ביוגרפיה.
קיוויאט נולד במנהטן שבניו יורק לזלדה ומוריס. היה חבר במועדון האתלטיקה האירי-אמריקאי שכלל אתלטים יהודים אלופים אולימפיים נוספים כמו מאיר פרינסטיין ואלווה מאייר.
שיאן עולם.
בתוך 13 ימים קבע קיוויאט 3 שיאי עולם בריצת 1500 מטר. בתחרות אתלטיקה שנערכה בניו יורק בסוף מאי 1912 הוא קבע בריצת 1500 מטר שיא עולם חדש של 3:59.2 דקות, שיפור לשיא העולם בן ה-4 שנים של הרולד וילסון מבריטניה (3:59.8 דקות). שבוע לאחר מכן, הוא שיפר את שיאו והעמיד אותו על 3:56.8 דקות. שבוע לאחר מכן במבחנים האמריקאים לאולימפיאדה שנערכו בקיימברידג' שבמסצ'וסטס הוא שיפר בשלישית את שיא העולם והעמיד אותו לבסוף על 3:55.8 דקות, תוך שהוא ממשיך לרוץ ולקבע שיא אישי בריצת מייל 4:15.6 דקות (0.2 שניות לאט משיא העולם). שיא העולם שקבע מוגדר על ידי התאחדות האתלטיקה הבינלאומית כשיא העולם הראשון המוכר בריצה זו, שיא עולם זה החזיק מעמד 5 שנים עד שנשבר על ידי יוהאן זנדר משוודיה (3:54.7 דקות) והחזיק מעמד כשיא אמריקאי עד שנת 1928.
אלוף אולימפי.
באולימפיאדת סטוקהולם (1912) זכה קיוויאט במדליית זהב בריצת 3000 מטר קבוצתית ובמדליית כסף בריצת 1500 מטר בה החזיק בשיא העולם בתוצאה של 3:56.9 דקות, אחרי ארנולד ג'קסון מבריטניה שקבע שיא אולימפי חדש של 3:56.8 דקות ולפני בן ארצו נורמן טייבר (3:56.9 דקות).
בשנת 1991 נפטר קיוויאט בלייקהרסט שבניו ג'רזי מסרטן הערמונית. לפני מותו הוא היה הספורטאי האמריקאי האולימפי המבוגר ביותר.
שומרת יום כנגד יום
שומרת יום כנגד יום הוא מושג יסודי בהלכות נידה המתאר את מצבה של אשה שהיא "זבה קטנה" - שראתה דם בימי הזיבה, הרי היא טמאה ביום שראתה, וכדי להיטהר עליה לשמור (לבדוק את טהרת גופה) כל היום שלאחר ראייתה עד סוף היום, ואם אכן לא תראה בו תוכל לטבול ולהיטהר.
רקע.
זמן ראיית הדם באישה מחולק לשני זמנים: ימי נידה וימי זיבה. ימי נידה הם שבעת הימים הראשונים מאז שהתחילה לראות דם, מהיום השמיני והלאה עד יום 11, אלו ימי זיבה. אישה הנמצאת בתקופת הזיבה, ורואה דם באחד מן הימים, במקרה וראתה יום אחד היא נקראת "זבה קטנה" ודינה הוא שתשמור יום אחד בטהרה. ומכאן שמה "שומרת יום כנגד יום" - כלומר צריכה לשמור יום שלא תראה בו דם נגד אותו יום שראתה בו. ביום זה אסור לה לקיים יחסי אישות. אם ביום שאחרי ראייתה לא ראתה שוב דם, יכולה לטבול ולהיטהר. אף במקרה וראתה שני ימים רצופים דם, תשמור את היום השלישי בטהרה, ותוכל לטבול ולהיטהר.
במקרה והאישה ראתה דם שלושה ימים ברציפות במהלך אותן 11 'ימי זיבה' היא נהפכת ל"זבה גדולה", ודינה כדין זבה, וצריכה לספור שבעה ימים שלמים שלא תראה בהם דם כלל (-שבעה נקיים), ורק לאחריהם תוכל לטבול ולהיטהר.
דין זה היה קיים במצב הבסיסי של הלכות נידה, אך כיום כבר אינו תופס בגלל חומרא דרבי זירא לפיה כל אישה שראתה אפילו טיפת דם, צריכה לספר שבעה ימים נקיים קודם שתטבול ותטהר.
איידס באפריקה
נבחרת סן מרטן בכדורגל
נבחרת סן מרטן בכדורגל היא נבחרת הכדורגל הרשמית של סן מרטן, החצי הצרפתי של האי הקריבי, סן מרטן. בעבר סן מרטן היה חלק מגוואדלופ ולכן היה חלק מנבחרת גוואדלופ בכדורגל עד הפירוד.
נבחרת סן מרטן בכדורגל לא חברה בפיפ"א ולכן היא לא יכולה להשתתף בגביע העולם בכדורגל, למרות זאת הנבחרת חברה בCONCACAF והיא יכולה להשתתף בגביע הזהב של CONCACAF אך היא אחת הנבחרות החלשות בליגה.
נבחרת סנט מרטן בכדורגל
אליזבת' הווארד
ניתוח
ניתוח (באנגלית: Operation, Surgery) ברפואה הוא השם שניתן לפעולה רפואית פולשנית, במסגרתה נעשה חיתוך של רקמות חיות בגוף אדם או איחוי של חתך שכזה אשר נעשה או התרחש קודם לכן, לשם הטבת מצבו הרפואי או הנפשי של המנותח.
כיום, יש ונערכים ניתוחים לשם הטבת מצבו הרפואי של אדם שאיננו המנותח עצמו – למשל ניתוח של נטילת איבר להשתלה מתורם חי.
במהלכה של פעולה ניתוחית ייעשה חתך או ניסור ברקמותיו של אדם, ואפשר שייערכו שינויים ותיקונים שונים במבנים אנטומיים בגופו. לעיתים יוסרו רקמות מגופו של המנותח – החל מפיסת רקמה זעירה ועד להסרת איבר פנימי או חלקו או כריתת גפה. לעיתים יוחדרו לתוך גופו של המנותח רכיבים מלאכותיים או ביולוגיים שונים - החל בחוטי תפירה וסיכות ניתוחיות, עבור ברשתות אשר נועדו לתיקון בקעים שונים בחלל הבטן, בברגים לתיקון שבר בעצם ובמסתם לבבי מכני או מסתם ביולוגי שנלקח מגופו של בעל חיים, ועד לאיבר פנימי שלם, שנלקח מתורם ומושתל בגופו של המנותח.
התחום הרפואי העוסק בביצוע ניתוחים הוא הכירורגיה. סוגים רבים של פעולות ניתוחיות פותחו במסגרת ענפי המשנה של הכירורגיה ומבוצעים בעולם באופן שגרתי והמוני.
הבחנה בין ניתוחים והמשותף להם.
להבחנה בין סוגים ספציפיים של ניתוחים, ראו בערך כירורגיה.
ניתן להבחין בין ניתוחים לפי היבטים שונים:
הצדדים המשותפים לכל הפעולות הניתוחיות הם:
טכניקות גישה ניתוחיות.
ניתוחים הנעשים ברקמות שמתחת לפני העור מצריכים יצירת פתח גישה אל רקמות אלו, לשם צפייה בהן וטיפול בהן באמצעות ציוד ניתוחי.
בגישה ניתוחית שמרנית חותך הרופא המנתח חתך ניתוחי גדול יחסית דרך העור ושכבות הרקמה שתחתיו על מנת לפתוח את פתח הגישה.
טכניקות של פולשנות מינימלית (המוכרות בין השאר בכינויים לפרוסקופיה, טורקוסקופיה) מאפשרות גישה אל הרקמות שבתוך גוף המנותח באמצעות מכשירי ניתוח, המורכבים בקצותיהן של זרועות. אלו מוחדרות לגוף המנותח מבעד למספר חתכים קטנים בדופן גופו של המנותח. מכשירי הניתוח מופעלים על ידי המנתח מחוץ לגופו של המנותח. מצלמה המוחדרת גם היא לחלל גופו של המנותח מאפשרת תצפית על הרקמות ועל הטיפול הכירורגי בהן. טכניקה זו מאפשרת את הקטנת הטראומה הניתוחית לחולה. בשנים האחרונות הוחל בשימוש בציוד זה במסגרת טכניקות ניתוחיות של גישה לאתר הניתוח דרך חללים טבעיים בגופו של המנותח - לדוגמה הוושט או הנרתיק.
ניתוח רובוטי הוא ניתוח באמצעות רובוט רפואי, אשר זרועותיו מחליפות את ידי המנתח או את מכשירי הניתוח המשמשים בגישה של פולשנות מינימלית. הרובוט פועל על פי הנחיות ופקודות רופא מנתח. טכניקה זו, שהיא יקרה מאוד, מדויקת יותר, מקטינה את הטראומה הניתוחית, את גודל החתכים הניתוחיים והסבל למנותח, ומקצרת את משך החלמתו.
הצוות המשתתף בניתוח.
הצוות המשתתף בניתוח כולל רופא מרדים (אלא אם מדובר בניתוח קל המצריך הרדמה מקומית בלבד), רופא מנתח – אחד או יותר – ואחיות או אחים המסייעים לרופאים במהלך הניתוח.
בנוסף, עשויים להשתתף בניתוח רופאים המפעילים מכשירי הדמיה במהלך הניתוח - (כמו מכשיר אולטרה סאונד, או מכשיר MRI בניתוחי מוח ומערכת העצבים המרכזית), וכן טכנאים, המפעילים ציוד הנדרש במהלך הניתוח – מכשירי הדמיה, מכונת לב-ריאה (בניתוח לב פתוח) או רובוט רפואי.
כל אנשי הצוות המשתתפים בניתוח לובשים בחדר הניתוח מדי ניתוח שהונפקו להם. הם משתמשים באביזרים שונים לשם הבטחת הסטריליות של הניתוח: כיסויים לנעליים, כפפות שעברו תהליך של עיקור (סטריליזציה) - המיועד להשמיד כל מחולל-מחלה העשוי להימצא עליהם, כיפות המכסות את שערם ומסכות המכסות את הפה והאף, שעברו כולם עיקור גם כן. אנשי הצוות הבאים במגע ישיר עם השדה הניתוחי (כלומר החתך הניתוחי ורקמות בתוך גופו של החולה) רוחצים ומחטאים את ידיהם לפני הניתוח בסבון וחומרי חיטוי מתאימים ולובשים גם גלימות ניתוח סטריליות.
ציוד הניתוח וחיטויו.
הציוד הרפואי המשמש בניתוחים שונה מניתוח לניתוח על פי מאפייניו של זה. רבים מפריטי הציוד משותפים לכל סוגי הניתוחים, אך לסוגים שונים של ניתוחים פותחו עם השנים מכשירי ניתוח ייעודיים המשמשים במסגרתם.
כל ציוד הניתוח עובר לפני השימוש בו תהליך של עיקור. פריט ציוד אשר יש חשד שהזדהם לפני הניתוח או במהלכו – למשל אם הוא בא במגע עם משטח שלא עבר חיטוי – יוחלף מיד בפריט מעוקר דומה.
חדרי הניתוח מקבלים ממחלקה ייעודית בבית החולים אספקה שוטפת של ערכות מכשירי ניתוח, אשר עברו עיקור, ומחזירים אליה לטיפול את הערכות המשומשות.
מהלך כללי של הפעולה הניתוחית.
ניתוח רגיל.
הפעולות הניתוחיות נערכות כולן במסגרת מתקן רפואי, החל מבית חולים כללי וכלה במרפאות של רופאים. בתוך מתקן זה, נערך הניתוח בחדר ניתוח, שהוא חלל אשר הותאם מבחינת מבנהו וציודו לביצוע הפעולה הניתוחית על כל הפעולות הכרוכות בה.
לאחר שהתקבלה החלטה על ביצוע ניתוח ולפני המועד שנקבע לו עובר המנותח תהליך הכנה לניתוח בהתאם לצורכי הפעולה הניתוחית הספציפית. תהליך זה כולל בדיקה גופנית וביצוע בדיקות מעבדה והדמיה שונות. לקראת הניתוח עשוי המנותח לקבל תרופות מסוימות או להתבקש להימנע מנטילתן, וכן יידרש – אם מדובר בניתוח המערב את המעיים – לפעולה של ניקוי המעיים באמצעות חומרים משלשלים. בדרך כלל הוא יהיה בצום בשעות שלפני מועד הניתוח, על מנת להקטין את הסיכוי של שאיפת תוכן הקיבה לריאות לאחר הקאה לקראת הניתוח ובמהלכו. מנות דם ומוצרי דם לעירוי מוזמנים עבור המנותח מבנק הדם של בית החולים.
המנותח מגיע אל חדר הניתוח במועד שנקבע לפי תוכנית הניתוחים שהוכנה לאותו יום. הוא מגיע אליו ממחלקת אשפוז אשר ערכה את ההכנות המיידיות הנדרשות לניתוח שיעבור, ואשר אליה ישוב בדרך כלל להשגחה לאחר הניתוח. לפני כניסתו לחדר הניתוח עצמו ימתין המנותח לתורו בחדר המתנה הנמצא בסמוך לחדרי הניתוח.