בשנת 1977, לאחר עליית הליכוד לשלטון, מינהו שר החוץ בממשלת בגין, משה דיין, כמנכ"ל משרדו. בדצמבר 1978 מונה לשגריר ישראל בארצות הברית וכיהן בתפקיד עד 1982.
בין השנים 1984–1988 כיהן כנשיא אוניברסיטת חיפה.
נפטר ברמת גן ב-17 ביולי 1995.
חיים אישיים.
בנו, עורך הדין דן עברון, נשוי לליטל ידין בתו של פרופ' יגאל ידין.
יעקב כ&quot;ץ (ישיבת הכותל)
הרב יעקב כ"ץ (נולד בשנת תרצ"ד, 1934) היה ראש הכולל של ישיבת הכותל, וכיום ראש הכולל בישיבת נתיב אריה ברובע היהודי בירושלים.
ביוגרפיה.
נולד בישראל לרב דב כ"ץ ולאסתר, בתו של הרב זאב גולד, ממנהיגי המזרחי ומחותמי מגילת העצמאות. הוא למד בישיבת היישוב החדש בתל אביב, שבה כיהן אביו כר"מ, ולאחר מכן בישיבת פוניבז' בבני ברק. ב-30 במאי 1955 נפצע יחד עם ארוסתו שרה-זהבה קוק וחברו הקרוב, קרוב משפחתם לעתיד, הרב ישעיהו הדרי, באירוע שקדם לרצח במנזר רטיסבון.
במשך שנים רבות היה מראשי ישיבת הכותל, לצדו של ראש הישיבה הרב ישעיהו הדרי. כמו כן עמד בראשות הכולל של ישיבת הכותל והסמיך לרבנות רבים מבוגרי הישיבה. בשנת 2002, כאשר עזב הרב אהרון בינה את ישיבת הכותל והקים בסמוך את ישיבת נתיב אריה, על שם אביו, הרב אריה בינה, מינה את הרב כ"ץ לעמוד בראש הכולל שם.
משפחתו.
הרב כ"ץ נשוי לשרה-זהבה קוק, בתו של הרב רפאל קוק, ולהם 13 ילדים.
אחיה של שרה זהבה, הרב שלמה קוק, נישא זמן קצר קודם לכן לאחותו של הרב יעקב כ"ץ, יהודית. הרב שלמה ויהודית נספו עם שנים מילדיהם בתאונת דרכים.
אחיו של הרב יעקב כ"ץ הוא הרב יהושע כ"ץ, רבה האשכנזי של מעלה אדומים.
בעיית קורוש
בעיית קורוש היא בעיה בתורת החוגים, העוסקת באלגברות אלגבריות נוצרות סופית. את הבעיה העלה אלכסנדר קורוש באנלוגיה לבעיית ברנסייד מתורת החבורות, והיא שואלת האם אלגברה אלגברית נוצרת סופית היא בהכרח מממד סופי. לשאלה זו, כלשונה, יש פתרון שלילי, אך התשובה לחלק מן הווריאציות עדיין אינה ידועה.
אלגברה קומוטטיבית הנוצרת על ידי מספר סופי של איברים אלגבריים, היא בעלת ממד סופי. תכונה זו אינה נכונה באלגברות לא קומוטטיביות (האלגברה הנוצרת על ידי איברים formula_1 המקיימים formula_2 היא בעלת ממד אינסופי), ולוז הבעיה, אם כך, הוא באופן שבו האלגבריות של כל האיברים אמורה לצמצם את המימד.
אם אלגברת החבורה של חבורה formula_3 היא אלגברית, אז החבורה מפותלת (ההפך אינו נכון). במובן זה, בעיית קורוש על אלגברות חבורה חלשה מבעיית ברנסייד, העוסקת בחבורה נוצרת סופית שכל אבריה בעלי סדר סופי. מצד שני, החבורה הנלווית של אלגברה נילית מעל שדה ממאפיין חיובי היא מפותלת.
יבגני גולוד בנה, בעזרת למת גולוד-שפרביץ', אלגברה נילית נוצרת סופית בעלת ממד אינסופי (1964). זוהי דוגמה נגדית לבעיית קורוש, משום שכל איבר נילי הוא אלגברי. בנייה זו פתרה את בעיית ברנסייד הכללית, משום שכאשר מממשים אותה מעל שדה סופי, מתקבלת אלגברה שחבורתה הנלווית מפותלת אך לא סופית-מקומית.
דוגמה חזקה יותר לבעיית קורוש, בעלת ממד גלפנד-קירילוב סופי, נבנתה על ידי לנגן וסמוקטונוביץ'.
מאידך, בעיית קורוש עדיין פתוחה עבור חוגים עם חילוק (וכל חוג אלגברי ללא מחלקי אפס הוא כזה). אפילו ללא הנחת האלגבריות, לא ידועה אלגברת חילוק נוצרת סופית (כאלגברה) מממד אינסופי; בעיה זו הוצעה על ידי לטישב ואיקדה.
קפלנסקי הראה שלבעיית קורוש פתרון חיובי עבור אלגברה עם זהויות.
פתרונו הקומבינטורי של Shirshov לאותה בעיה מכסה גם אלגברות אלטרנטיביות ואלגברות ז'ורדן המקיימות זהויות. פתרונו של זלמנוב לבעיית ברנסייד המצומצמת עובר דרך הוכחה כי אלגברת לי נילית המקיימת זהות פולינומית היא נילפוטנטית מקומית.
עילבו
מבצע שחר אודיסיאה
התקיפה הצבאית הבין-לאומית בלוב (2011)
התקיפה הצבאית הבין-לאומית בלוב הוא מבצע בינלאומי שנועד לאבטח אזורים אסורים לטיסה בלוב, על פי החלטה 1973 של מועצת הביטחון של האו"ם מיום 17 במרץ 2011, שהתירה למדינות החברות לנקוט "בכל אמצעי דרוש" כדי למנוע מכוחות הביטחון הנאמנים למועמר קדאפי, שליט המדינה, לפגוע באזרחים באמצעות תקיפות אוויריות על רקע ההתקוממות בלוב (2011), במהלכה ניהלו מורדים חמושים קרבות עזים מול צבאו של קדאפי ואף כבשו ערים חשובות ואזורים נרחבים.
רקע.
החלטת המועצה התקבלה לאחר סדרה של כישלונות מצד המורדים, שמחו ומרדו בקדאפי בעקבות אפקט דומינו שנוצר מההפיכות בתוניסיה ובמצרים במסגרת גל המחאות בארצות ערב (2011-2010). סדרת הכישלונות הביאה להשתלטות מחדש של כוחות הנאמנים לקדאפי על האזורים שנכבשו בידי המורדים, וכן לאיום מפורש של קדאפי שלא להראות "שום רחמים" כלפי המורדים, וזאת בטרם כניסתו למעוז המרכזי והאחרון של המורדים בבנגאזי.
דחיפה משמעותית נוספת לקבלת החלטה במועצת הביטחון הייתה הקריאה של הליגה הערבית, ימים לפני ההצבעה, בתמיכה באזור אסור בטיסה. לאחר קבלת החלטת האו"ם לאבטחת אזור אסור לטיסה בלוב, הודיע שלטון קדאפי בטריפולי על הפסקת אש, אולם דיווחים מהשטח הראו כי אינו מיישם אותה ואף מגדיל לעשות בתקיפה של בנגאזי, למרות שהכריז שלא ייכנס לשם.
ההחלטה ואכיפתה.
ההחלטה הוצעה על ידי לבנון והתקבלה בתמיכה של עשר מדינות חברות, והימנעות של חמש מדינות: ברזיל, סין, הודו, רוסיה שהתנגדו להתערבות צבאית במדינה ריבונית, וגרמניה שהצהירה כי אינה רוצה להשתתף במבצע צבאי בלוב, אך מכירה בצורך לפעול בנידון.
המועצה פירטה רשימה של פעולות שכוללות הקפאת נכסים ואמברגו על מכירת נשק, אך גם התירה שימוש בכח הזרוע, אם נחוץ. בערב 18 במרץ, לאחר מתן אולטימטום קודם על ידי נשיא ארצות הברית ברק אובמה מתוקף תפקידו כמפקד העליון של הכוחות המזוינים של ארצות הברית, החלה התקיפה הצבאית הבינלאומית בלוב.
במהלך ליל ה-25 במרץ העבירה ארצות הברית את הפיקוד על אבטחת האזור האסור לטיסה לידי נאט"ו, כאשר הפיקוד לכוחות הקרקע נותר בידי כוחות הקואליציה., שמו של מבצע נאט"ו הוא "מבצע מגן מאוחד" (Operation Unified Protector), הכולל אחריות על אמברגו נשק ואכיפת הסגר האווירי.
בנוסף לאכיפת אזור אסור לטיסה בלוב, הפגיזו מטוסי הקרב וספינות המלחמה של נאט"ו את בירת לוב ומעוז קדאפי ותומכיו, העיר טריפולי. ההפגזות נועדו לערער את היציבות של שליטת קדאפי בעיר ואף להורגו. במהלך ההפגזות נהרג אחד מבניו של קדאפי כשהופגז מתחם באב אל-עזיזיה, בו הוא שהה עם משפחתו.
ב-27 במאי הופעלו, בפעם הראשונה, מסוקי קרב של צרפת ובריטניה בתקיפה בלוב.
שם הקוד שניתן להשתתפות ארצות הברית במבצע, כמו גם של איטליה, נורווגיה ודנמרק, הוא "שחר האודיסיאה" (אנגלית: Operation Odyssey Dawn). השתתפותה של בריטניה בפעילות זו קרויה "מבצע אלאמי" (Operation Ellamy), בקנדה - "מבצע מובייל" (Operation MOBILE), והצרפתית "מבצע ארמאטאן" (Opération Harmattan).
התנגדות להתערבות הצבאית.
בזמן המלחמה נטען כנגד כוחות נאט"ו וארצות הברית כי הן יוצאות להילחם נגד משטר קדאפי ממניעים כלכליים ואינטרסים משלהן (הקשורים באספקת נפט ובתוכנית הכלכלית של קדאפי ליצירת מטבע אפריקאי) וכי מתבצעות תקיפות נגד אזרחים ומתקנים שאינם צבאיים שגורמות להרס המדינה.
כפר מנדי
כפר מנדי היה יישוב יהודי בתקופת המשנה, תקופת התלמוד וימי הביניים, בבקעת בית נטופה, למרגלות הר עצמון, במקום שבו שוכן כיום כפר מנדא.
היסטוריה.
כפר מנדי נזכר בספרות התלמודית ובמדרשי ארץ ישראל. ידוע על אמורא בשם רבי יששכר מכפר מנדי שחי בדור השני לאמוראי ארץ ישראל ולמד תורה בציפורי, ששימשה מרכז כלכלי ותרבותי לכל האזור. אמורא נוסף שחי כנראה בכפר מנדי הוא רבי יוסי מנדאה שנזכר בגרסאות מסוימות כרבי יוסי מדאה. ובתוספתא יש אזכור של איש מכפר ״מנדון״ שנפצע ונהפך לפצוע דכא, בעל את אשתו, ואח״כ מת, ואח״כ עיין רבי יוחנן בן נורי אם אשתו נפסלה מלאכול בתרומה (כי הנבעלת לפצוע דכא נפסלה מלאכול קדשים)
במאה ה-11 עדיין התגוררו יהודים בכפר מנדי, וזאת על פי שטר שנמצא בגניזה הקהירית בו מוזכר יהודי בן הכפר שנסע למצרים בשליחות בית הדין ברמלה: "ועתה יש הנה ברמל[ה] איש צנוע והולך ב[תו]ם אברהם בן דוד אל-כפר מנ[די]".
בכפר מנדי זוהו כמה קברי צדיקים. החוקר צבי אילן מעלה את ההשערה שייתכן שקיומו של היישוב יהודי במאה ה-11 הביא להתפתחות מסורת הקברים. תלמידו של הרמב"ן כותב במאה ה-13: "כפר מנדי שם צדיק אחד, אומרים כי הוא עקיבא בן מהללאל". מסורות מאוחרות יותר מהמאה ה-16 ציינו בתחומי הכפר את קבריהם של רבי יששכר מכפר מנדי לצד קבריהם של עקביא בן מהללאל ורבן שמעון בן גמליאל. על פי ספר הישר נקברו שמעון ולוי במנדא: "ואת שמעון ולוי קברו בעיר מנדא". מסורות ערביות ייחסו את קבריהם של נפתלי ואשר למנדי, וכן את קברה של צפורה אשת משה. זיהוי זה ייתכן שבא בעקבות השוואת השם מנדא עם מדין. רבי אשתורי הפרחי כותב בספרו "כפתור ופרח": "וכן טועים הישמעאלים במקום אחד הסמוך לצפורי ששמו כפר מנדי והם אומרים שהוא מדין". כיום אותר מקום קבורת האמורא רבי יששכר דכפר מנדי במקום, על ידי ועד אהלי צדיקים, אך קברו של רבן שמעון בן גמליאל לא נמצא.
יעקב כ&quot;ץ (הרב)
אנדרטת חללי פעולות האיבה והטרור בישראל
אנדרטת חללי פעולות האיבה הוא אתר הזיכרון המרכזי לזכר כל נרצחי פעולות הטרור בישראל, שנמצא בהר הרצל בירושלים. האנדרטה בנויה מאבן ירושלמית.