הגוף הפלנטרי הראשון שנתגלה במסלול סביב מערכת כוכבים משולשת בכליאה גרביטציונית הדוקה הוא HD 188753 Ab. ענק גזים זה נתגלה על ידי צוות אסטרונומים שהשתמשו בטלסקופ Keck I שבמרומי מאונה קיאה שבהוואי. באיור האמן ירח היפותטי המקיף כוכב לכת זה. מתחת לקו האופק של ירח זה, ניתן להבחין באור מן הכוכב הראשי במערכת ומעליו צמד הכוכבים הנוסף. כוכב לכת זה מקיף את הכוכב המרכזי HD 188753 A. (ראו גם - כוכב לכת חוץ-שמשי)
מערכות מרובות כוכבים בתרבות.
ספרי וסרטי מדע בדיוני רבים מתארים מערכות כאלו. ביניהם: בספר מדריך הטרמפיסט לגלקסיה מתואר הכוכב ביטלג'וז כמערכת בת שמונה שמשות; בספר שקיעה מתואר כוכב לכת הנמצא במערכת של שש שמשות. כמו כן, בסדרת הסרטים מלחמת הכוכבים, חלקים ניכרים מן העלילה מתרחשים בכוכב הלכת טטואין הסובב סביב שתי שמשות.
קפא&quot;י
קפא"י (ראשי תיבות: קופת פועלי ארץ ישראל) הייתה קרן שהוקמה על פי הצעת שלמה קפלנסקי בוועידה השנייה של הברית העולמית של פועלי ציון, שנערכה בשנת 1909 בעיר קרקוב. מטרתה – "עידוד ההגירה של פועלים יהודים לארץ-ישראל וביסוסם הכלכלי, החברתי והתרבותי במשק של היישוב".
את הרעיון להקמת הקופה הגתה רחל ינאית בן-צבי, במאמר שפרסמה בשנת 1907 בעיתון "פארווערטס".
הקפא"י הייתה ארגון של "גדוד העבודה", ומטרתה הייתה לארגן ולפתח שיתוף ייצרני בארץ ישראל. הוועידה השלישית שתוכננה לשנת 1911, עמדה להשלים את תקנון הקפא"י ולהפעילה. ניהולה היה צריך להתבצע על ידי זרוע של הברית העולמית המהווה את המזכירות שלה בארץ ישראל ("משרד העבודה"). הקופה הוקמה בפועל בשנת 1912 בניהולו של דוד בלוך.
הקופה ראתה לנגד עיניה עידוד פועלים יהודים לעבודה בארץ ישראל בדרך של שיתוף והרעיון הקואופרטיבי וזאת על ידי תמיכה כספית בקבוצות קואופרטיביות והשתלמויות מקצועיות לחבריהן או למועמדים להסתפח אליהן. בנוסף תמכה קפא"י ברעיון השיתוף על ידי תמיכה בעיתונות סוציאליסטית והדפסת ספרות מתאימה או תרגומה. קפא"י תמכה גם בהקמת בתי הבראה לפועלים. במהלך מלחמת העולם הראשונה הלוותה קפא"י כספים לאיכרים על מנת שיעסיקו פועלים שסבלו ממחסור בעבודה.
בשנת 1918 סייעה להקמת איילת השחר וכן סייעה ליישובים האחרים באצבע הגליל: תל חי, מחניים וכפר גלעדי. בשנת 1920 סייעה הקפא"י לוועדת המים בהקמת חברת הספנות העברית הראשונה – החברה לאסדות וספנות חופית בע"מ – אשר רכשה את החלוץ, אסדת משא ממונעת, אונייתו הראשונה של היישוב בא"י שסימנה את ראשיתו של הצי העברי.
סעיף 2 של ההחלטות השונות שהתקבלו בוועידת היסוד של ההסתדרות קבע "כל המוסדות המטפלים בעניינים הנכנסים לחוג פעולת ההסתדרות, הקיימים עכשיו ברשותן של המפלגות בארץ, עוברים לרשותה של ההסתדרות הכללית.", על סמך סעיף זה בתוספת סעיף ח' של חוקת ההסתדרות שאמר "ההסתדרות הכללית היא היחידה העוסקת בכל העניינים הנכנסים לחוג פעולתה, והיא גם באת הכוח היחידה של כל העובדים בארץ, כלפי פנים וכלפי חוץ, בכל אותם העניינים".
ברית "פועלי ציון" העולמית התנגדה להעברת קפא"י להסתדרות כנדרש מהחלטות אלו ולשם כך, בוועידת קרלסבד של ארץ ישראל העובדת שהתקיימה ב-1923 בהמשך לקונגרס ה-13, הוחלט (סעיף 4) כי קפא"י יהיה מוסדם המשותף של ברית פועלי ציון וההסתדרות הכללית בהנהלה משותפת וכי (סעיף 6) בתום שנה תועבר להסתדרות ולוועד לענייני ארץ ישראל העובדת.
כתוצאה מפשרה זו, ולאחר אשרורה של ההחלטה בוועידה השנייה של ארץ ישראל העובדת, הועברה הקפא"י בשנת 1925 להסתדרות העובדים הכללית והפכה לחברת בת של "חברת העובדים".
בדו"ח של ההסתדרות מ-1930 דווח שכספי הקופה חולקו כדלהלן:
במשך שנים עמד בראש הקופה דוד בלוך שעודד בעזרת הכספים שנאספו הן התיישבות (קואפרטיבית) והן התאגדויות קואופרטיביות כדוגמת דפוס אחדות בירושלים.
המילונאי דן פינס קרא לבנו קפאי (ראשי התיבות של "קופת פועלי ארץ ישראל"), על שם הקופה.
לשלשת
אריאן רובן
רנ&quot;א ריבוזום
קלע דוד
קלע דוד (באנגלית: David's Sling, נקראה בעבר שרביט קסמים) היא מערכת ליירוט רקטות, טילים לטווח בינוני־ארוך ומטוסים ללא טייס, שפותחה במשותף על ידי רפאל - מערכות לחימה מתקדמות הישראלית וריית'און (Raytheon) האמריקנית.
המערכת, בעלת טיל מיירט דו־שלבי, המתמרן במהירות, שבחרטומו מותקנות שתי מערכות איכון והכוונה - מכ"ם וחיישן אלקטרו־אופטי. בשנת 2006 זכתה רפאל במכרז לפיתוח מערכת הגנה כנגד רקטות לטווחים בינוניים וארוכים (40–300 ק"מ). על מנת לאפשר מימון הפיתוח וההצטיידות העתידית מכספי הסיוע האמריקניים, הוקמה השותפות עם חברת ריית'און האמריקנית. בחלק מפרסומי חברת ריית'און מכונה הטיל המיירט "Stunner".
האיום הגובר של רקטות וטילים הביא לפיתוחן של מערכות הגנה אחדות מפני איום זה. בנוסף למערכת "קלע דוד" ליירוט רקטות לטווח בינוני וארוך, פותחו ונכנסו לשימוש מבצעי מערכת "כיפת ברזל", המשמשת ליירוט רקטות קצרות טווח, מערכת "חץ 2" ליירוט טילים בליסטיים, ומערכת "חץ 3" ליירוט טילים בליסטיים בעודם בחלל.
היעוד העיקרי של מערכת "קלע דוד" הוא לתת מענה לטילים שבידי חזבאללה ובעתיד גם לטילים גדולים יותר שבהם מצטייד חמאס. על פי הערכות מודיעיניות, בידי חזבאללה עשרות אלפי רקטות שחלקן יכולות להגיע עד לגוש דן. במהלך מלחמת לבנון השנייה נחתו טילים רבים בטווח היירוט של מערכת "קלע דוד". הצפי הוא שמערכת "קלע דוד", יחד עם מערכות "כיפת ברזל", "חץ 2" ו"חץ 3", יספקו הגנה אווירית מרבית בפני איום הטילים בהתאם לדוקטרינת מערכת ההגנה הרב-שכבתית של ישראל. בנוסף לתפקיד ההגנה מפני רקטות וטילים, מערכת "קלע דוד" החליפה גם את טילי הנ"מ MIM-23 הוק וסטינגר. לטענת המפתחים, מערכת קלע דוד תהיה מסוגלת ליירט גם טילי שיוט וכלי טיס, היות שיש לה מיירט מהיר ומתמרן מאוד, מה שמאפשר לו להשמיד את המטרה בפגיעה ישירה, ולא רק באמצעות פיצוץ בקרבתה.
ב־2016 הוקם במערך ההגנה האווירית של חיל האוויר הישראלי גדוד מבצעי ראשון המפעיל את המערכת - גדוד 66.
ביולי 2018 התבצע שיגור מבצעי ראשון כששני מיירטים שוגרו אל עבר טילים סורים שהמערכת העריכה בטעות שינחתו בשטח ישראל.
מבנה המערכת.
המערכת מורכבת משלשה רכיבים עיקריים:
היסטוריה.
ציוני דרך בתהליך קבלת ההחלטות בנושא המערכת.
בדו"ח מבקר המדינה 59א, מותח המבקר מיכה לינדנשטראוס ביקורת נוקבת על מערכת הביטחון, באשר לתהליך הבלתי תקין של קבלת ההחלטות שהובילה לפיתוח מערכת "שרביט קסמים". הדין וחשבון מזכיר את נקודות הציון הבאות בתהליך הפיתוח של המערכת:
ציוני דרך בפיתוח המערכת ובקליטתה.
בשנת 2011 ניתנה הערכה שהמערכת תיכנס לשימוש מבצעי ב־2014, והוקם בחיל־האוויר גרעין ההקמה של יחידת "שרביט קסמים", ואנשיו השתלבו בתהליך הפיתוח בתעשיות. לקראת סוף חודש נובמבר 2012 גויס הגדוד הראשון של "שרביט הקסמים" במסגרת מערך ההגנה האווירית של חיל האוויר. בפברואר 2014 החל חיל האוויר לבנות צוות לגרעין ההקמה הראשוני של המערכת, אך כעבור מספר חודשים הטיל שר הביטחון בוגי יעלון ספק בכך שתוכנס לשירות ב־2015 בשל קשיים תקציביים.
ב-1 באפריל 2015 הכריזה מנהלת "חומה" במשרד הביטחון על השרביט קסמים כמבצעית, זאת בעקבות הצלחת סדרת ניסויים מוצלחים ב"שרביט קסמים" שביצעו מנהלת חומה והסוכנות האמריקנית להגנה מפני טילים, MDA, באותו יום. בניסויים השתתפו גם נציגי החברות רפאל - חברת האם של הפרויקט, ריית'און האמריקנית, אלביט מערכות אלישרא ואלת"א. במסגרת הניסויים שוגרו טילי אנקור שדימו את המטרה העתידית. בניסוי האחרון, לאחר שיגור טיל המטרה, גילה אותה המכ"ם והעביר את נתוניה אל מרכז ניהול הירי, אשר חישב את תוכנית ההגנה נגדה. "שרביט קסמים" שיגרה בהצלחה טיל מיירט, שעבר את כל שלבי הטיסה והשמיד את המטרה כמתוכנן.
ב-21 בדצמבר 2015 ערכה מערכת הביטחון סדרת ניסויים מסכמת במערכת "שרביט קסמים" בה המערכת יירטה את כל האיומים ששוגרו לעברה בהצלחה מלאה.
בפברואר 2016 החל מערך ההגנה האווירית של צה"ל בקליטת המערכת וביולי הפך הגדוד למבצעי.
בינואר 2017 נערכה סדרת ניסויים נוספת, שהסתיימה בהצלחה.
ב-20 במרץ ערכה ניסוי מבצעי מוצלח כחלק מקליטת המערכת.
ב-2 באפריל 2017 הושלמה קליטת המערך במערך ההגנה האווירית והיא הוכרזה כמבצעית.
שירות מבצעי.
ב־23 ביולי 2018 נעשה השימוש המבצעי הראשון במערכת כאשר התרעה על שיגור שני טילי קרקע-קרקע OTR-21 טוצ'קה במלחמת האזרחים בסוריה גרמה לשיגור שני טילי "קלע דוד" נגדם, מאחר שהמערכת העריכה שינחתו בישראל. בסופו של דבר הטילים הסורים נפלו בשטח סוריה, למרות שיעדם אינו ניתן לשינוי לאחר שיגורם. כשהמיירטים היו מעל רמת הגולן הוחלט על השמדתם, אולם רק אחד מהם הושמד והשני נחת ככל הידוע בסוריה, וכנראה הועבר לרוסיה לשם בחינת הטכנולוגיה שלו.
גרסאות מתקדמות.
במרץ 2019 דווח בתקשורת על ניסוי מוצלח בגרסה עתידית מתקדמת.
בדצמבר 2020 התרחשה סדרת ניסויים שהסתיימה בשני יירוטים מוצלחים.
תור קדימויות
אית צרעים
פוסט-דוקטורנט
722 לפנה&quot;ס
720-729 לפנה&quot;ס
שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 729 - 720 לפנה"ס
724 לפנה&quot;ס
728 לפנה&quot;ס
727 לפנה&quot;ס
שמואל בוטח
שמואל (שמולי) בוטח (נולד ב-19 בנובמבר 1966 בלוס אנג'לס) הוא רב אורתודוקסי-אמריקאי, מגיש רדיו וטלוויזיה וסופר.
ביוגרפיה.