קאוס מדיה הוא ענק כתום מסוג ספקטרלי K2.5 III, עם מסה של מעט יותר מ-3 מסות שמש ורדיוס של כ-66 רדיוסי שמש - כארבע חמישיות של רדיוס המסלול של כוכב חמה סביב השמש. טמפרטורת פניו כ-4,200 קלווין והוא מאיר בעוצמה של פי 830 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה, אך בשל טמפרטורת פניו הנמוכה חלק ניכר של קרינתו היא בתחום התת-אדום ועוצמת הארתו הכוללת היא כפולה מכך. למרות מרחקו, לקאוס אוסטרליס תנועה עצמית של כ-38 אלפיות של שניית קשת בשנה ששקולה למהירות משיקה של כ-20 קילומטרים בשנייה. בשל תנועה עצמית זו, שיערו בעבר שהכוכב קרוב בהרבה למערכת השמש, כ-75 שנות אור בלבד, ומשום כך הוא נכלל בקטלוג גליזה לכוכבים קרובים תחת הציון גליזה 710.1.
הספקטרום של קאוס מדיה מציג כמות גדולה מהרגיל של פחמן וחנקן כמו גם נוכחות של בריום ושל ברזל בשכבותיו החיצוניות. בנוסף נמדדו שינויים קטנים במהירות הרדיאלית של הכוכב, אך לא ניתן היה לזהות אם מדובר בשינויים מחזוריים. הסבר אפשרי גם לשינויים במהירות הרדיאלית וגם לנוכחות של יסודות כבדים בשכבותיו החיצוניות של הכוכב, הוא קיומו של בן זוג קרוב, שכבר סיים את התפתחותו והפך לננס לבן, תוך כדי איבוד שכבותיו החיצוניות. קאוס מדיה סיפח אליו את החומר שנפלט ושכבותיו החיצוניות הועשרו בתוצרי ההיתוך של בן הזוג. חיפוש אחרי בן זוג קרוב שנערך בשנת 2002 לא העלה דבר.
כוכבים נלווים.
במרחק זוויתי קטן מקאוס מדיה נמצאים שלושה כוכבים עמומים שלעיתים מסומנים כקאוס מדיה B, קאוס מדיה C וקאוס מדיה D:
בשל מיקומו של קאוס מדיה באזור עשיר בכוכבים של שביל החלב, קשה להבחין בין כוכבים הסמוכים אליו ובין כוכבים הנמצאים הרחק מאחוריו, כך שלא ידוע אם הכוכבים האמורים אכן קשורים אליו או נמצאים רחוק ממנו באותו הכיוון.
דלתא בקשת
גליזה 710.1
שפם כידון
שפם כידון (נקרא גם שפם מסולסל) הוא שפם שקצוותיו מעוקלות כלפי מעלה. השפם קיבל את שמו כיוון שצורתו מזכירה כידון אופניים. עיצוב זה של שפם מוכר גם בשם שפם ספגטי, כיוון שעיצוב זה מקושר עם גברים איטלקיים.
סגנון זה של עיצוב שפם נראה כבר בתקופות קודמות, ומופיע על פסלים ויצירות אחרות מתקופת הברזל. בארצות הברית, שפמי כידון היו פופולריים בקרב דמויות המערב הפרוע כמו ואייט ארפ. באירופה היו שפמים אלו נפוצים בקרב חיילים במהלך המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20. בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-21 החל סגנון זה של שפם זה להיות נפוץ בקרב היפסטרים.
שפם ספגטי
פיוז טי
פסיון סווינהו
פוסיד
פסיון בולוור
פסיון בולוור (שם מדעי: "Lophura bulweri") הוא מין של עוף קרקע ממשפחת הפסיוניים האנדמי ליערות בורנאו.
לפסיון זה כמו לקרוביו יש דו צורתיות זוויגית בולטת. הזכר יכול להגיע לאורך 80 ס"מ ולמשקל 1.3 ק"ג. הנקבות מגיעות לאורך 55 ס"מ ולמשקל של 1.1 ק"ג. הזכרים גם מקושטים מהם ובעלי דלדל כחול בוהק על לחייהם המזדקר עד לעורפם וצנח עד לצווארם. גופם שחור כמעט לגמרי עם רגליים ורודות וזנב נפרש גדול ולבן. המקור קטן מאוד. הנקבות חומות ומוסוות באדמה.
הפסיון אנדמי ליערות ההרריים בורנאו והוא מצוי בעיקר בתוך הפארק הלאומי קיאן מנטרנג . הפסיון הוא עוף שוכן קרקע בעל תעופה מגושמת עקב זנבו הארוך. הוא מעדיף לברוח במהירות מטורפים.
הפסיון נמצא בסכנת הכחדה עקב פגיעה באזור חיותו, בידוד האוכלוסיות על ידי פיתוח אנושי וגם נפגע משריפות יער.
ספר מוזילה
ספר מוזילה הוא סדרה של קטעים נסתרים (מעין "ביצת פסחא") שנמצאים בדפדפני האינטרנט של נטסקייפ ומוזילה. הוא נצפה על ידי הפניית הדפדפן אל הקישור codice_1.
אין ספר אמיתי עם השם "ספר מוזילה". למרות זאת, הציטוטים הנסתרים בדפדפני נטסקייפ ומוזילה נותנים את הרושם הזה בכך שהם חושפים פסוקים שנכתבו בסגנון מקראי. כשנכנסים לכתובת about:mozilla, גרסאות שונות של דפדפנים שונים מציגים הודעה סמויה בטקסט לבן על גבי רקע בורדו בחלון הדפדפן.
ישנם שבעה פסוקים רשמיים של ספר מוזילה שנכללו בגרסאות דפדפנים שונות, אבל ניתן למצוא פסוקים לא רשמיים באינטרנט. לכל שבעת הפסוקים יש "הפניות" לפרקים מקראיים ופסוקים, אך אלו הן למעשה אזכורים לתאריכים חשובים בהיסטוריה של נטסקייפ ומוזילה.
כל שבעת הפסוקים מתייחסים לפעילותיה של "בהמה" מפחידה. בימיה הראשונים, לחברת נטסקייפ היה לטאה דמוית דרקון נושפת אש בתור הקמע שלה, שנקראה מוזילה (ע"פ שם הקוד של נטסקייפ 1.0). מכאן ניתן לשער כי "הבהמה" המוזכרת בספר מוזילה היא סוג של לטאה נושפת אש, וניתן לראות אותה כמטאפורה עבור, או התגלמות של נטסקייפ.
בעזרת ידע על ההיסטוריה של נטסקייפ ומוזילה ניתן לחלץ משמעות כלשהי מן הפסוקים. בנוסף לכך, בתוך קוד המקור של דף הספר (באתר מוזילה) יש הסברים ותגובות על חמישה מן שבעת הפסוקים.
ספר מוזילה, 12:10.
"ספר מוזילה" הופיע לראשונה בנטסקייפ 1.1.
הפסוק הראשון היה 12:10, והופיע בגרסאות נטסקייפ 1.1 עד ל-4.8.
הנבואה להלן הוצגה:
ותשוב הבהמה מוקפת בענן הנקמה : ואת הכופרים יחרוך לאפר וישמיד את ביתם : ויגזור על תגיהם להבהב עד לקץ הימים :
מתוך ספר מוזילה, 12:10
הפרק ופסוק מספר 12:10 מתייחס ל-10 בדצמבר 1994, התאריך בו Netscape Navigator 1.0 שוחרר.
דף ספר מוזילה (באתר מוזילה), מכיל את ההסבר הבא בקוד המקור:
codice_2
"הבהמה" היא מטאפורה לנטסקייפ. העונשים שאוימו כלפי "הכופרים" (סביר להניח שהתכוונו למשתמשים שלא תאמו לסטנדרטים) הם דומים לעונשים המקראיים המסורתיים, אבל עם איום מוזר: "תגיהם יהבהבו עד לקץ הימים". זהו אזכור לתכונה בגרסאות המוקדמות של נטסקייפ שגרם לתגיות שגויות בדפי HTML להבהב.
פסוק זה לא תורגם לעברית באופן רשמי במקור (מפני שלא שוחררו גרסאות בעברית של נטסקייפ). אלא, שנים לאחר מכן, תורגם הפסוק על ידי חבר במוזילה ישראל.
ספר מוזילה, 3:31.
ב-10 במאי 1998, שינה את פסוק ספר מוזילה בהתייחסות לעובדה שחברת נטסקייפ שחררה את הקוד שלה כקוד פתוח והתחילה את פרויקט מוזילה. פסוק זה נכלל בכל גרסאות דפדפן מוזילה עד אוקטובר 1998, כאשר נמחק שכתוב של קוד של הדפדפן מוזילה, וכך הפסוק אבד.
ב-5 בפברואר 2000, בן גודג'ר, דאז עובד עבור נטסקייפ, העתיק את הפסוק לקוד החדש. הוא נכלל בכל הגרסאות הבאות של מוזילה (עד כניסתו של הפסוק 7:15), ובגרסאות נטסקייפ 6 עד 7.1.
הפסוק להלן:
והבהמה הייתה להמון : ומספרה גדל פי אלפי אלפים : ויהיו מיליוני המקלדות לקול רם ולסערה גדולה שתכסה את הארץ, וירעדו ההולכים אחר הממון&lt;br&gt;
מתוך ספר מוזילה, 3:31&lt;br&gt;
הפרק והפסוק מספר 3:31 מתייחס ל-31 במרץ 1998, כאשר שוחרר קוד המקור של נטסקייפ.
מקור ה- HTML של דף ספר מוזילה מכיל את ההסבר הבא על פסוק זה:
codice_3
שוב, ה"בהמה" היא נטסקייפ. הטקסט כנראה מתייחס לתקווה של נטסקייפ בכך שהם יהפכו את הקוד שלהם לפתוח, הם יוכלו למשוך "המון" של מתכנתים מכל רחבי העולם, שיכלו לשפר את התוכנה (ולכן "מיליוני המקלדות לקול רם"). ה"המון" (Legion באנגלית) הוא למעשה אזכור לציטוט המקראי בבשורה על-פי מרקוס, בפרק ה', פסוק ט' ("שאל אותו ישוע: "מה שמך?" השיב לו: "שמי לגיון, כי רבים אנחנו."), בגלל שספר מוזילה מוצג כסוג של "תנ"ך של המחשבים" עם נבואות. "ממון" מתייחס למיקרוסופט, שהדפדפן אינטרנט אקספלורר שלה היה התחרות הראשית של נטסקייפ.
בעוד שבעברית המשמעות של המילה ממון היא "עושר" או "הון אישי", בתרגומים של התנ"ך באנגלית המילה מופיעה בתור שם של שד של תאוות בצע.
לכן, ייתכן כי לא רק שלמיקרוסופט יש משאבים גדולים יותר, אלא שהיא גם ניצלה לרעה את העובדה הזאת כדי לקדם את מעמדה שלה בשוק. זה גם מדגיש את ההבדל בין הפיתוח המסחרי של אינטרנט אקספלורר, לבין הפיתוח של נטסקייפ/מוזילה, שנעשה בידי הקהילה.
"Red Letter Edition" עשוי להיות אזכור למה שנקרא "מהדורות אות אדומה של התנ"ך", שבהן הודגשו ציטוטים של ישו בדיו אדומה.
זה יכול להיות גם קשור לעובדה שה-31 במרץ 1998 היה "יום אות אדומה" לפרויקט מוזילה.
גם פסוק זה לא תורגם באופן רשמי לעברית במקור.
ספר מוזילה, 7:15.
הפסוק הבא של ספר מוזילה נכתב על ידי ניל דיקין. הוא נכלל בכל הגרסאות של מוזילה ששוחררו מספטמבר 2003 עד ליולי 2008 (מוזילה 1.5 - מוזילה פיירפוקס 2.0.0.20), גרסאות נטסקייפ מ-7.2 עד ל-8.1.3, כל גרסאות קמינו, כל גרסאות תוכנת האימייל Mozilla Thunderbird עד ל-2.0.0.24, וכל גרסאות הדפדפן SeaMonkey עד ל-1.1.19.
ויהי מקץ הימים ותפול הבהמה וישמחו בני הבליעל: אפס כי לא אבד הכל ותקם מן האפר צפור גדולה: ותבט הציפור ממרום על בני הבליעל ותשלך עליהם את האש ואת הרעם : כי הוקמה הבהמה מן הארץ ותוסף כוח לכוחה, ויחרדו כל ההולכים אחר הממון חרדה גדולה עד מאוד׃
מתוך ספר מוזילה, 7:15
הפרק והפסוק 7:15 מתייחסים ל-15 ביולי 2003, היום שבו אמריקה און ליין סגרה את חטיבת הדפדפן נטסקייפ וקרן מוזילה נפתחה.
מקור ה- HTML של ספר מוזילה מכיל את ההסבר הבא על פסוק זה:
codice_4
נפילת הבהמה מתייחסת לסגירת נטסקייפ בידי חברת אמריקה אונליין. ה"ציפור הגדולה" שקמה מהאפר היא קרן מוזילה, שהוקמה כדי להמשיך את הפיתוח את דפדפן מוזילה. הציפור עולה מהאפר כמו עוף החול - אזכור לשמו המקורי של דפדפן פיירפוקס (שכונה Firebird בזמן כתיבת הפסוק). הציפור מטילה את "האש" ואת "הרעם" על "הכופרים", אשר מהווה התייחסות ישירה לדפדפן Firebird (כיום Firefox) ותוכנת Thunderbird, שהפכו למוקד העיקרי של פיתוח במוזילה, כמה חודשים לפני האירועים של ה-15 ביולי.