14. ייז'י מפודבראדי - מלך בוהמיה וממנהיגי ההוסיטים
15. פרנטישק פאלאצקי - היסטוריון וסופר מהמאה ה-19, נחשב ל"אבי האומה" הצ'כית
16. אוטוקאר השני - מלך בוהמיה במאה ה-13
17. ואצלב הקדוש - דוכס בן המאה ה-10, נחשב לקדוש המגן של צ'כיה
18. ואצלב קלאוס - פוליטיקאי צ'כי, נשיא הרפובליקה הצ'כית בשנים 2013-2003
19. ירוסלב היירובסקי - כימאי, זוכה פרס נובל לכימיה לשנת 1959
20. אגנס מבוהמיה - נסיכה בוהמית מהמאה ה-13
21. תומאש באטה - איש עסקים, מייסד נעלי באטה
22. אדווארד בנש - הנשיא השני של צ'כיה
23. אוטו ויכטרלה - כימאי, נחשב לממציא עדשות המגע הרכות
24. ירוסלב סיפרט - משורר וסופר, זוכה פרס נובל לספרות לשנת 1984
25. זדנייק סווייראק - מחזאי, תסריטאי ושחקן
26. אמה דסטינוסבה - זמרת אופרה
27. ירומיר יאגר - שחקן הוקי קרח
28. מריה תרזה - ארכי-דוכסית אוסטריה ומלכת בוהמיה והונגריה משנת 1740 ועד למותה
29. קארל קריל - מתנגד לשלטון הקומוניסטי וזמר-יוצר
30. מילוש פורמן - במאי מפורסם
נארואס
פרמטר סטטיסטי
פרמטר סטטיסטי הוא מספר (או אובייקט מתמטי אחר, כמו מטריצה) שמסמן את האיברים השונים במשפחה של התפלגויות. ניתן לחשוב עליו כעל תכונה מספרית של אוכלוסייה או של מודל.
הגדרה פורמלית.
אם formula_1 היא משפחת התפלגויות, נאמר כי formula_2 הוא מרחב הפרמטרים של המשפחה, וכי formula_3 הוא פרמטר שלו.
אם הממד של מרחב הפרמטרים סופי אבל גדול מ-1, קיים בדרך כלל בסיס מקובל ל-formula_2, וקוראים בשם פרמטר גם לכל אחת מהקואורדינטות שלו.
בהכללה, קוראים לפעמים בשם פרמטר לכל פונקציה formula_5 ממרחב הפרמטרים למספרים הממשיים.
דוגמאות.
בקרב משפחות של התפלגויות עם פרמטרים ישנן ההתפלגויות הנורמליות, התפלגויות פואסון, התפלגויות בינומיות והתפלגויות מעריכיות. למשפחת ההתפלגויות הנורמליות יש שני פרמטרים: ממוצע ושונות: אם הם ידועים, ההתפלגות ידועה במדויק. לעומת זאת, למשפחת התפלגויות כי בריבוע יש פרמטר אחד בלבד – מספר דרגות החופש.
שימושים.
במצב אופייני בהסקה סטטיסטית, מניחים משפחת התפלגויות שמתארת את הנתונים, כאשר לא כל הפרמטרים ידועים. במקרה כזה, מוטל על הסטטיסטיקאים להסיק מה שהם יכולים על הפרמטר בהתבסס על תצפיות של משתנים מקריים שמתפלגים בהתאם להתפלגות הנדונה, או באופן יותר קונקרטי, בהתבסס על מדגם שנלקח מתוך האוכלוסייה שמעניינת אותנו.
במצבים אחרים, הפרמטרים יכולים להיקבע על ידי טבע פרוצדורת הדגימה שבה משתמשים או על ידי סוג הפרוצדורה הסטטיסטית המבוצעת (למשל, מספר דרגות החופש במבחן כי בריבוע של פירסון).
אפילו אם משפחת ההסתברויות אינה מצוינת, מדדים כמו ממוצע או שונות עדיין יכולים להיחשב כפרמטרים של התפלגות האוכלוסייה ממנה נלקח המדגם. פרוצדורות סטטיסטיות עדיין יכולות לנסות לבצע הסקות על פרמטרים כאלו של האוכלוסייה. לפרמטרים מהסוג הזה ניתנים שמות בהתאם לתפקידיהם, כגון:
כאשר להתפלגות יש תחום של קבוצה של אובייקטים שהם בעצמם התפלגויות, משתמשים במושג פרמטר ריכוז עבור מדדים שמראים כמה שונות יהיו התוצאות.
מדדים כגון מדדי הרגרסיה הם פרמטרים סטטיסטיים במובן הזה, משום שהם מדדים של התפלגויות מותנות שמתארות כיצד המשתנים התלויים קשורים למשתנים הבלתי-תלויים.
דוגמאות לשימושים.
פרמטר לאוכלוסייה הוא כמו סטטיסטי למדגם. בנקודת זמן מסוימת, יכולים להיות מספר פרמטרים עבור אחוז המצביעים במדינה שלמה שמעדיפים מועמד מסוים. אך זה לא מעשי לשאול כל בוחר לפני מועד הבחירות לגבי העדפות המועמדים שלו, ולכן מדגם של בוחרים יתושאל, וסטטיסטי, אחוז הבוחרים הנשאלים שהעדיפו כל מועמד ייספר. לאחר מכן הסטטיסטי יבוא לידי שימוש כדי להגיע למסקנות לגבי הפרמטר שהוא ההעדפות של כל הבוחרים.
בדומה לכך, במספר של בדיקות של מוצרים, במקום לבדוק את כל המוצרים, רק מדגם של מוצרים נבדק, כדי לצבור סטטיסטיקות התומכות במסקנה שכל המוצרים עומדים בתקנים של עיצוב המוצר.
אליזבת פץ ניופלד
מדגם אקראי פשוט
טבח קריית שמונה
שחזאדה ז'האנגיר
קרל ברוקנר
קרל ברוקנר (בגרמנית: Karl Bruckner; 9 בינואר 1906 – 25 באוקטובר 1982) היה סופר ילדים אוסטרי.
חייו.
נולד בפרוור של וינה, לאב שעסק בדפוס. עסק במכונאות רכב והתחיל לכתוב ספרים לנוער ב-1946. נפצע במלחמת העולם השנייה, שלאחריה סייר ברחבי העולם. בין יתר מסעותיו הגיע ליפן. מחויב לשלום, הבנה בינלאומית, וצדק חברתי, הפך לאחד הסופרים המובילים באוסטריה לצעירים.
סדקו רוצה לחיות.
ספרו המפורסם ביותר הוא 'סדקו רוצה לחיות', שנכתב בשנת 1961. הספר מתאר את מאבק החיים של הילדה סדקו ססקי תושבת העיר הירושימה. הסיפור מתנהל בשני מישורים מקבילים: תיאור מפורט ואמיתי של טיסתו של המפציץ האמריקני במסגרת משימת הטלת פצצת האטום על הירושימה – ומאבק החיים הנואש של סדקו הקטנה, שנפגעה מהקרינה הרדיואקטיבית הקטלנית של הפצצה. הספר תורגם לעברית על ידי ד"ר בצלאל וכסלר, ויצא לאור בהוצאת "מסדה" ב-1968. בנוסף לעברית תורגם הספר ל-22 שפות ויצא לאור ב-122 מדינות.
פרדוקס שרפינסקי-מזורקביץ'
הפרדוקס של סרפינסקי-מזורקביץ'
הלמה של שוורץ
מרי פרנסס לאיון
אישיווארה קנג'י
אישיווארה קנג'י (ביפנית: 石原 莞爾; 18 בינואר 1889 – 15 באוגוסט 1949) היה קצין בצבא הקיסרי היפני והיסטוריון צבאי.
ראשית חייו.
אישיווארה נולד במחוז יאמאגאטה למשפחה מהמעמד הסמוראי. למד בבית ספר צבאי אותו סיים ב-1909. מ-1922 – 1925 למד בבית ספר צבאי בגרמניה, שם למד את שפתה, את תרבותה ואת תורתה הצבאית של גרמניה. אישיווארה. היה בודהיסט אדוק מכת ניצ'ירן .
תורתו.
אישיווארה פרסם ספרי היסטוריה צבאית שבהם באה לידי ביטוי השקפתו כי מצא את המפתח לקץ המלחמות. התזה היפנית המקובלת בתקופתו הייתה פנאטיות התקפית: הסתערות ללא הפסק על עמדות האויב כמפתח לניצחון במערכה. אישיווארה חידש את החשיבה כשהעריך גם את חשיבותה של ההגנה. הוא כתב שכשהטכנולוגיה ההתקפית גוברת על ההגנתית – יש טעם בהתקפות נמרצות כדי לכתוש את הכוח הצבאי של האויב, והמלחמה הופכת למלחמת הכרעה. לעומת זאת, כפי שהיה במלחמת העולם הראשונה כשהיכולת ההגנתית עולה על זו ההתקפית, אין בכך תועלת, המלחמה הופכת למלחמת התשה והמוני חיילים נהרגים תוך שהם מסתערים על ביצורים. התוצאה של תהליך זה היא הסלמה, שבה כל מלחמה הופכת להרסנית יותר ותובעת קורבנות רבים יותר. הפתרון: פיתוח יכולת התקפית שלא ניתן יותר להגן בפניה.
תקרית מנצ'וריה.
ב-1931 תכננו אישיווארה וחבריו, כולם בעלי תפקידים בכירים ב הכוח היפני שהופקד לשמור על מסילת הרכבת הדרום-מנצ'ורית ("צבא גוואנדונג"), את כיבוש מנצ'וריה. הם ערכו תכנונים כלכליים ופוליטיים מפורטים, הכינו ועדה חוקתית מכוננת, דנו בצורת המשטר של מנצ'וריה העתידית כמדינת בובות של יפן. כל תוכניותיהם היו תוך התעלמות מהפרלמנט היפני. ואף ממפקד צבא גוואנדונג, גנרל הוֹנג'וֹ שיגֶרוּ, שהיה אדם חלש. בין היתר התבססו הקצינים על "מסמך טנאקה". מדובר במסמך שכתב כביכול ראש ממשלת יפן, גנרל טנקה גיצ'י ב-1929 לקיסר יפן. במסמך כתב טנקה שיפן חייבת לכבוש ראשית את מנצ'וריה ומונגוליה, לאחר מכן את סין, ובסופו של דבר גם את אירופה ואת שאר העולם. אולם מסמך טנקה מעולם לא נכתב על ידי ראש ממשלת יפן. מדובר ככל הנראה בזיוף של קציני צבא מדרג בינוני גבוה, שרצו לסחוף את יפן לכיבוש סין, בעוד המנהיגים היו זהירים בהרבה. שידהרה קיג'ורו, שר החוץ ה"נצחי" של יפן בשנות העשרים, אשר רצה להתפשט בסין מבחינה כלכלית, אולם שלל כיבוש צבאי - ובוודאי שלא תכנן לכבוש את העולם אותן התקריות והפרובוקציות מקורן בחבורות של קצינים מדרג בינוני גבוה, כמו למשל קולונל אישיווארה קנג'י ורעיו שייסדו אגודות סודיות כגון "אגודת הדובדבן" או "אגודת הדרקון השחור". הם זעמו על מה שכינו אוזלת ידה של הממשלה בסין, וייצרו שוב ושוב פרובוקציות שהובילו את יפן עמוק יותר לתוך סין. בספטמבר 1931 הטמינו אישיווארה ואנשיו פצצה במסילת הרכבת הדרום מנצ'ורית, שלא גרמה לנזק של ממש, אולם צבא גאוונדונג האשים "טרוריסטים סינים" בפיגוע. ואישיוורה קיבל אישור לכבוש את מוקדן, בירתה של מנצ'וריה, כתגובה לטרור הסיני.
שר החוץ, ראש הממשלה והרמטכ"ל, שלא רצו במלחמה, ביקשו לבודד את התקרית, אולם כוחות הצבא היפני כבשו את מנצ'וריה כולה תוך הפרה של פקודותיהם. אישיווארה, זכה בעיטור "העפיפון המוזהב" מטעם הקיסר, התקדם במהירות בסולם הדרגות, וכעבור מספר שנים הפך לראש אגף מבצעים במטכ"ל.
מלחמת העולם השנייה.
אישיווארה הבין את מידת השנאה של הסינים ליפן, ניסה, כמיטב יכולתו, לפשר בין הצדדים ולהפוך את סין לבת בריתה של יפן. אולם קצינים יפנים צעירים ממנו המשיכו לכבוש שטחים סיניים בניגוד להוראות. כאשר פרצה המלחמה הגורלית מול סין, שהפכה בסופו של דבר למלחמת העולם השנייה ניהל אישיווארה מגעים עם שליחים סינים, ונטה להסכים לנסיגה טוטלית של יפן מסין, לבד ממנצ'וריה. ב-1937, הכריז ראש ממשלת יפן כי נשיא סין "איננה פרטנר למשא ומתן."
ראש הממשלה טוג'ו פיטר את אישיווארה מכל תפקידיו הוא היה אחד הקצינים היחידים שהתנגדו למתקפה על פרל הארבור, ויצאו בחריפות כנגד ההתעללות באזרחים הסינים ופשעי המלחמה היפניים באסיה.
הכיבוש האמריקאי של יפן.
אישיווארה השלים עם הכיבוש האמריקאי והחל לשכנע את היפנים לשתף פעולה עם הכיבוש. הטיף ואמר כי "המלחמה האחרונה" לא תהיה צבאית אלא מדעית ותרבותית. יפן, לפיכך, צריכה להתפרק מנשקה ולהפוך למדינה פציפיסטית. הוא מת ב-1949 מדלקת ריאות.
מרי ליון
קירסטן דאנסט
אורלי שחם (שחיינית)