נפט התגלה במצרים ב־1910, וב־1999 הגיע תפוקת הנפט במצרים לכ־44 מיליון טון, המשמש בעיקר לצריכה פנימית, ובחלקו לייצוא. עם זאת, מצרים נדרשת לייבא נפט ממדינות אחרות, בשל צורך להפקת דלקים מסוג נפט שאינו קיים במצרים. במצרים מספר בתי זיקוק, המזקקים נפט בהיקף של כ־25 מיליון טון בשנה. במצרים מרבצי גז טבעי גדולים. באמצעות צינור הגז הערבי, מייצאת מצרים גז טבעי לירדן, סוריה ולבנון. שלוחה מצינור זה סיפקה גז טבעי לישראל בין השנים 2008 ל־2011. עם זאת, הגידול הטבעי הגבוה במצרים הוביל ב־2012 למחסור בגז טבעי בתוך מצרים, ולצורך בייבוא גז טבעי ממדינות אחרות.
חשמל מיוצר במצרים באמצעות תחנות כוח הפועלות בדלקים שונים, ובאמצעות תחנה הידרו אלקטרית בסכר אסואן, המפיקה כ־2,100 מגה-וואט. בשנת 1967 סיפקה תחנה זו 50% מצריכת החשמל במצרים, אך עד 1998 ירד שיעור זה לכ־15%, על רקע גידול ניכר בצריכת החשמל במצרים. יצור החשמל במצרים ותשתיות ההולכה אינם מספיקות לביקוש הגובר, ובעקבות כך אמינות אספקת החשמל נמוכה, והפסקות החשמל תדירות.
חקלאות.
רוב שטחה של מצרים הוא מדבר, ורק כשני אחוזים משטחה של מצרים ניתנים לעיבוד חקלאי, רובם בהשקיה סביב הנילוס.
הגידולים החקלאיים העיקריים הם כותנה, אורז, תירס, חיטה, קטניות, פירות, ירקות, בקר, תאואים, כבשים ועזים. ענף חקלאי חשוב נוסף הוא ענף הדיג.
תעשייה.
ענפי התעשייה העיקריים במצרים הם טקסטיל, מוצרי מזון, כימיקלים ודשנים, נפט ומוצריו, מלט וחומרי בנייה.
תיירות.
טרם המהפכה של שנת 2011,היוותה התיירות עוגן חשוב בכלכלה המצרית, כאשר בשנת 2010 נרשם שיא של כ15 מיליון תיירים במדינה. עקב היותה מדינה שהתברכה באתרים מיוחדים ונדירים (דוגמת הפרמידות ושאר השרידים מהתקופות העתיקות), וכן עובדת היותה קרובה יחסית לאירופה, זולה ויציבה באותה תקופה, עודדו תנועת תיירים מוגברת למדינה.
עקב המהפכה, הכאוס ששרר בעקבותיה והידרדרות הביטחונית והפוליטית, צנחה תנועת התיירים למדינה, מגמה שהתגברה עקב פיגוע הפלת המטוס בשנת 2015. כתוצאה מכך בשנת 2016 נכנסו למצרים 5 מיליון תיירים. ואם זאת נרשמה מגמת התאוששות בשנת 2019 ביקרו במצרים 13 מיליון תיירים זרים קרוב לשיא של שנת 2010. התיירות מהווה כ-15% מהתוצר המקומי גולמי של מצרים ומעסיקה כ-10% מהעובדים במדינה.
תעלת סואץ.
מצרים גובה תשלום על כלי שיט שעוברים בתעלה, המקצרת מאוד את הדרך בין אירופה למזרח הרחוק. טרם המהפכה, דמי המעבר בתעלת סואץ הכניסו לקופת מצרים כ-5 מיליארד דולר בשנה, וכ-10% מתנועת הספינות בעולם עברה דרכה בכל שנה. עקב המונופול התעבורתי והיעדר תחרות, שמרו המצרים על מחיר גבוה, מה שגורם לחיפוש נתיב אלטרנטיבי, כמו הנתיב הצפון מזרחי, או דרך נמל אילת.
סיוע חוץ.
מאז חתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים ב־1979, נהנית מצרים מסיוע חוץ אמריקאי רחב היקף - הן בתחום האזרחי, והן בתחום הצבאי. כמו כן, מטבע חוץ נכנס מעבודות חוץ של פועלים מצרים במדינות ערביות שכנות ובאזור המפרץ הפרסי.
חסרונות הכלכלה.
לכלכלה המצרית מספר חסרונות הפוגעים בה.
בין החסרונות ניתן למנות:
סובסידיות.
במצרים נהוגות סובסידיות רחבות היקף, על קמח, סולר, גז בישול ומוצרי יסוד נוספים. היקף הסובסידיות בשנת 2012 עמד על כ־20 מיליארד דולר (מחציתם על סולר). בלעדי סובסידיות אלו, לא תתאפשר חקלאות רחבה במצרים (בשל הצורך בדלק לשאיבת מים להשקיה), וייווצר משבר מזון בשל מחירים גבוהים, דבר שיעורר תסיסה חברתית חזקה במצרים. בשל כך, נמנעו השלטונות במצרים מפגיעה בסובסידיות במהלך השנים. כדי לקיים את משטר הסובסידיות, נדרשת מצרים ליבוא רחב היקף של חיטה וסולר, שכן המשאבים המקומיים אינם מספיקים לביקוש (מצרים מייבאת כחצי מכמות החיטה הנצרכת). למרות ההיקף הרחב של הסובסידיות, על פי הבנק השווייצרי קרדיט סוויס, כ־50% מהכנסות משפחה מצרית ממוצעת מופנים לרכישת מזון. בעקבות הסובסידיה הנרחבת על חיטה, צריכת חיטה לנפש במצרים כפולה מהממוצע העולמי (כ־160 ק"ג לנפש). ב־2008, כ־70% מאוכלוסיית מצריים (כ־56 מיליון איש) היו זכאים לרכישת מזון מסובסד.
פמיניזם בריטי
Sunshine Kitty
Sunshine Kitty (בעברית: חתלתול אור-השמש) הוא אלבום האולפן האולפן הרביעי של זמרת ופזמונאית השוודית טובה לו. האלבום יצא לאור ב-20 בספטמבר 2019 על ידי חברת התקליטים יוניברסל מיוזיק גרופ. שבעה סינגלים יצאו מתוך האלבום.
רקע והפקה.
האלבום הוקלט בלוס אנג'לס ובשוודיה וכונה כ"הפרק החדש של לו", האלבום מדבר על "השבת אמון, חוכמה ושיכורות קשה, ועוד על פרק זמן ורומנטיקה התנשאה". לו גם אמרה שכותרת האלבום היא כמו "לשחק על כוח הכוס", וכינה את החתול המצויר "הרחבה שלי וחלק שלי מהמוזיקה החדשה". לו גם אמרה שהשירים באלבום " יותר שמחים ומאושרים" מהחומר הקודם שלה וכי באלבום יופיעו בסגנון "בנג'רס מועדונים". ב-31 ביולי, הכריזה לו ברשתות החברתיות שלה על עטיפת האלבום ורשימת הרצועות.
מהדורה מחודשת.
ב-18 במאי 2020, הופיעה באתר בטאיוואן הזמנה מראש של אלבום האולפן האחרון שלה כמהדורה מחודשת של האלבום הנקראת "Sunshine Kitty - Paw Prints Edition", בו נחשפה עטיפת האלבום ותאריך צאתו של המהדורה ב-22 במאי. המהדורה מכילה ארבעה שירים מתוכם שני סינגלים חדשים שטרם פורסמו באלבום בנוסף לעוד ארבעה שירים בהן רמיקסים וגרסאות לייב. יום לאחר מכן הכריזה לו שתוציא שיר חדש "sadder badder cooler" וחשפה פרטים על האלבום עצמו.
סיבוב הופעות.
כדי לקדם את האלבום, לו תצא לסיבוב ההופעות השלישי שלה, "Sunshine Kitty Tour", באירופה ובבריטניה.
רוזטי
זיגולופודון
זיגולופודון (שם מדעי: Zygolophodon) הוא סוג נכחד של יונק ממשפחת הממוטיים שבסדרת הפילאים שחי במשך תקופת המיוקן עד לאמצע הפליסטוקן לפני 17-0.781 מיליון שנה. סוג זה תואר לראשונה בשנת 1877 ונכללו בו 6 מינים אשר חיו ברחבי אירואסיה, אפריקה ואמריקה הצפונית.
עצמות היצור כללו בעיקר ממאובני הגולגולת, לסת תחתונה ושיניים טוחנות עבות ובעלות חריצים. השיניים הזכירו מאוד שיני ממותה, אך היו שונים מאלה של הפילים החיים. היצור חי בסביבת יערות וניזון מעלי עצים ושיחים שאולי הפיל בעזרת חדקו. היה לו חטים ארוכים מאוד שנעו ישר.
הזיגולופודון היה קרובו של המסטודון שבעבר השתייך לסוגו. ככל הנראה הוא התפתח ממיני פילאים כמו הטטרלופודון (Tetralophodon). זה היה יונק ענקי ואחד מהגדולים ביותר בכדור הארץ. הוא הגיע לגובה 3.4–4.1 מטר בכתפיו ולמשקל של 14–16 טונות. דבר זה הופך אותו לגדול אף יותר ממספר זאורופודים ומבין יונקי היבשה קטן רק מהפרצרתריום ממונגוליה.
עומר שפירא (ספורטאית)
עומר שפירא (נולדה ב-9 בספטמבר 1994) היא רוכבת אופני כביש ישראלית. נכון ל-2022, רוכבת שפירא בקבוצה האמריקאית EF Education-TIBCO-SVB ומחזיקה בתואר אלופת ישראל במרוץ הכביש לשנים 2017, 2018, 2019, 2020, 2021 ו-2022. היא הרוכבת היחידה שניצחה באליפות ישראל שש שנים רצופות. כמו כן, היא מחזיקה בתואר אלופת ישראל במרוץ נגד השעון בשנים 2020 ו-2022. שפירא ייצגה את ישראל באולימפיאדת טוקיו (2020).
ביוגרפיה.
גדלה במושב עין הבשור שבדרום, והחלה לרכוב במסגרת מועדון אופני ההרים בקיבוץ בארי שבנגב. בגיל 18 עברה להתאמן במועדון CCC באזור השרון, בהדרכתו של גל צחור. עד 2017 שפירא התחרתה תחת מועדונים ותחת הנבחרת הלאומית, אך ב-2017 קיבלה חוזה מקצועני ראשון בקבוצת ג'וספרדי-ביאנקי האיטלקית. תחת מדיה של הקבוצה היא זכתה באליפות ישראל באופני כביש, הגיעה במקום ה-8 בג'ירו דל טרנטינו אלטו אדיג'ה והשתתפה באליפות אירופה באופני כביש לנשים ביחד עם אביטל גז, רותם גפינוביץ ושני בלוך, אך לא סיימה את המירוץ. בג'ירו ד'איטליה לנשים , סיימה במקום ה-35. באליפות העולם בנגד שעון הגיעה במקום ה-27 ובאליפות העולם בכביש סיימה במקום ה-49.
בתום העונה, הקבוצה האיטלקית בה רכבה שפירא נסגרה והיא הצטרפה לקבוצת סיילאנס פרו סייקלינג . היא סיימה שביעית במירוץ גרציה-אורלובה , שמרה על תארה כאלופת ישראל וסיימה כסגנית של רותם גפינוביץ באליפות ישראל בנגד שעון. אבל ההישג הלאומי הנחשב שלה באותה שנה היה המקום ה-19 במירוץ הלה קורס בי טור דה פראנס , שהוא בעצם הגרסה החד יומית של הטור דה פראנס (מכיוון שלא מתקיים מרוץ טור דה פראנס בקטעים לנשים בשנים האחרונות).
באליפויות אירופה, במקצה נגד השעון הגיעה במקום ה-23 ובכביש הגיעה במקום ה-44. שפירא סיימה רביעית בקטע השביעי של טור סיקליסט פמינין אינטרנסיונל דה ל'ארדש , וסיימה במקום ה-19 הכללי. באליפות העולם, הגיעה במקום ה-49 במקצה הכביש ובמקום ה-27 במקצה נגד השעון.
ב-2019 הצטרפה ביחד עם רותם גפינוביץ לקבוצת קניון-SRAM , וניצחה שוב את אליפות ישראל באופני כביש. בטור קליפורניה לנשים , סיימה במקום החמישי את הקטע השני וסיימה במקום השמיני בדרוג הכללי. באוגוסט באותה שנה, היא השתתפה בטור של קולורדו. בקטע השני, שהסתיים במעבר הרים, היא סיימה במקום השלישי. בסיום המרוץ היא דורגה במקום השלישי בדרוג הכללי; הישג שיא לספורטאית ישראלית. בספטמבר 2019 סיימה במקום ה-13 במרוץ נגד השעון באליפות העולם באופני כביש שנערכה ביורקשייר, אנגליה; אף זה הישג שיא של רוכב כביש ישראלי באליפות העולם.
ב-2021 שפירא ייצגה את ישראל באולימפיאדת טוקיו 2020. במרוץ הכביש הצטרפה שפירא לבריחה של שלוש רוכבות שהובילו במרוץ במשך רוב אורכו. בק"מ ה-5 לפני הסיום נעקפה על ידי דבוקת הרוכבות וסיימה במקום ה-24. בהמשך המשחקים האולימפיים, היא סיימה במקום ה-15 במרוץ נגד השעון.
חיים אישיים.