2011 הושפעה מהבחירות הכלליות שהתקיימו באוקטובר. קירשנר בחרה בדניאל פילמוס, שר לשעבר בקבינט של בעלה, כמועמד שלה לכהונת ראש עיריית בואנוס איירס. ב-21 ביוני הודיעה קירשנר כי תרוץ לכהונה שנייה כנשיאה, ומספר ימים לאחר מכן הודיעה כי אמאדו בודו הוא מועמדהּ למשרת סגן הנשיא. באותה תקופה זכו לפרסום רב המחלוקות עם ברזיל בעיקר סביב מכסות הסחר בין המדינות. בנוסף, התגלעו מחלוקות רבות-משמעות עם ארצות הברית לאחר תפיסת מטוס צבאי אמריקני, כשקירשנר מאשימה את ארצות הברית בהברחת נשק חם, אמצעי מעקב ומורפין ממניעים נסתרים.
ב-23 באוקטובר 2011 התמודדה בשנית בבחירות לנשיאות המדינה ונבחרה לכהונה שנייה, תוך שהיא זוכה בכ-54% אחוזים מקולות המצביעים, הרבה מעל המתחרה שהגיע במקום השני, הרמס בינר, שזכה בכ-17% מהקולות.
בראשית 2012 התחדשה המתיחות בין ארגנטינה לבריטניה סביב הבעלות על איי פוקלנד, לאחר שב-11 בנובמבר 2011 פורסם כי הנסיך ויליאם יישלח למשימה בת כשישה שבועות באיי פוקלנד.
ב-3 בפברואר הגיע הנסיך ויליאם לאיים, במסגרת מה שהוגדר על ידי שר ההגנה הבריטי כ"פריסה מבצעית שגרתית". הצעד הוגדר בתגובה כ"פרובוקטיבי". בתגובה להודעת ארגנטינה כי תגיש תלונה נגד בריטניה למועצת הביטחון של האו"ם כינה עיתון מקומי באיי פוקלנד את קירשנר "כלבה".
חשד לקשר להטיה בחקירת הפיגוע בבניין הקהילה היהודית AMIA ב-1994.
ב-2013 הורתה קירשנר להקים ועדה "לחקר האמת" של הפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה במשותף עם איראן, אך בית המשפט מנע זאת. בינואר 2015 האשים התובע שמונה לחקור את הפרשה, אלברטו ניסמן, את קירשנר בניסיון לטייח את החקירה כדי לשפר את היחסים עם איראן. לטענתו פעלה קירשנר כדי להסיר את צווי המעצר נגד האיראנים החשודים במעורבות בפרשה, בתמורה להקלות בייבוא נפט מאיראן. ב-18 בינואר נמצא ניסמן כשהוא ירוי בראשו בביתו שבבואנוס איירס, שעות לפני שהיה אמור להעיד על הפרשה בפני הקונגרס.
בתוכנית הטלוויזיה "עובדה" מחודש יוני 2020 סיפקה עיתונאית התוכנית אילנה דיין ריאיון בלעדי עם עוזי שעיה, איש מוסד לשעבר, המתאר כיצד מסר לידיו של ניסמן, ימים ספורים לפני מותו, מעטפה ובה אסמכתאות אודות שחיתות אישית לכאורה שניהלה נשיאת ארגנטינה קירשנר. בין האסמכתאות הופיעו פרטי חשבונות בנק על שם בנה של קירשנר ובהם מופקדים מיליוני אירו שנתקבלו לכאורה מהאיראנים תמורת שיתוף פעולה מצד קירשנר במסמוס וטיוח החקירה שהתנהלה בארגנטינה בדבר מעורבות איראן וחזבאללה בפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה AMIA ב-1994.
ב־2 ביולי 2015 צייצה קירשנר בחשבון הטוויטר שלה ציוץ העלול להתפרש כהערה אנטישמית, ובו היא קשרה את היהודים למשבר הכלכלי בארגנטינה, בכך ששלחה תלמידי בית ספר בו ביקרה לקרוא את הסיפור "הסוחר מוונציה" על מנת להבין טוב יותר את הרקע למשבר.
ב-5 במרץ 2018 הודיעו רשויות המשפט בארגנטינה כי דה קירשנר תועמד לדין בגין חשד כי טייחה את המעורבות האיראנית בפיגוע בבניין הקהילה היהודית בבואנוס איירס. בית המשפט החליט לנקות מאשמה את דה קירשנר, אשר הואשמה בסעיפים של טיוח ובגידה בשל שיתוף פעולה עם איראן. קרובי קורבנות הפיגועים בארגנטינה עירערו על זיכויה.
לאחר נשיאותה.
במהלך כהונתה התפרסמו כמה תחקירים לפיהם היתה חלק מקנוניה רחבה ביותר של פוליטיקאים ואנשי עסקים ששתו את כספי הציבור והתעשרו על חשבון העם.
לאחר שסיימה את כהונתה, הוגשו נגד קירשנר כתבי אישום בכמה פרשות, ומאז התנהל כנגדה משפט ממושך. משפטה החל בשנת 2019.
לקראת הבחירות הכלליות בארגנטינה בשנת 2019 התמודדה על תפקיד סגנית הנשיא, כאשר אלברטו פרננדס הוא המועמד לנשיאות. פרננדס ניצח בבחירות. היא הפכה לסגנית הנשיא ונשיאת הסנאט. במסגרת תפקיד זה היא נהנית מחסניות בפני ענישה.
יחסיה עם התקשורת.
באפריל 2008 ספגה קירשנר ביקורת קשה מכמה בעלי שליטה באמצעי תקשורת בארצהּ לאחר שהאשימה קריקטוריסט נודע בהתנהגות "קוואזי-גנגסטרית". בנוסף, הצעה ממשלתית להקים כלב שמירה לניטור גזענות ואפליה התקבלה בחשדנות מצד אגודת גופי העיתונות הארגנטינית (ADEPA), שקראה לה "ניסיון סמוי לשלוט בתקשורת". נסטור קירשנר ספג ביקורת דומה כאשר גינה בטעות, בפומבי, את העיתונאי בעל העמדות הביקורתיות לממשלה, חואקין מוראלס סולה, על טקסט מסית שפרסם ב-1978.
ב-2008 מוקמה קירשנר במקום ה-13 ברשימת "100 הנשים החזקות בעולם" של המגזין "פורבס", שם הייתה ראש הממשלה השנייה בדירוג, כשרק קנצלרית גרמניה אנגלה מרקל לפניה. ב-2009 עלתה למקום האחד-עשר, אך ב-2010 ירדה למקום ה-68. ב-2010 דורגה על ידי המגזין "טיים" במקום הרביעי ברשימת 10 המנהיגות המובילות בעולם.
קירשנר מואשמת פעמים רבות באד מיסריקורדיאם, בעשותה שימוש אינטנסיבי באזכור בעלה המנוח.
חיים אישיים.
כריסטינה פרננדס דה קירשנר הייתה נשואה לנסטור קירשנר עד לפטירתו באוקטובר 2010. לזוג נולדו שני ילדים, מקסימו ופלורנסיה.
ב-28 בדצמבר 2011 הודיע דובר ארמון הנשיאות כי בבדיקה שגרתית שהתקיימה ב-22 בדצמבר התגלה כי קירשנר לקתה בקרצינומה של בלוטת התריס. בהודעה נאמר, כי ב-4 בינואר 2012 הנשיאה תנותח בבית חולים הסמוך לבואנוס איירס כחלק מהטיפול במחלה. עם זאת, ב-7 בינואר פורסם כי בניתוח התברר כי לא נמצאו תאים סרטניים ברקמה שהוסרה מגופה. הפרשה עוררה סערה בארגנטינה, כשרבים תהו כיצד הובהלה הנשיאה לניתוח דחוף לצורך סילוק גידול סרטני, שלבסוף התגלה שהוא שפיר. כלי התקשורת דרשו לברר מדוע לא נערכו בדיקות נוספות שהיו מסייעות לאשש או להפריך את האבחנה הראשונית. ב-25 בינואר צייצה קירשנר בחשבון הטוויטר שלה כי שבה לעבודתה.
ברו נא בוין
ברו נא בוין (אירית Brú na Bóinne - "ארמון הבוין") הוא שמו של מכלול אתרים פרהיסטוריים השוכנים במחוז מית' בברך הנהר בוין, כ-50 ק"מ מצפון לדבלין שבאירלנד. ברך הנהר בוין היא עיקול ימני בנהר המתחיל כ-20 ק"מ מערבית למקום שפכו אל הים האירי ומסתיים כ-10 ק"מ לאחר מכן, סמוך לפני שהוא זורם דרך העיר דרוהדה (אנגלית Drogheda; אירית Droichead Átha). האזור ההיסטורי משתרע על שטח של 780 הקטר ובו 40 מעברי קבורה (passage tombs), אתרים פרהיסטוריים אחרים ואתרים נוצריים, ורוב הממצאים מרוכזים על הגדה השמאלית של הנהר.
בשנת 1993 הוכללו שלושה מהאתרים הידועים ביותר בעמק הבוין ברשימת אתרי המורשת העולמית של ארגון אונסק"ו תחת השם הקיבוצי "המכלול הארכאולוגי בברך הבוין". הארגון הגדירם כ"ריכוז הגדול והחשוב ביותר של אמנות מגליתית פרהיסטורית באירופה", והמקום נחשב למונומנט הלאומי של אירלנד. האתרים ברשימה העולמית הם ניוגריינג', נות' ודות', וכל אחד מהם ניצב על תל סמוך לנהר ונושא משמעות ארכאו-אסטרונומית, כאשר ניוגריינג' ודות' מוארים ביום ההיפוך החורפי ונטען כי נות' הואר בעבר בשני ימי השוויון בשנה.
הגישה אל ניוגריינג' ונות' מתאפשרת רק באמצעות סיורים מודרכים המתחילים במרכז המבקרים שליד הכפר דונור (Donore) בצדו הדרומי של הבוין. בשל גודלם מתאפשר הביקור באתרים אלה לכ-700 איש ביום לכל היותר, והגישה לדות' חלקית ומוגבלת. במרכז המבקרים מוצגת תערוכה אינטראקטיבית אודות האתר ודגם בגודל טבעי של אולם הקבורה בניוגריינג'.
ניוגריינג'.
ניוגריינג' (אנגלית Newgrange; אירית Dún Fhearghusa) הוא מעבר קבורה פרהיסטורי השוכן ב-
. הוא נחשב לידוע באתרי ברו נא בוין ולמפורסם מכל האתרים הפרהיסטוריים האיריים. ניוגריינג' נחשב למבנה העתיק בעולם אשר שרד וייחודו בכך שעם שחר ביום ההיפוך החורפי, חודרת קרן שמש דרך פתח מיוחד מעל לפתח הכניסה לתל ומאירה את רצפת אולם הקבורה למשך 17 דקות. הפתח המיוחד לכניסת קרני השמש ייחודי לניוגריינג'.
התל עשוי מ-97 אבנים ניצבות תומכות, קוטרו בין 79 ל-85 מטר, גובהו 13 מטר והוא משתרע על שטח של חצי הקטר. הוא מכוסה בגג אבנים שנותר שלם וחסין מים במשך למעלה מ-5,000 שנות קיומו של המבנה. הכניסה מצופה באבני קוורץ לבנות. מעבר נמוך שאורכו כ-18 מטר מוביל אל אולם הקבורה שצורתו כשל צלב ושתקרתו נראית כארובה ללא מוצא בגובה של 6 מטר.
המבנה נבנה בין 3300 ל-2900 לפנה"ס, והוא קדם לפירמידה הגדולה של גיזה בכ-500 שנים לפחות. בתקופת האבן החדשה ובתקופת הברונזה שימש ניוגריינג' למטרות טקסיות שכללו שריפת בעלי חיים, ונוספו לו מעגלי עץ ואבנים ניצבות אשר ניצבו במרחק של 12 עד 15 מטר מהתל. בגומחות שבאולם הקבורה נתגלו שרידיהם של חמישה בני אדם המעידים על נוהג של שריפת גופות.
האתר לא היה ידוע במשך 4,200 שנים לפחות, והתגלה במקרה רק בסוף המאה ה-17 על ידי אנשים שחיפשו אבנים לבנייה ותיארו אותו כמערה. עבודות מחקר ושחזור נערכו במקום בין 1962 ל-1975, וחלקן שנויות במחלקות בקרב ארכאולוגים כיוון שעשו שהשתמשו בטכניקות מודרניות והרחיבו את פתח הכניסה.
בכניסה למעבר מונחת אבן שוכבת המעוטרת בדוגמאות של ספירלות ומעוינים. הידועה מבין הדוגמאות עשויה משילוב של שלוש ספירלות והיא ייחודית לניוגריינג', אם כי היא מזכירה את סמל הטריסקל של האי מאן ושל סיציליה, ודוגמאות דומות לה נתגלו בכמה אתרים באנגלסי שבצפון ויילס. דוגמה זו מופיעה שוב באתר לאורך המעבר לאולם הקבורה ובאולם עצמו, והיא אומצה כסימלה של רשות המורשת של אירלנד.
הקמתו של האתר נקשרה עם אגדות שונות במיתולוגיה הקלטית, אך ברור שזה הוקם 2000 שנים לפחות לפני בואם של הקלטים לאירלנד.
נוֹּת'.