במטרה להשתלט על מנהטן, נורמן מקים את "אומת הגובלינים", ואבין כל הגובלינים השונים שמתאספים למשימה נמצאת גם אימה. היא נשלחת לבדוק את קברו של דוקטור אוקטופוס, ומגלה כי הוא ריק. במהלך פשיטתה על ביתו, היא מוצאת יומן שדרכו היא מגלה כי אוקטובר העביר את תודעתו לגופו של ספיידרמן וחי בו. בהנהגתו של נורמן, אימה והגובלינים משתלטים על ניו יורק ומביסים את אוקטופוס כספיידרמן. אלא שאז, פיטר פארקר מקבל בחזרה את השליטה על גופו - ומביס את הגובלינים ומשחרר את מנהטן. הוא גם רוקח נסיוב שמרפא לגמרי את אימה ומחזיר אותה לצורתה האנושית, ומסגיר אותה לידי המשטרה.
במהלך אירועי "", פיל יוריק יוצא למלא את הבטחתו מן העבר אל לילי שישחרר אותה במטרה והיא תיעצר. הוא טומן מארב לניידת משטרה שמובילה אותה ומפוצץ אותה, אם כי מבלי לדעת שהיא איבדה את הכוחות שהקנו לה חוזק וסיבולת על-אנושיים. היא נפצעת קשה בפיצוץ, ומההד היא עפה אל נהר קרוב. כשהיא נסחפת אל חופו, היא מתעוררת כשהיא אינה זוכרת מי היא. היא משוטטת ברחובות כחסרת בית, ומנסה למצוא מטרה לחייה. כאשר היא נתקלת במודעה של רודריק קינגסלי המציעה לאנשים להצטרף אל תוכנית שתהפוך אותם לגיבורי-על, היא מחליטה לפנות אליו. לאחר חודש של אימונים והכשרה, לילי הופכת ל"מלכת החתולים", גיבורת-על בסגנון לבן של החתולה השחורה.
בשמה החדשה, היא מחליטה להילחם בפשע כמעין כפרה על עברה.
אבי בסר
אברהם (אָבִי) בֵּסֶר (נולד בדימונה ב-1967) הוא פרופסור מן המניין וראש החוג להפרעות בתקשורת במכללה אקדמית הדסה ירושלים, המכשיר קלינאיות תקשרות. משנת 2013 ועד 2019 כהן כמשנה לנשיא המכללה האקדמית ספיר. הוא חוקר בתחום הפסיכולוגיה ופסיכולוג חינוכי מומחה. מייסד ויו"ר "הקתדרה לחקר האישיות, מעברי חיים ואירועי לחץ" במכללת ספיר.
ביוגרפיה.
אבי בסר נולד, גדל והתחנך בדימונה. בוגר בית הספר התיכון ליהמן בעיר. את שירותו הצבאי עשה בחיל האוויר, במערך ההגנה האווירית. במאה ה-21 הוא משמש קב"ן בשירות מילואים.
הוא בוגר תואר ראשון במדעי ההתנהגות, תואר שני בפסיכולוגיה ובעל תואר דוקטור מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב. נושא המחקר בעבודת התיזה שלו בפסיכולוגיה קוגניטיבית היה "פיצוי בתפיסה מראייה תלת ממדית המוצגת מזוויות צפייה שונות". עבודת הדוקטורט, אותה השלים בשנת 2000, עסקה בתלותיות וביקורתיות עצמית ודיכאון: מודל של שינוי במצב הרוח במעבר לאימהות.
בשנת 2002 עסק בפוסט-דוקטורט במעבדה של פרופסור גורדון פלאט מהמחלקה לפסיכולוגיה באוניברסיטת יורק שבטורונטו.
מחקריו של פרופ' בסר עוסקים בחקר האישיות והפסיכולוגיה החברתית, בדגש על גורמי פגיעות וחוסן לדיכאון במהלך החיים ותפקוד בין אישי. נושאים נוספים אותם חקר היו גורמי פגיעות, אישיותית לדיכאון שלאחר לידה, התקשרות והסתגלות פסיכולוגית בקרב ילדים, מתבגרים ואימהות, פרפקציוניזם, מצוקה ודיכאון, אובדנות, הערכה עצמית, סגנונות הומור והפרעת דחק פוסט-טראומטית, הטריאדה האפלה (השילוש האפל). חוקר את השלכות השדר של מאפיינים שונים של האדם את תפיסתם של אחרים את אישיותו ומאפיינים נוספים שלו והפרשנות של הסביבה את האדם על בסיס תפיסה של מאפיינים שונים המשדרים את הסטאטוס שלו. בין מחקריו השלכות הפרעות שטף כגון הגמגום ושל הפרעות קול כגון פוברפוניה על משיכה רומנטית. וכן מחקר שבדק את השדר של מראה המלצר/ית על שביעות הרצון מהשירות וגובה התשר (טיפ) שהשאירו הסועדים. כמו כן בחן את התפקיד של מאפייני אישיות והשלכות מגפת הקורונה בישראל על סטודנטים שנאלצו ללמוד בלמידה מרחוק ועל מרצים שנאלצו ללמד באופן מקוון.
בין השנים 2005–2007 קיבל מענק מחקר מטעם המדען הראשי של משרד החינוך למחקר בנושא מגבלות המיומנות החברותית של ילדים עם הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות, והשלכותיהן על תפקוד רגשי.
זכה בפרס מטעם ארגון "הפסיכולוגיה מעבר לגבולות" על מחקרו בנושא: השלכות החשיפה של אירועי טרור על הנפגעים ובני זוגם: גורמי פגיעות וגורמי חוסן.
בשנת 2014 אישר הוועד המנהל של המכללה האקדמית ספיר את מינויו כמשנה לנשיא לעניינים אקדמיים. הוא החליף את פרופ' אורי רגב. במסגרת תפקידו זה, במשך 6 שנים, פרופ' בסר יחד עם נשיא המכללה פרופ' עמרי ידלין, קידם והוביל תהליכי הסמכה של המחלקות האקדמיות השונות והשלים את הסמכתן של כל המחלקות האקדמיות במכללה האקדמית ספיר, ייסד וביסס תהליכים לקידום אקדמי ומנהל אקדמי ושמש יו"ר ועדת המינויים, ועדת ההשתלמות והמחקר, ועדת ההצטיינות, ועדת ההוראה המכללתית, ועדת האתיקה למחקר IRB.
יזם את פרויקט ההתנדבות "ספיר בעיר" - מיזם שבמסגרתו מרצי המכללה האקדמית ספיר יוצאים להרצאות בתחומים מגוונים ביישובי עוטף עזה. ההרצאות פתוחות לקהל, כחלק מהפעילות התרבותית והקהילתית של המכללה בסביבה.
בשנת 2015 מונה לעורך כתב העת הבינלאומי BMC Psychology העוסק בחקר האישיות וההבדלים הבין-אישיים בתחום הפסיכולוגיה. שימש כעורך בכתב העת הבינלאומי Self and Identity. משמש כחבר מערכת וקורא ביקורתי בכתבי עת רבים בפסיכולוגיה.
בשנת 2019 מונה לראש חוג הפרעות בתקשורת במכללת הדסה. הוא גם משמש כיו"ר וועדת האתיקה למחקר במכללה (IRB).
פרופ' בסר חבר הסתדרות הפסיכולוגים בישראל, חבר האיגוד הבינלאומי לאישיות ופסיכולוגיה חברתית, חבר האיגוד הבינלאומי לפסיכולוגיה חברתית וקלינית וחבר האיגוד הישראלי לחקר ההומור. הוא משמש כעורך וחבר מערכת במספר רב של כתבי עת בינלאומיים. הוא שותף לקבוצות מחקר בעולם ביניהן שותפים חוקרים מקנדה, ארצות הברית, פורטוגל, בלגיה ועוד. מאמריו פורסמו בכתבי עת מובילים ביותר בתחומם.
בשנת 2022 מונה, כנציג המכללות המתוקצבות, כחבר המועצה להשכלה גבוהה.
פרופ' בסר נשוי ואב לשניים, ולאחר שנים של מגורים בדימונה העתיק את מגוריו לירושלים.
כתביו.
מאמרים.
פרסם מעל ל-120 מאמרים מדעיים בכתבי עת בינלאומיים בתחום הפסיכולוגיה.
יוהאן קספר בלונצ'לי
יוהאן קספר בלונצ'לי (בגרמנית: Johann Kaspar Bluntschli; 7 במרץ 1808 - 21 באוקטובר 1881) היה משפטן, פילוסוף ופוליטיקאי שווייצרי, אחד מתשעת מייסדי המוסד לחוק בינלאומי, מומחה עולמי בתחום המשפט החוקתי ובתחום דיני מלחמה.
בלונצ'לי נולד בציריך, שווייץ, כבנו של יצרן סבון ונרות. בסיום לימודי בית הספר עבר ללימודים גבוהים בעיר הולדתו בתחום המשפט ומדעי המדינה. הוא המשיך את לימודיו באוניברסיטאות של ברלין ושל בון וקיבל תואר דוקטור ב-1829. הוא חזר לציריך ב-1830, ונכנס לחיים הפוליטיים של שווייץ. ב-1837 נבחר לחבר במועצה הגדולה והיה למנהיג המפלגה השמרנית המתונה.
לאחר שהתאכזב מהפוליטיקה השווייצרית פרש ממנה והתיישב במינכן ב-1848, שם היה לפרופסור למשפט חוקתי. ב-1863 עבר להיידלברג כפרופסור למשפט, וב-1873 היה בין מייסדי המוסד לחוק בינלאומי. בתקופת מלחמת שבעת השבועות הפעיל את השפעתו כדי שדוכסות באדן הגדולה תישאר נייטרלית. הוא שימש כנציג הקיסר הגרמני בוועידה לקביעת חוקי המלחמה, שהתקיימה בבריסל.
בלונצ'לי הביע דעתו במחלוקות משפטיות בינלאומיות שהיו על סדר היום בחייו. במאמר שפרסם ב-1879, הקרוי "המדינה הרומנית ומצבם המשפטי של יהודי רומניה", טען ש"אין ספק בכך שמספר גדול של משפחות יהודיות הגיעו לדאקיה בתקופת הקיסרות הרומית, ומכאן שהוותק שלהם על האדמה הרומנית לא נופל מהוותק של האומה הרומנית והן מהוות את הגרעין של יהדות רומניה". דברים אלה, בתקופה בה התנהל הפולמוס על מתן אזרחות ליהודי רומניה, הרגיזו מאוד את המתנגדים להענקת האזרחות ומתנגדיו וממשיכיהם מתווכחים ללא הפסק עם דברים אלה, גם בתקופה המודרנית (המאה ה-21), כשיהדות רומניה נמוגה למעשה.
הוא היה חבר הבונים החופשיים וכיהן כראש לשכת Ruprecht zu den fünf Rosen.
STS-95
STS-95 הייתה המשימה ה־25 של מעבורת החלל דיסקברי. היא נשאה בין היתר את פדרו דוקֵה, האסטרונאוט הספרדי הראשון בחלל. המשימה שוגרה מ-LC-39B, מרכז החלל קנדי, ב־29 אוקטובר 1998.
משימה זו זכתה לסיקור תקשורתי רחב משום שבמשימה זו טס ג'ון גלן, האסטרונאוט האמריקאי הראשון שהשלים הקפה של כדור הארץ, כאשר הוא בן 77 ובכך הפך לאסטרונאוט המבוגר ביותר בהיסטוריה שטס לחלל.
מהלך המשימה.
טיסת מעבורת החלל דיסקברי STS-95 התקיימה בין התאריכים 29 באוקטובר- ל-7 בנובמבר 1998.
משימה זו נמשכה תשעה ימים במהלכם הצוות תמך במגוון מחקרים ומטעדים ובינם פריסה של הלווין Spartan 201-5 שביצע תצפיות על ההילה של השמש ולאחר מכן נאסף שוב על ידי הזרוע הרובוטית של המעבורת.
כמו כן פלטפורמת HOST נועדה לבדוק מטעדים ורכיבים עבור טלסקופ החלל האבל לקראת טיסת מעבורת החלל STS-103 שתבצע משימת שירות שלישית לטלסקופ החלל.
היותו של ג'ון גלן בן ה-77 בטיסתו השנייה לחלל כללה בדיקות על השפעות החלל על תהליך ההזדקנות.
במהלך המשימה המעבורת ביצעה 134 הקפות סביב כדור הארץ בשהות מצטברת של 213 שעות ו-44 דקות.
טלאי המשימה.
טלאי המשימה תוכנן במשותף על ידי צוות המשימה וכלל מספר אלמנטים: הטלאי מכיל את מעבורת החלל עם פסים בצבע צהוב, אדום וכחול, המסמלים את הניסויים המדעיים, שיתוף הפעולה הבינלאומי וחקר השמש. קפסולת חללית מרקורי מקיף את המעבורת ונוצרת הספרה "7" כדי לציין את הקשר לטיסתו הראשונה של ג'ון גלן ושבעיית האסטרונאוטים בתוכנית מרקורי. כמו כן, נראים בשובל המשימה סימנים המציינים את ניסויי המשימה במיקרו-כבידה, השפעות גוף האדם בחלל והנדסת חומרים.
אדיאבטה
דוגלאס קוסטה