עם התקדמות התהליך הולכים ומתגברים השינויים הקוגניטיביים אצל הלוקה בו, עד שהם מגיעים למצב שבו ברור לצופה חיצוני שקיימת פגיעה כלשהי, במיוחד אם הכיר את הלוקה בשיטיון לפני תחילת התסמין. תיאור נפוץ אצל קרובי משפחה למשל הוא ש"מדובר באדם אחר", כלומר השינויים הם בולטים והקרובים מזהים אותם לאחר זמן מה. במצבים קיצוניים קיימות סטיות מהתנהגות חברתית מקובלת.
התגובה של הלוקים בשיטיון לפגיעה ביכולת השכלית ולשינויים בהתנהגות בשלבים המוקדמים, היא מגוונת: במקרים מסוימים הם חווים דיכאון וחרדה, המביאים למחשבות התאבדות, ובמקרים אחרים קיימת הכחשה, ולעיתים היפוכונדריה יכולה להיות התסמין הבולט. בשלב מתקדם יותר, השיטיון יכול לפגוע בדיבור, הבנה, תנועה, זיכרון לטווח קצר, יכולת זיהוי, זמן תגובה, אישיות ותפקוד.
אבחנה.
האבחנה מתבצעת על ידי זיהוי התסמינים והסיבות. מבוצעות בדיקה פסיכיאטרית, מבחנים פסיכולוגיים (ראו למשל, מבחן קצר לאבחון מנטלי), בדיקה רפואית לשלילת גורמים מערכתיים שעלולים לגרום לשיטיון כמו מחלות מטבוליות, זיהומיות ומוח-וסקולריות. כן נעשות בדיקות בסורקי CT ו-MRI.
לצורך ביצוע אבחנה של שיטיון, נערכת בדיקה קלינית, הכוללת בדיקת מצב מנטלי, קבלת מידע מהמטופל, משפחתו, קרוביו וחבריו לעבודה.
מתועדות תלונות של המטופל לגבי שכחה וירידה קוגניטיבית, וכן ניסיונות של המטופל להכחשה, רציונליזציה ואמצעים אחרים שנועדו להסתיר את ההידרדרות הקונגטיבית ולייחסה לגורמים אחרים.
התנהגויות ותסמינים שנבדקים במהלך ההערכה:
טיפול.
הטיפול מבוסס על האטיולוגיה, הוא תלוי בסיבת הופעת השיטיון. בכ-5 אחוזים מהמקרים ניתן לטפל בשיטיון אם הוא אובחן כתוצאה מסיבה הניתנת לטיפול, כמו במקרים של חוסר בוויטמין B1 (תיאמין), חוסר בוויטמין B12, חוסר בוויטמין A, גידולים, הידרוצפלוס (מיימת ראש) או דיכאון.
ברוב המקרים הטיפול אינו מסוגל להביא לריפוי, והמטרה היא רק להאט את התפתחות הסימפטומים על ידי תמיכה וגירויים סביבתיים מתאימים (אור, ריח, מוזיקה) בהתאם למידת הפגיעה הקוגניטיבית.
טיפול בתסמינים (טיפול סימפטומטי) יכלול, למשל, מתן בנזודיאזפינים להפרעות שינה, תרופות אנטי דיכאוניות, תרופות אנטי פסיכוטיות במצבים של פסיכוזה, דלוזיות והלוצינציות. מחקרים הצביעו על הגברת התמותה במבוגרים עם מתן תרופות אנטי פסיכוטיות, ועל כן צריך להתחיל במינון נמוך.
תרופות לטיפול במחלה: ניתן לתת מעכבי אצטילכולין אסטראז המגבירים פעילות של מערכת כולינרגית. תרופות אלו יכולות לעכב את מהלך המחלה בשנה שנתיים. הטיפול בתרופות אלו מאושר לאלצהיימר קל עד בינוני. תופעות לוואי של תרופות אלו קשורות להפטוטוקסיות בעיקר, חומציות קיבה, בלוק לבבי, ברדיקרדיה. כמו כן ניתן לתת אנטגוניסטים ל-NMDA – ממנטין – אושר לאלצהיימר בינוני עד קשה, גורם לסחרחורת, כאבי ראש, בלבול, הלוצינציות.
בכל מקרה, במצבים של דמנציה יש להימנע מתרופות אנטי כולינרגיות כמו דקינט וטריציקליים, תרופות אלו מעלות סיכון לנפילות ומגבירות תמותה.
עששת ושיטיון.
כתב העת הרפואי של האיגוד האמריקני לגריאטריה "JAGS", פרסם באפריל 2010 מחקר שבדק את הקשר בין עששת בשיניים לבין שיטיון. על פי ממצאי המחקר, לקצב של איבוד שיניים בחיי המבוגר, כמו דלקת חניכיים מתקדמת או התפתחות עששת, יש השפעה על יכולתו המנטלית של המבוגר. על פי תוצאות המחקר כל איבוד שן מעלה את הסיכון לציון נמוך במבחן מנטלי ב-9%–10%, וזאת בחלוף 10 שנים מאובדן השן. על אף שמדובר במחקר תצפית ולא במחקר התערבות, הרי שממצאי המחקר מאששים ספרות רפואית קודמת הקושרת בין היגיינת פה גרועה, לבין יכולת מנטלית. אחד החיידקים המרכזיים בדלקת חניכיים החשוד במעורבות במחלת אלצהיימר הוא פורפירומונס ג'ינג'יוואליס (Porphyromonas gingivalis)
בני משפחה מטפלים.
שיטיון גורם לירידה הדרגתית ביכולות של האדם לתפקד באופן עצמאי, וככל שהמחלה מתקדמת הוא נעשה תלוי יותר ויותר בסביבתו. כפועל יוצא של הדבר, בני משפחתו של החולה בשיטיון נאלצים לקחת לידיהם יותר ויותר אספקטים של הטיפול היום-יומי בו. כך מופרת חלוקת התפקידים שהייתה נהוגה קודם במשפחה, ובני המשפחה המטפלים (לרוב בן/ בת הזוג או אחד מילדיהם) נאלצים לקחת על עצמם עוד תפקידים ומטלות שלא היו באחריותם קודם לכן.
הדבר מביא לעומס פיזי, נפשי, רגשי, וכלכלי על בן המשפחה המטפל. הוא משנה את תפקידו מבן זוג או ילד למטפל, ונושא בכל כובד האחריות לשלומו של האדם הלוקה בשיטיון. מצב זה גורם לך כי חלק משמעותי מן המטפלים העיקריים מדווחים על תחושות לחץ ועומס (בין מחצית לשני שלישים, בהתאם לאוכלוסייה הנחקרת), וככל שהזקן מוגבל יותר או סובל יותר מן המחלה, כך תחושת העומס על המטפל העיקרי גבוהה יותר.
ב-31 באוקטובר 2013 התקיים כנס השקה של התכנית הלאומית להתמודדות עם מחלת האלצהיימר ודמנציות אחרות, בשיתוף משרד הבריאות ועמותת עמדא. החזון של התכנית הלאומית הוא לאפשר ללוקים בדמנציה ולבני משפחתם לנהל חיים מכבדים, בסיוע של פריסת שירותים שיהיו באיכות ובנגישות; להתייחס לדמנציה החל משלב מניעת גורמי הסיכון, דרך פעולות לאיתור ואבחון מוקדם, טיפול בלוקים בכל שלבי המחלה, עד לסוף החיים, תוך הטמעת עקרונות עבודה וטיפול רב-מקצועיים והגברת התיאום ושיתוף הפעולה בין כל המעורבים.
כרכור
אסף אשתר
אסף אשתר (נולד ב־8 בדצמבר 1964) הוא שחקן, כוכב ילדים וקומיקאי ישראלי, מוכר גם בשם הבמה והדמות שלו אספון.
ביוגרפיה.
אשתר נולד בחדרה למשפחה מסורתית ממוצא תימני. למד בבית הספר התיכון "עמל חדרה" במגמת אלקטרוניקה. את שירותו הצבאי עשה בחיל הקשר ושם הגיע לדרגת רב-סרן. לאחר שחרורו מצה"ל למד משחק בבית צבי במחזור 1991.
פריצתו הגדולה לתודעת הציבור התרחשה כאשר שיחק במשך שלוש עונות בצוות הקבוע של תוכנית הטלוויזיה הקומית המצליחה "הקומדי סטור" בשנים 1994–1996, שם גילם דמויות רבות, שהזכורות ביותר בהן: "יש לי יש לי יש לי", "וואו עם מ. כוערת" (פרודיה על ג. יפית), השוטר שוראני (שוטר לא-יוצלח שסיסמתו היא "משטרת ישראל תטפל בבעיה"), שאול המשורר (שר שירי תועבה על שוודיות בלונדיניות ושופעות חזה) ויהוקמץ בן פסיק (דוקטור ללשון).
בעקבות הצלחת התוכנית הופיע אשתר יחד עם הצוות הקבוע של "הקומדי סטור" ברחבי ישראל במופע ששילב סטנד-אפ, מערכונים ואינטראקציה עם הקהל.
אחרי הקומדי סטור השתתף בסדרה "שמש" יחד עם צביקה הדר, רובי דואניאס ויואב צפיר כתסריטאי, קריין ושחקן אורח.
בין השנים 1997–1999 הנחה את השעשועון "לינגו" בערוץ 2.
השתתף בסדרות לילדים בערוץ הילדים: "האוניברסיטה הקטנה" (ששודרה בין השנים 1996–1997), "בעקבות הסיפורים הקסומים", וכן בתוכניות "פרה פרה" ו"מוטרף".
בשנים 2002–2003 וב-2005 שימש כשופט בתחרות זיהוי השירים של התוכנית "לא נפסיק לשיר" אותה הנחו צביקה הדר וגלית גיאת. בתוכנית זו הפגין את בקיאותו הרבה במילות השירים העבריים.
בשנת 2004 השתתף בתפקיד אורח בתוכנית "הפיג'מות".
אשתר משתתף בסדרת הטלוויזיה "נחשון כל יכול" בערוץ הופ! בכבלים. באפריל 2009 החל לדבב את הזקן החכם ("המאסטרו") בעונה השישית של התוכנית "היה היה" ("היה היה - כדור הארץ"), המשודרת בערוץ לוגי. דיבב גם את קולו של המשורר ברל'ה זמר במשחק המחשב "בתככי הרייטינג" ב-1996.
בתיאטרון באר שבע השתתף בהצגות "אחים לנשק", "זינגר", "פאל ג'ואי", "בית מלאכה", "קיץ ועשן", "נוכלים ואוהבים" ו"אצבע אלוהים"; בתיאטרון לילדים ולנוער השתתף בהצגה "שבועת אדרה", בתיאטרון הבימה השתתף בהצגה "המכשפה"; בתיאטרון בית ליסין השתתף בהצגה "התאומים מוונציה". כמו כן השתתף בהצגות ילדים ונוער ובמופעים שונים, בהם ההצגות "שלושת המוסקטרים" ״עלי בבא וארבעים השודדים״ ״הברווזון המכוער״ ״נסיך האגדות״ ובפסטיגלים 1999 ו- 2006, וכתב את הצגות הילדים ״אלאדין״ (לצידו של ליאור כלפון), ״עלי בבא וארבעים השודדים״, ״שכחו אותי בבית״, ״סינדרלה״, ״שלגיה והצייד״, ״מאה ואחד כלבים וגנבים״, ״המכבים״, ״המכבים הקרב האחרון״, ועוד.
בשל בקיאותו הרבה בשירים עבריים מגיש אשתר מדי שבוע ברשת ג' תוכנית רדיו בשם "ציפורי שיר עם אסף אשתר" ובה הוא מביא את הסיפורים מאחורי השירים המושמעים בתוכנית. בשנת 2010 העלה את המופע "כל המילים השמחות", בו הוא משלב שירה בציבור וסיפורים על אותם שירים, ובשנת 2012 החל לגלם את דמותו של כוכב הילדים "אספון".
בשנים 2011–2013 כיכב אשתר בסדרות של כוכב הילדים הדוד חיים (חיים אוסדון) "המכולת של דוד חיים" (בתפקיד שפי שף הטבח), מחנה הקיץ של דוד חיים (בתפקיד אספון איש המילים ושפי שף הטבח) והסדרה האחרונה של דוד חיים "מה מי מו" (בתפקיד אספון איש המילים) ב-yes vod.
בשנת 2017 הצטלם לסדרת רשת חדשה לילדים בשם "אספון גיבור האלף בית" בתפקיד אספון. באותה שנה השתתף בסרט הקולנוע של אלון גור אריה "מבצע ביצה", לצד חיים אוסדון, טל מוסרי, דנה אברהם-סמו, ירון ברלד, יהורם גאון ועוד.
השתתף בתוכנית הישרדות VIP עונה 2, שעלתה בשנת 2019 ברשת 13 והודח ביום ה-25 למשחק. הגיע למקום השמיני והיה למושבע השלישי.
בשנת 2022 אשתר צפוי לשחק בעונה השנייה של לבד בבית.
חיים אישיים.
בשנת 1990 נישא לכוכבה. לזוג שתי בנות.
מרחב נורמי
מרחב נורמי הוא מרחב וקטורי שעליו מוגדרת נורמה. הנורמה היא פונקציה המקבלת וקטור ומחזירה מספר ממשי, ומצייתת לשלוש אקסיומות: היא חיובית ומתאפסת רק באפס; היא הומוגנית; והיא מקיימת את אי-שוויון המשולש.
מרחב נורמי שהוא מרחב שלם מכונה "מרחב בנך". כל מרחב נורמי ניתן לשיכון צפוף בתוך מרחב בנך.
כל מרחב מכפלה פנימית הוא נורמי, על ידי הנורמה המושרית formula_1.