ב-1944, עם נפילת של ממשלתו הידקי טוג'ו, נבחר קויסו למלא את תפקיד ראש ממשלת יפן למרות התחרות הקשה מצד אנשי צבא ותיקים. בזמן כהונתו הובסו הכוחות היפניים פעמים רבות על ידי כוחות צבא ארצות הברית. למשך זמן מה, שקל קויסו להשלים עם בעלות הברית, אך הוא לא הצליח למצוא נוסחה להסכם שתשביע את רצון שני הצדדים. הלחימה נמשכה, וקויסו ניסה להרחיב את כוחו בהשתלטות על תפקיד שר המלחמה, אך נכשל בכך מפני ששמו היה רשום ברשימה של גנרלים לא פעילים. קויסו התפטר באפריל 1945 כאשר כוחות ארצות הברית כבשו את אוקינאווה. לאחר המלחמה הוא נתפס על ידי בעלות הברית ונשפט על ידי בית הדין הבינלאומי הצבאי למזרח הרחוק על פשעי מלחמה. הוא נמצא אשם ונידון למאסר עולם.
קויסו נפטר בשנת 1950 בזמן שריצה את עונשו.
פרובידאנס
חלונות ויסטה
בית רומנו (חברון)
בית רומנו הוא מבנה גדול מחוץ לקסבה של חברון, המשמש את היישוב היהודי בחברון.
היסטוריה.
על פי הכתובת שחקוקה על פתחו הוא נבנה בשנים 1876-1875. את הבניין הקים חיים ישראל (מרקדו) רומנו, סוחר תבואות עשיר מקושטא, במרכז שטח אדמה רחב ידיים אותו רכש.
הבניין המקורי כלל שלוש קומות רחבות ידיים, בורות מים ומתקני שירותים. הבית מהווה ציון דרך בהתפתחות העירונית של חברון. זוהי היציאה הבנויה הראשונה מחוץ לתחומי העיר הישנה (הקסבה), וממנה התפתחה העיר החדשה לכוון מערב. הבית שימש כמרכז אירוח והיה בו גם בית כנסת מפואר ששמש קהילה קטנה של יוצאי טורקיה, שכונה "בית הכנסת האיסטנבולי". בבית כנסת זה התפלל גם הרב מדיני, ה"שדי חמד", שגר בבניין וגם הקים בו ישיבה.
לאחר מותו של רומנו בשנת 1912, ביקש בנו אברהם למכור את הבניין למשפחה ערבית עשירה בחברון. ברכישת המבנה והשדות שסביבו התעניינו גם המיסיון, חברת כי"ח וחברת יק"א. ביוזמתם של רבי חיים חזקיהו מדיני וחסיד צאנז הרב שמעון הויזמן נקנה הבניין על ידי רבי שלום דובער שניאורסון מליובאוויטש והוקמה בו הישיבה הראשונה של חב"ד בארץ ישראל, "תורת אמת".
במהלך מלחמת העולם הראשונה, בשנת תרע"ד (1914), הפקיעו הטורקים את הבית מידי חסידי חב"ד שהיו נתיני רוסיה (אויבת העות'מאנים) והתלמידים גורשו מארץ ישראל. לאחר המלחמה פתחו הבריטים בית-משפט ותחנת משטרה בבניין. בפרעות תרפ"ט (1929) נאספו אל הבית פצועי והרוגי הטבח.
בשנת תש"ח (1948) לאחר הכיבוש הירדני, הקימו הפלסטינים בבית רומנו בית ספר שהמשיך לפעול גם לאחר מלחמת ששת הימים (1967). לאחר רצח יהושע סלומה בחברון, בפברואר 1980, תפס צה"ל את הבניין. לאחר כשבוע פינה צה"ל את הבניין והחזיר אותו לשימוש בית הספר עוסמה אבן מונקז, בו למדו כ-150 תלמידים. לאחר הפיגוע בבית הדסה במאי 1980 פונה המבנה מבית הספר הערבי שפעל בו והוצא "צו תפיסה לצרכים צבאיים" למבנה.
בדצמבר 1981 הודיע צה"ל למתנחלים על כוונה לאפשר למתנחלים להתיישב בבניין. מאוחר יותר יושבו בו יהודים ובאמצע 1983 התגוררו בבניין חמש משפחות יהודיות לצד ישיבה.
אגודת חסידי חב"ד, בעלת הנכס, העניקה את ייפוי הכוח על הבניין לישיבת שבי חברון, בראשות הרב משה בלייכר (כיום ממלא את מקומו הרב חננאל אתרוג), שהחלה דרכה בבית הדסה. בשנים תשנ"ו-תש"ס (1996 - 2000) נערכו שיפוצים בבניין, נתגלתה קומה נוספת שהייתה קבורה באדמה, וכן נבנו שתי קומות נוספות.
רוב השטח שרכש חיים ישראל רומנו נמצא היום בידי הישיבה, וחלקו האחר משמש את צה"ל כבסיס מרכזי בחברון. צמוד לבסיס הוקמה "שכונת חזקיהו", על שם הרב חזקיהו מדיני. בשכונה מתגוררות בקרוואנים מספר משפחות יהודיות.
בשנת 2011 החלו עבודות להקמת 'מרכז-מבקרים' במקום, אשר ינציח את סיפור המקום ותושביו.
ב-י"ח תשרי התשע"ו נחנכה הרחבה משמעותית למבנה; 10 קומות, המיועדות לשמש כפנימייה עבור תלמידי הישיבה.
רואה חשבון
רואה חשבון (בקיצור: רו"ח) הוא מי שהוסמך על פי חוק לעסוק במקצוע ראיית החשבון, ותפקידו הוא ביצוע ביקורת על דוחות כספיים ומתן חוות דעת עליהם.
לרואה החשבון ידע והשכלה רחבה בתחומי החשבונאות, המסים, המימון, הביקורת החשבונאית ותחומים נוספים, הדרושים לביצוע עבודתו. רואי חשבון רבים מועסקים בחברות כחשבים ומנהלי כספים, אך על בעלי תפקידים אלה אין כל חובה חוקית להחזיק ברישיון רואה חשבון.
מקצוע ראיית החשבון בישראל.
בישראל, החוק המסדיר את מקצוע ראיית החשבון הוא חוק רואי חשבון, תשט"ו-1955. על פי חוק משרד המשפטים הקים את מועצת רואי חשבון בישראל, גוף סטטוטורי שאחראי על מתן רישיון לעיסוק במקצוע. המועצה עורכת מבחנים, שעמידה בהם, יחד עם תנאים נוספים, מעניקה את הזכות לקבל רישיון. לימודי החשבונאות לתואר ראשון באוניברסיטאות ובמכללות מתקיימים במסלולים חד חוגיים וכן במסלולים דו חוגיים או תוכניות לתואר כפול, אז הם משולבים בדרך כלל עם תחומים כגון כלכלה, מנהל עסקים ומשפטים. אורכם של הלימודים בארץ נע לרוב בין שלוש שנים לשלוש שנים וחצי. קיימות גם תוכניות לימודי חשבונאות לבעלי תואר אקדמי קודם שניתן להשלימן בפרק זמן של שנתיים וחצי. הלימודים במוסדות מוכרים מקנים פטורים מחלק מבחינות מועצת רואי חשבון. תקופת ההתמחות נמשכת שנתיים.
הגדרה חוקית בישראל.
הגדרת מקצוע ראיית החשבון בישראל היא:
מבנה הלימודים בישראל.
לימודי ראיית החשבון בישראל נעשים לרוב במוסדות אקדמיים כמו אוניברסיטאות או מכללות. אף על פי שקיימת אפשרות ללמוד את החומר הנדרש באופן עצמאי ולגשת בצורה עצמאית למבחנים של מועצת רואי החשבון, מעט מאוד בוחרים באפשרות זו.
הלימודים מתחלקים לשלושה תחומים עיקריים - ביקורת, חשבונאות פיננסית וקורסים נוספים. במסגרת קורסי הביקורת לומדים הסטודנטים לראיית חשבון כיצד לבצע ביקורת בחברות, מהם הדברים הנדרשים בבדיקה של חברות ציבוריות, כיצד לעשות ביקורת למערכות המידע שלהן ועוד. מטרת הביקורת על הדוחות הכספיים, שהיא תפקידו של רואה חשבון מבקר, היא לוודא שהדוחות הכספיים שמפרסמת חברה תואמים את המצב הכספי שלה ומציגים אותו בצורה נאותה. כלומר, שאכן הדוחות הכספיים משקפים את מצב החברה כפי שהוא באמת ולפי הכללים המקובלים. בכך מאפשרים רואי החשבון לציבור, לרשויות ולמשתמשים נוספים בדוחות, להסתמך על מהימנות המידע המופיע בהם.
במסגרת החשבונאות הפיננסית לומדים הסטודנטים כיצד להכין את הדוחות הכספיים לפי תקני דיווח פיננסיים בינלאומיים (IFRS). בעצם זהו הצד של רואי החשבון אשר עובדים בחברות עצמן ולא בפירמות ראיית החשבון. במהלך הלימודים לומדים הסטודנטים כיצד להציג בדוחות הכספיים את מצב החברה בהתאם לתקנים השונים. לדוגמה, כיצד להציג רכוש קבוע, מלאי, התחייבויות פיננסיות ועוד.
הקורסים הנוספים אשר מועברים במסגרת התואר כוללים קורסים שונים במימון, משפטים, דיני תאגידים, מיסוי על הכנסה, מיסוי רווח הון, מיסוי חברות, מיסים בינלאומיים, מיסוי מקרקעין ועוד. בנוסף כוללים הקורסים הנוספים קורסים בחשבונאות ניהולית אשר כוללת בתוכה תמחיר מוצרים לפי שיטות שונות, ועוד.
בחינות הסמכה.
על מנת לקבל רישיון רואה חשבון על פי חוק רואי חשבון יש לעבור 15 מבחנים הנכתבים על ידי מועצת רואי חשבון. הבחינות מתקיימות פעמיים בשנה, במועד אביב (לרוב בחודשים מאי-יולי) וכן במועד סתיו (חודשים נובמבר-ינואר). הבחינות מחולקות ל-4 שלבים:
מי שסיים בהצלחה לימודי תואר ראשון בחשבונאות ממוסד אקדמי מוכר להשכלה גבוהה יוכל לבקש פטור מבחינות הביניים וכן מבחינות סופיות חלק א' כך שיידרש לעבור חמש בחינות בסה"כ - מיסים א', מיסים ב', פיננסית, פיננסית מתקדמת וביקורת. מי שסיים בהצלחה לימודי שנת השלמה בחשבונאות (שנת לימודים נוספת שאינה מהווה חלק מלימודי התואר הראשון בחשבונאות ועלותה גבוהה יותר מעלות שכר לימוד אקדמאי) יוכל לבצע מבחנים במסגרת האוניברסיטה ולבקש פטור משלוש בחינות נוספות במסגרת בחינות סופיות חלק ב', שהן מיסים א', מיסים ב' ופיננסית. בכל מקרה על מנת לקבל את רישיון רואי החשבון בסופו של דבר יש להיבחן בשתי בחינות דרך המועצה: "חשבונאות פיננסית מתקדמת" וכן "ביקורת חשבונות ובעיות ביקורת מיוחדות".
בשנת 2019 התקבלה במועצת רואי החשבון החלטה על ביטול שנת ההשלמה. המועצה ערכה התייעצות עם המוסדות האקדמיים ועם המועצה להשכלה גבוהה והחליטה על ביטול הפטורים מבחינות ההסמכה שמעניקה שנת ההשלמה. לפי ההחלטה החדשה שנת ההשלמה תוחלף בסמסטר נוסף לתואר הראשון. צעד זה צפוי להוביל להפחתת עלויות עבור הסטודנטים שכן שנת ההשלמה כרוכה בתשלום שכר לימוד גבוה משכר הלימוד האקדמי.
תפקידי רואה החשבון ועיסוקם.
רואי חשבון מועסקים במשק במגוון של תפקידים. מעבר לעיסוקם בביקורת חשבונות כבעלי משרדי רו"ח או שכירים במשרדים אלה, עובדים רואי החשבון גם כמנהלי כספים, חשבים בחברות, כלכלנים או יועצים פיננסיים, מבקרי פנים, וכן בתפקידים שונים ברשויות ממשלתיות כמו רשות ניירות ערך, רשות המיסים, או משרד האוצר, בחברות ביטוח וכדומה.
משרדי רואי חשבון.
נהוג לסווג את משרדי רואי החשבון למשרדים גדולים, בינוניים וקטנים. משרדי רואי חשבון נקראים לעיתים גם "פירמות". דירוג המשרדים מתבצע לרוב על פי כמות העובדים המקצועיים בו (לרבות רואי חשבון ומתמחים).
התמחות רואי החשבון במשרדים הגדולים כוללת בדרך כלל ביקורת של חברות ציבוריות, עבודות ייעוץ מורכבות וכן התמחות בביקורת פנימית, ניהול סיכונים ומיסוי. ההתמחות במשרדים בינוניים וקטנים כוללת בדרך כלל ביקורת של חברות פרטיות, ייעוץ מס ועבודות ייעוץ כלכלי בהיקף מצומצם יותר בהתאם לגודל המשרד.
התמחות רואי חשבון.