האחוזה בת קומה אחת נבנתה בסגנון אמפירי בעלת ארבעה עמודים ונבנתה בשנות 1820. היא נבנתה מחדש בשנת 1873 על פי פרויקט של האדריכל מיכאיל קלימנטייביץ' פוזירבסקי ובשנים 1914–1916 שופצה על פי פרויקט של סרגיי יגורוביץ' צ'רנישוב. האחוזה הייתה שייכת לשושלת הקונדיטורים אבריקוסוב במוסקבה.
כיום משמש המבנה את לשכת העיתונות של שירות ביון החוץ (לשכת יחסי ציבור ויחסיו עם תקשורת של שירות שירות הביון של הפדרציה הרוסית). בשנת 2010 הותקן בחזית המבנה לוח זיכרון לזכרו של קים פילבי.
הרצאת הרב
הרצאת הרב היא הרצאה שמסר הראי"ה קוק בכ' בטבת ה'תרפ"א לרגל יום פטירת הרמב"ם, בפני "חכמי מרכז הרב". בהרצאה קרא הרב ל"חיים של יצירה", וקרא ליצירתם של כמה מפעלים של ספרות תורנית: אנציקלופדיה לתורה שבעל-פה, סיכום פרשנות התלמוד, הלכה ברורה ובירור הלכה, פירוש לביאור הגר"א על השולחן ערוך ועוד.
לדבריו מפעלים אלה יתנו "הוד והדר על תופשי התורה בארץ ישראל".
במהלך השנים שחלפו מאז נמסרה ההרצאה בוצעו חלק ממפעלים ספרותיים אלה. חלקם בוצע על ידי תלמידי הרב קוק ואחרים שהושפעו מדרכו, בין היתר בהשפעת הרצאה זו.
המאמר הודפס במהדורות רבות, וכיום מצורף לחלק ממהדורות הספר אורות התורה.
רקע ההרצאה ותוכנה.
הרקע להרצאה.
לדברי הרב יוחאי רודיק הרקע להרצאה היה כפול: מחד, בחוגי הישוב הישן הייתה עייפות בלימוד התורה והיעדר חדוות יצירה אצל לומדים רבים. מאידך, בחוגי הישוב החדש הייתה תנועה של הקמת מערכות ומסגרות חינוך שמתנערות מנקודות הקודש מהמסורת ומהאמונה היהודית.
כפתרון שמבקש דווקא למנף את הסיטואציה, קרא הראי"ה להרחבת הלימוד בעומק האגדה, וכן ליצירת ספרות תורנית בהירה ועמוקה בתחום ההלכתי ובקשר בין התלמוד להלכה. על היצירות הספרותיות להיות כוללות, כאלה שמעמידות את כלל התורה שבעל פה כתוכן שלהן, וכן עליהן להיווצר בשיתוף פעולה של הצוות הכותב.
קהל שומעי ההרצאה.
על כריכת החוברת מודפס שההרצאה ניתנה לפני "חכמי מרכז הרב". הכוונה אינה לתלמידי ישיבת מרכז הרב, שהוקמה רק בשנת ה'תרפ"ג, שנתים לאחר מועד ההרצאה, אלא, לפי דברי הרב נריה גוטל הכוונה לתלמידי כולל האברכים "המרכז" של הרב יעקב משה חרל"פ, שהעמיד את הראי"ה בנשיאותו.
מתכני ההרצאה.
מלבד הקריאה ליצירת מפעלים ספרותיים תורניים, ההרצאה כוללת תכנים כלליים, מבין התכנים הללו:
השפעת ההרצאה.
הרב משה צבי נריה כותב על השפעת הרצאת הרב והרעיונות הגלומים בה. לדבריו לאחר זמן רב ניכרה השפעת דברי הראי"ה על שומעיה ששימשו חלק מצוות המפעלים התורניים (כדוגמת האנציקלופדיה התלמודית):
המפעלים שהראי"ה קורא ליצור.
אנציקלופדיה לתורה שבעל-פה.
הראי"ה כותב שיש לחבר אנציקלופדיה לתורה שבעל פה, שתתמקד בדברי התלמוד והראשונים, בהצגת הכללים היסודות והגדרים בשפה ברורה כדי שיוכל כל קורא נבון להבין את הדברים. לדבריו, אנציקלופדיות דומות קודמות, כמו השדי חמד, עסקו בעיקר באיסוף שיטות האחרונים והצגתן, ולא בהצגת ההגדרות והיסודות, ולכן דרוש מפעל חדש שיהיה .
לדבריו על האנציקלופדיה לעסוק גם בתחום האגדה.
עשרות שנים לאחר ההרצאה, יזמו הרב שלמה יוסף זוין והרב מאיר בר-אילן את כתיבת האנציקלופדיה התלמודית, שאכן נועדה לרכז על פי נושאים את הספרות התלמודית ההלכתית ולסדר אותה באופן אנציקלופדי. הדמיון בין הרעיונות, והקשר האישי בין הרב מאיר בר-אילן לראי"ה הביאו את הרבנים יהושע בן מאיר ונריה גוטל למסקנה שהאנציקלופדיה הוקמה "לאור חזון זה". לעומתם טוען הרב אורי רדמן שאין קשר ישיר בין ההרצאה שנשא הרב קוק למיזם האנציקלופדיה התלמודית, וכסימוכין לכך הוא מציין שמייסדי האנציקלופדיה לא הזכירו כלל את ההרצאה כהשראה למפעלם. הרב מאיר בראלי, חבר במערכת האנציקלופדיה התלמודית, התייחס לדמיון בין הרעיונות, אך ציין שקיימים שני הבדלים בין המפעל שהתווה הרב קוק לאנציקלופדיה התלמודית: א. הראי"ה בקש ליצור אנציקלופדיה מתומצתת הממוקדת בשיטות הראשונים, בעוד האנציקלופדיה התלמודית מסכמת גם את דברי האחרונים, וערכיה לעיתים מקיפים את הנושא באריכות ולא מתמצתים אותו. בנקודה זו לדעתו המיקרופדיה התלמודית דומה יותר למפעל שלו קרא הראי"ה. ב. העובדה שהאנציקלופדיה התלמודית אינה כוללת דברי אגדה. לדעתו כשתסיים האנציקלופדיה התלמודית את ערכי ההלכה, יושלם המפעל גם על מרחב האגדה. גם הרב אורי רדמן ציין חלק מהבדלים אלה, ולכן סיכם שספק גדול אם המיזם כפי שנוצר, קשור למיזם שבקש הרב קוק.
הלכה ברורה ובירור הלכה.
הלכה ברורה ובירור הלכה היא שיטה ללימוד גמרא שאליה קרא הרב בהרצאתו. המטרה היא חידוש הקשר בין התלמוד להלכה והבנת הדרך בה ההלכה והשתלשלותה, לשיטותיה השונות, נובעות מתוך התלמוד ומפרשיו.
לשם פיתוח השיטה, פרסומה ומילוי מטרותיה, הקים בנו של הרב, הרצי"ה קוק, בירושלים את מכון הלכה ברורה ובירור הלכה שכיום נמצא בישיבת מרכז הרב, ופעילים בו אברכי הישיבה ורבניה, בראשות רבה של ירושלים הרב אריה שטרן.
השיטה מורכבת משני חלקים:
עד כה (ה'תשפ"א) יצאו לאור על ידי המכון רוב מסכתות התלמוד הבבלי.
סיכום הפרשנות לתלמוד.
מפעל נוסף שאליו קרא הראי"ה הוא סיכום שיטות מפרשי התלמוד האחרונים, בדומה למה שנעשה בשיטה מקובצת על חידושי הראשונים.
יצירה דומה לזו שקרא אליה הראי"ה היא "אוצר מפרשי התלמוד", ובמידה מסוימת דומה לו המדור "ילקוט ביאורים" שבמהדורת מתיבתא.
באר אליהו וברכת אליהו.
המפעל של פענוח ביאורי הגר"א נועד גם הוא לחבר בין ההלכה לבין התלמוד. ביאורי הגר"א מביאים את המקורות התלמודיים של השיטות השונות בשולחן ערוך, אך בקיצור רב. פענוח הביאורים מנגיש את המקורות שאליהם ציין הגר"א ללומדים, ובכך נקשרים לומדי ההלכה למקורותיה בתלמוד:
במפעל הבאת מקורות הגר"א על הגהותיו על השולחן ערוך החל הרב קוק עצמו בספרו באר אליהו. חיבור מקיף בשם "ברכת אליהו" נעשה על ידי הרב ברוך רקובר החל משנת תשכ"ח והמשיך גם אחרי פטירתו על ידי צוות תלמידי חכמים הממשיכים את מפעלו.
רחוב גריזודובובוי (מוסקבה)
רחוב גריזודובובוי (У́лица Гризоду́бовой) הוא רחוב בצפון-מערב מוסקבה במחוז המשנה חורושיובסקי המשתרע ממעבר חורשת ליבנה עד לרחוב מהנדס התעופה סוחוי.
מקור השם.
הרחוב נקרא בשנת 2004 לכבוד הטייס ואשת הציבור הנודעת, גיבורת ברית המועצות, גיבורת העמל הסוציאליסטי ולנטינה סטפנובנה גריזודובובה.
קודם לכן נקרא בשם "המעבר המתוכנן מספר 5485" (Проектируемый проезд № 5485).
מיקום.
הרחוב ממוקם במרכז מחוז המשנה חורושבסקי, עובר המעבר המתוכנן מס' 6161 דרך שטח שדה חודינקה מדרום-מערב, אחר כך לצפון-מערב, למעבר חורש הליבנה.
מגה-פאונה כריזמטית
מגה-פאונה כריזמטית (באנגלית: Charismatic megafauna) הוא מונח למיני בעלי חיים גדולים, הבולטים בסביבתם, מעוררים עניין וגוררים חיבה או התנגדות לפגיעה בהם יותר מאשר בעלי חיים אחרים, פשוטים יותר. המונח קשור לשימור טבע שבמהלכו משתמשים במקרים רבים לשמירת טבע במיני מפתח "כריזמטיים" כסמל לשימור של אזור שלם בו הם חיים או לפחות לגדל אותם בשביה להצלה. מונח זה מזכיר את "אפקט במבי", אך אינו חייב לכלול חמידות כלפי המושאים.
מינים מושכים כריזמטיים שונים כוללים חיות גדולות שונות ביניהם: פיליים, קרנפיים, לווייתן גדול-סנפיר, קטלן ושאר לווייתנאים, אריה, טיגריס, נמר, ברדלס, גורילה, אורנגאוטן, ג'ירפה, פנדה ענקית, דוב לבן ועוד דוביים, זאב אפור וכלבי ים. מרחיבים את המונח גם לחיות שאינם חלק מה"מגה-פאונה" כמו קונדוריים, עיטם לבן-ראש, רוב הפינגווינים וקואלות.
כיום רוב המינים הכריזמטיים מצויים כיום בסכנת הכחדה ברמה זו או אחרת, מאחר שלאורך ההיסטוריה היותם מרשימים עודדה ציד וירייה בהם או שהם פגעו באנשים וכן עקב הקושי שלהם להתמודד עם לחץ אנושי כמו אכלוס יתר. כיום היחס מעודד לשימורם ולהתפעלות מהם, עם יוצאי דופן המחפשים ציד או מתעמתים איתם.
פעילות השימור של מינים אלה מתוגברת בהרבה ממינים לא-כריזמטיים. כך ניצלו מספר חיות כמו גורילות או פנדות מכליה מוחלטת, עקב ציד (במקרים רבים נגד החוק) וכריתת יערות בהם הם חיים. מרבית הפעילות סביב מינים אלה נובעת מארגונים חברתיים ולא ממשלתיים, אך לחץ ציבורי יכול לגרור גם ממשלות לעזור בכך. חלק מהמקרים כוללים השבה של בעלי חיים כמו סוס פרז'וואלסקי או ביזון אירופי לאזור חיותם, לאחר שפעילות גרמה לתהודה ציבורית סביבם.
מינים אלה יכולים גם לעודד תיירות אקולוגית, שבנוסף לשמירה על הטבע גם עוזרת לכלכלה המקומית ויכולה לתרום עוד יותר לעזרה ממשלתית.
בדומה לאפקט במבי, היחס יכול לעודד הפליה של שימור חיות לפי הכריזמה שלהם, בשעה שהמינים הפחות כריזמתיים יכולים להיות גם בסיכון חמור יותר. עם זאת במקרים רבים השימוש במין כריזמטי לדגל על סביבה שלימה, הנאסרת בציד או בכריתת עצים, מועילה בעקיפין גם לחיות קטנות יותר.
החוליה החלשה (רוסיה)
החוליה החלשה (Слабое Звено) היא הגרסה הרוסית לתוכנית המשחק The Weakest Link. שתי עונותיה הראשונות שודרו מ-25 בספטמבר 2001 בערוץ הראשון. לאחר מכן שודרו העונות הבאות בערוץ 5 הפטרבורגי בהנחיית ניקולאי פומנקו. עונתה השביעית עלתה בפברואר 2020 בערוץ "מיר", בהנחיית מריה קיסליובה שגם הנחתה את העונות הראשונות.
עובדות מעניינות.
בסוף 2002, מנחי מספר המשחקים המובילים בערוץ החליפו מקומות והנחו תוכניות אחרות, כך מנחת החוליה החלשה, מריה קיסליובה, הנחתה את מהדורת השנה החדשה של מי רוצה להיות מיליונר? ואילו ליאוניד יעקובוביץ' הנחה את החוליה החלשה. הפרק קבע שיא - הזוכה, רומן מדיאנוב, קיבל פרס של 402,000 רובל (מתוך הפרס הגדול של מיליון רובל).
מיר (ערוץ)