סטארגייט (באנגלית: Stargate) הוא זיכיון מדע בדיוני המבוסס על סרט קולנוע בעל אותו שם בכתיבתם של דין דבלין ורולנד אמריך. הרעיון מאחורי הזיכיון מתמקד בגשר איינשטיין-רוזן שמאפשר מסע מיידי ברחבי היקום. הזיכיון החל עם סרט הקולנוע "סטארגייט" משנת 1994. בשנת 1997 נוצרה סדרת הטלוויזיה "סטארגייט SG-1" כהמשך לסרט, ובעקבותיה הופקו סדרות הבת "סטארגייט אטלנטיס" ב-2004, "סטארגייט יוניברס" ב-2009 וסדרת הפריקוול "סטארגייט מקורות" ב-2018. מאז, התווספו לסרט הקולנוע ולסדרות הטלוויזיה נובלות ספרותיות וספרי קומיקס, סדרת אנימציה ומשחקי מחשב ושני סרטי הטלוויזיה " ו", אשר סיימו את עלילתה של סדרת הטלוויזיה הראשונה לאחר עשר עונות שידור.
הסרט והמשכיו השונים מתבססים על הרעיון הפסבדו-מדעי לפיו חלק ניכר מהארכאולוגיה, מהמיתוסים ומהדתות הקדומות הוא פרי יצירתם של חייזרים בעלי טכנולוגיה מתקדמת. תפיסה דומה לכך מציג אריך פון דניקן בספרו "מרכבות האלים".
הזיכיון כולל:
סקירה.
במציאות המתוארת בסרט ובסדרות, מתגלה בחפירות ארכאולוגיות במצרים בשנות ה-20 של המאה ה-20, עצם טבעתי גדול ממתכת שמקורה אינו בכדור הארץ (להלן: "סטארגייט"), עליו מוטבעים סמלים לא מוכרים (להלן: תגליפים), יחד עם טבלית אבן גדולה שגם בה סמלים דומים. לאחר שנים של מחקר מתגלה על ידי חיל האוויר של ארצות הברית מהותו של העצם - שער - דרכו ניתן לעבור אל כוכבי לכת מרוחקים בגלקסיה, באמצעות "חיוג" כתובת בת שבעה סמלים, המציינים מסלול אל מיקומו של כוכב הלכת עליו מצוי שער מאותו סוג (שער היעד). הזרמת אנרגיה רבה אל השער בשעת החיוג יוצרת "חור תולעת" בין השער לבין שער היעד, שדרכו יכולים לעבור יצורים חיים וחפצים דוממים.
ממשלת ארצות הברית שומרת את קיומו של הסטארגייט בסוד, וצוות מחקר בראשות ג'ק או'ניל נשלח לחקור את עברו השני של השער, תוך שהוא נתקל בתרבויות שונות ובאויבים שונים. לפי עלילת הסרט, סיפורי מיתולוגיה רבים בהיסטוריה האנושית מתבססים על אירועים בהם חייזרים שלטו בבני האדם בעבר הרחוק. אותם חייזרים התגלו בסדרה "סטארגייט SG-1" כ"גואולד" (Goa'uld), אשר הגוף המאורגן שלהם היה קולקטיב אדוני המערכת, אך בהמשך נוספו לסיפור העלילה גזעים נוספים. הגואולד התחזו לאלים ושיעבדו את תושבי מצרים העתיקה. כך יצרו את התרבות והדת שלהם והשתמשו בשערי הסטארגייט כדי להעביר אנשים ממקום למקום. בעקבות מרד של בני האדם, גורשו החייזרים מכדור הארץ והשער נקבר עד לגילויו מחדש בשנות העשרים.
מדע.
הסרט, בניגוד לסדרה שנוצרה בעקבותיו, אינו מנסה להתמודד עם סוגיות מדעיות הקשורות בהפעלת השער למעבר בין כוכבי הלכת, ויש בו עניינים רבים הנותרים ללא הסבר (בסדרה "סטארגייט SG-1" ישנה התייחסות רבה יחסית, לסוגיות מדעיות, ואחת הדמויות החשובות החברה בצוות החוקרים בסדרה היא אסטרופיזיקאית).
קווי השלום של בלפסט
קווי השלום של בלפסט הם סדרה של מחסומי הפרדה שאורכם נע בין כמה מאות מטרים עד כחמישה קילומטרים, המפרידים בין שכונות פרוטסטנטיות וקתוליות בבלפסט. מטרת המחסומים היא להקטין ככל האפשר את האלימות בין הקתולים והפרוטסטנטים.
המחסומים בנוים מקירות ברזל, לבנים ופלדה. הם מגיעים עד לגובה של כשמונה מטרים, ובראשם רשתות מתכת. בחומות משולבים שערים המאוישים על ידי המשטרה ומאפשרים מעבר בשעות היום, אך סגורים בשעות הלילה.
המחסומים הראשונים היו גדרות תיל שהוצבו בספטמבר 1969 כצעד זמני שנועד להפריד בין הקתולים והפרוטסטנטים לאחר פריצת "הצרות". המפקד הצבאי הבריטי טען שמדובר בצעד זמני ביותר ושאין כל כוונה שיהיה בבלפסט משהו דומה לחומת ברלין. בהמשך הוחלפו גדרות התיל בקירות לבנים. בשנת 1988, הצעה לפרק חלק מקו השלום כדי להקים פארק לרווחת התושבים נתקלה בהתנגדות משני הצדדים, שחששו מתקיפות מהצד השני.
מספר המחסומים עלה עם השנים מ-18 בתחילת שנות התשעים עד ל-40 בשנת 2004, ו-97 בשנת 2017. למרות הסכם השלום שהושג בצפון אירלנד, גם בשנת 2008 הוקם מחסום הפרדה חדש ותושבים רבים אינם מעוניינים בהורדת החומות.
מאז הפסקת האש של ה-IRA בשנת 1994 מתקיימים סיורים לתיירים בבלפסט הכוללים ביקור בקווי השלום.
בשנת 2013 קידמה הרשות המבצעת של צפון אירלנד יוזמה לפיה כל החומות והמחסומים יוסרו עד לשנת 2023; ברם, נכון לשנת 2021 הוסרו חומות בודדות בלבד, ומספרן עמד על כ-60.
נאסראללה
מחסום הפרדה
מחסום הפרדה או מכשול הפרדה הוא מבנה הנדסי ומערכת ביצורים הנבנים כדי למנוע תנועת בני אדם מעבר לקו מסוים, או כדי להפריד בין שתי אוכלוסיות. מבנים שכאלו נבנים לעיתים קרובות בהתאם לגבולות פוליטיים, גבולות בינלאומיים וטופוגרפיה. אולי הדוגמה המוכרת ביותר בהיסטוריה היא החומה הסינית - סדרה של מחסומים, חומות ומערכת מבצרים שמטרתם הייתה לחצוץ בין האימפריה של סין לבין מונגוליה ומנצ'וריה; דוגמה בולטת בעת האחרונה היא חומת ברלין שהפרידה בין מערב ומזרח ברלין, המאוחדת כיום.
גדר הפרדה
חומת הפרדה
הימור פתולוגי
הימור פתולוגי היא הפרעה נפשית המתבטאת בהתמכרות להימורים. עיסוק בהימורים אינו מהווה כשלעצמו סימן למחלת נפש, אולם צורך כפייתי להמר, הפוגע קשות במהלך חייו התקין של הפרט, נחשב להפרעה נפשית שעלולה להיות קשה והרת אסון לאדם ולמשפחתו.
סימפטומים.
בדרך כלל התהליך שבו הופך ההימור לפתולוגי מורכב משלושה שלבים: בתחילה מצליח המהמר לזכות בסכומי כסף, מה שמסב לו ריגוש והנאה. בשלב השני ההימורים גוררים איתם גם הפסדים כספיים גדולים. בשלב השלישי המהמר מנסה נואשות להשיב לעצמו את הסכומים שאיבד על ידי הימור נוסף, אבל פעולותיו רק הולכות ומשקיעות אותו עמוק יותר בתהום החובות.
יש להבחין בין המהמרים הפתולוגיים לבין המהמרים החברתיים, אשר יודעים להגביל את משחקם למידה שתסב להם הנאה, אך שלא תפגע בהתנהלותם התקינה של חייהם. כן יש להבחין בין המהמרים הפתולוגיים לבין המהמרים המקצועיים, המתכננים להפיק רווח פיננסי מההימורים ואוחזים במשמעת עצמית המאפשרת לממש תוכנית זו.
שני שלישים מקורבנותיה העיקריים של תסמונת ההימור הפתולוגי הם גברים, שליש מהמכורים להימורים הם נשים. מקובל להניח שהיא שכיחה יותר בקרב מובטלים ובקרב שכבות מצוקה, ושמכורים לאלכוהול ולסמים נמצאים בקבוצת סיכון גם לגבי התמכרות זו. נמצא מתאם בין התפתחות הפרעות חרדה ודיכאון לבין ההימור הפתולוגי, אם כי קשה לדעת בבירור מה הסובב ומה המסובב בקשר ביניהם.
בניגוד לחומרים כמו אלכוהול וסמים, הידועים כממכרים מבחינה נוירו־ביולוגית, ההכרה בהתמכרות להימורים הגיעה באיחור. רק במהדורה החמישית של ספר האבחנות הפסיכיאטריות האמריקאי, ה–DSM, שפורסמה בשנת 2013, הופיעה ההתמכרות להימורים בפעם הראשונה כאבחנה פתולוגית תחת הסיווג "הפרעת הימורים" (Gambling Disorder). האבחנה מפרטת רשימה של סימפטומים, כמו הצורך להגדיל את גובה ההימור כדי להשיג ריגוש, חוסר מנוחה ועצבנות כאשר מנסים להפחית או להפסיק את ההימורים, כישלון של ניסיונות לשלוט ולהפחית, נטייה להמר במצבי מצוקה, שימוש בשקרים להסתרת ההתמכרות, סיכון או איבוד קשרים משמעותיים או מקומות עבודה. בשנת 2006, בארצות הברית דווח כי 5 מיליון אנשים מוגדרים "מכורים להימורים". 15 מיליון נוספים נמצאים בסכנת התמכרות.
בתחילת שנות ה-2000 החלה עלייה עולמית במספר המכורים להימורים, לאחר שהוקמו מאות אתרי הימורים באינטרנט שהגדילו את הנגישות והזמינות של ההימורים.
טיפול.
אין תרופות מאושרות לטיפול בהימור פתולוגי, אך יש יסוד להנחה כי תרופות נוגדות דיכאון יכולות להועיל גם כנגד הפרעה נפשית זו.
ההסברים להימור הפתולוגי הם ביהביוריסטיים - ההימור יוצר סיפוק ומשכך חרדות ולפיכך מהווה חיזוק חיובי, או פסיכואנליטיים - ההימור מהווה תחליף מעין אירוטי לאוננות או נובע מרצון להענשת העצמי.
נראה שהמניע העיקרי להימור הפתולוגי הוא ההתמכרות לריגוש, אולי יותר מאשר החיפוש אחר רווח פיננסי. דווח שהפסקת ההימורים הובילה לסימפטומים של גמילה הדומים לתסמיני הגמילה מסמים.
ניסיונו של המחוקק בארצות מסוימות (בהן ישראל) להילחם בהימורים מעמיד את המכור להם במצוקה כפולה - לא רק שהתנהגותו פוגעת בסדרי חייו, היא גם נחשבת לפלילית (החשבת ההימורים לעבירה אינה חידוש מודרני: כבר במצרים העתיקה היו שולחים את המהמרים לעבודת פרך במכרות).
מצד שני, במקרים רבים המהמר הפתולוגי יהפוך לעבריין לא רק בשל ההימור עצמו, אלא בשל עבירות הנובעות מהרצון להשיג כספים כדי לאפשר את ההתעסקות בו. גנבות, עבירות זיוף, עבירות מס, מעשי שוד - כפי שבמקרים רבים עומד מאחוריהם הרצון להשיג כסף לרכישת סמים, כך הם יכולים לנבוע גם מהתמכרות להימורים.
אף שלא מקובל לראות בהתמכרות להימור הצדקה הפוטרת מאחריות לביצוע מעשה פלילי, מכירה הפסיקה באפשרות להקל בעונש אם העבירה נעשתה בעטייה של התמכרות זו.
בספטמבר 2017, הודיעה משרד הבריאות כי יוקמו שני מרכזים ראשונים לטיפול במכורים להימורים בישראל.
ואזגן סרקיסיאן
ואזגן סרקיסיאן או סרגסיאן (בארמנית: Վազգեն Սարգսյան; 5 במרץ 1959 – 27 באוקטובר 1999) היה ראש ממשלת ארמניה ביוני–אוקטובר 1999, שנרצח בבניין הפרלמנט.
ביוגרפיה.
ואזגן סרקיסיאן נולד בשנת 1959 בכפר אררט שבארמניה, אז חלק מברית המועצות. בשנת 1988 היה ממארגני התנועה הלאומנית שתבעה למסור את חבל נגורנו קרבאך שבאזרבייג'ן, המאוכלס ברובו בארמנים, לארמניה.
בשנת 1991 לאחר התפרקות ברית המועצות ומתן עצמאות לארמניה נתמנה סרקיסיאן לשר ההגנה של ארמניה. הוא ניהל את הקרבות נגד אזרבייג'ן, בחבל המריבה, שהסתיימו בשנת 1994 בניצחון ארמני, בסיפוח שטחים לארמניה ובהכרזה על הפסקת אש.