלורנס אנד דה מאשין היו מועמדים לפרס האמן החדש הטוב ביותר. בנוסף, הופיעו בטקס ה-VMA 2010 ובקונצרט פרסי נובל.
אלבום הבכורה שלהם, Lungs, יצא לאור ב-6 ביולי 2009. לאחר 28 שבועות במצעד, הגיע האלבום אל פסגת מצעד הסינגלים הבריטי, שם שהה במשך שבועיים רצופים.
האלבום שהה במצעד במשך 65 שבועות רצופים, והפך לאחד האלבומים הנמכרים ביותר בשנים 2009 ו-2010.
האלבום זכה בפרס מאסטר-קארד לאלבומים בטקס פרסי המוזיקה הבריטית 2010.
באוקטובר 2011 יצא האלבום השני של ההרכב, "Ceremonials". ביוני 2015 יצא האלבום השלישי של ההרכב, "How Big, How Blue, How Beautiful". ביוני 2018 יצא האלבום הרביעי של ההרכב, "High as Hope".
ג'וני לי מילר
ג'ונתן "ג'וני" לי מילר (באנגלית: Jonathan "Jonny" Lee Miller; נולד ב-15 בנובמבר 1972) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אנגלי-אמריקאי. ידוע בשל כיכובו בסרטים "טריינספוטינג", "דרקולה 2000" ו"איאון פלקס".
ביוגרפיה.
מילר נולד לאנני לי, מפיקה, ואלן מילר, שחקן תיאטרון, וגדל בשכונת קינגסטון שעל התמזה בדרום מערב לונדון. שחקן הקולנוע ברנארד לי הוא סבו מצד אמו.
מילר התנסה לראשונה במשחק כאשר למד בבית הספר הפרטי לבנים "טיפין". נשר מלימודיו בגיל 17 והחל לפתח לעצמו קריירת משחק.
קריירת משחק.
מילר התפרסם לראשונה בסרט הפעולה הווירטואלי "מרדף ממוחשב" בו שיחק את ההאקר הצעיר דאד מארפי לצידה של אנג'לינה ג'ולי.