עם כיבוש בודפשט על ידי הצבא האדום בפברואר 1945, נמלט לאוסטריה, אך נפל בשבי בעלות הברית בחודש אוקטובר והוסגר להונגריה. ב-18 בדצמבר 1945 הובא בפני "בית המשפט העממי" יחד עם אנדור יארוש ולסלו באקי, שניהלו יחד את שילוח היהודים מהונגריה לאושוויץ. השלושה הואשמו בפשעים נגד היהודים ונגד האינטרסים הלאומיים של הונגריה, וב-7 בינואר 1946 נידונו למוות בידי השופט פטר יאנקו. אנדרה ובאקי הוצאו להורג בתלייה ב-29 במרץ 1946 (יארוש הוצא להורג בירייה ב-11 באפריל).
אדריאנה אוגרטה
אדריאנה אוגרטה (בספרדית: Adriana Ugarte; נולדה ב-17 בינואר 1985) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה ספרדייה.
ביוגרפיה.
אוגרטה גדלה במדריד, היא נכדתו של הקולנוען אדוארדו אוגרטה. למדה פילוסופיה ומשחק.
את הופעת הבכורה שלה רשמה בגיל 16, בסרט הקצר מ-2001 "Mala espina". היא שיחקה בסדרות הטלוויזיה "Mesa para cinco" ,La señora" ,"Hospital Central". ב-2007 הייתה מועמדת לפרס גויה בקטגוריית השחקנית המבטיחה על הופעתה בסרט הקולנוע "Cabeza de perro". בשנים 2013–2014 שיחקה בסדרת הדרמה ההיסטורית "זמן בין התפרים" בתפקיד סירה קירוגה, תפקיד שזיכה אותה בהכרה ובפרסי טלוויזיה בספרד. ב-2015 שיחקה בתפקיד הראשי בסרט "דקלים בשלג" (Palmeras en la nieve).
ב-2016 שיחקה בתפקיד הראשי בסרטו של פדרו אלמודובר "חולייטה". ב-2017 שיחקה בסרט "El sistema solar", וב-2018 שיחקה בסרט הצרפתי של דניאל אוטיי "מאוהב באשתי". באותה שנה שיחקה בתפקיד הראשי בסרט המתח "מיראז'", וב-2019 בסדרת המתח "הלנה הלבנה", הסרט והסדרה מופצים בנטפליקס.
בשנת 2021 שיחקה בתפקיד ראשי במותחן הפוליטי "Parot" של פריים וידאו, שעלילתו מתרחשת בשנת 2013 בספרד, והוא עוקב אחר רוצח סדרתי של אסירים לשעבר.
אגדת בראשית
אגדת בראשית הוא מדרש אגדה על ספר בראשית.
שמו.
הקדמונים שציטטו ממנו הזכירוהו בשמות אחרים, וגם העתקים שלו שנמצאו בגניזת קהיר הכילו שמות אחרים. בכתב יד מסוף המאה ה-15 מכונה המדרש "סדר אליהו רבה". הראשון הידוע לנו שכינה את החיבור "אגדת בראשית" היה רבי מנחם די לונזאנו שהדפיסו תחת שם זה בוונציה ב-1618, ומאז זהו כינויו הנפוץ.
מבנה.
המדרש מחולק ל-28 פרשות, כאשר כל אחת כוללת דרשה על פסוק אחד מספר בראשית, על פסוק מהנביא ועל פסוק מספר תהילים. ייתכן שהחלוקה ל-28 פרשיות מבוססת על מנהג הקריאה בתורה הארצישראלי, שבו היו מסיימים את התורה אחת לשלוש שנים.
זמן, מקום מחבר ומקורות.
רבי אברהם בן הגר"א טען כי האמורא רב הוא מחבר המדרש. אריה לייב גורדון הקדים עוד יותר את זמנו וייחסו לתנא רבי מאיר.
חוקרים מודרניים דחו את דעתם, וכיום מקובל שהמדרש חובר בימי הביניים. יום טוב ליפמן צונץ תיארך אותו למאה ה-12 לכל המוקדם; משה דוד הר וטאוגלס סברו שהתחבר במאה ה-10. עזרא קהלני שיער שהמדרש התחבר במאה ה-9.
טאוגלס וקהלני שיערו כי המדרש התחבר בדרום איטליה.
ביחס למקורותיו של המדרש, שלמה בובר טען שהדרשן התבסס בעיקר על מדרש תנחומא-בובר, ואילו קהלני טען שרוב הדרשות הן דרשות מקוריות.
פיטקיאראנטה
פיטקיאראנטה (ברוסית: Питкяранта) היא עיירה והמרכז הניהולי של מחוז פיטקריאנטסקי ברפובליקת קרליה, שברוסיה, השוכנת בחוף הצפון-מזרחי של ימת לדוגה. אוכלוסיית היישוב מונה (נכון למפקד 2010) 11,429 איש.
היסטוריה.
העיירה נוסדה ככל הנראה במאה ה-19, במסגרת הדוכסות הגדולה של פינלנד, לאחר שעברה לשליטת ברית המועצות הוענק לה מעמד עיר ב-9 ביולי 1940.
מאז 1991 מהווה חלק מרפובליקת קרליה שבצפון הפדרציה הרוסית.
מעמד מנהלי ועירוני.
במסגרת החלוקה המינהלית משמשת פיטקיאראנטה כמרכז המינהלי של מחוז פיטקיאראנטה, אליו הוא כפוף ישירות. כחטיבה עירונית, העיר פיטקיאראנטה, יחד עם שלושה יישובים כפריים, מאוגדת במחוז העירוני בשם היישוב עירוני פיטקיאראנטה.
ערים תאומות.
לפיטקיאראנטה הסכם ערים תאומות עם:
דניאל דיין
הרב דניאל דיין (נולד בשנת 1952) הוא רב קהילת ברסלב בצפת, שחקן ישראלי וחוזר בתשובה. שימש כיושב ראש מרכז ברסלב העולמי.
ביוגרפיה.
נולד בקזבלנקה שבמרוקו למשפחה יהודית מסורתית. ב-1961, כשהיה בן 9, עלה לישראל במסגרת עליית הנוער. למד בכפר הנוער רמת הדסה בקריית טבעון וב"אומן הדסה" בעפולה.
מגיל צעיר גילה עניין במשחק. בזמנו הפנוי היה צופה בסרטים רבים ועבד על פיתוח גוף. למד תיאטרון ופנטומימה בבית רוטשילד בחיפה. שיחק בהצגה "אהבה בסמטאות צפת" שכתב וביים ב. אדם.
בצה"ל שירת בגולני כמ"כ וכסמל מבצעים. לאחר שירותו הצבאי עבר לאילת ואז עבר ל ניו יורק בארצות הברית. בתחילה עבד במלצרות, בנייה ואבטחה ב. למד במכון לי סטרסברג לתיאטרון ולקולנוע והחל לשחק באוף ברודוויי. שם הכיר את צבי פישמן. לאחר מכן עבר ללוס אנג'לס ואז להוליווד. התפקיד הראשון שגילם שם היה בשנת 1973 שייח' בפרסומת לתה ליפטון.
בשהותו בארצות הברית עסק בקונג פו, היאבקות, הרמת משקולות, יוגה, מדיטציה.
ב-2004 גילם את הרב בסרט "האושפיזין" שכתב שולי רנד וביים גידי דר. ב-2017 גילם מספר דמויות בסרט "סיפורי מעשיות של רבי נחמן" שכתב וביים צבי פישמן.
החזית הסורית במלחמת העצמאות
החזית הסורית במלחמת העצמאות הייתה זירת לחימה צדדית במלחמת העצמאות. פעולות הצבא הסורי היו מוגבלות, ובהתאם, הכוחות שהופנו לזירה על ידי ההגנה וצה"ל היו מוגבלים. עם זאת, החזית הסורית הייתה האחרונה שבה הושג הסכם שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות.
הפלישה.
ב-13 במאי 1948 הודיע שר החוץ של סוריה שצבא סוריה ימלא אחר החלטת הליגה הערבית לפלוש לארץ ישראל כדי להשכין בה שלום. עם זאת, בהיעדר צבא סורי משמעותי, המוכן לפעולה נרחבת, לא נחשב הדבר לאיום סורי למשמעותי.
ב-20 במאי 1948 פורסמה בעל המשמר סקירה על פריסת הצבא הסורי: "בארבעה מחנות מתרכז הצבא הסורי מבאנייס בצפון ועד פיק ואירביד על גבול עבר הירדן." מחנות אלו כללו:
בעמק הירדן.
בימים הראשונים של הפלישה הפגיז הצבא הסורי את עין גב, שער הגולן, מסדה ואשדות יעקב. כוח של צבא סוריה התרכז בתל אל קאסר וממנה יצא בשבת, ה-15 במאי, להתקפה על מחנה ההסגר ומחנה חיל הספר ליד משטרת צמח. לאחר התקפה של מספר שעות הצליחו הכוחות הסורים לכבוש את המחנות וגילו שהן ריקים. למחרת ניסו הכוחות הסוריים לכבוש את משטרת צמח אך נהדפו. אולם יום לאחר מכן, ב-18 במאי 1948, נטשו אנשי ההגנה את צמח והסורים נכנסו אליו. כוח של הגנה פשט בלילה על צמח והצליח לחבל במשוריינים של הסורים.
ב-19 במאי 1948 נטשו אנשי שער הגולן ומסדה את קיבוציהם והסורים נכנסו אליהם והעלו אותם באש. עיקר ההתקפה הסורית בגזרת עמק הירדן שלוותה בכוחות שריון ובסיוע אווירי וארטילרי התרכזה בקיבוצים דגניה א' ודגניה ב'. מגיני הקיבוצים הדפו את ההתקפה תוך פגיעה בטנקים סוריים במטולי פיאט. חמישה תותחים 65 מ"מ ה"נפוליונצ'יק" שהגיעו לישראל באותו הזמן נשלחו מיד להגנת עמק הירדן, שם הופעלו לראשונה על ידי חיל התותחנים הישראלי מעל רכס פוריה, הפתיעו את הסורים, גרמו לבהלה והיו מהגורמים לנסיגה הסורית בקרב על הדגניות, לכיבוש סמח' בחזרה ב-21 במאי 1948 ולהדיפת הצבא הסורי מתחומי ישראל בגזרה הזאת (למעט אזור חמת גדר, אשר נשאר בידי הסורים עד מלחמת ששת הימים). זה היה הניצחון הראשון על צבא ערבי סדיר, דבר אשר עודד מאוד את המגינים בשאר החזיתות. סיפור עצירת הטנק בדגניה נחשב לאחר מסיפורי הגבורה הנודעים של מלחמת העצמאות, ולו חמש גרסאות סותרות.
ב-23 במאי מטוסים של חיל האוויר הישראלי הרעישו את פיק וחרב. כח של ההגנה פשט על הקרב חרב ופוצץ את בתיו. בהמשך חודש מאי 1948 הרעישו תותחים של ישראל את ריכוז הכוחות הסורי בתל אל קאסר (כיום תל קציר). ב-4 ביוני 1948 שבו הסורים ופתחו באש תותחים על יישובי עמק הירדן, במסגרת הרעשה כוללת לאורך כל החזית הסורית.
בשבוע השני של יוני הסורים תקפו את עין גב אך נהדפו. התקפות אחרות, של צבא ההצלה ושל ערבים מקומיים, נהדפו אף הן.
משמר הירדן.
גשר בנות יעקב פורק עוד בינואר כדי למנוע כניסת כוחות סוריים לארץ ישראל. הכוחות הסורים באזור קוניטרה היו בשלבי התארגנות ב-15 במאי 1948 ולא השתתפו בהתקפות בימים הראשונים. כוחות של ההגנה תקפו והשמידו מחנה אספקה סורי בבית המכס העליון, מעבר לקווי האויב, ממזרח לגשר בנות יעקב ב-19 במאי 1948. בפעולה נהרגו עשרה חיילים סורים ללא שאיש מאנשי ההגנה נפגע.
ב-4 יוני 1948 פתחו הסורים בהרעשה כבדה של משמר הירדן. ב-5 ביוני הפציצו מטוסים את איילת השחר וחבר אחד נהרג. כח סורי חצה את הירדן לכיוון משמר הירדן, ומגיני משמר הירדן הצליחו להדוף אותם. גם התקפה שנייה על משמר הירדן נהדפה. אולם ב-10 ביוני נפלה משמר הירדן בידי חטיבה סורית ואנשיה נשבו.
בצפון.
השריון הסורי בבנייס נכנס לתל אל קדי עוד ב-14 במאי 1948, אולם כוחות ההגנה כבשו אותה חזרה לאחר מספר ימים.
בסוף מאי פשטו כוחות ישראליים על תחנות של משטרת הגבול הסורית מעל שמיר ולהבות הבשן. בלילה שבין ה-31 במאי ל-1 ביוני פשטו כוחות של צה"ל על עמדות סוריות בין בנייאס לעין פיט. הפעולה לוותה בקרב תותחים. ב-5 ביוני 1948 הורעשו דן ותל אל קדי וב-6 ביוני הורעשה גם דפנה. הסורים תקפו לכיוון להבות הבשן וכפר סולד, אך נהדפו.
קרבות עשרת הימים.
עיקר הלחימה בקרבות עשרת הימים בחזית הסורית התרכזה בראש הגשר הסורי באזור משמר הירדן. מבצע ברוש, בו ניסה צה"ל לכבוש את ראש הגשר הסורי במשמר הירדן, לא עלה יפה.
בצפון, צה"ל השתלט על תל עזזיאת שבסמוך לכפר סאלד, אך בשורה של התקפות, עלה בידי הסורים, בסיכומו של קרב תל עזזיאת (1948), לכבוש חזרה את התל.