חברת המניות המשותפת "גוׂזְנַאק" (ראשי תיבות ברוסית של Государственный знак, בתרגום מילולי: חותם ממלכתי) היא חברת מניות משותפת בבעלות ממשלת רוסיה, האחראית על מחקר ופיתוח, כמו גם ייצור של מוצרים מאובטחים, לרבות שטרות, מטבעות, בולים, מזהה כרטיסי ביקור, מסמכים מאובטחים, חותמים ממשלתיים, אותות, עיטורים ומדליות, כמו גם מתן שירותי טכנולוגיות מידע מאובטחים. החברה משלבת שבעה מפעלים ומכון מו"פ המעורב בשלבים שונים של פיתוח, מחקר וייצור מטבעות ושטרות כסף.
גוזנאק משלבת מתקני הדפסת נייר, אשר מייצרים שטרות, איגרות חוב ממשלתיות, המחאות, מכתבי אשראי, ספרי חסכונות הבנק (сберегательная книжка), כרטיסי לוטו, בולים, פנקסי דרכונים, תעודות לידה, רישיונות נישואים, כמו גם פרסומים בעלי ערך אמנותי גבוה וערך מיוחד ונייר ברמה גבוהה.
גוזנאק אחראית לניהול המטבעות, אשר מייצרות מטבעות, עיטורים, מדליות הנצחה, כרטיסי אשראי, כרטיסי בנק וכרטיסי טלפון. היא מייצרת לא רק כסף רוסי, אלא גם מטבעות ושטרות של מדינות זרות, כמו לבנון, תימן, גואטמלה, רואנדה, אנגולה ועוד.
היסטוריה.
גוזנאק הוקמה לראשונה בצו של קיסר רוסיה מ-21 באוגוסט (2 בספטמבר) 1818 בסנקט פטרבורג כמשלחת להכנת ניירות ממלכתיים (Экспедиция заготовления государственных бумаг) שהייתה כפופה למשרד האוצר של רוסיה. אחד ממייסדיה היה אוגוסטין בטאנקור (1758—1824). אחד ממנהליה הראשונים היה הסנאטור אלכסנדר חובאנסקי שניהל את המשלחת במשך 32 שנים והמשלחת הפכה לאחת המובילות בתחומה באירופה.
ב-1861 מונה פיודור וינברג לראש המשלחת וזה ניהל אותה במשך 28 שנים. תחתיו המשלחת עברה רפורמה משמעותית שהתבטאה בהכנסת טכנולוגיות ושיטות עבודה חדשות. ב-1878 החל שימוש בחשמל לצורכי העבודה ולשירות המשלחת הועמד ממציא מכונת החישוב, וילהולד תאופיל אודנר, שממציא מכונה למספור אוטומטי של שטרות.
ב-1889 מתמנה רוברט לנץ לראש המשלחת. הוא מנהל אותה עד 1899. אחריו מונה הנסיך בוריס גוליצין לראשות המשלחת. גוליצין היה מאבות תורת הסייסמולוגיה ברוסיה הוא עמד בראש המשלחת משנת 1899 עד 1905. תקופה זו מכונה תור הכסף של החברה כאשר היא הופכת לגוף טכנולוגי מתקדם שביצע שימוש במיטב הטכנולוגיה להדפסת שטרות כסף וניירות ממשלתיים והייתה לגוף הטיפוגרפי המתקדם ברוסיה.
לאחר מהפכת אוקטובר המשלחת אורגנה מחדש למפעל לייצור ניירות מדינה (Управление фабрик заготовления государственных бумаг), גוזנאק בקיצור. המפעל החדש אושרר בצו ממשלתי של הסובנרקום מ-6 ביוני 1919 והמשרדים הועברו מסנקט פטרבורג למוסקבה. הוכפפו אליה מפעלי נייר במוסקבה, פטרוגרד, פנזה, פרם ורוסטוב על הדון. בתקופה הסובייטית שמו הרשמי של גוזנאק היה המינהל הראשי לייצור מדליות, מטבעות ועיטורים ממלכתיים (רוסית: Главное управление производством государственных знаков, монет и орденов) והיה כפוף למשרד האוצר הסובייטי.
בתקופת מלחמת העולם השנייה מטבעת לנינגרד הועברה לאחריות גוזנאק והוקמה מטבעת מוסקבה. בתקופת המלחמה הקרה היה הגוף אחראי להדפסת שטרות הכסף של מרבית מדינות הגוש הסובייטי.
מאז 1991 זו חברה בבעלות ממשלתית. מאוגוסט 2005 הוא פועל מכוח צו נשיאותי של נשיא רוסיה. במרץ 2008 הוענק לחברה מעמד של גוף אסטרטגי, המשמעות היא שהממשלה תחזיק ב-51% ממניות החברה במקרה של מכירת מניות גוזנאק למיזמים פרטיים.
ביוני 2014 הנשיא ולדימיר פוטין חתם על צו להפיכת גוזנאק מתאגיד פדרלי ממשלתי לחברת מניות פתוחה כאשר 100% מהמניות מצויים בבעלות פדרלית.
מבנה.
גוזנאק משלבת שבעה מפעלים ומכון מו"פ:
נשואי כפל
נישואי כפל
מסולקת דמים
איתם ישראלי
איתם ישראלי (נולד ב-24 באוקטובר 1984) הוא מרצה, ממייסדי שיט העיוורים בישראל, זוכה מדליית הארד באליפות העולם בשיט עיוורים וזוכה גביע אליפות אירופה בכדורשער.
ביוגרפיה.
איתם ישראלי נולד בקיבוץ חורשים. בגיל 4 התגלתה מחלה נדירה בעיניו וכתוצאה מכך ראייתו הלכה והידרדרה עד שבגיל 16 איבד ראייתו בעין ימין ובגיל 22 התעוור לחלוטין. לאיתם אחות גדולה ושני אחים קטנים.
בנובמבר 2003 התגייס לצה"ל בעזרת עמותת אתגרים. לאחר שקיבל פטור משירות חובה, בחר להתנדב לתפקידי הדרכה ושירת כמדריך נוער בשדה בוקר ומדריך נוער בסיכון בכפר הנוער נירים של שייטת 13.
בשנת 2005 השתתף וייצג את ישראל לראשונה בתחרות אליפות איטליה הפתוחה. בשנים 2006 ו-2007 זכה במדליית ארד באליפות העולם לשייט עיוורים שהתקיימה באיטליה.
בשנת 2009 שימש כסנטר נבחרת ישראל בכדורשער. הנבחרת זכתה באותה שנה בגביע אליפות אירופה. משנת 2011 הוא מאמן את נבחרת ישראל בשייט לעיוורים.
בשנת 2012 נכנס לבית האח הגדול, בעונה הרביעית, שם שהה במשך 66 ימים יחד עם כלב הנחיה שלו, וולטר.
ישראלי מרצה במסגרות נוער וביטחון ובקרב חברות וארגונים במשק הישראלי. בהרצאתו "לראות מעבר" הוא משתף את הקהל בסיפור חייו במטרה להגביר את המוטיבציה ואת השאיפה למצוינות בקרב שומעיו.
ב-2019 הוא רץ לכנסת ה-22 כמקום 3 ברשימת "זכויותנו בקולנו".
תחגה
תורת הרקמות
הסמלה חזותית
נתן יהודה לייב מינצברג
מסולקות דמים
פלה צוקרמן
פלה צוקרמן (נולדה ב-16 במרץ 1935) היא דרמטולוגית, ייסדה והייתה המנהלת הראשונה של מחלקת עור ומין בבית חולים העמק בעפולה, מחלוצות רופאי העור והמין בעמק יזרעאל ובגליל.
ביוגרפיה.
צוקרמן נולדה בסמביר, בשנת 1935 בשטח פולין, היום באוקראינה. ניצלה מהשואה יחד עם אימה.
בין השנים 1953–1957 למדה רפואה בורוצלב, פולין.
בשנת 1957 עלתה לישראל. בשלוש השנים שלאחר מכן, המשיכה את לימודי הרפואה, בבית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים.
בין השנים 1962–1968 התמחתה ברפואת עור ומין, בבית חולים הדסה, והייתה לבוגרת הראשונה במחלקה.
בבית חולים העמק.
בשנת 1970 עברה לעבוד במרכז רפואי העמק, הקימה את מרפאת העור הראשונה בעמק יזרעאל.
בשנת 1978 הקימה את מחלקת העור ומחלות מין, בבית חולים העמק בעפולה, והייתה למנהלתה הראשונה, עד שנת 2000.
צוקרמן מתגוררת בקריית טבעון.
נשואה להנריק צוקרמן ואם לשתיים.
סוכנות ממשלתית
וסת קבוע
וסת קבוע הוא כינוי בהלכה היהודית לאישה שיש להופעת וסתה חוקיות קבועה (מבין האפשרויות הנזכרות בהלכות וסתות), כך שהיום שבו היא מתחילה לראות את דם נידתה צפוי. הווסת נחשב כ'קבוע' רק לאחר שראתה שם שלוש פעמים (לפחות) באותו הזמן מדי חודש. בזמן התלמוד רוב הנשים היה להן יום קבוע לראייתן.
אישה שיש לה וסת קבוע, אינה צריכה לחשוש לשאר הווסתות, אלא רק ליום שקבעה בו את וסתה. וסת קבוע נעקר רק לאחר שלוש פעמים שיגיע הזמן שנקבע לווסתה ולא תראה בו דם בכל שלוש הפעמים, לאחר מכן שוב אינה צריכה לחשוש לו ולפרוש באותו הזמן, אך צריכה שוב לחשוש לכל הווסתות מדין וסת שאינו קבוע.
בתלמוד ובראשונים נתבארו מספר חילוקי דינים בין אישה שקבעה לה וסת לבין אישה שאין לה וסת קבוע.
דין וסת קבוע.
וסת קבוע, הוא וסת שנקבע לאחר שלוש פעמים, כגון אישה שראתה ג' פעמים בתאריך מסוים לחודש, קבעה לה וסת לאותו תאריך. ישנם כמה הבדלי דינים בין אישה שיש לה וסת קבוע לאישה שלא קבעה וסת:
סוגי וסת קבוע.
ישנם כמה סוגי וסת קבוע: ישנם שתי וסתות עיקריים: וסת החודש, ווסת ההפלגה. בנוסף ישנם עוד כמה סוגי וסתות: וסת השבוע, וסת השעות, וסת הדילוג, ווסת הגוף ווסת המורכב.
בדרך כלל וסת נקבעת לאחר שראתה שלוש פעמים באותו זמן.
וסת החודש.
הווסת צריך להתחיל בכל חודש באותו תאריך (בלוח העברי) או בהפרש קבוע של ימים או מלווה בהרגשה גופנית קבועה.
אישה שיש לה וסת קבוע, יום הפרישה שלה יהיה ביום הקבוע לתחילת וסתה. כלומר, ביום הקבוע בחודש או לאחר הפרש הימים הקבוע או לאחר ההרגשה הגופנית הקבועה. יש לשים לב, כי הפרישה היא רק באותה עונה (יום או לילה) בה יש לה קביעות לראות דם ויש המחמירים אף בעונה אחת קודם (כנזכר למעלה).
בווסת קבוע, חובת הבדיקה (המפורטת למעלה) היא חובה גמורה אף בדיעבד. אם עברה עונת הפרישה והאישה לא בדקה את עצמה, שוב אינה יכולה לחזור לקיים יחסי אישות עם בעלה עד שתבדוק את עצמה.
וסת ההפלגה.
וסת ההפלגה פירושו מספר הימים שעברו עליה בין שתי הראיות האחרונות. כגון אם ראתה היום, והראיה הקודמת הייתה לפני 32 ימים, צריכה לפרוש בעוד 32 יום מראייה זו. אם ראתה ארבע ראיות שביניהם אותן ימי הפלגה, קבעה לה וסת להפלגות. גם כאשר ימי ההפלגות אינם שווים ממש, אך יש ביניהם רצף מסוים כגון שראתה פעם ראשונה לאחר 32 יום ובפעם הבאה לאחר 33 ובפעם הבאה לאחר 34 יום, קבעה וסת החודש בדילוג.
וסת הגוף.
וסת הגוף הוא כאשר האישה מרגישה כל פעם קודם וסתה מיחוש מסוים, באופן קבוע, שלאחריו מגיעה הווסת, במקרה ואירע כן שלוש פעמים קבעה לה וסת הגוף.
וסת שאינו קבוע.
כל זמן שלא קבעה את הווסת בשלוש פעמים, דינה כאישה שאין לה וסת, והיינו שיש לה וסת רק שאינה קבוע וצריכה לחשוש, לעונה בינונית, ולשאר הווסתות (וסת הפלגה וסת החודש).
מאחר שלאישה שאין לה וסת קבוע, אין תאריך עליו ניתן להצביע שבו תתחיל את המחזור הבא שלה, קבעו חכמים שלושה תאריכים שבהם עליה לפרוש:
לעיתים, שתיים או שלוש עונות מבין העונות הללו יחולו באותו יום, אך אין לכך משמעות. עונות חופפות יסתכמו בפרישה של עונה אחת בלבד.
אישה שאין לה ווסת קבוע חייבת לבדוק את עצמה בכל עונות הפרישה. אולם, בדיעבד, אם לא בדקה את עצמה בתוך העונה - בעונה בינונית צריכה לבדוק את עצמה לאחר העונה, ובשאר העונות יכולה לחזור לקיים יחסי אישות עם בעלה לאחר שהסתיימה העונה, אלא אם כן היא רואה שהחל המחזור ואז, יש לה דין נידה גמור.
קישומארו אואשיבה