היתרונות של השיטה היא שמירת המילים לטווח ארוך יותר שהיא מקדמת במיוחד, ואת המשתמשים שגם מקבלים תחושה טובה, במיוחד עד כמה שגבוה הידע האישי שלהם יכול למגיע. במקרה זה, פתקיי בזק שנגעו בהם טרם נלמדו ובכך מונעים התבטלות (למשל, בהשוואה לספר אוצר מילים קלאסי, מילון). בהשוואה לתכנת פתקיי בזק, יש יתרון בכך שאת פתקיי הבזק הפיזיים ניתן לקחת לכל מקום בכמויות קטנות והם יכולים להיות עמידים יותר מאשר מכשירים אלקטרוניים, ולכן, כך יותר מתאימים לפרויקטים של למידה בקנה מידה גדול (למשל, לימוד מעמיק יותר של השפה). בשימוש מעשי, ניתן להגדיל את היעילות של השיטה כאשר לומדים עם משמעויות מרובות, לא רק בצפייה בחזית ובגב הפתק.
חסרון של השיטה הוא בכך שיש להשתמש בה באופן קבוע כדי להשיג הצלחה בלמידה לטווח ארוך. חסרון נוסף הוא בעבודת יד. אם כי יש כבר אוצר מילים זמין מסחרית ואנשים שמאמנים אוצר מילים עבור שפות בתור עבודה, יש גם הצעות מקבילות עבור יסודות מנהל עסקים (נכון ל-22 בדצמבר 2013). עם זאת, עבור תחומי ידע אחרים, הפתקים בדרך כלל צריכים להיווצר, כלומר כמות מסוימת של כתיבה וכך גם זמן. בנוסף, למידת (פתקיי בזק) הפתקים צריכה להיות מוכנה היטב, כי טעויות בהכנה ידנית תגרום לכך שילמדו אחרת ממה שתכננו. לעומת זאת, בתוכנות פתקיי בזק מסוימות יש חיסרון שכמה מתיבות הקבצים גם תופסות קצת מקום.
מערכות.
ישנן מערכות שונות לשימוש בכרטיסים, מערכות רבות מבוססות סביב העיקרון של שינון בסירוגין - בדיקת מידע במרווחים הולכים וגדלים. ניהול ידני של אורך ההפוגות יכול להוסיף במידה רבה את התקורה של שימוש בכרטיסים: מערכת לייטנר היא מערכת פשוטה של שינון בסירוגין המיועדת לכרטיסי זיכרון העשויים מנייר, שיטת-בת שפותחה בשנים האחרונות המתבססת על מערכת לייטנר קרויה שוטף תמידי, בה הלומד צריך לעבוד על פי לוח שמכיל 64 ימים ובו רמות מ 1–7 בשונה משיטת לייטנר שמכילה 5 רמות. מערכת לייטנר מתבססת על מספר קטן של תיבות ואלגוריתם (שיטת חישוב) פשוט, בעוד האלגוריתמים של סופר ממו יותר מסובכים, עם מעקב אחר כל כרטיס בנפרד, ומיועדים ליישום על ידי המחשב.
כרטיסים תלת-צדדיים.
כרטיסים פיזיים לא בהכרח דו-צדדיים. גרסה אחרת, שנמצאת בכרטיסים אלקטרוניים, היא מה שמכונה כרטיס תלת-צדדי. זהו סוג מסוים של כרטיס אסימטרי דו - צדדי ; מופשט, לכרטיס כזה יש שלושה שדות: שאלה, תשובה ותשובה *, שבו, שאלה ו ותשובה מומרים בהתהפכות, אבל תשובה * היא תמיד התשובה – שני "הצדדים" הם כך שאלה / תשובה, תשובה * ו תשובה / שאלה, תשובה *. באופן קונקרטי, אלה הכי שימושיים בלימוד אוצר מילים זר שבו ההגייה הזרה אינה שקופה מן הכתיבה הזרה – במקרה זה השאלה היא המילה המקומית, התשובה היא המילה הזרה (כתובה), ואת ההגייה שהיא תמיד חלק מהתשובה (תשובה *). זה במיוחד המקרה עבור כתב סיני, כמו בשפות סיניות ו שפת הקאנג'י היפנית, אבל יכול לשמש גם עבור איות לא פונטי אחר, כולל, אנגלית כשפה שנייה.
דוגמאות.
סטודנט דובר עברית לומד את המילה הסינית 人 (רן, אדם)
שאלה: אדם
תשובה: רן, 人
חילוף:
שאלה: 人
תשובה: רן, אדם
או סטודנטית צרפתית לומדת את המילה האנגלית "enough" (בצרפתית assez) בשל ההגייה החריגה של - ה IPA, ההגייה ניתנת יחד עם המילה עצמה.
שאלה: assez
תשובה: ɪˈnʌf\ enough
חילוף: 1
שאלה: enough
תשובה: ɪˈnʌf\ assez
מטרה.
מטרתם של כרטיסים בעלי שלושה צדדים היא לספק את היתרונות של שני צידי קלפים - יצירה נוחה (להזין נתונים פעם אחת כדי ליצור שני כרטיסים), עדכונים מסונכרנים (שינויים משתקפים אחד בשני), ואת המרווח בין הצדדים הנגדיים (הופכיים נגדיים של אותו כרטיס לא נבדקים קרוב מדי ביחד) - אין צורך בכרטיס להיות סימטרי.
ניתן להכליל עיקרון זה למספר שרירותי של שדות נתונים הקשורים לרשומה אחת, כאשר כל שדה מייצג היבט אחר של עובדה או של צרור עובדות.
יישומי מחשב / שינון רב חושי.
יש מגוון רחב של תוכניות, כולל בקוד פתוח ובשירותים מקוונים, הזמינות ליצירה ושימוש בכרטיסים וירטואליים ככלי מסייע בלמידה.
על פי העיקרון של "למידה עם חושים מרובים" שיעור ההחזקה (זיכרון) גבוה יותר ככל שמשתמשים יותר בהבנה. לדוגמה, שיעור ההצלחה עולה באופן משמעותי אם אחד קורא את השאלה ואת התשובה של הקובץ במהלך הלמידה (כלומר, על ידי ראייה, דיבור, שמיעה, כבר שלושה חושים בשימוש). יישום המחשב של המערכת מציע הרבה יותר אפשרויות כאן:
יתר על כן, שאילתות אלגוריתמים מורכבות יותר נמצאות ביישומי מחשב. לכל שאילתה של פתק בזק יש זמן שאילתה וייצור תוצאת שאילתה (0 = לא ידוע או 1 = ידוע). את סדרת הזמן הבינארי המקבילה ניתן לאחסן ולהשתמש כדי לקבוע את אלגוריתם השאילתה האופטימלית למשתמש ספציפי. לשם כך, ניתן להשתמש בשיטות מתמטיות שונות עבור רשתות עצביות. מרווחי השאילתה של פתקיי הבזק שנקבעים באופן שרירותי יחסית עם מערכת לייטנר ניתנים למִטּוּב כמו באלגוריתם SM2 על פי ווזניאק (1998).
היסטוריה.
כרטיסי זיכרון מנייר שימשו לפחות מאז המאה ה-1, עם התרת קריאה (1834), סדרה של כרטיסים פונטיים (שיטה פונטית, תורת הקול להוראה באנגלית) מאת המורה לאנגלית פאוול לי מורטימר, נוצרו על ידי כמה מהן ככרטיסי זיכרון ראשוניים. בעבר, ספר-קרן (עשוי מקרן של חיה מסוימת) חד-צדדי שימש לחינוך אורייני מוקדם.
שיטת לייטנר עבור תזמון כרטיסי זיכרון הוצגה על ידי העיתונאי המדעי הגרמני סבסטיאן לייטנר בשנות ה-70, במיוחד 1972 "So lernt man lernen. Der Weg zum Erfolg (איך ללמוד כדיי ללמוד)", בעוד התוכנית סופר ממו ואלגוריתם (במיוחד אלגוריתם SM-2, שהוא הפופולרי ביותר בתוכניות אחרות) הוצג ב -13 בדצמבר 1987 על ידי החוקר הפולני פיוטר ווזניאק.
פין ביילור
פורד אקוספורט
פורד אקוספורט (באנגלית: Ford EcoSport) הוא קרוסאובר עם מאפייני SUV מתוצרת קונצרן הרכב פורד אשר מיוצר משנת 2003 ועד היום.
משנת 2018 משווקים דגמי "פורד אקוספורט" באמריקה הצפונית.
היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בבורונדי.
אתר הרישום מצהיר כי: "לרישום BI יש מדיניות ליברלית כלפי שמות דומיינים הקשורים לשמות העסק או לאחד מסימניו הרשומים, העיקרון העיקרי ברישום הוא שהשם חייב להביע את האמת: "הרישום פתוח לכל אחד ברחבי העולם, אבל אינו מיועד לרישום מטעה", אם כי לא נראה שיש פעילות להבטיח עיקרון זה קודם מכירת הדומיין, האתר מצהיר עוד כי: "אנו מזהירים משימוש בסיומת זו על מנת להטעות אנשים, הסיומת מיועדת עבור הרפובליקה הבורונדית ולא שום דבר אחר", (זה ככל הנראה נועד למנוע שימוש של פרשנות אחרת לסיומת כגון סיומת tv. עבור טלוויזיה וסיומת la. עבור לוס אנג'לס). אם כי לא ברור שיש באמת שימוש באופן זה אך הדומיין משמש לחברה הישראלית Vision.bi, המפתחת בינה עסקית (Business Intelligence).
לא נראה כי למדיניות זו יש השפעה מאחר שמספר התחומים הרשומים נמוך ביותר, ניתן אולי להסביר זאת בהתחשב במצבה של המדינה שהיא מהעניות בעולם.
פורמולה 1 עונת 1969
עונת 1969 הייתה העונה העשרים של אליפות הפורמולה 1, שאורגנה על ידי הפדרציה הבינלאומית לרכב (FIA). ג'קי סטיוארט זכה באליפות הנהגים בפעם הראשונה.
דירוג האליפות.
שיטת הניקוד.
הנקודות בכל מרוץ הוענקו לנהגים שסיימו באחד מששת המקומות הראשונים. בחישוב נקודות האליפות הובאו בחשבון חמש התוצאות הטובות מתוך ששת המרוצים הראשונים בעונה וארבע התוצאות הטובות מתוך חמשת המרוצים האחרונים בעונה.
אליפות היצרנים.
בחישוב הנקודות הובאה בחשבון רק התוצאה הגבוהה ביותר שהושגה על נהג בקבוצה בכל מרוץ. התוצאות המודגשות הן התוצאות שנחשבו לחישוב הניקוד באליפות.
ציראק
ציראק (בהונגרית: Cirák) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון שבצפון-מערב הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית ציראק קטנה משמעותית, מ-695 תושבים בשנת 1990 עד 558 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-19%).
בציראק חיו מעט יהודים.
דנשפה
דנשפה (בהונגרית: Dénesfa) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון שבצפון-מערב הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית דנשפה קטנה משמעותית, מ-429 תושבים בשנת 1990 עד 339 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-20%).
בדנשפה חיו מעט יהודים.
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-26
טקס פרסי האקדמיה הבריטית לקולנוע ה-26 שמעניקה האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה, נערך בשנת 1973, בו הוענקו פרסים לסרטים הטובים ביותר של שנת 1972.
קטיה אבשטיין
קטיה אבשטיין (בגרמנית: Katja Ebstein; נולדה ב-9 במרץ 1945) היא זמרת גרמנייה. ייצגה את גרמניה באירוויזיון בשנים 1970, 1971 ו-1980.
ביוגרפיה.
אבשטיין נולדה בשלזיה תחתית וגדלה בברלין המערבית, לאחר התיכון היא למדה ארכאולוגיה ושפות רומאניות, בהיותה סטודנטית החלה לשיר במספר מועדונים וב-1964 החלה לעבוד עם ARD, רשת השידור הציבורית הגרמנית, לאחר מכן היא גם השתתפה בפסטיבל מוזיקה בבלגיה.
היא ייצגה את גרמניה בתחרות שירי האירוויזיון שלוש פעמים:
ב-1970 עם השיר "Wunder gibt es immer wieder" דורגה במקום השלישי.
ב-1971, שנה לאחר מכן שרה באירוויזיון את השיר "Diese Welt" וגם שם הייתה במקום השלישי.
באירוויזיון 1980 הגיעה למקום השני לאחר ג'וני לוגן עם השיר "Theater".
ב-2005 יצא הספר "The Eurovision Song Contest - The Official History" הסוקר את ההיסטוריה של האירוויזיון, שם הכתב עליה שהיא האמנית הצליחה ביותר בתולדות התחרות שאף פעם לא זכתה בה.
ב-2007 הייתה במקום השני בעונה השנייה של תוכנית הריקודים "Let's Dance".