24 ביולי בלונדון, בריטניה - שיא עולם ראשון במחשה שליחים 4*200 מטר חופשי בתוצאה של 10:55.6
11 בנובמבר בווינה, אוסטריה - שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:31.6 דקות
רונן חרזי
רונן חרזי (נולד ב-30 במרץ 1970) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ במספר קבוצות ובנבחרת ישראל. שימש גם כמאמן.
קריירה.
חרזי נולד ברמת גן, למשפחה שעלתה מתימן. החל את הקריירה בהפועל רמת גן, ובעונת 1988/1989 היה סגן מלך השערים בליגה הארצית (אז הליגה השנייה בישראל) עם 14 שערים, ועלה עם הקבוצה לליגה הבכירה. בעונת 1989/1990 כבש שני שערים בליגה הבכירה, ובסופה ירד עם הקבוצה בחזרה לליגת המשנה, שם שיחק במשך שנתיים נוספות.
לקראת עונת 1992/1993 עבר חרזי לקבוצת בית"ר ירושלים שחזרה לליגה הבכירה, ובה ביצע את הפריצה הגדולה. כבר בעונתו הראשונה בבית"ר ירושלים זכה עמה באליפות והיה מלך השערים של הקבוצה, כשכבש לזכותה 15 שערים. לצידו כיכבו באותה עונה אלי אוחנה, ולדימיר גרשנייב ויעקב שוורץ, אך היה זה חרזי שזכה בתואר כדורגלן העונה בישראל. חרזי שיחק בבית"ר עד עונת 1996/1997, בה זכה עימה באליפות נוספת, אף על פי ששיחק במהלך העונה רק 16 משחקים (מתוך 30) עקב פציעה.
לקראת עונת עבר לקבוצת סלמנקה הספרדית, אך לא זכה להצלחה מרובה וחזר לשחק בישראל כשחתם בקבוצת הפועל חיפה. לאחר חצי עונה מוצלחת בחיפה, ניסה חרזי שוב את מזלו מחוץ לישראל, ועבר לשחק בקבוצת בורסאספור הטורקית. חרזי כבש שישה שערים, אך לא סיים את העונה, והצטרף לקבוצת מכבי חיפה, שם שיחק חצי עונה.
בעונת 1999/2000 הצטרף חרזי לקבוצת הפועל תל אביב. כבר במשחקו הראשון בקבוצה כבש צמד שערים בניצחון 2–0 על ירוואן הארמנית במסגרת מוקדמות גביע אופ"א. חרזי הוסיף 17 שערים בליגה והיה מלך השערים של הקבוצה שזכתה עמו בתום העונה בדאבל. חרזי כיכב בקבוצה בעונה זו לצידם של שביט אלימלך, שלום תקווה ואישטוון פישונט, איתו זכה באליפות עם בית"ר ירושלים שלוש שנים קודם לכן. לקראת תום העונה נפצע חרזי, ולאחר מכן נקלע לסכסוך עם בורסאספור, בה עדיין היה לו חוזה, ועזב את הפועל תל אביב.
הפציעה הקשה והבוררות המתמשכת עם בורסאספור גרמו להיעדרותו של חרזי מהמגרשים למשך שנה וחצי, עד שקיבל בדצמבר 2001 את השחרור מהקבוצה. לאחר שכבר סיכם על חזרה לקבוצת נעוריו, הפועל רמת גן, התברר שפציעתו בגב לא מאפשרת את חזרתו למגרשים והוא נאלץ לפרוש ממשחק פעיל. בדיעבד משחקיו האחרונים בקריירה היו כשהוביל את הפועל תל אביב לזכייה באליפות בשנת 2000, ואילו השער שכבש במחזור ה-32 של אותה עונה מול הפועל חיפה היה לשערו האחרון בקריירה. בסך הכל שיחק חרזי 212 משחקים בליגה הבכירה, בהם כבש 86 שערים (58 מתוכם במדי בית"ר ירושלים).
נבחרת ישראל.
עוד כששיחק בליגה השנייה, זימן אותו המאמן שלמה שרף לנבחרת ישראל בשנת 1992. ב-5 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, במשחק ידידות מול נבחרת איי פארו. את שער הבכורה שלו בנבחרת כבש ב-12 במאי 1993, במשחק מול נבחרת בולגריה במסגרת מוקדמות מונדיאל 1994. בטורניר זה היה מלך השערים של הנבחרת עם 3 שערים.
הטורניר המוצלח ביותר של חרזי במדי הנבחרת היה במוקדמות יורו 1996, בו שוב היה מלך השערים כשכבש 6 שערים, ביניהם צמד בניצחון 2–1 על נבחרת פולין באצטדיון רמת גן. חרזי שיחק במדי הנבחרת גם במוקדמות מונדיאל 1998 ומוקדמות יורו 2000 ואת הופעתו האחרונה בנבחרת ערך ב-10 במרץ 1999, במשחק ידידות מול נבחרת רומניה.
בסך הכל רשם חרזי 52 הופעות במדי נבחרת ישראל, בהן כבש 23 שערים, והוא מדורג במקום החמישי בטבלת מלך השערים של הנבחרת בכל הזמנים. בשנת 2011, לפני משחק הנבחרת מול נבחרת יוון במסגרת מוקדמות יורו 2012, קיבל חרזי (יחד עם שמעון גרשון ואריק בנדו) גביע הוקרה מטעם ההתאחדות לכדורגל בישראל, על תרומתו לנבחרת.
אחרי פרישה.
לאחר פרישתו שימש רונן חרזי כמאמן חלוצים במחלקות נוער במספר מועדונים, וכיום חרזי מאמן ילדים ברשויות מקומיות.
הרפובליקה העממית הסינית
יהודה לייב מימון
שבט אפרים
שֵׁבֶט אֶפְרַיִם הוא אחד משנים-עשר שבטי ישראל המתוארים במקרא. בני השבט נקראים "אפרתים". השבט נקרא על שם בנו השני של יוסף, אפרים.
שבט זה נודע בחשיבותו והצמיח מתוכו מספר מנהיגים מהותיים, ביניהם יהושע בן נון אשר הנהיג את העם בכיבוש הארץ וירבעם בן נבט מייסד ממלכת ישראל.
ברכות לשבט.
ברכת יעקב.
יעקב מברך את בניו של יוסף בנפרד, ומקדים את ברכתו לאח הצעיר אפרים על פני האח הבכור מנשה.
ברכת משה.
שבט אפרים קיבל את ברכת משה לשני בני יוסף אפרים ומנשה בפרשת וזאת הברכה:
השבט במדבר.
יציאת מצרים.
לפי מדרשי חז"ל, אחת הסיבות לכך שבני ישראל נסובו במדבר ולא עלו ישר לארץ ישראל היא מלחמה מוקדמת יותר של שבט אפריים בפלשתים, לאחר שיצאו ממצרים לפני שהוצאים משה (ראה פירוש יוב"ע על ). ובפרקי רבי אליעזר מובא שעוד לפני הגעתו של משה יצאו בני אפריים בעקבות משיח שקר בשם נון ונתפסו על ידי המצרים: "ר' אליעזר אומ' כל אותן השנים שישבו ישראל במצרים ישבו בטח ושאנן ושלו עד שבא נון מבני בניו של אפרים ואמ' להם נגלה לי הב"ה להוציא אתכם ממצרים. בני אפרים בגאות לבם שהם מזרע המלכות וגבורי כח במלחמה לקחו את נשיהם ואת בניהם ויצאו ממצרים ורדפו המצריים אחריהם והרגו מהם מאתים אלף כלם גבורים שנ' בני אפרים וכו'" ().
עוד עולה מהמקורות כי חלק משבט אפריים כבר ישב מחוץ למצרים טרם יציאת מצרים. למשל התוספת של 20,500 במפקד השני של שבט מנשה לעומת המפקד הראשון 'במדבר' (כו, לד מול א, לה; ב, כא) מחזקת את הסברה, שמשפחות מכיר וגלעד כבר ישבו בגלעד, כשאחיהם הגיעו ממצרים. דעה נוספת רומזת שאותם אנשים שכבר ישבו מחוץ למצרים היו מאותם שנפלו בקרב בניסיון היציאה הראשון ממצרים.
סמלי השבט: אבן החושן והדגל.
על פי הפירוש,
האבן שמייצגת אותו ואת שבט מנשה היא אבן השוהם שאותה נשא אהרן הכהן עם שאר האבנים הטובות שנשא על ליבו.
על פי המדרש, סמל שבט אפרים היה דגל שחור ועליו ציור של מצרים ושל שור, על פי הכתוב: "בְּכוֹר שׁוֹרוֹ הָדָר לוֹ וְקַרְנֵי רְאֵם קַרְנָיו, בָּהֶם עַמִּים יְנַגַּח יַחְדָּו אַפְסֵי אָרֶץ, וְהֵם רִבְבוֹת אֶפְרַיִם וְהֵם אַלְפֵי מְנַשֶּׁה:" ().
נשיאי השבט.
בספר במדבר, פרשת נשא נזכר נשיא שבט אפרים במדבר: אֱלִישָׁמָע בֶּן עַמִּיהוּד, שהיה סבו של יהושע בן נון ואביו של נון.
בפרשת מסעי נזכר נשיא אפרים שונה בשם קְמוּאֵל בֶּן שִׁפְטָן.
יְהוֹשֻׁעַ בִּן נוּן משבט אפרים, היה אחד המרגלים שנשלחו לבדוק את מצבה של הארץ המובטחת.
הקב"ה מינה את יהושע בן נון להיות יורשו של משה רבנו לאחר מותו.
יהושע בן נון היה המנהיג שכבש לראשונה את שטחי ארץ ישראל לאחר יציאת מצרים.
המסע במדבר.
בזמן מסעם של בני ישראל במדבר, חנה שבט אפרים כראשון במחנה שהיה ממערב למשכן.
במפקד שנערך במדבר לאחר יציאת מצרים מנו הגברים מגיל 20–50 בשבט אפרים 40,500 איש אך מספרם ירד בהדרגה בשנים הבאות וכאשר בני ישראל הגיעו לארץ המובטחת, לאחר 40 שנה של נדידה במדבר, מנו 32,500 איש.
נחלת השבט.
נחלת שבט אפרים עלתה בגורל ב"בית יוסף", לאחר שמטה בני יהודה היה השבט הראשון אשר קבל נחלה מיהושע בן נון, לאחר כיבוש ארץ כנען.
הנחלות של בית יוסף, אפרים ומנשה, נחשבות לגדולות.
שבט אפרים התנחל בתחום בין נחל הירקון לבין נהר הירדן וכללה את החלק המרכזי של שטח ההר שבין ירושלים לעמק יזרעאל. נחלה זו כללה ערים חשובות בתקופת המקרא דוגמת שכם, בית אל ושילה.
נחלתו בארץ ישראל השתרעה בדרומה של ממלכת הצפון, ממלכת ישראל.
שבט מנשה, שהיה שותף להגרלה, קיבל את האזור מהים התיכון עד הגלעד והר החרמון, והתקיימה בהם ברכת משה: "וּמֵרֹאשׁ הַרְרֵי קֶדֶם, וּמִמֶּגֶד גִּבְעוֹת עוֹלָם ().
השבט בארץ ישראל.
בתקופת השופטים באו בני אפרים בתלונות כנגד השופטים גדעון בן יואש ויפתח הגלעדי, בשני סיפורים שונים, על שלא שיתפו אותם במלחמותיהם.
בעוד שבימי גדעון נפתרה המחלוקת בדרכי שלום (), בימי יפתח היא נגמרה בטבח נורא בבני אפרים.
אישים מפורסמים שיצאו משבט אפרים כוללים את יהושע בן נון, בית ירבעם בן נבט ובית אחאב.
על אף שמעמדו של השבט נחלש מעט בתקופת המלוכה, שבט אפרים נחשב לאחד השבטים החשובים, המרכזים והמשפיעים בשבטי ישראל.
סופו של השבט.
שבט אפרים נחשב במסורת היהודית כאחד מעשרת השבטים האבודים של בני ישראל. עם חורבן ממלכת ישראל בשנת 722 לפנה"ס לערך, רבים הוגלו לרחבי האימפריה האשורית; אחרים נטמעו בממלכת יהודה. אמנם, בספר דברי הימים ב' מוזכר כי בימי חזקיהו, שארית הפליטה של ממלכת ישראל, כולל שבט אפרים, הוזמנו לירושלים על מנת לחגוג את חג הפסח, ובימי יאשיהו, המקדש משופץ בכסף שנאסף גם "מיד מנשה ואפרים ומכל שארית ישראל" (ל"ד, ט'). מספר מחקרים מהשנים האחרונות מעידים כי ההגליות האשוריות באזור השומרון היו כנראה משמעותיות פחות מהמתואר בספרי מלכים, ונראה שרבים מתושביו נותרו במקומם לאחר הכיבוש האשורי. השומרונים מייחסים את עצמם לשבטי אפרים ומנשה (וגם לוי) שנותרו בארץ לאחר הכיבוש האשורי, והמחקר האקדמי בן-זמננו מאשר במידה רבה את טענה זו. יהודי קוצ'ין גם הם מייחסים את עצמם לשבט זה.
שיבת ציון.