בשנת 2001 הוציאה קריאייטור את האלבום "Violent Revolution". האלבום כולל את השיר "Second Awakening" ("התעוררות שנייה"), המתאר את סבלם של היהודים בגולה, את נאמנותם לדתם ולאלוהים ואת הגאולה בדמותה של ההתעוררות הלאומית המחודשת. השיר מדגיש את הפן הרוחני של הציונות – הוא מציג את הגלות כ"מות הנשמה" ואת השיבה למולדת כ"התעוררות הנשמה". להלן מילות הפזמון של השיר:
סבטון ומלחמת ששת הימים.
האלבום "Primo Victoria" של סבטון משנת 2005 כולל את השיר "Counterstrike", העוסק במלחמת ששת הימים. השיר, הכתוב מנקודת מבט פרו-ישראלית מובהקת, מהלל את ניצחונה הצבאי של ישראל, השיר לועג למדינות ערב על הפסדם המשפיל בהתייחס לגודלה, שטחה וצבאה הקטנים של ישראל לעומת כוחות אדירים ומתקדמים של צבאות ערב, השיר מביך את נשיא מצרים, ג'מאל נאצר, למלך ירדן, המלך חוסיין ולנשיא סוריה, חאפז אסאד; בפרט נזכרים כיבושי ירושלים, הכותל ורמת הגולן, כמו גם מבצע מוקד (מכת המנע (counterstrike) שהשמידה את רוב הכוח האווירי של צבאות ערב) וגירוש הירדנים אל מעבר לנהר הירדן. להלן קטע מתוך השיר:
שיר זה לא מקרי, שכן סבטון ידועה בעמדותיה הפרו-ישראליות, ואף הופיעה בארץ מספר פעמים.
הנצחת השואה.
סיילם והעיירה הבוערת.
בשנת 1994 הוציאה להקת הדום/דת' מטאל הישראלית Salem את האלבום Kaddish ("קדיש"), המוקדש כולו לנושא השואה. התמונות בחוברת המלים המצורפת לאלבום הן תמונות אשר צולמו בגטאות ובמחנות ההשמדה, חלקן תמונות זוועה. הדובר בשיר הנושא הוא ניצול השואה המתאבל על קרוביו שנרצחו. בשיר, אשר נכתב כולו (בדומה לשאר שירי הלהקה) באנגלית), זועק הדובר משפט אחד בעברית: "אלוהים, איפה טעינו? מה חטאנו?".
השיר הכי מפורסם מהאלבום הוא השיר היחיד שנכתב בעברית, העיירה בוערת. מילותיו של שיר זה נכתבו בשנת 1938 על ידי המשורר היהודי מרדכי גבירטיג בעקבות פוגרום פטישיק, ומדבר על שריפתה של עיירה יהודית. סיילם לקחו את שירו של גבירטיג, שהולחן כבר בעבר והושר ביידיש ובעברית בשנות ה-50, ועיבדו אותו לגרסת מטאל. התמונה המוצגת ברקע למלים של "העיירה בוערת" היא התמונה המפורסמת של בית הכנסת הבוער בגטו ורשה בעת חיסול הגטו בידי הנאצים. לשיר "העיירה בוערת" צורף וידאו קליפ המורכב מסרטונים שצולמו במחנות השמדה. פרסום השיר והקליפ עוררו מהומה בישראל על רקע הדרך הבלתי רגילה שבה בחרו חברי הלהקה להנציח את זכר השואה ואף נערך על כך דיון בכנסת.
סלייר ו"מלאך המוות".
ב-1986 כתבה להקת הת'ראש מטאל סלייר (Slayer) את השיר "Angel of Death" העוסק במעלליו האכזריים של הרופא הנאצי יוזף מנגלה במחנה ההשמדה אושוויץ-בירקנאו.
המילים בשיר מפרטות את הניתוחים הניסיוניים של מנגלה על מטופליו במחנה הריכוז אושוויץ במהלך מלחמת העולם השנייה. מחקריו של מנגלה בוצעו, בין השאר, על קבוצות כמו גמדים ותאומים וכללו מבחנים פיזיים ופסיכולוגיים. בין המבחנים שמוזכרים ב"Angel of Death" הם ניתוחים ניסיוניים המבוצעים ללא הרדמה, עירוי דם בין תאומים, ניסור של גופי אדם, מבחן עמידות לבידוד, מבחן עמידות לגז רעיל, הזרקת חיידקים קטלניים, ניתוחים להתאמה מגדרית והסרת איברים וגפיים.
"Angel of Death" עורר זעם בקרב ניצולי השואה ומשפחותיהם וכן בקרב הציבור הכללי. המחלוקת הובילה להאשמות ב"סימפתיה לנאציזם" שנשמעות כלפי הלהקה עד היום. חברי הלהקה הכחישו סימפתיה כלפי הנאצים וטענו שמדובר בעניין אינטלקטואלי וכן דרך ליצור תדמית מפחידה וקודרת ללהקה.
גרייב דיגר ומצעד התמימים.
השיר March Of The Innocence של להקת ההבי מטאל הגרמנית Grave Digger עוסק באומץ של קורבנות השואה הצועדים אל מותם במחנות ההשמדה ותאי הגזים של הנאצים, הבוחרים למות על קידוש השם ולא לוותר על אמונתם הדתית וזהותם, גם אם זה יעלה בחייהם. סולן הלהקה, כריס בולטנדאל, אמר בריאיון לתקשורת הישראלית שהשואה היא זוועה ורגע השפל של האנושות והשיר March Of The Innocence עוסק ב...
סבטון ועליית הרשע.
האלבום Attero Dominatus של סבטון כולל את השיר "Rise of Evil" ("עליית הרשע"), המתאר את עליית הנאציזם לשלטון בגרמניה ואת תחילת רדיפת היהודים עד לערב מלחמת העולם. השיר מתאר את ההשתלשלות ההיסטורית של האירועים, החל מהתמרמרות העם הגרמני על ההשפלה של חוזה ורסאי, דרך עליית הנאצים, שריפת הספרים, ליל הבדולח ועד לשליחת היהודים אל מחנה הריכוז דכאו. השיר מסתיים במספר שאלות רטוריות העולות לקראת פרוץ המלחמה, כאשר האחרונה היא: "מי יעצור את הטירוף הזה...אף אדם! אף ארץ!" לשיר מצורף קליפ המורכב מסרטונים שונים שצולמו בתחילת ימי המשטר הנאצי.
דיסטרבד ו"לעולם לא שוב".
בשנת 2010 הוציאה להקת הוא מטאל האמריקאית Disturbed אלבום חדש בו נמצא השיר "Never Again" בו סולנה היהודי של הלהקה דייוויד דריימן שר על השואה, על משפחתו שנרצחה בידי הנאצים והתנגדותו למכחישי השואה. השיר מדגיש את גבורתו של העם היהודי ששרד את השואה בעוד שהנאצים נעלמו מן העולם. בשיר מתאר דייוויד את גאוותו בעמו ששרד ומצהיר שלעולם השואה לא תחזור Never Again.
התפרקות ברית המועצות.
סקורפיונז ו"רוח השינוי".
בשנת 1990 הוציאה להקת ההארד רוק הגרמנית הוותיקה סקורפיונז את האלבום "Crazy World", הכולל את השיר המפורסם "Wind of Change" ("רוח של שינוי"), העוסק בשינויים הפוליטיים שחלו במזרח אירופה באותן שנים – נפילת חומת ברלין, מגמת החופש שהתפשטה בגוש המזרחי (שהוביל להתפרקות ברית המועצות זמן קצר לאחר מכן) וסופה של המלחמה הקרה, אשר משמש ובא. הן מבחינת המלים והן מבחינת המנגינה, השיר כתוב בנימה רגועה ואופטימית, ומעביר מסר של תקווה לעתיד טוב יותר שעומד בפתח, עם שחרורם של עמי מזרח אירופה מעול הדיקטטורה הסובייטית. השיר גם מציג את האפשרות לפגוש סוף-סוף את האנשים שמעבר לחומה: "האם אי פעם חשבת שנוכל להיות כל-כך קרובים, כמו אחים?" השיר "Wind of Change" התפרסם בעולם והיה לאחת מקלאסיקות הרוק הידועות והאהובות ביותר.
איירון מיידן ו"אמא רוסיה".
באותה שנה הוציאה גם איירון מיידן שיר לכבוד המאורע – "Mother Russia" ("אמא רוסיה"), מתוך האלבום No Prayer for the Dying. הדובר בשיר פונה אל "אמא רוסיה" בגוף שני. הוא מהלל את ההיסטוריה המפוארת של רוסיה, מזכיר את אקלימה הקר והמושלג, את הצארים ואת השירה המלכותית, אך בשורה האחרונה הוא אומר: "את יכולה להיות שמחה, כעת עמך חופשי".
מטאל, פיגועי התאומים והמלחמה בטרור.
מספר להקות מטאל הגיבו ביצירתן לפיגועי 11 בספטמבר, לסכסוך הישראלי-פלסטיני (בייחוד האינתיפאדה השנייה) ולמלחמה בטרור שפרצו במילניום החדש.
מגאדת' ו"המלחמות הקדושות".
להקת הת'רש מטאל האמריקאית מגאדת' ידועה בהתמקדותה בתחומים פוליטיים רבים. אחד השירים הפוליטיים המפורסמים של מגהדת' הוא "Youthanasia", המדבר על הילדים ה"נתלים לייבוש" בשולי החברה.
שיר פוליטי נוסף של מגאדת' הוא "Holy Wars" ("מלחמות קדושות"), מתוך האלבום "Rust in Peace", אשר יצא בשנת 1990. השיר מספר על הסכסוך היהודי ערבי במזרח התיכון.
After Forever והאינתיפאדה השנייה.
להקת המטאל גותי ההולנדית "After Forever" ממעטת לעסוק בפוליטיקה בשיריה. אך באלבום "Decipher" משנת 2001 מופיע שיר בשם "Forlorn Hope" (בתרגום חופשי: "תקווה חסרת סיכוי") המתייחס להתפרצות גל הטרור של האינתיפאדה השנייה שהרס כל תקווה להסכם שלום ושבירת מעגל הדמים. השיר מתאר את יאסר ערפאת (מבלי לנקוב בשמו) ואת הפלסטינים כמי שאחראים לחידוש מעגל האלימות בשם הג'יהאד (מוזכר שהמחבלים מחפשים פרס מאללה בעולם הבא) ואילו ישראל מתוארת כמי שאיננה מוכנה להבליג על כך ("לא נהסס להתחיל בהתקפה, אם תחתרו תחת ההסכם"). באמצע השיר מופיעה הקלטה של קטע מנאומו של יצחק רבין בטקס החתימה על הסכם העקרונות (שלפני הסכם אוסלו) בוושינגטון, בה הוא קורא לשלום ופיוס בין העמים ולהפסקת שפיכות הדמים. לשיר מצורף קליפ המורכב מתמונות שונות מהאינתיפאדה. יש לציין, כי הלהקה אינה נוקטת עמדה של צד כלשהו בסכסוך. הן השיר והן הקליפ מציגים את שני צדדי הסכסוך, את השכול בשני הצדדים ואת הזעם של שניהם. בתחילת הקליפ מוצגת כתובת הקדמה בה נכתב: "קליפ זה מוקדש למסר של שלום, הבנה ואהבה". הקליפ מסתיים בציטוט של רבין: "הגיע הזמן כעת לא רק לחלום על עתיד טוב יותר - אלא להגשים אותו".
סיילם והטרור הפלסטיני.
שירם של סיילם משנת 1998, "Flames" ("להבות") מהאלבום "A Moment of Silence" היה בין הראשונים לעסוק בפיגועי ההתאבדות, כאשר היה עדיין מדובר בתופעה חדשה יחסית בישראל.
בשנת 2002, בשיאה של האינתיפאדה השנייה, הוציאה Salem אלבום בשם Collective Demise ("מוות קולקטיבי"), המוקדש כולו להבעת זעם על הטרור הפלסטיני נגד אזרחי ישראל ולתיאור הטרוריסטים כרוצחים אל-אנושיים, מושחתים, מטורפים וחסרי היגיון. לשיר "Act of War" ("פעולה של מלחמה") צורף וידאו קליפ בגווני ספיה, בו נראה מחבל מתאבד יוצא אל המשימה שלו - להתפוצץ באוטובוס. בתחילת הקליפ מוצגת כתובת הקדמה, בה נכתב באנגלית: "קליפ זה זהו ניסיון להראות לעולם המערבי את האבסורד שבמדיניות המחבלים המתאבדים הנתמכת על ידי הרשויות הפלסטיניות".
קריידל אוף פילת' ופיגועי 11 בספטמבר.
בשנת 2003 הוציאה להקת הבלאק מטאל הבריטית Cradle of Filth את האלבום "Nymphetamine". האלבום כולל את השיר "Nemesis" (נמסיס – אלת הנקמה במיתולוגיה היוונית), המתאר את זעמו של הדובר על פיגועי 11 בספטמבר, ואת שנאתו למבצעי הטבח. הדובר בשיר שכל את בתו בטבח, והוא קורא לנקמה באויבי תרבות המערב.
אפיקה ופיגועי 11 בספטמבר.