בארו הציג תוכנית בת שישה צעדים שתביא ל"הצלת הכלכלה" של ארצות הברית והעלאה מחודשת של דירוג האשראי של המדינה ל-AAA. התוכנית מבוססת על העלאת הגיל המינימלי וקביעת קריטריונים כלכליים לזכאות בתוכניות הביטוח הלאומי הממשלתיות, הפחתת שיעורי המס השולי אצל יחידים, הפחתת הדרגתית של ההכרה בהוצאות מס כגון על ריבית למשכנתאות, הפחתת ההוצאות הממשלתיות, הוספת מס על צריכה כגון מע"מ, ביטול מס החברות הפדרלי ומיסי העיזבון.
פילוסופיה לילדים
פילוסופיה לילדים היא תנועה חינוכית הרואה בחינוך הפילוסופי אמצעי לפיתוח חשיבה אצל ילדים.
התנועה נוסדה בסוף שנות השישים על ידי מתיו ליפמן ואן מרגרט שארפ במטרה לעודד חשיבה ביקורתית אצל ילדים. גישה זו נתמכה על ידי מחקריהם של הפסיכולוגים-פילוסופים ג'ון דיואי ולב ויגוצקי, שהצביעו על הצורך ללמד ילדים חשיבה כבר בבית הספר היסודי. המושג העיקרי הוא "קהילה חוקרת" שבו המורה והתלמידים משתפים פעולה כדי להתקדם בהבנת העולם האישי, האתי והפיסי.
קהילה חוקרת.
הדיון בקהילה החוקרת אינו רק הליך של החלפת דעות. השיח שמתנהל מכוון להשגת התשובה הטובה ביותר לשאלות שהועלו. 'התשובה הטובה ביותר' אינה ניתנת או מאושרת על ידי המנחה. הקהילה היא זו שאחראית הן ליצירה והן לשיפוט של מרחב התגובות האפשריות לשאלה. כל הדעות שיציעו התלמידים יישקלו ברצינות. יחד עם זאת פילוסופיה לילדים אינה מבוססת על ההנחה שאין תשובות נכונות ולא נכונות, כי אם על האמונה שברגע שעמדה מסוימת מבוטאת, היא מועמדת להערכה ונבחנת לאור השיח המתקיים. אפילו שקשה להגיע לתשובות מוחלטות בתחומי הדיון שבהם נעסוק, תשובות מסוימות עדיין עשויות בצדק להיחשב טובות יותר – בנות הגנה ומשכנעות יותר – מאחרות.
פילוסופיה לילדים שמה דגש על שיח ודיאלוג המבוססים על הליך של חקירה. כאשר התלמידים חולקים את רעיונותיהם, על כל תלמיד להביא בחשבון פרספקטיבות שונות. בתהליך זה התלמידים יכולים לראות כי מה שנראה עבורם מובן מאליו אינו כה מובן מאליו לאנשים בעלי השקפה שונה. חוויה זו מעודדת סובלנות כלפי עמדותיהם של האחרים, ומשפרת את היכולת לעבוד בשיתוף עם אחרים.
המנחה בפילוסופיה לילדים רואה את עצמו שותף בחקירה עם התלמידים, ובעל עניין זהה לשלהם בחקירת מושגים פילוסופיים, בשיפור השיפוט ובגילוי משמעות. עם זאת, באשר להליך החקירה עצמו, המנחה מדריך את התלמידים ומכוון אותם באמצעות שאלות פתוחות, העלאת נקודות מבט אלטרנטיביות, דרישה לבהירות, חקירת טעמים, וכן באמצעות דוגמה אישית של חשיבה מבוקרת. באמצעות הנחיה מעין זו, מפנימים התלמידים בסופו של דבר את הליכי החקירה.
מטרת החקירה היא מצד אחד להתקדם בהתמודדות עם השאלות הפילוסופיות – התקדמות שעשויה לבוא לידי ביטוי באימוץ אמונות, פיתוח עומק של משמעות, העלאת היפותזות חדשות לבחינה ולניסוי, או אפילו בעצם ההבהרה של השאלות העומדות על הפרק. מטרה שנייה קשורה בטיפוח היכולות הקוגניטיביות והחברתיות שנדרשות במהלך החקירה.
פילוסופיה לילדים בישראל.
פילוסופיה לילדים מתקיימת כיום במדינות רבות ברחבי העולם בשינויים שונים ובהתאמות תרבותיות. הפעילות בישראל החלה לפני עשרים שנה על ידי פרופ' יולי תמיר. פרופ' תמיר הכשירה סטודנטים לפילוסופיה בהוראת פילוסופיה לילדים בעקבות פגישה עם פרופ' מתיו ליפמן בארצות הברית. פעילות זו הפסיקה כאשר נכנסה לפוליטיקה. מספר שנים לאחר מכן פיתח צוות של האגף לתוכניות לימודים במשרד החינוך תוכנית לימודים ראשונה בנושא. כיום פועל בארץ המרכז הישראלי לפילוסופיה בחינוך. המרכז עוסק בפיתוח תוכניות לימודים ובהכשרת מנחים ומורים בפילוסופיה לילדים. בפקולטה לחינוך באוניברסיטת חיפה מתקיימים קורסים בנושא פילוסופיה עם ילדים ולילדים בהנחיית פרופסור אריה קיזל.
אבי בן-בסט
אַבְרָהָם (אָבִי) בֶּן בָּסָט (נולד ב-14 ביולי 1944) הוא פרופסור אמריטוס בחוג לכלכלה של האוניברסיטה העברית בירושלים בעבר כיהן כמנכ"ל משרד האוצר וכמנהל בכיר בבנק ישראל. מחקריו מתמקדים בנושאי מקרו-כלכלה וכלכלת ישראל.
חייו ופועלו.
את התואר הראשון בכלכלה ובסטטיסטיקה סיים בשנת 1967 באוניברסיטה העברית, שם גם סיים בהצטיינות את התואר השני בכלכלה בשנת 1972, וכן כתב את עבודת הדוקטור שלו בנושא 'ניהול רזרבות מטבע חוץ: הניסיון הישראלי' (1978).
בשנים 1971–1980 החל לעבוד ככלכלן במחלקת המחקר של בנק ישראל. בשנת 1981 מונה לסגן מנהל המחלקה, ובשנת 1987 מונה למנהלה. בתפקיד זה כיהן עד לשנת 1992. בשנים 1991–1996 היה הממונה על מחלקות המחקר וניהול מטבע החוץ בבנק ישראל. במסגרת פעילותו זו היה אחראי על המדיניות המקרו-כלכלית של בנק ישראל בנושאי מדיניות מוניטרית ושער חליפין, ייעוץ לממשלה בנושא מדיניות פיסקלית, מאזן תשלומים, שוק העבודה ורפורמות מבניות בענפי המשק והכנת התוכנית של בנק ישראל לקליטת העלייה מברית המועצות לשעבר ב-1990. כן השתתף בקביעת מדיניות שער החליפין בשנים 1986–1996, בתכנון המעבר לסל המטבעות ב-1986, ועמד בראש צוות הרפורמות בשוק ההון של בנק ישראל אשר התווה את הרפורמה לצמצום התערבותה של הממשלה בשוק ההון (אפריל 1987) ושינויים במבנה מערכת הבנקאות שיושמו בשנים 1989–1996, ובהם השוואת זכויות ההצבעה במניות הבנקים, ביטול שליטת הבנקים בתאגידים ריאליים, צמצום משמעותי בהיקף החזקותיהם והכנת חוק קופות הגמל.
בתקופת כהונתו בבנק ישראל ניהל את המשא ומתן עם הרשות הפלסטינית בפריז (1994) בנושאי מטבע, מדיניות מוניטרית ובנקאות.
בשנת 1996 מונה לפרופסור חבר במחלקה לכלכלה באוניברסיטה העברית בירושלים. במקביל לעבודתו בבנק ישראל היה מרצה אורח באוניברסיטאות בישראל (אוניברסיטת תל אביב ואוניברסיטת בן-גוריון) וחוקר אורח באוניברסיטאות בעולם – באוניברסיטת סטנפורד ובאוניברסיטת ברקלי. באוגוסט 2011 התמנה לפרופסור מן המניין. במשך שנים אחדות הי מרצה גם במרכז ללימודים אקדמיים באור יהודה ובמכללה למנהל בראשון לציון.
בשנים 1999–2001 היה מנכ"ל משרד האוצר, וכיהן בראש ועדות בין-משרדיות שעסקו ברפורמות בכלכלת ישראל במגוון נושאים, ובהם מס הכנסה ומס קנייה, חוק עובדים זרים, שינוי במבנה משק החשמל, תקשורת, נמלים, שוק ההון, בנקאות וביטוח. עמד בראש צוות המשא ומתן הכלכלי עם הפלסטינים ליישום הסכמי ואי ולגיבוש יחסי הקבע במסגרת שיחות השלום בקמפ דייוויד (1999–2000)
בשנים 2003–2004 היה נשיא האגודה הישראלית לכלכלה.
בשנים 1990–2006 כיהן כחבר וכיושב ראש של ועדות ציבוריות וממשלתיות רבות:
בשנים 2003–2013 שימש בן בסט גם עמית בכיר במכון הישראלי לדמוקרטיה, העומד בראש התוכנית 'רפורמות כלכליות'.
בנובמבר 2013 זכה באות אביר איכות השלטון בקטגוריית חינוך תרבות וחברה.
עמדות.
במהלך שנות השמונים והתשעים פעל בן בסט להפחתת משקל ההוצאה הציבורית בתוצר, משום ששיעורה היה יוצא דופן. גם בשנת 2000 טען בן בסט ש"חלקה של ההוצאה הציבורית מהתוצר מוגזם". אולם לאחר ירידת ההוצאה הציבורית כאחוז מהתוצר הביע בן בסט, בשנים 2009–2016, התנגדות לקיצוץ בהיקף ההוצאות בתקציב המדינה. לטענתו, קיצוץ כזה יחמיר את הבעיות הכלכליות-חברתיות של המשק הישראלי. בהתאם, בן בסט התנגד אז להורדת שיעורי המס, ותמך בביטל פטורים. כן תמך בהנהגת מס עיזבון בישראל.לצד מדיניות תקציבית שתספק שירותים ציבוריים נאותים ותצמצם את אי השוויון הכלכלי, בן בסט פועל לאורך כל השנים ליישום רפורמות מבניות שיבטיחו כי הסקטור העסקי יפעל על בסיס כלכלת שוק חופשית ותחרותית.
בעת היותו מנכ"ל משרד האוצר התעמת בן בסט עם נגיד בנק ישראל דוד קליין סביב שאלת גובה הריבית ושער החליפין. בן בסט דרש להוריד את הריבית ולמנוע את ייסוף השקל והתנגד למדיניותו של קליין שגרסה אי-התערבות בשוק המט"ח. בעשור האחרון, לאור העודף העצום במאזן התשלומים במטבע חוץ, בן בסט מתנגד להתערבות המופרזת של בנק ישראל בשוק מטבע חוץ. בעקבות מחקר שעשה עם מומי דהן אשר מצא מתאם בין מספר הסיעות במועצה של רשות מקומית לגרעון של המועצה, קורא בן בסט לביטול הבחירות הישירות לראשות המועצה.
מכּתביו.
ספרים בעריכתו.
סיפורת
קישורים חיצוניים.
על יצירתו הספרותית:
פנחס בן שמואל מכפר חבתא
המזרח הקדום
קורמורן גלאפגוס
קורמורן גלאפגוס (שם מדעי: "Phalacrocorax harrisi") הוא מין קורמורן האנדמי לאיי גלאפגוס שלחופי אקוודור באוקיינוס השקט, המהווה חלק מהפאונה האנדמית המשונה של האיים. מין זה חסרי יכולת תעופה עקב התנוונות כנפיו והוא גם הגדול שבקורמורנים. המין מצוי כיום בסכנת הכחדה.
קורמורן הגלאפגוס שייך לסוג קורמורן ("Phalacrocorax"). מספר חוקרים משייכים אותו לסוג "Nannopterum", לצד המינים קורמורן נאוטרופי וקורמורן מצויץ, כשבעבר אף נחשב למין יחיד בסוג זה.
תיאור.
בדומה לקורמורנים אחרים, נמצאים קרומי שחייה בין אצבעות רגליו של קורמורן גלאפגוס. קרומי השחייה הללו, בסיוע רגליו החזקות, משמשים להנעת גופו במים כאשר הוא מחפש אחר טרף כדגים, צלופחים, דיונונים קטנים וכדומה. קורמורן גלאפגוס הוא הגדול ביותר במשפחת הקורמורניים. אורכו בין 89 ל-100 סנטימטרים, ומשקלו בין 2.5 ל-5 קילוגרמים. כנפיו הצטמצמו לכשליש מגודלן של כנפיים המתאימות לעוף בגודלו (שמסוגל לעוף בעזרתן). גם מבנה החלק בעצם החזה שמשמש לחיבור השרירים המסייעים בתעופה (באנגלית Keel), קטן מאוד ביחס לעופות בעלי יכולת תעופה.