בשנת 2016, קואליציית שוּתפוֹת קיבלה שני מענקים משמעותיים נוספים מטעם האיחוד האירופי ומטעם , פרויקט של מחלקת המדינה האמריקאית, לצורך פרויקטים אשר מטרתם קידום שוויון כלכלי־תעסוקתי בשלושה נושאים עיקריים: קידום נשים בעסקים, שיפור מעמדן של נשים במקצועות הטיפול, והעלאת מודעות לתופעת האפליה וההדרה הכפולה בשוק העבודה, של נשים ממגוון רקעים אתניים, לאומיים ותרבותיים. כמו כן, הקואליציה ביקשה להרחיב ולגוון את שורותיה, ובמסגרת זו הרחיבה את מספר הארגונים החברים בה ל-15 ארגונים.
הרכב קואליציית שוּתפוֹת.
הארגונים החברים בקואליציה, לפי סדר הא"ב, נכון ל-2017 הם:
פעילות שוּתפוֹת.
שוּתפוֹת חרתה על דגלה חתירה לצדק ושוויון מגדרי בזירה הכלכלית־תעסוקתית עבור כלל הנשים בישראל. לקראת הבחירות לכנסת שהתקיימו בשנת 2013, קואליציות שותפות יצאה בקריאה לראשי המפלגות לשלב עקרונות של  שוויון מגדרי במצעיהן, במסמך מקיף שהפך למסמך עקרונות היסוד אותם מקדמת הקואליציה בזירות השונות. מבין העקרונות ניתן למנות התחייבות לקידום שוויון הזדמנויות בתעסוקה, הגברת האכיפה של חקיקת מגן בעבודה, חתירה להעלאת שכר המינימום וקצבת הזקנה, קידום העסקה ישירה של עובדות ועובדי קבלן, הטמעת חשיבה מגדרית בתקציב המדינה ותקציבי הרשויות המקומיות ועוד
מתוך הפעילויות השונות של שוּתפוֹת במהלך השנים האחרונות ניתן למנות קמפיין משנת 2014 להעלאת קצבת הזקנה ב-50%, שהובל על ידי מרכז אדוה; קמפיין נגד העלאת גיל הפרישה לנשים ללא הצבת אלטרנטיבה הולמת, במסגרתו הקואליציה הגישה חוות דעת לוועדות הציבוריות שהוקמו על ידי משרד האוצר, ועסקה בנושא בטורי דעה וראיונות בתקשורת, במטרה להעלות את המודעות הציבורית לנושא; קמפיין משנת 2014, ששם לו למטרה לעודד את הציבור הרחב לרכוש מעסקים קטנים בבעלות נשים; ב-2017, סיוע בהקמת השדולה למען נשים בעסקים של הכנסת בשיתוף ח״כ טלי פלוסקוב (כולנו) וח״כ מרב מיכאלי (המחנה הציוני), אשר מטרתה להסיר את חסמים הרגולטוריים השונים העומדים בפני נשים בעלות עסקים וקידום פעילותן
שדה הבצל
שדה הבצל (באנגלית: The Onion Field) הוא סרט פשע אמריקאי משנת 1979 המבוסס על רומן בשם זהה מאת ג'וזף וומבאו משנת 1973 ומתאר מקרה פשע אמיתי שאירע בהוליווד ב-1963.
ג'יימס וודס היה מועמד לפרס גלובוס הזהב בקטגוריית השחקן הטוב ביותר - דרמה. זאת הייתה הופעתו הראשונה של טד דנסון בקולנוע.
הבעיה העיקרית בסרט היא האם שוטרים חייבים לסכן את חייהם במלחמה בפושעים או לשמור עליהם ולפעול ככנועים ובורחים.
תקציר העלילה.
שני שוטרים ממשטרת לוס אנג'לס, קרל הטינגר (ג'ון סאבאג') ואיאן קמפבל (טד דנסון) מסיירים במכוניתם בלוס אנג'לס.
ג'ימי סמית' (פרנקלין סילס) הוא עבריין קטן שזה עתה השתחרר על תנאי ומחפש הזדמנויות להרוויח כסף כדי להתקיים. לרוע מזלו הוא פוגש את גרגורי פאוול (ג'יימס וודס), עבריין אלים, מהיר חימה וסוציופט. ג'ימי מפחד ונגרר אחרי פאוול. הם מבצעים מעשי שוד קטנים בחנויות.
ב-3 בנובמבר 1963 מסיירים הטינגר וקמפל ברחובות הוליווד. מכוניתם של סמית' ופאוול מעוררת את חשדם וקמפבל מאותת להם לעצור ולצאת מהרכב. פאוול וסמית' יוצאים ואז במהירות שולף פאוול אקדח, תופס את קמפבל ומאיים על הטינגר להוריד את אקדחו אחרת יירה בקמפבל. הטינגר מהסס אבל כדי להציל את עמיתו הוא נכנע. הפושעים מכריחים את השוטרים להיכנס לרכב באיומי אקדח.
הם מגיעים לשדה בצל ליד בייקרספילד. ומורים לשוטרים לצאת. ללא אזהרה יורה פאוול בקמפבל ואחריו יורה גם סמית'. הטינגר זועק ומתחיל בריצה מהירה בזיג זג כדי להתחמק מפאוול הרודף אחריו. בחושך הוא מצליח להתחמק, להגיע לחווה סמוכה ולהזעיק עזרה.
תוך זמן קצר נתפסים שני הפושעים ובמשפט הם מאשימים אחד את השני ברצח. לבסוף הם נידונים למוות.
מתחילה סאגה משפטית ארוכה של ערעורים, חילופי פרקליטים ובקשות חנינה. לבסוף מומר עונש המוות במאסר עולם.
הטינגר הולך ומידרדר. חבריו השוטרים מצדיקים את התנהגותו כדי לשמור על חייו אבל צמרת המשטרה מפנה לו עורף ומעבירה מסר לכל השוטרים כי התנהגות זו פסולה ויש לחתור לקרב עם הפושעים ולא להיכנע ולברוח.
הטינגר מורד לתפקיד של לוכד כייסים. מצבו הנפשי מידרדר ומשפיע על מצבו המשפחתי. הוא מתחיל לגנוב בחנויות עד שנתפס וכדי להימנע ממשפט הוא מסכים להיתפטר מהמשטרה. בשלב מסוים הוא מנסה להתאבד.
לבסוף הוא מתאושש ומוצא עבודה כגנן. בסוף הסרט משוחחים שני הפושעים בבית הכלא ומקווים שבקשות החנינה שלהן יתקבלו.
האמת היא ששניהם נפטרו ממחלות בהיותם עדיין בכלא.
טטמדאו
טטמדאו (בבורמזית: တပ်မတော်) הוא השם הרשמי של הכוחות המזוינים של מיאנמר (בורמה). הטטמדאו כפוף למשרד הביטחון ומורכב מ:
כוחות ויחידות נוספים במיאנמר כוללים את כח המשטרה, אנשי המיליציה של יחידות העם, ועד 2013 כוחות הגבול, הידועים בכינוי "נה סה קהא".
בעשור השני של המאה ה-21, לא מתקיים גיוס חובה. לפיכך, כל אנשי השירות הם מתנדבים לכאורה, עם זאת החוק מאפשר גיוס חובה אם הדבר נדרש לדעת הנשיא. בפועל, נטען כי הטטמדאו מגייס מבוגרים וילדים ומשתמש באזרחים לעבודה בכפייה.
מאז עצמאות מיאנמר מבריטניה בשנת 1948, מתקיימים קרבות עקובים מדם מול ארגוני מורדים וצבאות קטנים של מיעוטים, כגון ארגוני טרור דוגמת ARSA של בני הרוהינגיה.
למרות הדיווחים השונים על שימוש באזרחים בכפייה, סקר שנערך ב-2014 על ידי המכון הרפובליקני הבינלאומי בכל רחבי מיאנמר מראה כי הצבא זכה במקום הראשון ונתפס כמוסד החיובי ביותר עם 84% מהנשאלים האומרים שהוא "חיובי מאוד" או "חיובי" לפני התקשורת, הממשלה הבורמזית והאופוזיציה.
ארנון לוי
ארנון לוי הוא פסיכולוג קליני ופסיכו-אנתרופולוג, מייסד הגישה Dynamic Positive Coaching Psychology.
ביוגרפיה.
ארנון לוי נולד וגדל בתל אביב ובגיל 7 עברה משפחתו לגבעתיים, שם הוא מתגורר עד היום. לוי למד לתואר ראשון בפסיכולוגיה ופילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים. לאחר מכן המשיך ללימודי התמחות מתקדמים בפסיכולוגיה קלינית בסורבון, באוניברסיטת רנה דקארט , ובהמשך ללימודי דוקטורט בבית הספר ללימודים גבוהים במדעי החברה בפריז, צרפת. סיים התמחות ומוכר כמומחה בפסיכולוגיה קלינית בישראל מ-1981.
לוי כיהן בעבר כיושב ראש האיגוד הישראלי לפסיכותרפיה, הקים וניהל את התוכנית להכשרת מאמנים בגישה פסיכולוגית "Coaching Psychology" באוניברסיטת תל אביב, הראשונה מסוגה בישראל ובין הראשונות בעולם. בהמשך הקים ומונה ליושב ראש האיגוד הישראלי ל-Coaching Psychology. כיום מכהן כסגן נשיא החברה הבינלאומית International Society for Coaching Psychology, וכעמית מחקר בהנהלת המרכז הבינלאומי באוניברסיטת לונדון, העוסק במחקר Coaching Psychology. לוי מכשיר סטודנטים לדוקטורט בלמידה מרחוק ב- Coaching Psychology באוניברסיטת מידלסקס וקנטרברי בבריטניה. הוא מונה כפרופסור לפסיכולוגיה בבית הספר למנהל עסקים 'Monarch' בשווייץ לניהול תוכנית ללימודי דוקטורט במנהל עסקים בשילוב עם פסיכולוגיה חיובית יישומית. בנוסף, לוי ניהל תוכנית להכשרת מאמנים בגישת Coaching Psychology ללימודי תעודה במסגרת לימודי המשך בבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר-אילן.
גישת הפסיכולוגיה החיובית הדינמית.
את התפיסה התאורטית שהתגבשה לאחר ניסיון קליני של שנים רבות תיאר לוי תחילה בספרו "תבניות פרומתאוס - מבוא לפסיכולוגיה אבולוציונית של העצמי" שמתאר את העצמי כהשלכה פסיכולוגית של האורגניזם האנושי. לפי תאוריה זו, האורגניזם האנושי מתוכנת על ידי הברירה הטבעית לחפש מחסה, מזון, להתרבות, לישון, לחלום, לחפש עצמה ושליטה (להיות זכר או נקבה מסוג אלפא) לשחק, למצוא נוחיות רווחה והנאה. צרכים אלה מצויים גם בטבע ואינם ייחודיים רק לאדם והם המהווים את הבסיס שמניע את העצמי. בנוסף לכך הברירה הטבעית יצרה תכונה ייחודית לאדם שהיא תלוית תרבות והיא יצירת פרדיגמות של משמעות אשר חיוניות לקיומו האנושי. פרדיגמות אלה מעניקות משמעות לחייו, מייסדות את ערכיו והשקפת עולמו ובכך מנחות אותו בהתנהגותו. בספרו השני, "מעבר למראה הריקה", ממשיך לוי לפתח גישה זו ובתחילת שנות ה-2000 ייסד את התוכנית להכשרת מאמנים בגישת ה-Coaching Psychology באוניברסיטת תל אביב, זמן קצר לאחר שהוקמה התוכנית האקדמית הראשונה בעולם באוניברסיטת סידני.