עגמה (בגעז: ዓጋመ, באמהרית: ዓጋሜ, תרגום: "פורה") הוא מחוז היסטורי בצפון אתיופיה וכיום חלק ממדינת תיגראי. על פי המסורת האתיופית המחוז היה מקום לידתה של מלכת שבא. בירתו ההיסטורית של המחוז היא העיר אדיגרט. המחוז הוא גם מקום מושבם ההיסטורי של האירובים.
עגמה היה בעברו חלק מממלכת דעמת ויותר מאוחר חלק מממלכת אקסום. האזכור הכתוב הראשון של האזור הוא במונומנטום אדוליטנום שנכתב במאה ה-3. במהלך ימי הביניים המחוז נכלל בתוך ממחוז בור שכלל חלקים ממדינת עפר ומרכז אריתריאה.
עגמה היה גם מרכזה של שושלת השליטים אשר שלטו על האזור מתקופת השופטים עד למהפכה האתיופית ב-1974.
קורור (עיר)
יריב בן-אליעזר
Koelreuteria Bipinnata
פאולו קוואליאטי
פאולו קוואליאטי (באיטלקית: Paolo Quagliati; סביבות 1555 - 16 בנובמבר 1628) היה מלחין איטלקי מראשית תקופת הבארוק וחבר באסכולה הרומאית. הוא היה בין המלחינים שיצרו בתקופת המעבר בין הסגנונות של שלהי תקופת הרנסאנס וראשית תקופת הבארוק.
כן היה אחד הראשונים שכתבו מדריגלים לקול סולו במרכז המוזיקלי השמרני של רומא.
חייו.
קוואליאטי נולד בקיוג'ה למשפחת אצולה. את רוב חייו עשה בשירותן של משפחות מלוכה ואצולה שונות. בשנת 1594 היה לאזרח רומא ובין השנים 1605 ל-1608 עבד בשירותו של החשמן אודוארדו פארנזה. ככל הנראה, היה נגן עוגב ב"סנטה מריה מאג'ורה" משנת 1608, בקירוב, עד מותו. במהלך הזמן הזה גם שירת כנגן עוגב באירועים רשמיים שונים ברומא ובסופו של דבר התמנה לראש לשכתו הפרטית של האפיפיור גרגוריוס החמישה עשר. סמוך לסוף חייו זכה לכבוד, אם לא לתהילה, בקרב עמיתיו המלחינים,
אם לשפוט על פי קובצי המוזיקה שהוקדשו לו, אך אפשר שההוקרה נבעה לאו דווקא מאיכות המוזיקה שיצר אלא מקשריו הישירים אל האפיפיור ומן ההשפעה העצומה שהייתה לו.
יצירות וסגנון.
מבחינה סגנונית, המוזיקה של קוואליאטי צלולה ואלגנטית ועל פי רוב הוא עושה שימוש בהרמוניות דיאטוניות פשוטות. כמה מספרי המדריגלים שלו כתובים בשתי גרסאות: אחת לשירה בתפקידי קולות שווים, בסגנון הרנסאנס הישן, ואחרת במה שהוא מכנה סגנון "ריק", לקול יחיד עם ליווי אינסטרומנטלי. אלה היו דוגמאות לסגנון המונודיה הבארוקי החדש, והוא מציין זאת בפירוש בהקדמה לפרסום שלו משנת 1608: "החלטתי להתאים את כתיבתי לשני הטעמים." קוואליאטי היה כנראה הראשון שהוציא לאור מדריגלים לקול סולו ברומא, אף כי מונודיה בצורת מדריגלי סולו הייתה קיימת כבר יותר מעשרים שנה בצפון איטליה.
קוואליאטי כתב מוזיקה ווקאלית, הן לקודש והן לחול, ואף יצירות אינסטרומנטליות. המוזיקה האינסטרומנטלית שלו אין כמעט הבחנה סגנונית בין יצירות, הנושאות תוויות מסוימות, כגון ריצ'רקאר או קנצונה; נוהל זה, שמלחיני התקופה נקטו בו מדי פעם, מטריד לא מעט את המוזיקולוגים, המשתדלים למיין לסוגיה את המוזיקה בתקופת המעבר בין רנסאנס לבארוק. על פי המוסכמות, "קנצונה" בסביבות 1600 הייתה יצירה אינסטרומנטלית מחולקת לפרקים, בעוד ש"ריצ'רקאר" היה תרגיל קונטרפונקטי חמור למדי, מאבות הפוגה; יצירתם של מלחינים אחדים, כגון קוואליאטי, מאלצת את החוקרים להגדיר מונחים אלה כבלתי מדויקים בשימוש.
מבין יצירותיו הגדולות ששרדו, אחת המעניינות ביותר היא La sfera armoniosa, הכוללת לא פחות מ-25 פרקים נפרדים ובהם קטעי סולו ודואטים ווקאליים, כולם בליווי כינור. חלק גדול ממנה כתוב בסגנון הקונצ'רטאטו, שהובא לרומא מצפון איטליה, אף כי מלחין ונציאני היה חושב אותו לנרפה מדי. קוואליאטי כתב יצירה גדולה זו לכלולות אחיינו של האפיפיור עם איזבלה ג'זואלדו, בתו של המלחין המפורסם בנטיותיו הרצחניות, קרלו ג'זואלדו.
ניתוב סטטי
ניתוב סטטי (באנגלית: Static Routing), בתקשורת מחשבים, הוא ניתוב קבוע המוגדר לרכיב ברשת, בניגוד לניתוב דינמי הנלמד מפרוטוקול ניתוב כלשהו. ניתוב סטטיים מגדירים באופן קשיח את הנתיבים שבהם יש להשתמש כדי לנתב מידע ברשת, והם בדרך כלל נקבעים מראש על ידי מנהל הרשת. עקרונית ניתן להגדיר כל רשת מחשבים כך שתנתב את המידע באמצעות ניתובים סטטיים בלבד, אולם חוסר היכולת של רשת כזו להתגבר על תקלות או שינויים ברשת מהווה חיסרון משמעותי ביותר, כמו גם הקושי הניהולי הנדרש כדי לתחזק את הרשת לאורך זמן. במידה ואכן מתרחש שינוי ברשת המוגדרת לעבוד באמצעות ניתובים סטטיים בלבד, מנגנון הניתוב מופרע ולא יחזור לעבוד עד שמנהל הרשת יגדיר את מסלולי הניתוב החדשים לרכיבים הרלוונטיים.
יחד עם זאת, יש לניתובים סטטיים שימושים הגיוניים ברשתות המבוססות על ניתוב דינמי, בעיקר כדי להגדיר את ניתוב ברירת המחדל וכדי לקבע מסלולים מראש על ידי מנהל הרשת גם אם הם אינם המסלולים הנבחרים לפי מטריקת הניתוב, על מנת לנצל טוב יותר את משאבי הרשת.
דוגמאות.
הגדרת ניתוב סטטי בנתב סיסקו.
על גבי נתבי סיסקו, הפקודה:
codice_1
מגדירה לנתב ניתוב סטטי של חבילות המיועדות לטווח הכתובות 10.10.20.0-10.10.20.255 דרך הרכיב שכתובתו 192.168.100.1. הפקודה:
codice_2
מגדירה לנתב את ניתוב ברירת המחדל לרכיב שכתובתו 192.168.100.1.
הגדרת ניתוב סטטי בחלונות.
בחלונות, הפקודה:
codice_3
מגדירה ניתוב סטטי של חבילות המיועדות לטווח הכתובות 157.0.0.0-157.255.255.255 דרך הרכיב שכתובות 157.55.80.1. כמו כן הפקודה משייכת לניתוב זה את המטריקה 3, כך שמערכת ההפעלה יכולה לתעדף בין הניתוב הסטטי המוגדר לבין מסלולי ניתוב אחרים, במידה ויש כאלו.
Static Routing
שלמה ישראלי (מוזיקולוג)
שלמה ישראלי (נולד ב-18 במאי 1952) הוא מוזיקולוג, מוזיקאי, איש רדיו ומרצה ישראלי, מומחה לג'אז, למוזיקת עולם ולמוזיקה קלאסית.
ישראלי ניגן בכלי נגינה שונים מגיל שלוש, בעיקר כלי נשיפה וכלי הקשה. יצר מספר מופעי יחיד עם מוזיקה מקורית ואלתור חפשי. למד מוזיקולוגיה וספרות עברית באוניברסיטה העברית בירושלים. עבד בקול ישראל - רשת ג' וקול המוסיקה משנת 1976 עד שנת 2005, שם שידר תוכניות אישיות והפיק קונצרטים חיים. בתוכניות שילב בין סוגי מוזיקה שונים: ג'אז, מוזיקה קלאסית, מוזיקת העולם ומוזיקה עכשווית.
במקביל עסק בהוראה, בייעוץ ובניהול מוזיקלי של פסטיבלים וסדרות קונצרטים. שימש כיועץ אמנותי לפסטיבל ישראל בין השנים 2007-2004. ערך במשך שבע שנים את הסדרה "אנדרלמוזיקה" - שילוב של הרצאות וקונצרטים בבית הקונפדרציה בירושלים. ניהל אמנותית פסטיבל מוזיקה במטולה ואת סדרת הקונצרטים "עולם אחד" ו"ימי המוזיקה היהודית". חבר בוועדות מקצועיות בישראל ומחוצה לה, ומלמד באוניברסיטה העברית בירושלים, ב"אסכולות" של האוניברסיטה הפתוחה ובמקומות נוספים.
לאחרונה עוסק בצילום אמנותי. הציג תערוכות בישראל ובעולם.
ניתוב ברירת המחדל
ניתוב ברירת המחדל (באנגלית: Default Route), הוא מונח מתחום תקשורת מחשבים הנוגע לדרך בה מועברות חבילות מידע ברשת.
ניתוב ברירת המחדל הוא מסלול הניתוב שהנתב משתמש בו כאשר אין אף ניתוב אחר הידוע לו עבור היעד המבוקש. כל החבילות המיועדות ליעדים שאינם מוכרים על ידי טבלת הניתוב נשלחות למסלול זה, שבדרך כלל מוביל לנתב אחר, בדרך כלל בהיררכיה גבוהה יותר, שמנתב את החבילות הלאה אל יעדן. במידה וגם הנתב הגבוה יותר לא מכיר את הניתוב אל היעד, גם הוא משתמש בניתוב ברירת המחדל, וכך הלאה עד שאחד הנתבים מכיל שורת ניתוב רלוונטית ליעד או עד שהחבילה נזרקת.
ניתוב ברירת המחדל ברשתות IP בסימון CIDR הוא: 0.0.0.0/0. היות שנתבים מחפשים את הניתוב המתאים מהרשת הקטנה ביותר ועד הגדולה ביותר, באופן טבעי עבור כל יעד שאין לו שורת ניתוב מתאימה בטבלת הניתוב משתמש הנתב בניתוב ברירת המחדל כדי לנתב הלאה את החבילות המיועדות אליו. ניתוב ברירת המחדל מוגדר לעיתים כניתוב סטטי, ולעיתים הוא מועבר הלאה באמצעות פרוטוקול ניתוב.
Default route
אביאן (מחוז)
מחוז אבּיאן (ערבית: محافظة أبين; תעתיק מדויק: מחאפט'ת אבּין) הוא מחוז בדרומה של תימן. בירת המחוז היא זינג'יבאר. המחוז גובל בלחג' במערב, בים הערבי בדרום, בשבוה במזרח ובאל-ביידא בצפון.
קול המוסיקה
קול המוסיקה הייתה תחנת רדיו ישראלית במסגרת שידורי קול ישראל של רשות השידור, אשר שידרה מוזיקה קלאסית, ג'אז ומוזיקה אמנותית על כל גווניה השונים.
התחנה התחדשה במסגרת תאגיד השידור הישראלי ב-15 במאי 2017 בשם כאן קול המוזיקה.
היסטוריה.
ביריד המזרח.
שידורי מוזיקה בישראל החלו ביריד המזרח בשנת 1932. בעת קיום היריד הופעלה לראשונה תחנת שידור בשפה העברית והתחנה הקדישה זמן לשידורי מוזיקה.
בקול ירושלים.
בשנת 1936 התרחבו שידורי התחנה כאשר נפתחה תחנת הרדיו של שירות השידור של פלשתינה (א"י) (באנגלית: Palestine Broadcasting Service) ובמסגרתה שידר קול ירושלים בעברית. באירוע ההשקה ניגן בפסנתר אריה זקס מבוא לשיר של החזן חיים ויטוריו ויינברג.
קראל שלמון, מלחין ומנצח יליד גרמניה, מונה למנהל מחלקת המוזיקה של התחנה.
לצד התחנה הוקם אנסמבל שהורכב ברובו מעולים ממרכז אירופה ואשר ניגן קטעים שונים. בשנת 1938 שלמון הקים על בסיסו את תזמורת שירות השידור של פלשתינה, אשר הפכה לימים לתזמורת הסימפונית ירושלים.
בתוכנית הקונצרטים הושם דגש על נגינת מוזיקה קלאסית ישראלית מפרי עטם של מלחינים שחיו באותה תקופה בארץ ישראל. בקונצרטים בשנת זו נכללו סוויטות לכלי קשת מאת ורדינה שלונסקי, יוסף טל ומרדכי סתר; וריאציות על שיר מאת קראל שלמון; ושיר ערש למיתרים מאת המוזיקולוג פטר עמנואל גרדנויץ.
מנצח התזמורת היה שבתי פטרושקה והוא גם ניגן בה בקונטרבס ובחצוצרה, כתב מוזיקה לתסכיתים וערך עיבודים מוזיקליים.
בקול ישראל.