היצרנים והיבואנים נדרשים לדווח דיווחים חצי שנתיים ושנתיים על המוצרים הארוזים או אריזות השירות שנמכרו על ידם בישראל בכל שנה, בהתאם לדרישות שנקבעו בחוק האריזות והמשרד להגנת הסביבה.
חוק האריזות אף קובע כי לשם קיום חובותיהם הנ"ל, נדרשים יצרנים ויבואנים להתקשר בהסכם עם חברה אשר קיבלה "הכרה" (רישיון) מהמשרד להגנת הסביבה כ"גוף מוכר", שתפעל לקיום חובותיהם הנ"ל של היצרנים והיבואנים. אי ביצוע ההתקשרות מהווה עבירה על חוק האריזות ועלול לגרור קנסות ועיצומים כספיים. החוק מפרט יעדי מיחזור שונים לחומרי האריזות השונים.
לצורך קיום החוק הוקם תאגיד המיחזור ת.מ.י.ר - תאגיד מחזור יצרנים בישראל, עד כה הגוף היחיד המוכר על ידי המשרד להגנת הסביבה לשם ביצוע הוראות החוק. בעקבות החוק החל תהליך הצבת פחים כתומים וחינוך הציבור להפרדת פסולת במקור.
תהליך החקיקה.
הצעת החוק הוגשה על ידי המשרד להגנת הסביבה בפברואר 2010. בינואר 2011 אושר החוק בכנסת בקריאה שנייה ושלישית. החוק נכנס לתוקף ביולי 2011 אך הוחל ביישומו במועצות האזוריות החל מאוקטובר 2012.
חובת הדיווח על ידי היצרנים והיבואנים חלה מ-1 בינואר 2012. חייבים שהתקשרו באיחור עם גוף מוכר מחויבים בדיווח ותשלום רטרואקטיבי.
יישום החוק.
על פי הדוח לחציון השני של 2021 של תאגיד תמיר, 221 אלף טון אריזות הועברו למִחזור.
אחוזי המחזור נגזרים מהדיווח על המשקל הכולל של האריזות המשווקות לשוק הישראלי מאותו הזרם.
בחציון השני של שנת 2021 אחוזי המחזור התפלגו כך:
ניחות
ניחות (Attenuation) הוא איבוד הדרגתי של שטף בתוך תווך. בהנדסת חשמל ובתקשורת לניחות השפעה על התקדמות גלים ואותות במעגלים חשמליים. במקרים רבים, הניחות הוא פונקציה מעריכית של המרחק בתוך התווך, מקרים אלה ידועים גם בתור חוק בר-למברט.
באלקטרומגנטיות, הניחות הוא הפחת בעוצמת הקרינה האלקטרומגנטית כתוצאה מבליעה או פיזור של פוטונים. תופעה זו מוכרת גם בשם הכחד (Extinction). בסיבים אופטיים, המושג מתייחס לאיבודי העברה, כלומר, פיחות בעוצמת האור כתלות במרחק אותו עוברת הקרן. בסייסמולוגיה הניחות היא נחיתה בעוצמת אנרגיית הגלים הסייסמיים שמשוגרים ממוקד רעידת אדמה אל כל תווך קרום כדור הארץ. כתוצאה מכך, קיימת גם ניחות בתאוצות הקרקע המתרחשות על פני השטח, ובהתאמה גם בעוצמה הסייסמית בכל אתר ואתר.
חוות הגתות
הגת הביזנטית (ראשון לציון)
הנרייטה פאוטה
הנרייטה (הטי) פאוטה (בהולנדית: Henriette (Hetty) Voute) (יוני 1918 - ינואר 1999) הייתה פעילת המחתרת ההולנדית בתקופת מלחמת העולם השנייה וחסידת אומות העולם מהולנד.
פעילותה להצלת יהודים.
פאוטה הייתה סטודנטית לביולוגיה באוניברסיטת אוטרכט ובת למשפחה אנטי-נאצית. שני אחיה ייסדו עיתון מחתרת אנטי-נאצי בהולנד. פאוטה הייתה מסתירה ילדים יהודים שהועברו אליה על ידי קבוצת המחתרת של יופ וסטרויל.
בקיץ 1942, כשהחלו הגירושים מאמסטרדם, הוקמה נקודת איסוף לילדים יהודים במעון יום לילדים. הילדים שהובאו לנקודת איסוף זו הופרדו מהוריהם וגורשו למחנה הריכוז וסטרבורק, משם עמדו להישלח למחנות ההשמדה. הטי פאוטה, גיזלה וידרבינק-זונליין (Gisela Wieberdink-Soehnlein) ופעילי מחתרת אחרים הצליחו להבריח חלק מהילדים ממחנה וסטרבורק בתוך שקי תפוחי אדמה, כדי חלב ושקי כביסה. לאחר שהצליחו להוציא את הילדים ממחנה הריכוז, העבירו אותם למשפחות הולנדיות שהסתירו אותם. חלק מהילדים הסתירה פאוטה בבית הוריה. אף על פי שבתקופה זו, תחת הכיבוש הנאצי, היה המזון בקיצוב, הצליחה פאוטה להשיג מזון עבור הילדים. החל מנובמבר 1942 הייתה פאוטה ממונה על רישום הילדים המסתתרים בכרטסת, ואת שמות הילדים ומקומות המסתור שבכרטסת ניהלה בקוד, כדי שאם תיחשף, לא יוסגרו הילדים.
בפברואר 1943 נאלצה פאוטה לרדת למסתור עקב סכנת מעצר. גם במסתור המשיכה פאוטה בפעילות ההצלה. מאוחר יותר נעצרו פאוטה ווידרבינק-זונליין ונכלאו במחנה הריכוז ראוונסבריק. שתי הנשים שרדו.
הכרה.
בשנת 1988 הכיר יד ושם בהטי פאוטה ובחברתה גיזלה וידרבינק-זונליין כחסידות אומות העולם.
ג'נגו פט
גַ'נגוֹ פט (באנגלית: Jango Fett; נולד בשנת BBY 66 ונפטר בשנת BBY 22) הוא דמות בדיונית המככבת בזיכיון "מלחמת הכוכבים". בסרטים גולם על ידי טמוארה מוריסון. למעשה, ג'נגו הופיע רק בסרט , אבל הוזכר והוצג כהולוגרמה בסדרה , והופיע גם במשחקי וידאו. ג'נגו פט הוא צייד ראשים ולוחם נודע, והוא המקור לצבא המשובטים של הרפובליקה הגלקטית, אם כי כל המשובטים מתוכנתים לציות מוחלט בניגוד ל"אביהם" העצמאי. הוא "אביו" של שיבוט בשם בובה פט, אשר עתיד להמשיך את דרכו של אביו כצייד ראשים.
הופעות בסרטים.
בהופעתו הראשונה של ג'נגו פט, בסרט , ג'נגו מתואר כצייד ראשים אכזר שהושכר על ידי דארת' טיראנוס להתנקש בחיי סנאטור פאדמה אמידאלה בתגובה לפעולותיה באירועי . פט מקבל לעבודה ציידת ראשים בשם זאם וויזל, אותה הוא שולח להתנקש בפאדמה. לאחר שני ניסיונות כושלים, ג'נגו נאלץ להרוג את וויזל בעזרת חץ רעל, כדי למנוע ממנה אפשרות לערוק לצד הג'דיי. עם זאת, אובי ואן קנובי מגלה כי החץ יוצר בקאמינו, וכשהוא נוסע לשם הוא מגלה כי בקאמינו פותח צבא משובטים שהוזמן לרפובליקה הגלקטית, שהתבנית הגנטית שלהם הגיעה מג'נגו. עימות מתפתח בין ג'נגו ואובי-ואן, שבסופו ג'נגו בורח לג'נוסיס בעקבות דארת' טיראנוס. שם, ג'נגו לוקח חלק בקרב על ג'נוסיס, ונהרג כשמייס וינדו עורף את ראשו לעיני בנו, בובה פט - שלעתיד יגדל להיות צייד הראשים הידוע לשמצה, תוך כדי שימוש בשריון הדומה לזה של אביו, אותו בובה צבע בצבעי אדום-ירוק.
הופעות במדיות אחרות.
סדרות אנימציה וטלוויזיה.
בסדרת 2008 של הסדרה , ג'נגו פט מוזכר מספר פעמים.
בפרק "מִגרש המנדלור", אובי-ואן מזכיר את המפגש שלו עם ג'נגו באוזני המאנדלור פריים אלמק, שמכחיש כל קשר של ג'נגו למנדלוריאנים. בפרק "צוערי המשובט", אמה סו מזכירה את מותו המצער של ג'נגו בפני שאק טי, ובפרק "חיילי ה-ARC" דמותו של ג'נגו מופיעה כהולוגרמה. בקשת סיפור בהיקף של שלושה פרקים, בובה פט מנסה לנקום במייס ווינדו על מות אביו.
משחקי וידאו.
במשחק הווידאו "Star Wars: Bounty Hunter", ג'נגו מופיע כדמות ראשית וניתנת למשחק. משחק זה מספר את סיפור מקורו של ג'נגו ומשימות שעבר, כשכל החוויות הן בעצם ניסוי שאורגן על ידי דארת' טיראנוס כדי למצוא מועמד לנותן התבנית הגנטית עבור צבא המשובטים. פט הופיע בעוד משחקי מלחמת הכוכבים, ואף במשחק "Tony Hawk's Pro Skater 4", שאינו קשור למלחמת הכוכבים.
ויליאם ואליד
הטי ווט
סונדאר פיצ'אי
סונדאר פיצ'אי (באנגלית: Pichai Sundararajan, ובקיצור Sundar Pichai; נולד ב-10 ביוני 1972) הוא מנהל טכנולוגי אמריקאי ממוצא הודי. מכהן מאוגוסט 2015 כמנכ"ל חברת גוגל, ומדצמבר 2019 גם כמנכ"ל חברת האם של גוגל, "אלפאבית".
בשנת 2020 הופיע ברשימת 100 האנשים המשפיעים השנתית של מגזין טיים, טיים 100.
ביוגרפיה.
פיצ'אי נולד בטאמיל נאדו שבהודו ב-1972. סיים תואר ראשון ב-IIT KGP (ראשי תיבות של "Indian Institute of Technology Kharagpur") ועל הישגיו האקדמיים קיבל את אות "מדליית כסף" מהאוניברסיטה. לפיצ'אי תואר שני במדעי החומרים והנדסה מאוניברסיטת סטנפורד, ותואר שני נוסף במינהל עסקים מוורטון (השייכת לאוניברסיטת פנסילבניה), הוא קיבל אות הצטיינות "Siebel Scholar" ו-"Palmer Scholar".
הוא עבד במחלקת הנדסה ומוצר בחברת Applied Materials ולאחר מכן בחברת הייעוץ האסטרטגי מקינזי.
פיצ'אי הצטרף לגוגל בשנת 2004 בתפקיד "חדשן טכנולוגי", שם הוביל את פרויקט Google Client. לאחר ההצלחה המסחררת של ה Google Toolbar התקדם פיצ'אי מהר בסולם ניהול הפרויקטים בגוגל והיה אחראי על מרבית הפרויקטים המרכזיים בגוגל כגון Google Drive, גוגל מפות ו-Gmail. בנובמבר 2009 הוא התפרסם כאשר ביצע הדגמה פומבית של "Chrome OS". במאי 2010 הודיע על סטנדרט חדש של Video Codec VP8 של גוגל והציג פורמט וידאו חדש בשם WebM.
במרץ 2013 מונה אחראי גם על פרויקט אנדרואיד, שנוהל עד אז על ידי אנדי רובין.
פיצ'אי היה סגן מנהל בכיר (Senior Vice President) בגוגל. בין השאר, הוא אחראי על הפרויקטים אנדרואיד, כרום ו-Google Apps. יש לו חלק עיקרי בפיתוח Google Drive, גוגל מפות, Gmail ו-Chrome OS.
בשנת 2010 הציעה לו טוויטר עבודה כבכיר, אך גוגל סיכמה איתו שידחה את ההצעה ובתמורה יקבל מענק של 50 מיליון דולר.
פיצ'אי חבר בדירקטוריון Ruba Inc ושימש בעבר כדירקטור של Jive Software מאפריל 2011 עד יולי 2013.
ב-10 באוגוסט 2015, בעקבות שינוי ארגוני והקמת חברת אלפאבית, התמנה פיצ'אי למנכ"ל גוגל.
ב-4 בדצמבר 2019 מונה למנכ"ל אלפאבית חברת האם של גוגל במקומו של לארי פייג', שהחליט לעזוב את החברה. וכיום הוא משמש גם כמנכ"ל גוגל וגם כמנכ"ל אלפאבית.
סונדאר נשוי ולו בן ובת.
קוואזי-חלקיק
בפיזיקה, קוואזי-חלקיק או כמו-חלקיק הוא תיאור תופעה מיקרוסקופית בה מערכת מורכבת כדוגמת מוצק מתנהגת כאילו הכילה חלקיקים הנעים בריק. לדוגמה, אלקטרון הנע במוליך למחצה ותנועתו מושפעת על ידי האינטראקציה שלו עם סביבתו המכילה אלקטרונים ופרוטונים. בקירוב, ניתן לתאר את תנועתו כתנועת אלקטרון עם מסה שונה הנע בריק. אלקטרון זה, לו מסה שונה נקרא "קוואזי-אלקטרון".
לא בכל המקרים תיאור זה מתאר בהכרח חלקיקים בעלי מסה; במקרים בהם מתארים פרמיונים כדוגמת אלקטרונים נהוג לקרוא להם קוואזי-חלקיקים. כאשר רוצים לתאר בוזונים כדוגמת פלזמונים או פונונים נהוג לסווג אותם כ"תנודה קולקטיבית" (Collective Oscillation).
ברק (אופטיקה)