החליף לא הגיב כראוי לפלישה המונגולית (שנת 1258), והגן על העיר בדלילות. הולאגו הורה לכוחותיו לא לפגוע בחלקים מסוימים באוכלוסייה - בעיקר נוצרים ומשכילים - עקב שיקולים מעשיים (צורך בבעלי מלאכה) ושיקולים דתיים (אשת הולאגו, דוקוז ח'אתון, הייתה נוצרייה נסטוריאנית) אך למרות זאת הרגו המונגולים לפחות רבע מיליון בגדדים (מחקרים עכשוויים מעריכים כי המספר קרוב יותר ל-800 אלף). החליף עצמו נרצח בידי הולאגו, כשהוא עטוף בשטיח ונרמס בידי סוסים. בספרו של מרקו פולו נכתב כי הולאגו הרעיב את החליף למוות, אך אין עדויות נוספות המצביעות על כך. שיטת הריגה זו שימשה לאו דווקא ממניעים סדיסטיים, אלא משום שעממי הערבות ייחסו דם קדוש לשליטיהם (תכונה הנקראת "קות") ולכן נמנעו מלשפוך את דמם של שליטים.
הרס החליפות הוביל לחורבנה של עיראק - שלא חזרה מעולם להיות המרכז התרבותי שהייתה עד אז. המדינות השכנות מיהרו להפגין את נאמנותן להולאגו, והמונגולים פלשו לסוריה ב-1259 כשכוחות סיור מגיעים עד פאתי עזה. מותו הבלתי צפוי של מונגקה חאן (עקב שחמת הכבד) גרם לנסיגתם של המונגולים לפני כיבוש מצרים. בינתיים כרתו הממלוכים ברית עם הצלבנים ששלטו בחופי ארץ ישראל, והביסו את חיל המצב המונגולי בקרב עין ג'אלות.
אחרית ימיו.
הולאגו שב לארצו ב-1262, רק על מנת להקלע למלחמת אזרחים עם כוחותיו של ברקה, אחיו של באטו חאן ולספוג תבוסה צורבת בקווקז ב-1263. הולאגו המיר דתו לבודהיזם והקים את השושלת האילח'אנית, ששלטה בפרס עד 1335. בנו אבקא תפס את מקומו לאחר מותו ב-1265.
אוניברסיטת ציריך
אוניברסיטת ציריך (בגרמנית Universität Zürich, בראשי תיבות UZH),ממוקמת בעיר ציריך, היא האוניברסיטה הגדולה בשווייץ עם 26,000 סטודנטים.
אוניברסיטת ציריך נוסדה ב-29 באפריל 1833 על ידי איחודן של שלוש המכללות הנפרדות למשפטים, רפואה ותאולוגיה למוסד אקדמי אחד. בנוסף הוקמה פקולטה חדשה לפילוסופיה. אוניברסיטת ציריך הייתה הראשונה באירופה שנוסדה על ידי מדינה, ולא על ידי מלך או הכנסייה. משנת 1847 הורשו נשים להקשיב להרצאות פילוסופיה, ובשנת 1866 התקבלה לאוניברסיטה אישה, לראשונה בהיסטוריה, כסטודנטית מהמניין. הפקולטה לוטרינריה נוסדה בשנת 1901 ולמעשה היא הפקולטה העתיקה ביותר בעולם מסוגה. בשנת 1914 עברה האוניברסיטה למיקום חדש, בתוך ציריך, וכיום מבני האוניברסיטה פזורים בכל רחבי העיר.
נכון ל-2015 היו רשומים באוניברסיטה כ-26 אלף תלמידים, וכ-4,650 אנשי סגל, שמתוכם כ-630 פרופסורים.
האוניברסיטה חברה ברשת אוניברסיטאס 21 וחברה בליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר.
פקולטות ומחלקות.
לאוניברסיטת ציריך 7 פקולטות, אשר כוללות 150 מחלקות ומכונים. נכון ל-2015 הפקולטות המרכזיות של האוניברסיטה הן:
בוגרים ידועים.
עם בוגריה של האוניברסיטה ואנשי הסגל שלה נמנה מספר גדול של מדענים וזוכי פרס נובל, ובהם:
בוגרים ידועים נוספים הם: רוזה לוקסמבורג, דוריס לויטהרד, וראש ממשלת קוסובו, האשים טאצ'י.
אסיפת האלקטורים
פנייה אל הרגש
תיאוריה מאוחדת גדולה
תיאורית הכל
מרכז ג'ורג' פומפידו
תורת המידות
מחזה
מחזה הוא צורת ביטוי ספרותית נפוצה, המורכבת בדרך כלל משורות של דיאלוגים או מונולוגים של שחקן אחד או של דמויות שונות, ומיועדת ברוב המקרים לבוא לביטוי אמנותי כהצגה בתיאטרון. עם זאת, ישנם מספר רב של חוקרי ספרות המנתחים מחזות בביטוייהם הספרותיים ולא התיאטרונים, בין השאר גם מחזות קלאסיים (כגון מחזותיו של שייקספיר).
המושג מחזה מתפרש באופן שווה גם כעבודה הכתובה של המחזאים, וגם כהצגה התיאטרונית השלמה של התמליל הכתוב.
מחזות מוצגים בעיקר בתיאטרון על ידי שחקנים. כדי ליצור פירוש אחיד של התמליל על ידי כל משתתפי המחזה, הפקות של מחזות מנוהלות בדרך כלל על ידי במאים. הבמאי נוטה לפרש את החומר הכתוב של המחזה על פי השקפתו הייחודית, ומקרין השקפה זו על מהלך הפקת ההצגה ועל השחקנים כולם.
אף כי רוב המלל המופיע במחזה מדוקלם על ידי השחקנים, ישנן בגוף המחזה הערות של המחזאי, המתארות אווירה או התנהגות, לבוש או תפאורה. הערות אלו מהוות קווים מנחים לביצוע המחזה.
טבעם של מחזות להתפרש באופן בדלני ושונה על ידי אנשים שונים. טבע זה מהווה אחד ממקורות המשיכה של סגנון אמנותי זה, בפני מבצעיו וקהל צופיו. כיוון שכותב המחזה אינו מסוגל להציג את המחזה בצורתו השלמה בלי שיתופם של השחקנים ושל הבמאי, אופן הצגתו והתוצאה הסופית של כל מחזה הוא מאבק ודו-שיח מתמשך בין התסריטאי, הבמאי והשחקנים. המחזה עובר שינוי מתמיד בכל ביצוע שלו, עם הופעתם המתמשכת של השקפות וסוגי ביצוע שונים בהפקתו.
מחזות ממוינים למגוון סוגות, למשל:
המלכים הנורמנים
שושלת הנורמנים היא שושלת מלכים אשר שלטו בממלכת אנגליה משנת 1066 ועד 1154, ואשר מלכי הממלכה המאוחדת הם צאצאים שלה.
רקע.
מוצא שושלת זו הוא משבטים סקנדינבים אשר התיישבו בצפון מערב צרפת במאה ה-9 לספירה. מנהיג פולשים אלו נקרא רולו מנורמנדי, ובן נינו נקרא ויליאם הכובש. בשנת 1066 לספירה פלש ויליאם לאנגליה וניצח את מלך אנגליה דאז, הרולד גודווינסון, בקרב הייסטינגס.
היסטוריה.
לאחר פלישתו וניצחונו של הצבא הנורמני, נכנס ויליאם ללונדון והוכתר שם למלך בכנסיית וסטימנסטר על ידי אולדרד הארכיבישוף של יורק. בשנים שלאחר מכן ביסס את שלטונו ונלחם כנגד ערי הצפון, שעדיין לא היו תחת שלטונו: בשנת 1069 הוא כבש את יורק, וב-1070 כבש את העיר האחרונה שהתנגדה לו - צ'סטר. אחר הכיבוש הוחלפה מרבית האצולה בממלכה, שהייתה ממוצא סקסוני, באצילים נורמנים ובבעלי בריתו של ויליאם.
בשנים הבאות רקם בית המלוכה הצרפתי מזימות שונות כנגד ויליאם, כדי לקחת מידיו את קרקעותיו בצרפת. ב-1087 נפצע ויליאם פצעים אנושים באחת ממלחמותיו בצרפת, ולאחר הקרב מת במנזר בעיר רואן. השליטה בנחלותיו התחלקה בין בניו: הבכור רוברט קיבל את השטחים בצרפת, ואילו הצעיר יותר, שנקרא אף הוא ויליאם (נקרא גם ויליאם 'רופוס') ירש את הכס באנגליה, כמלך ויליאם השני.
בשנת 1088 פתחו האבירים הנורמנדים במרד כנגד ויליאם השני, כדי להכתיר את אחיו הבכור רוברט למלך בשני צדי התעלה, אך רוב תושבי אנגליה עמדו לצידו של ויליאם והמורדים הובסו. ב-1096 יצא רוברט למסע הצלב הראשון, והותיר את ויליאם כעוצר בנורמנדיה, ב-1100 מת ויליאם במהלך ציד, כאשר חץ מסתורי פילח את ראשו, ואחיו הצעיר הנרי עלה לכס המלכות.
ב-1105 יצא הנרי למלחמה באחיו רוברט בנורמנדיה, וב-1106 הביסו ולקחו בשבי, ואיחד שוב את נורמנדיה ואנגליה תחת שלטון אחד.
ב-1120 טבע בנו היחיד של הנרי מול חופי נורמנדיה, כשחזר מצרפת בספינה הלבנה. בעקבות זאת השביע הנרי את ברוניו שיקבלו את בתו מתילדה כיורשתו.
השפעות.
היותו של ויליאם הכובש וסאל של מלך צרפת, הולידה מצב מורכב: בעוד שבאנגליה עצמה שלטו מלכי אנגליה שלטון מלא, בשטחיהם בצרפת הם היו כפופים למלך צרפת. כתוצאה מכך התנהלו סכסוכים רבים בין צרפת לאנגליה סביב שאלת השליטה במחוזות המערביים של צרפת. סכסוכים אלו ששיאם התרחש במלחמת מאה השנים לא הסתיימו אלא בשנת 1453.
כיבוש הנורמנים הביא לאנגליה את הפיאודליזם, שעד אז לא היה קיים שם כלל.
השפה האנגלית של טרום ימי הנורמנים, הייתה למעשה ניב של השפות הגרמאניות, אך הכיבוש הנורמני הביא לאנגליה גם את השפה הצרפתית. לפיכך האנגלית של ימינו מורכבת מהשפעות של גרמנית וצרפתית.
עולם הרנ&quot;א
פריולי-ונציה ג'וליה
פריולי ונציה ג'וליה (באיטלקית: Friuli-Venezia Giulia, בסלובנית: Furlanija-Julijska Krajina) הוא מחוז אוטונומי בצפון-מזרח איטליה. המחוז גובל במחוז ונטו ובמדינות אוסטריה וסלובניה ושוכן לחופי הים האדריאטי. פריולי ונציה ג'וליה משקיפה על הים האדריאטי ומוקפת הרים גבוהים ותוחמים נופים רבים ושונים. מישור קרסו המרשים נוצר על ידי סלעים סחופים ברוח, ושחיקת אדמה יצרה סדרה של מערות, שקעים וקורות חיים מחדש לאורך זמן. אוכלוסיית המחוז מונה כ-1.8 מיליון תושבים, רובם "פריולים" שאבותיהם סלובנים, ולכן מוגדר המחוז כאוטונומיה עצמאית מיוחדת באיטליה. שפתם של הפריולים היא פורלן השייכת לענף השפות הראטיות וקרובה לרומאנש וללדינית.
מחוזות האזור הם: טריאסטה (בירה אזורית), גוריזיה, פורדונה, אודינה.
סשימונו
סשימונו הם דגלים קטנים שנלבשו על ידי לוחמים יפניים במהלך קרבות על מנת שיזהו אילו חיילים שייכים לכוחות הלוחמים, וזאת על מנת שייפגעו אויביו של אותו חייל ולא כוחותיו. את הדגלים לבשו הן החיילים הפשוטים - האשיגארו, הן חיילי העילית - הסמוראים, ולעיתים אף הפרשים.
הדגלים היו נפוצים בתקופת מלחמת האזרחים של יפן שהחלה באמצע תקופת אשיקאגה ונמשכה עד לתקופת אזוצ'י-מומויאמה (החל מאמצע המאה ה-15 ועד ראשית המאה ה-17).
הדגלים נתלו ממסגרת בצורת "ר" אשר חוברה לשריון של הלוחם, ונעשו ממשי או עור.
העיטורים על הסשימונו היו בדרך כלל ציורים של צורות גאומטריות פשוטות, ולעיתים אותיות המהוות סימן לשמו של השבט הלוחם או למנהיגו של השבט.
החיים על פי אגפא
החיים על פי אגפא הוא סרט דרמה פסיכולוגית-חברתית ישראלית משנת 1992, שכתב וביים אסי דיין והופק בידי רפי בוקאי ויורם כסלו. הסרט אשר מכיל אנסמבל שחקנים כגון; גילה אלמגור, אביטל דיקר, שולי רנד, נפתלי אלטר, עזרא כפרי, שרון אלכסנדר ועירית פרנק, נועד לשקף את המציאות הישראלית של תחילת שנות ה-90, שיא האינתיפאדה הראשונה, דרך ערב יחיד בפאב תל אביבי טיפוסי בשם "בארבי", באמצעות הצגת הדמויות השונות המייצגות טיפוסים וצדדים בדמותו של הישראלי.