המגלופוליס היה מקור אידיאלי לבחינת הנושאים הגאו-פוליטיים העיקריים של הווה. הוא ניתח את בסיס העוצמה האמריקאית. הוא סקר את החידושים הכלכליים, החברתיים, התרבותיים והמרחביים שהצטברו בחוף המזרחי של ארצות הברית שסיפקו תשובה לכך. גוטמן פירש אותם בכך שהציע שורה של ביטויים חדשים: הוא התייחס להופעתו ולחשיבותו של המגזר "הרביעוני", לתפקוד המגלופוליטני כ"חממה של מוטציות טכנולוגיות, ולתפקידו כ"ציר" "בין אמריקה לשאר העולם.
בשנות הששים, גוטמן ראה את המושג מגלופוליס כמערך גאוגרפי יישובי חיובי. אך במהלך השנים נעשה יותר ויותר סקפטי לגביו, כפי שזה עולה ממחקריו בשנות השבעים והשמונים. הוא אמר כי הערים האמריקאיות ככלל ובפרט ערי המזרח צומחות בקצב גדול ומשתנות ומעמידות אתגרים שלא ניתן היה לצפות אותם. ביניהן הביקוש הבלתי צפוי לשירותים חברתיים בעיצומו של צמצום סיכויי התעסוקה והגברת הלחץ האנושי.
סמכויות השלטון המקומי ותיאורית התכנון בכלל אינן מותאמות להתמודד עם המורכבות של המצב החדש. העיר הופכת לפסיפס של יצירות מגוונות אך מתואמות היטב, ומציעה יותר ניגודים מאשר הרמוניה, המוטציה הנוכחית של הערים האמריקאיות משקפת את הדינמיקה של חברה המחפשת מבנים חדשים ואתיקה חדשה.
גאוגרפיה פוליטית.
עוד לפני שעסק בנושאים עירוניים, עניין את גוטמן תחום הגאוגרפיה הפוליטית. בסדרת מאמרים, העלה את תורת הגאוגרפיה הפוליטית שעליה גם לימד בפריז. לאחר מלחמת העולם השנייה היחסים בין הגאוגרפיה לפוליטיקה עמדה כשאלת מחקר אצל גאוגרפים חברתיים. זאת התקופה שבה נוצרת באמריקה ״המהפכה הכמותית״ - גישות נאו-פוזיטיבסטיות. גוטמן נשאר מתנגד ל"מהפכות" שהתחרו על ליבת מקצוע הגאוגרפיה - ה"אידיוגרפית" (ייחודית) שמתנגדיה חיפשו השראה מחוץ לדיסצפלינה במודלים כלכליים ומתמטיים. כדי להתגבר על המגבלה האפיסטמולוגית העיקרית של הדיסצפלינה הגאוגרפית- הדיכוטומיה של האדם / הטבע, תוך שמירה על מאפייניה הספציפיים, הציע גוטמן תפיסה חדשה של הגאוגרפיה.
במרכז התפיסה הזאת העמיד מושג מפתח בתחום הגאוגרפיה הפוליטית - חלוקת המרחב הגאוגרפי. תפיסה זו התפרשה כתוצר של התהליכים ההדדיים המורכבים בין הכוחות שאחראיים ליצירת תנועות בינ״ל של אנשים, סחורות ורעיונות ( Circulation ) ובין הכוחות המגינים בפני ההשתלטות תוך שמירה הייחודיות המקומית. אלה באו לידי ביטוי במה שהוא כינה איקונוגרפיה - הגנה תרבותית על הייחודיות.
האזורים הספציפיים שבהם ריכז את מחקריו היו על צרפת, ארצות הברית, יפן, ישראל והים התיכון. הוא היה חוקר פורה, רשימת פרסומיו המלאה כוללת כ 400 פריטים. כתביו כללו נושאים מתחומים רגיונליים, וכן בחקר ערים מרכזיות ופיתוח עירוני הן מנקודת מבט פוליטית והן מרחבית בין ספריו החשובים אפשר להזכיר גם את ״גאוגרפיה של אירופה "ו"מרכז ופריפריה: וריאציה מרחבית בפוליטיקה" ״משמעות הטריטוריאליות״, ובשנות התשעים כתב את ״מעבר למגלופוליס״.
קשר עם ישראל.
כיהודי ציוני אהב מאוד את ישראל והרבה לבקר בארץ. מראשית דרכו הוא כתב ספרים על ישראל והיה בקשר עם גאוגרפים ישראליים ופתח לחלקם קשרים חשובים באקדמיה בעולם. כמו כן, היה קשור לאוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת חיפה ולאוניברסיטת תל אביב.
נחמד
פרס גראמי לאלבום הראפ הטוב ביותר
פרס גראמי לאלבום הראפ הטוב ביותר (באנגלית: Grammy Award for Best Rap Album) הוא פרס אשר ניתן על ידי האקדמיה הלאומית לאמנויות ולמדעי ההקלטה של ארצות הברית, לאלבום מוזיקה בקטגוריית ההיפ הופ או הראפ ללא התחשבות במכירותיו, מיקומי השיא שלו, הצלחתו, הביקורות שהופנו כלפיו וכדומה.
נכון לשנת 2019, הראפר אמינם מחזיק בשיא הזכיות בקטגוריה עם שישה פרסים. לורן היל הייתה לאישה הראשונה הזוכה בפרס, כאשר זכתה בו בשנת 1997 כחלק מהרכב הפוג'יז. קארדי בי הייתה לזמרת הראפ הראשונה שזוכה בפרס כאמנית סולו, כאשר זכתה בפרס הזה בשנת 2019 עם אלבומה "Invasion of Privacy". הראפר האמריקאי קניה וסט זכה בפרס ארבע פעמים, וההרכב Outkast זכה בפרס פעמיים. ג'יי זי מחזיק בשיא במספר המועמדויות עם אחת עשר מועמדויות. בשנת 2013 הפך הראפר הקנדי דרייק לזמר הראשון בהיסטוריה שזכה בפרס ולא נולד בארצות הברית. להקת דה רוטס הייתה מועמדת לפרס חמש פעמים, אך מעולם לא זכתה בו. אמינם וקניה וסט הם הזמרים היחידים שזכו בפרס פעמיים ברציפות, כאשר אמינם הצליח לעשות זאת פעמיים. בשנת 2016 המיקסטייפ של דרייק "If You're Reading This It's Too Late," הפך לאלבום המיקסטייפ הראשון בהיסטוריה שזכה למועמדות בטקס גראמי. בשנת 2017 המיקסטייפ של צ'אנס הראפר זכה בפרס זה.
פרס הגראמי לאלבום הראפ הטוב ביותר
פרס הגראמי לאלבום הראפ של השנה
365 (שיר)
365 (נאמר: Three Six Five) הוא סינגל של המפיק והדי ג'יי הגרמני, זד והזמרת האמריקאית קייטי פרי. השיר יצא לאור ב-14 בפברואר 2019 יחד עם הווידאו-קליפ שלו שהופק על ידי וורן פו.
רקע.
היו שמועות רבות על שיתוף הפעולה בין השניים לפני שהשיר הודלף בינואר 2019. השיר הוכרז בתחילת פברואר, ומאוחר יותר הוכנס לשזאם. ב-13 בפברואר 2019 קייטי פרי וזד החלו להתכתב בטוויטר באימוג'ים למשך שעות שלמות כטיזר לשיר עד שזד הפיץ את הטריילר.
יציבות כלי טיס
יציבות כלי טיס היא ענף במכניקת הטיס ובהנדסת אווירונאוטיקה העוסקת בהתנהגות העצמית של כלי הטיס יחסית להפרעות בצירי התנועה של הכלי. ניתן להבדיל בין שני מצבי יציבות: יציבות סטטית – נטייה של כלי הטיס לחזור למצבו המקורי. ויציבות דינמית – נטיית כלי הטיס לתגובה לאורך זמן – תוך כמה זמן ותוך כמה מחזורים כלי הטיס יחזור לטיסה יציבה.
חשיבות יציבות כלי טיס היא בטיחותית, במיוחד בציר האורכי וקשורה במיקום מרכז הכובד המושפע מגורמים כמו דלק, פיזור של נוסעים ודלק ודורש הכנה קפדנית בידי צוות האוויר.
הגדרות יציבות במטוסים.
יציבות סטטית.
יציבות סטטית היא הנטייה של כלי הטיס לחזור למצב המקורי לו המטוס מוגדר בכוח קבוע והגאים מקוזזים, ללא התערבות – שחזור מהירות ומצב במרחב אחרי הופעה של הפרעה רגעית. ישנם שלושה סוגים של יציבות:
יציבות סטטית קשורה באופן אינטימי עם תכונות הניהוג של כלי הטיס. מטוס בעל יציבות סטטית גבוהה מדי יתנגד לפקודת ההגאים ולא יאפשר לבצע תמרונים סטנדרטיים הנדרשים בטיסה. למעלה מזאת המטוס לא יאפשר כניסה להזדקרות, שאף על פי שזהו מצב לא רצוי בטיסה, הוא קריטי במהלך נחיתה. אם המטוס בעל יציבות סטטית נמוכה הוא יהיה רגיש מדי לפקודת טייס ויכול להיכנס מהר מאוד למצב של התבדרות שיוציא את המטוס מידי טיסה נשלטת. בשל תכונות אלו יציבות כלי הטיס משפיע על קיזוז ההגאים הנדרש על שמירת מצב קיים. מטוס יציב מדי ידרוש הטיה גדולה של הגאי המטוס בשביל להגיע למצב רצוי ולכן יגדיל את הגרר וישפיע לרעה על נצילות הדלק של המטוס, מטוס עם יציבות סטטית נמוכה לעומת זאת ידרוש הרבה פחות קיזוז ולכן יחווה פחות גרר. לכן רמת היציבות הסטטית הרצויה ברוב המקרים היא בינונית – מתונה.
יציבות דינמית.
יציבות דינמית היא אופן התגובה של כלי הטיס להפרעות לאורך זמן. כלומר כמה חריפה תהייה הנטייה של כלי הטיס לחזור למצב המקורי או לצאת ממנו. ישנם שלושה סוגי יציבות דינמית:
דוגמאות לתופעות חוסר יציבות דינמית.
ישנן מספר תופעות טיסה האופייניות הן למטוסים יציבים והן למטוסים לא יציבים.
יציבות אורכית.
יציבות אורכית היא יציבות סביב ציר העלרוד והיא לרוב המרכזית בכלי טיס, מכיוון שמצב האף של המטוס משפיע ישירות על מהירות וזווית התקפה, בעיקר כשהמטוס בישרה ואופקית. החרפת זווית האף מעלה בפנייה, למשל תעלה את זווית ההתקפה ובכך תקרב את מהירות ההזדקרות שעולה במהלך גלגול וזאת מסוגלת להכניס את המטוס לסחרור.
יציבות אורכית תלויה רבות במיקום מרכז המסה של כלי הטיס יחסית למרכז העילוי. במטוסים אם מרכז המסה נמצא לפני (יחסית לכיוון הטיסה) מרכז העילוי במהלך הפרעה משקל המטוס יטה למשוך אותו מטה, ומשטח מייצב הגובה ייצב אותו ויתנגד לעליית הזנב. המטוס יהיה יציב. אם מרכז המסה תהיה מאחורי מרכז העילוי, בכל הפרעה זנב המטוס יטה ליפול ולהוציא את המטוס מטיסה נשלטת, ללא יכולת היחלצות ללא מערכות היגוי מתקדמות.
בשל התנהגות בעייתית זאת מיקום מרכז המסה הוא נתון ששמים עליו דגש מיוחד הן במהלך הנדסת כלי הטיס, והן במהלך תפעולו. גם אם תוכנן כלי הטיס בכוונה להיות אל־יציב, מיקום מרכז המסה משפיע בצורה משמעותית על יציבות ויכולת השליטה בכלי הטיס.
פתרון נוסף המוסיף יציבות אורכית הוא "אנהדרל אורכי" שזה בעצם התקנה של הכנפיים בזווית מתונה יחסית למשטח מייצב הגובה, כאשר הכוונה היא שמייצב הגובה ינחית את הזנב ועל ידי כך יאזן את העילוי הפועל על הכנפיים.
בטיסה על קולית.
בטיסה מעל מהירות הקול מרכז העילוי נע אחורה בגלל תופעות שונות. בפועל מבחינת יציבות סטטית זה גורם למצב של מטוס יציב מדי. כאמור במצב זה יידרש קיזוז רב בשביל לאזן את המטוס בעלרוד ולכן זה יפגע בביצועי השיוט של כלי הטיס במהירויות על־קוליות. זה אחד הגורמים המגבילים את כלי הטיס ולכן מרביתם לא מסוגלים לשייט במהירות על־קולית לאורך זמן.
יציבות רוחבית.
יציבות רוחבית כוללת בתוכה את היציבות יחסית להחלקות, היציבות בציר הסבסוב, והיציבות בגלגול, שכן אלה משפיעים אחד על השני.
לדוגמה אם נוצרת החלקה לצד, זרימת האוויר על הכנף הנגדית לכיוון ההחלקה תושפע יותר מהכנף השנייה, מפני שזה ישנה את הקמרון המעשי של הכנף החיצונית והיא תחווה פחות עילוי מה שיגרום להפלת הכנף.