אחד הייצוגים המוכרים ביותר לדמות הפרחה הוא שיר הפרחה (או, כפי שאייתו אז, 'שיר הפריכה'), שכתב אסי דיין וביצעה עפרה חזה ללחן של צביקה פיק. בשיר זה משורטטים קוויה של הפרחה כאחת שאין לה ראש "למילים ארוכות", ועם "הלקה, הליפסטיק ושאר דאווין". שיר זה עורר ביקורת עם צאתו עקב השימוש במילה "פרחה", שנתפסה על ידי המזרחים כביטוי לגזענות כלפיהם.
שימוש פופולרי נוסף במילה נעשה בשנת 2004 בשיר "בחום של תל אביב" שכתב עברי לידר ושרה שרית חדד. השיר נקרא בתחילה "פרחה במרצדס", אך השם שונה, אם כי השורה הכוללת את הביטוי נותרה מזוהה עם השיר. הפרחה הבליינית שתיאר אסי דיין בשנות ה-70 של המאה ה-20 קיבלה מספר מאפיינים של שנות ה-2000 כגון מכונית מרצדס עם מושבי עור, אך עדיין נותרה הבחורה קלת הדעת, המעוניינת בבילויים ובבחורים, ומתלוננת "הוי מה אתם רוצים, אנשים מסובכים".
הצגות סטראוטיפיות של הפרחה פופולריות עד היום בתוכניות בידור. דוגמה לייצוג של פרחה סטריאוטיפית היא הדמות של סיגי כהן (בגילום נתי קלוגר) בתוכנית הרצועה בערוץ ביפ, המתארת פרחה טיפשה עם צורת דיבור עילגת, בעלת לבוש המוני (בגדים מנומרים, עגילי חישוק וטייץ איילים) שלועסת מסטיק באופן קולני ואינה מפסיקה לדבר בטלפון.
ב-2014 יצא רון כחלילי בסדרה תיעודית ששודרה בערוץ 8 בשם "ערסים ופרחות - האליטות החדשות", על אפליית מזרחים בישראל.
פרשת שופטים
פָּרָשַׁת שֹׁפְטִים היא פרשת השבוע החמישית בספר דברים. לפי החלוקה לפרקים, היא מתחילה ב ומסתיימת ב. את פרשת שופטים קוראים בין ב' באלול לז' באלול.
נושאים בפרשה.
משה רבנו ממשיך את הנאום שנשא לפני מותו ובמסגרת זו מפרט את המצוות שנצטוו בהן בני ישראל. כרגיל בספר דברים, רוב המצוות כבר הופיעו בספרים הקודמים, לעיתים בשינויים בעלי משמעות. בין הציוויים:
מבנה הפרשה.
בפרשת שופטים יש 97 פסוקים, אשר מאוגדים ב-3 פרשיות פתוחות ועוד 15 סתומות. הפרשה מכילה 3 סדרים, כאשר הפרשה מתחילה בתחילת סדר ומסתיימת באמצע סדר וזאת בניגוד לכך שהיא מתחילה באמצע פרק ומסתיימת באמצע פרק לפי החלוקה לפרקים.
תאריכי הקריאה.
השבת בה קוראים את פרשת שופטים יכולה לחול בארבעה תאריכים שונים:
הפטרה.
ההפטרה המקורית של פרשת שופטים, הקשורה לפרשת השבוע, היא ב ("ויהי כאשר זקן") עד . ההפטרה היא על בקשת בני ישראל משמואל למנות להם מלך, שזה מעין הפרשה המדברת על הלכות מינוי המלך. הפטרה זו מתועדת בכתבי הגאונים ובמשנה תורה לרמב"ם.
אולם, החל מתקופת הראשונים התקבל מנהג לקרוא בשבתות לאחר תשעה באב סדרה של הפטרות מנבואות הנחמה הנקראות שבע דנחמתא. לכן, אין קוראים את הפטרת הפרשה, ובמקומה קוראים את ההפטרה הרביעית משבע דנחמתא. מפטירים ספר ישעיהו, מ ("אָנֹכִי אָנֹכִי") עד . רק במנהג איטליה, שקיבל רק שלש הפטרות נחמה, נקראת ההפטרה המקורית של הפרשה.
פריגן
שופטים
פרשת שפטים
שפטים
ניצני סיני
נִצָּנֵי סינַי או קָדֵשׁ בַּרְנֵעַ הוא מושב עובדים באזור הדרום, סמוך לגבול מצרים, ליד ניצנה ומעבר הגבול ניצנה השייך למועצה אזורית רמת נגב.
עד לנסיגת ישראל מחצי האי סיני בעקבות הסכם השלום עם מצרים, נקרא היישוב קדש ברנע על שם היישוב המקראי קדש ברנע, שהתקיים במקום המקורי בו הוקם היישוב. לאחר פינוי סיני הועתק היישוב לאזור ניצנה, אשר במשך שמונה חודשים גרו המתיישבים במושב אשלים. בשנת 1986 הועתק פעם נוספת, הפעם למקומו הנוכחי בו הוא נמצא כיום.
השם "ניצני סיני" ניתן למקום בשל קרבתו לחצי האי סיני, אך התושבים קוראים למושב קדש ברנע.
היישוב המקורי הוקם בשנת 1977 ונכון ל-2020 הוא מונה כ־286 תושבים.
שנית
שָׁנִית (בלועזית: סקרלטינה, Scarlatina) היא מחלה המתאפיינת באדמומיות בעור. הגורם למחלה הוא מין של החיידק "Streptococcus" מהמין "Streptococcus pyogenes".
מקור שם המחלה הוא בצבע השני, כאות לאדמומיות העור האופיינית למחלה. גם בשפות אחרות נגזר שם המחלה משם צבע השני. בלטינית ובשפות אירופאיות רבות השורש המדובר הוא Scarlet, ומכאן נגזר שם המחלה בשפות אלה - למשל, Scarlet fever ("קדחת שנית") באנגלית.
תסמיני המחלה.
המחלה מידבקת מאוד ויכולה להימשך למעלה משבוע. סימני סיום המחלה מתבטאים בגלדים על-פני הידיים וכפות הרגליים, הנעלמים אחרי האדמומיות בעור. בזמן המחלה נוצרים נוגדנים המונעים הדבקות חוזרת.
טיפול במחלה.
מלבד הטיפול בשלשולים ובהתייבשויות, הנגרמים כתוצאה מהמחלה, הטיפול במחלה עצמה הוא באמצעות פניצילין ותרופות אנטיביוטיות דומות כגון האריתרומיצין והקלינדמיצין.
בעבר נמשכה המחלה חודשים. את הירידה במשך המחלה ניתן לייחס לאנטיביוטיקה וכן להתפתחות זנים פחות אלימים של החיידק במרוצת הדורות. באנגלית קיימת הבחנה בין המחלה הקדומה והקשה (Scarlet fever) ובין צורתה הנוכחית (Scarlatina).
אבחנה מבדלת.
במקרים רבים נדרש להבדיל בין מחלה זו לקדחת דמוית-שנית של המזרח הרחוק, מחלה זיהומית אשר זוהתה לראשונה בשנת 1950 ברוסיה. כתוצאה מן הדמיון הרב בין הביטוי הקליני של שתי מחלות אלו, עלתה הסברה כי גם זו מקורה בזיהום סטרפטוקוקי. כיום ידוע שהגורם הוא חיידק הגרם שלילי "Yersinia pseudotuberculosis".
הדבקה וחיסון.
המחלה נפוצה בעיקר בקרב ילדים בני שנתיים עד 15. ההדבקה נגרמת בעיקר על ידי שאיפת אוויר שנושא את החיידקים אבל גם על ידי מגע עורי או עם עצמים המועדים להיות נושאים או מדגרות להתפתחות חיידקים. נמצא שבגיל עשר כ-80% מכלל אוכלוסייה זו כבר נושאים את הנוגדנים למחולל המחלה.
טרם נמצא חיסון יעיל כנגד המחלה, בעיקר בגלל אי ההצלחה לפתח נסיוב שיענה על הדרישות המדעיות המקובלות של אישור תרופות.
סונול
סונול ישראל בע"מ, הידועה יותר בשם "סונול", היא אחת מארבע חברות הדלק הגדולות בישראל.
היסטוריה.
חברת סוקוני ואקום.
חברת ואקום אויל החלה לפעול בתחום הקמעונאי בארץ ישראל ב-1917. בסוף שנות ה-20 הקימה החברה מרכזים בעפולה, שהייתה על הדרך הראשית לחיפה, במפרץ חיפה ובתל אביב. תחנות דלק נפרשו ברחבי ארץ ישראל.
בתחילת שנות ה-30 התאחדה חברת ואקום אויל עם סוקוני (The Standard Oil Company of New York - Socony) ושם החברה שונה ל"סוקוני ואקום".
בארץ ישראל פעלו עד תחילת שנות ה-30 רק שתי חברות לממכר דלק: ואקום אויל ושל. עד סוף 1935 נוספו אליהן גם בל-פטרול ומנטצ'ף. לקראת סוף המנדט החזיקה של 55-60% מהשוק, סוקוני 25-30% ומנטצ'ף 10-15%.
סוקוני ואקום הייתה אחת החברות שהמשביר המרכזי פעל כסוכנות שלה.
ב-1955 שונה שם החברה ל"סוקוני מובייל אויל" ובישראל שונה שם החברה למוביל אוייל אוף ישראל.
סונול.
בשנת 1956, בעקבות לחץ של החרם הערבי, עזבה חברת מובייל אויל את ישראל ומכרה את החזקותיה בישראל למשפחת סוננבורן מארצות הברית (שפעלה באמצעות חברה בשם L. Sonneborn Sons Inc). השם "סונול" מהווה קיצור של מיזוג שם משפחת הרוכשים והמילה "אויל". בשנת 1957 הפעילה סונול 48 תחנות דלק בישראל.
בשנת 1981 נמכרה סונול לגרנית הכרמל השקעות.
בין השנים 1969 ל-1996 החזיקה סונול 25% מחברת פדסקו (בשותפות עם החברות דלק ופז), שהיה לה מונופול לשיווק דלק בשטחים, עד הקמת רשות הפלסטינית.
בשנת 2004 החלה סונול בהקמת רשת חנויות נוחות בתוך תחנות הדלק שלה תחת המותג "So good".
בשנת 2005 ביקשו סונול וחברת דור אלון אישור של הממונה על ההגבלים העסקיים להתמזג, אולם הוא דחה את הבקשה. ערעור לבית המשפט אישר את המיזוג אולם ביוני 2006 ביטל בית המשפט העליון את הקביעה והחזיר את איסור הממונה על ההגבלים העסקיים על המיזוג.
בחודש נובמבר 2006 רכשה "קנית השלום השקעות בע"מ", שהיא חלק מקבוצת עזריאלי, מקבוצת בורוביץ-מוזס את השליטה בגרנית הכרמל, חברת האם של סונול, ובכך הפכה סונול לחלק מקבוצת החברות של דוד עזריאלי בישראל.
בראשית 2007 מונה רואה חשבון תמיר פוליקר למנכ"ל סונול ויזם מהלך של מיתוג תחנות הדלק של החברה בסמלה החדש בצבעי אדום, צהוב וכחול, ובהאצת פתיחת רשת חנויות הנוחות "So good". ב-2010 התפטר מתפקידו על רקע סכסוך עבודה עליו הכריזו עובדי תחנות הדלק של סונול.
באפריל 2016 נמכרה החברה לקרן גז ונפט ישראל, שותפות מוגבלת בראשות דודי ויסמן.
תרדמת קיץ
תרדמת קיץ או קִיּוּט (בלועזית: אֶסטיבציה) היא תרדמה של בעלי חיים אשר שוכנים בסביבה מדברית, כגון סנאי אדמה וטריטון הפסים, החלה בקיץ. תרדמת זו מסייעת לאורגניזם לשמור על הומאוסטאזיס למרות עליית הטמפרטורה וירידת הלחות באזור מחייתו. היא גם הופכת אותו לחסכוני באנרגיה בעת התייבשות הקרקע הפורייה.
ההתגוננות מחום הסביבה בעת תרדמת הקיץ נעשית הן במניעת ייצור חום גוף שקשה לפזרו והן על ידי מניעת הצורך לשוטט במקומות חמים לצורך חיפוש מזון.
תרדמת קיץ קיימת לא רק אצל בעלי חוליות. ישנם גם כמה זנים מפרוקי הרגליים כגון הנדל אשר בבוא הקיץ מתחבא מתחת לאבנים וחלזונות אשר נכנסים בקיץ לקונכיותיהם, על מנת לשמור על לחות גופם.
בסיום הקיץ בעלי החיים מתעוררים ושבים לשגרת חיים נורמלית.
ליא קניג
לִיַא (לאה) קֶנִיג-שְׁטוֹלְפֶּר (נולדה ב-30 בנובמבר 1929, כ"ז בחשוון ה'תר"ץ, לודז', פולין) היא שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלית. כלת פרס ישראל לתיאטרון לשנת 1987 וכלת פרס התיאטרון הישראלי לשנת 1998. מכונה בפי רבים "הגברת הראשונה של התיאטרון הישראלי".
ביוגרפיה.