חמש המדינות אשר הן חברות קבועות במועצת הביטחון של האו"ם, ויכולות להחזיק באופן חוקי בנשק גרעיני על פי הסכם אי הפצת נשק גרעיני (NPT): ארצות הברית, רוסיה, בריטניה, צרפת, סין.
שלוש מדינות אשר אינן חתומות על הסכם אי הפצת נשק גרעיני: הודו, פקיסטן וקוריאה הצפונית.
ISO 6346
ISO 6346 הוא תקן בינלאומי לקידוד, זיהוי וסימון מכולות מטען. התקן קובע
שיטת זיהוי לפיה:
עוד הוא קובע את קוד גודל וסוג המכולה, קוד מדינת מוצא וסימונים תפעוליים.
שיטת זיהוי.
קוד זיהוי בעלות.
קוד הבעלות מורכב משלוש אותיות לטיניות גדולות המזהות את בעלי המכולה או מפעילה העיקרי. קוד הבעלות רשום בלשכה הבינלאומית למכולות (צרפתית: Bureau International des conteneurs, ר"ת BIC), שמושבה בפריז. הלשכה דואגת לקוד בעלות ייחודי לכל מפעיל מכולות.
זיהוי קטגורית ציוד.
זיהוי קטגורית הציוד נעשה בעזרת אחת האותיות הלטיניות הגדולות הבאות:
מספר סידורי.
המספר הסידורי מורכב משש ספרות אותן קובע בעל המכולה או מפעילה, המספקות זיהוי ייחודי למכולה בתוך צי המכולות של אותו מפעיל או בעלים.
ספרת ביקורת.
ספרת הביקורת מורכבת מספרה אחת המאפשרת לוודא את דיוק התיעוד והשידור של קוד הבעלות ומספר הזיהוי.
אופן חישוב ספרת הביקורת.
לכל אות לטינית קיים ערך מספרי, החל מ-10 לאות A וכך הלאה (ללא המספרים 11, 22, 33):
ספרות המספר הסידורי נותרות ללא שינוי.
כל אחד מן המספרים כתוצאה מצעד החישוב הראשון מוכפל במספר שהוא תוצאת חזקה שבה בסיס החזקה הוא 2 ואילו מעריך החזקה הוא המיקום של המספר (החל מ-0) משמאל לימין.
הטבלה הבאה מדגימה את מעריכי החזקה והמכפילים המתקבלים בצעד החישוב השני:
א. סכם את כל המספרים המתקבלים בצעד החישוב השני
ב. חלק את התוצאה המתקבלת ב-11
ג. קח את החלק השלם של התוצאה
ד. הכפל את המספר השלם ב-11
ה. את התוצאה המתקבלת בשלב ד. הפחת מן התוצאה בשלב א.: זוהי ספרת הביקורת!
אם ההפרש המתקבל הוא 10, אזי ספרת הביקורת היא 0. כדי להבטיח כי תוצאה חישובית כזו לא תתקבל, התקן ממליץ כי המספר הסידורי של המכולה צריך להיקבע באופן שלא יניב הפרש של 10 בסוף החישוב. אולם קיימות מכולות הנושאות זיהוי ISO שאינו מתאים להמלצה זו ולכן תוכנות חישוב ספרת הביקורת צריכות להיות מתוכנתות אף לאפשרות זו.
בעיות מעשיות.
במהלך חיי המסחר קורה שמכולות נושאות סימני זיהוי שאינם מתאימים לתקן ISO 6346, אך עם זאת הן עומדות בתקני הבטיחות של האמנה הבינלאומית למכולות בטוחות (International Convention for Safe Containers, 1972 (CSC)). בדרך כלל מכולות אלה אינן בבעלות חברת המטענים אלא בבעלות בעל המטען. על מכולות כאלה יכול שלא יהיה קוד בעלות ולא קוד זיהוי קטגוריה ואף לא ספרת ביקורת. במקרים כאלה אין זה מומלץ לנהוג על פי דרך החישוב של ISO 6346 כיוון שהדבר עשוי לגרום לתקלות בזיהוי למשנעי המטען ובמסופי המכולות, דבר שעלול לעכב את העברת המכולה ליעדה כתוצאה מכך שמערכות המחשב המפקחות על תנועת המכולות עלולות לתייג מכולה כזו כמכולה "אבודה".
קוד גודל וסוג.
ISO 6346 קובע קודים גם לגודל ולסוג המכולה. כאשר אלה מופיעים על המכולה הם מוצגים ברצף.
הקודים מורכבים מן המרכיבים הבאים:
להלן סקירה של הקודים הנפוצים ביותר:
קוד מדינה (אופציונלי).
קוד המדינה מורכב משתי אותיות לטיניות גדולות כפי שנקבע בתקן ISO 3166. הקוד מציין את המדינה שבה רשומה המכולה ולא את לאומיותו של בעל המכולה או מפעילה. אותיות קוד המדינה צריכות להיות בגובה 100 מ"מ לפחות.
סימנים תפעוליים נדרשים.
סימנים תפעוליים נועדו אך ורק כדי לצורך מתן מידע הנדרש לשינוע המכולות או למתן התראות ויזואליות. הסימנים מתייחסים לפרטים הבאים:
דורון אגוזי
דורון אגוזי (נולד ב-25 באוקטובר 1980 במעברות) הוא קלע ישראלי.
ביוגרפיה.
אגוזי החל להתאמן כנער במועדון הקליעה הפועל מעברות, והיה לחניכו של גיא סטריק.
הישגו הראשון בזירה הבינלאומית היה המקום הרביעי באליפות אירופה בירי ברובה אוויר, שנערכה בהונגריה ב-2004. בשנת 2005 זכה במקום השמיני באליפות אירופה בקליעה שנערכה בסרביה, בתחרות ירי משלושה מצבים מ-50 מטרים. הוא חזר על הישג זה באליפות אירופה שנערכה בגרנדה ב-2007, ובכך הבטיח את השתתפותו באולימפיאדת בייג'ינג.
באולימפיאדה דורג אגוזי במקום ה-41 בתחרות ברובה אוויר מ-10 מטרים, ובמקום ה-36 בתחרות בירי משלושה מצבים.
במקביל לאימוני הקליעה, עובד אגוזי במחלקת המחקר והפיתוח של מפעל התרופות "תרימה" בקיבוץ מעברות ולומד לתואר בהנדסת מכונות בטכניון.
ישראל בן ארצי
הלדר פוסטיגה
פחמון (כימיה)
בכימיה, פִּחְמוּן או קַרבּוֹנִיזַצְיה הוא תגובה כימית שבה חומר אורגני מתפרק לפחמן וגזים שונים, בתהליך פירוליזה או זיקוק יבש. התהליך משמש לעיתים קרובות בכימיה אורגנית ליצור גז פחם או זפת פחם מפחם גולמי. דלקים מאובנים הם תוצר של תהליך פחמון של חומר אורגני.
כאשר ביומסה נחשפת לפרץ חום חזק (כמו בפיצוץ פצצת אטום או זרם פירוקלסטי של הר געש), הפחמון יכול להתרחש במהירות, ונותר פחמן מוצק. כאשר הושמדה העיר הרומית הרקולנאום בהתפרצות וזוב, חומרים אורגניים רבים, כמו רהיטים, עברו פחמון מהיר עקב החום הרב.
תהליך הפחמון אקסותרמי בדרך כלל, כלומר פולט אנרגיה. לכן התהליך יכול להזין את עצמו. לדוגמה, עבור גלוקוז, התגובה פולטת כ-237 קלוריות לגרם.
תוכנית התאוששות מאסון
תוכנית התאוששות מאסון (באנגלית: Disaster Recovery Plan או DRP) היא תוכנית הכוללת תהליכים, מדיניות ונהלים המשמשים להתאוששות מאסון המשבית לזמן לא קצר את התשתית הטכנולוגית החיונית לפעילותו של ארגון.
דוגמאות לאירועי אסון שבהם נדרש שימוש בתוכנית ההתאוששות: שרפה, רעידת אדמה, הצפה, התפוצצות פצצה, קריסת בניין, מחיקה מוטעית וכדומה.
תכנון תוכנית התאוששות מאסון היא קבוצת משנה של תהליך גדול יותר הידוע כהבטחת רציפות הפעילות העסקית (באנגלית: ) המנסה להתמודד עם מכלול רחב יותר של תקלות. תוכנית ההתאוששות מאסון צריכה לכלול תכנון לחידוש של יישומים, נתונים, חומרה, תקשורת (כגון רשת) ואלמנטים אחרים של טכנולוגיית המידע. תוכנית הבטחת הרציפות העסקית (BCP) כוללת בנוסף תכנון של היבטים שאינם קשורים לטכנולוגיית המידע כגון שמירה על אנשי מפתח, מתקנים, תקשורת והגנה על המוניטין.
המרכזיות של מערכות המחשוב בתפקודם של ארגונים רבים מדגישה את הצורך ב-DRP בתחום זה. לא רק חנות אינטרנט, שעיקר קיומה מתבסס על תשתיות מחשוב תחדל לתפקד בעקבות השבתה שלהן. גם בנק, שהמחשוב הוא רק אחד ממרכיבי התשתית של פעילותו (יחד עם סניפים, הון, משאבי אנוש וכדומה), אינו מסוגל לתפקד בעת השבתה של מערכת המחשוב. מטרת ה־DRP היא המשך ביצוע עבודות המחשוב של הארגון על מנת שהארגון יוכל להמשיך בפעילותו העסקית. במקרה אסון הפתרון הוא המשך עבודה ממרכז מחשבים אחר הנמצא באתר פיזי רחוק ממרכז המחשבים שקרס. תכנון תהליך ההתאוששות מאסון ומימוש ההתאוששות בפועל עשויים להיות תהליכים מורכבים. לתוכנית ה-DRP עשויים להיות מספר רבדים: עסקי, טכנולוגי ולוגיסטי.
רקע.
עם חשיבותה הגוברת של טכנולוגיית מידע להמשך פונקציות עסקיות קריטיות, בשילוב עם מעבר לעבודה גלובלית הנעשית מסביב לשעון, חשיבות ההגנה על תשתיות המידע של ארגון נתונים מפני פגיעה מקבלת עדיפות הולכת גוברת יותר ויותר.
כיום, בניגוד לעבר הרחוק בו היו מערכות המחשוב מערכות תומכות בעבודת ארגונים, מערכות המחשוב המודרניות הפכו למרכיב הכרחי לביצוע פעילות עסקית ותהליכים עסקיים. כתוצאה מכך להפסקת פעולתן עלולות להיות השלכות קשות על ארגונים בתחום העסקי, בתחום התפעולי, בתחום הכספי ובתחום התדמיתי. כך למשל הפסקת עבודת מרכז מחשבים של בנק למספר שעות עלולה להביא בין השאר לתוצאות הבאות:
מתיאור זה ברור לגמרי, שהפסקה בעבודת מערכות המחשוב כתוצאה מאסון עלולה לגרום נזק כספי משמעותי לבנק, ובנוסף לכך עלולה להיפגע תדמיתו משום שהוא אינו יכול במצב זה לספק שירותים ללקוחותיו.
ההערכה היא כי החברות הגדולות ביותר משקיעות בין 2% ל־4% מתקציב טכנולוגיית המידע שלהן על תכנון התאוששות מאסון, במטרה למנוע הפסדים גדולים יותר במקרה שהעסק לא יכול להמשיך לתפקד בשל אובדן של תשתית טכנולוגיית המידע והנתונים. מתוך החברות שבהן היה אובדן גדול של נתונים עסקיים, 43% מעולם לא נפתחו מחדש, 51% נסגרו תוך שנתיים ורק 6% ישרדו בטווח הארוך. נושא זה קיבל דחיפה משמעותית בעקבות פיגועי 11 בספטמבר שלא רק הביאו לתודעה את האפשרות של פגיעה מכוונת במרכז עסקים אלא אף הביאו לקבלת מספר חוקים המחייבים חברות מסוימות (בתי חולים למשל) לנהל תוכנית התאוששות מאסון אפקטיבית.
על מנת למזער את הנזקים מתכננים ארגונים את אופן ההתמודדות במקרה אסון באמצעות ביצוע עבודות המחשוב במרכז מחשבים אחר. במקרים רבים כמות משאבי המחשב וכמות המשאבים הלוגיסטיים העומדים לרשות הארגון באתר החלופי קטנים מכמות המשאבים באתר בו התרחש אירוע האסון, כתוצאה מכך עלול הארגון להידרש לוותר על חלק מהמערכות ולספק רמת שירות נמוכה יותר במערכות אחרות. קביעת העדיפויות, כלומר: ההחלטה אילו מערכות יפגעו ובאיזו מידה היא חלק מתוכנית ההתאוששות מאסון. תהליך ההתאוששות הוא תהליך האורך זמן. בזמן ביצוע תהליך ההתאוששות עשויים לא להינתן כל השירותים או חלק מהשירותים. החזרה למתן שירותים היא הדרגתית.
האסונות איתם צריכה התוכנית להתמודד יכולים להיות מסווגים עקרונית לשתי קטגוריות רחבות (ששילוב ביניהן הוא לרוב האפשרות הגרועה ביותר):
התוכנית ברמה העקרונית.
הפעולות לבניית התוכנית כוללות: