מנהיגי תנועת המחנה הציוני יצחק הרצוג וציפי ליבני יצאו כל אחד בנפרד בקריאה לעריכת חשבון נפש בנושא יחס חברי המחנה לאמונות ומנהגים של ציבור בישראל. הרצוג קרא לאוהדיו "להפסיק לדבר שטויות ולהתנשא" כשהוא מבהיר שדבריו מכוונים ישירות לגרבוז. עוד הוסיף הרצוג כי הנאום פגע במפלגתו מבחינה אלקטורלית. בראיון שפורסם כחודש לאחר הבחירות, אמר הרצוג כי למחרת אותו נאום רצה לפרסם סטטוס בדף הפייסבוק שלו ולכתוב בו: "גם אני מנשק מזוזות", אולם לא עשה זאת משום שמקורביו סברו כי בכך יפגעו סיכוייו למשוך אליו מצביעים ממחנה יש עתיד.
קויאוויה-פומרניה
קויאוויה-פומרניה (בפולנית: kujawsko-pomorskie) היא אחת משש-עשרה הווייוודות של פולין. היא שוכנת בצפון פולין, וגובלת בצפון בווייוודה פומרניה, במזרח בווייוודות ורמיה-מזוריה ומזוביה, בדרום בווייוודה לודז', ובמערב בווייוודה פולין גדול.
לקויאוויה-פומרניה שתי ערי בירה - בידגושץ' וטורון, ערים השוכנות במרכז הווייוודה. ערים אלו הן גם הגדולות ביותר בקויאוויה-פומרניה. ערים גדולות נוספות הן ולוצלאווק וגרודז'ונדז.
מקור השם.
קויאוויה-פומרניה הוא צירוף של שני מונחים: קויאוויה ופומרניה. "פומרניה" הוא אזור ההיסטורי אשר ווייוודת קויאוויה-פומרניה שוכנת בפאתיו הדרום מזרחיים. בפולנית מכונה אזור פומרניה Pomorze, בגרמנית Pommern, ובלטינית Pomerania. שמות אלו לדעת רוב החוקרים קשורים לביטוי מהסלאבית עתיקה po-more, צירוף של po - אשר משמעותו "ליד" או "בסמוך", ו-more - אשר משמעותו "ים". בכך מרמז הביטוי לאפיון המרכזי של פומרניה, אזור החוף של דרום הים הבלטי. פומרניה מוזכרת לראשונה במסמך משנת 1046 במרומז, ובצורה מפורשת מספר שנים לאחר מכן. במהלך המאה ה-12 מבצע ההיסטוריון גאלוס אנונימוס שימוש רב במונח פומרניה לתיאור בקירוב של האזור אותו אנו מכנים היום בשם זה. לאנונימוס הייתה תרומה להפיכתו של המונח למקובל. אדם נוסף שבאותה התקופה פעל באזור היה המיסיונר הגרמני אוטו מבמברג, אשר ביצע שימוש רב בכתביו בכינוי פומרניה.
"קויאוויה" הוא שמו של אזור היסטורי המכסה את דרומה של ווייוודת קויאוויה-פומרניה. משמעותו ככל הנראה מבוססת על המילה הפולנית kui, אשר פירושה האפשרי הוא שטוח, עדות לפני השטח המישוריים המאפיינים את ווייוודת קויאוויה-פומרניה. המונח כמתאר אזור בפולין מוזכר לראשונה בשנת 1136. במסגרת מסמך שהונפק על ידי האפיפיור אינוקנטיוס השני, ישנה התייחסות למקום ולשאלה מי היה אחראי עליו מטעם הכנסייה.
גאוגרפיה.
קויאוויה-פומרניה מהווה את חלקה הצפון מערבי של השפלה הרחבה של אזור פולין גדול. את קויאוויה-פומרניה חוצה נהר הויסלה. הנהר נכנס אל הווייוודה מדרום מזרח, ממזוביה השכנה. משם הוא זורם צפונה, כאשר במרכז קויאוויה-פומרניה הוא פונה מערבה ומיד לאחר מכן מזרחה, ואז ממשיך בזרימתו צפונה. הוויסלה מעמיק את המישור עליו יושבת קויאוויה-פומרניה, ויוצר עמק מתון לכל אורכו, עמק בו יושבת עיקר האוכלוסייה של הווייוודה. נהר הוויסלה ממשיך מקויאוויה-פומרניה צפונה וממשיך לזרום אל תוך ווייוודת פומרניה, שם הוא נשפך אל הים הבלטי במפרץ גדנסק. בקויאוויה-פומרניה אפשר למצוא יערות מעטים יחסית, ומרבית השטח מנוצל לצרכים חקלאיים.
הטמפרטורה השנתית הממוצעת בבידגושץ', בירת הוויווידה, היא 7.7 מעלות צלזיוס. החודש הקר ביותר הוא דצמבר (עם טמפרטורה ממוצעת של -3.9 מעלות צלזיוס), והחודש החם ביותר הוא יולי (עם טמפרטורה ממוצעת של 18.4 מעלות צלזיוס). הגשמים יורדים בעיקר בקיץ, כאשר כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 591.4 מ"מ.
בקויאוויה-פומרניה יש פארק לאומי (Park Narodowy) אחד, שמונה פארקי נוף (Park krajobrazowe) ו-95 שמורות טבע (Rezerwat przyrody).
ערים, יישובים ומחוזות.
ערים.
בקויאוויה-פומרניה ישנם 52 ערים ועיירות.
מחוזות.
בקויאוויה-פומרניה ישנם 23 מחוזות, מתוכם חמש ערים מחוזיות.
אומה (אסלאם)
ורמיה-מזוריה
ורמיה-מזוריה (בפולנית: Warmińsko-Mazurskie) היא אחת משש עשרה הווייוודות של פולין. היא שוכנת בצפון מזרח פולין, וגובלת בצפון במובלעת הרוסית קלינינגרד, במזרח בווייוודה פודלסיה, בדרום בווייוודה מזוביה, ובמערב בווייוודות קויאוויה-פומרניה ופומרניה.
בירתה של ורמיה-מזוריה והעיר הגדולה ביותר בה היא העיר אולשטין השוכנת במרכזה. ערים גדולות נוספות הן אלבלונג ואלק.
מקור השם.
ורמיה-מזוריה נקראת על שם שני האזורים ההיסטוריים המרכיבים אותה: ורמיה ומזוריה. ורמיה, האזור ההיסטורי המשתרע בצפון הווייוודה ורמיה-מזוריה, מכונה בפולנית Warmia ובגרמנית Ermland. ורמיה נקראת ככל הנראה על שמו של שבט פרוסי קדום בשם Warmier. למרות זאת, ככל הנראה השבט שלעיל מעולם לא התיישב באזור ורמיה. האזכור הראשון של האזור בשם זה הוא ככל הנראה משנת 1249. מזוריה, האזור ההיסטורי המשתרע בדרום הווייוודה ורמיה-מזוריה, מכונה בפולנית Mazury ובגרמנית Masuren. באזכוריו הראשונים מזוריה הייתה הכינוי בו כינו הפרוסים אשר שלטו היסטורית במקום את יושביו - אוכלוסייה פולנית שמוצאה ממזוביה. משמעה של המילה maz בגרמנית עתיקה הוא ככל הנראה "מלוכלך".
היסטוריה.
האזור נשלט על ידי ממלכת פרוסיה עד המאה ה-20. אף כי הפולנים באזור היוו מיעוט גדול, עדיין רוב התושבים בו ראו עצמם כגרמנים, ושפת השלטון הייתה גרמנית. בעקבות הפסד גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה, בשנת 1945, בוטלה מדינת פרוסיה, גבולות פולין הורחבו והיא קיבלה את השליטה באזור. תושבי האזור הגרמנים גורשו. הפולנים, שהיוו קודם מיעוט, קיבלו עידוד לבוא להתיישב באזור בהמוניהם. חלק באו מווילנה וממרכז פולין; ורובם, כולל מספר קטן של אוקראינים, באו משטחי פולין במזרח, שסופחו לברית המועצות בקו קרזון.
גאוגרפיה.
בדומה לפודלסיה שכנתה מדרום מזרח, גם ורמיה-מזוריה היא הררית במעט בהשוואה לשפלת מזוביה שמדרום לה, אך יחד עם זאת היא עדיין מישורית במיוחד, וכוללת בעיקר גבעות. ורמיה-מזוריה ידועה כ"ארץ אלף האגמים" (Krainą Tysiąca Jezior), הודות לאגמים המָזוּריים, המכסים את רוב הווייוודה. האגמים המזוריים הוא אזור עתיר-אגמים (כ-2,000 במספר), הם מקושרים לנהרות סביבם ולים הבלטי במערכת תעלות מלאכותיות שהוקמו בעיקר במאה התשע עשרה. האגמים הוצעו על ידי פולין לרשימת שבעת פלאי עולם הטבע ונבחרו בקבוצת 28 האתרים הראשונים. לצד אגמים רבים מתהדרת ורמיה-מזוריה גם ביערות רבים במיוחד, יערות המכסים 30.9% משטח הוויוודה. מדובר בעיקר בעצי אורן ובעצים מחטניים אחרים. אגן ההיקוות של נהר הוויסלה תוחם את ורמיה-מזוריה מדרום וממערב. באגמים שבאזור נמצא מקורו של הנהר אנגרפה (הידוע בפולנית בשם ונגורפה (Węgorapa)). נהר זה זורם צפונה אל תוך המובלעת הרוסית קלינינגרד, ומנקז את רוב מימי האזור. תנאי השטח של מזוריה - ריבוי יערות וגופי מים - משאיר מקום מצומצם יותר לחקלאות, אשר תופסת עדיין חלקים נרחבים מהאזור.
הטמפרטורה השנתית הממוצעת באולשטין, בירת הוויווידה, היא 7.6 מעלות צלזיוס. החודש הקר ביותר הוא ינואר (עם טמפרטורה ממוצעת של -2.3 מעלות צלזיוס), והחודש החם ביותר הוא יולי (עם טמפרטורה ממוצעת של 17.9 מעלות צלזיוס). הגשמים יורדים בעיקר בקיץ, כאשר כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 625.8 מ"מ.
בוורמיה-מזוריה יש שמונה פארקי נוף (Park krajobrazowe) ו-111 שמורות טבע (Rezerwat przyrody).
ערים, יישובים ומחוזות.
ערים.
בוורמיה-מזוריה ישנם 49 ערים ועיירות.
מחוזות.
בוורמיה-מזוריה ישנם 21 מחוזות, מתוכם שתי ערים מחוזיות.
נבחרת סרביה בכדורגל עד גיל 21
נבחרת סרביה בכדורגל עד גיל 21 היא נבחרת הכדורגל המייצגת את סרביה במסגרות בינלאומיות לשחקנים שטרם עברו את גיל 21 ומנוהלת על ידי ההתאחדות לכדורגל הסרבית. הנבחרת השתתפה 9 פעמים באליפות אירופה עד גיל 21 כאשר הישג השיא שלה הייתה זכייה בשנת 1978.
אמפיתיאטרון גבעת רם
אמפיתיאטרון גבעת רם ע"ש מונה ברונפמן-שקמן הוא האמפיתיאטרון המרכזי של האוניברסיטה העברית בירושלים בקמפוס אדמונד י' ספרא (גבעת רם). הוא ממוקם במרכז הקמפוס ובסמוך אל אצטדיון גבעת רם וממנו נשקף נוף אל הכנסת ואל מוזיאון ישראל.
האמפיתיאטרון הוקם בשנים 1954 עד 1957 במטרה להחליף את אמפיתיאטרון הר הצופים ע"ש רוטברג בזמן שקמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים היה מובלעת ישראלית בתוך השטח הירדני של מזרח ירושלים.
האמפיתיאטרון תוכנן על ידי האדריכל שמואל מסטצ'קין, שתכנן מבנים נוספים בקמפוס. הוא קרוי על שם מונה ברונפמן-שקמן שתרמה לשיפוצו.
בכניסה אל האמפיתיאטרון מוצב הפסל "שלוש האמנויות" של הפסל משה ציפר.
אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2015
אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 לשנת 2015, נערכה בצ'כיה בתאריכים 17–30 ביוני 2015. זוהי האליפות ה-20 של המפעל. צ'כיה נבחרה על ידי אופ"א לאירוח התחרות ב-20 במרץ 2012.
הנבחרת שזכתה בטורניר היא שוודיה שבמשחק הגמר גברה 3–4 בפנדלים על נבחרת פורטוגל לאחר תוצאת שוויון מאופס בתום 120 דקות.
שלב הבתים.
הגרלת המשחקים לטורניר התקיימה ב-9 בנובמבר 2010 באולבורג. 8 הנבחרות חולקו ל-2 בתים נפרדים. בכל בית יש קבוצה אחת מדרג 1, קבוצה אחת מדרג 2, ושתי קבוצות מדרג 3–4. הנבחרות המדורגות במקומות 1–2 בכל בית, בסיום סיבוב משחקים אחד (3 מחזורים), יעפילו לחצי הגמר.
בית א'.
כל הזמנים הם בשעון קיץ (UTC+2).
בית ב'.
כל הזמנים הם בשעון קיץ (UTC+2).
אופולה (פרובינציה)