תחום נוסף שאותו חקר לוי היה תרביות רקמות במבחנה, תחום שנוסד על ידי האריסון (R.G Harrison) ב-1910 ושוכלל שנה לאחר מכן על ידי A Carrel . לוי היה בין החוקרים הראשונים שהשתמשו בטכניקה זו והוא השתמש בה במחקריו. בין היתר, חקר את ההתנהגות של המיטוכונדריה בתאים חיים, מבניהם ומאפייניהם הביולוגיים של תאים, במיוחד אלו של תאי עצב. לוי הביע עניין מיוחד בחקר רקמות עצביות. אחרי מספר התבוננויות במאפיינים מסוימים של תאי עצב, שהוערכו על ידי מדענים זרים, הוא ערך מחקר מקורי על השינויים של המרכיב הכרומופילי בציטופלזמה של תאי עצב של אלמנטים אלו בחיות רדומות. בנוסף לכך, לוי הקדיש תשומת לב רבה לדינימיקה של התפתחות צורות אנטומיות.
בשנת 1927 החל לוי בתוכנית מחקרית נרחבת על ההיבטים המורפולוגיים של הזדקנות רקמות ואיברים.
בשנת 1934 פרסם לוי מונוגרפיה נרחבת תחת הכותרת "Explantation", הכוללת תיעוד של עשרים וחמש השנים הראשונות של מחקרו על טיפוח רקמות במבחנה ודיון על כך.
יחסי הונדורס–מקסיקו
יחסי הונדורס–מקסיקו הם היחסים הדו-צדדיים בין רפובליקת הונדורס לבין המדינות המקסיקניות המאוחדות.
שתי המדינות חברות באיגוד המדינות הקריביות, קהילת מדינות אמריקה הלטינית והקריביים, ארגון מדינות אמריקה, ארגון המדינות האייברו-אמריקאיות והאו"ם.
היסטוריה.
להונדורס ומקסיקו יש היסטוריה משותפת. שתי המדינות היו מושבות לאימפריה הספרדית. זמן קצר לאחר עצמאות האזור ב-1821, הונדורס השתייכה לאימפריה המקסיקנית הראשונה עד 1823, כאשר היא הצטרפה לפרובינציות המאוחדות של מרכז אמריקה. ב-1838, הונדורס הפכה לאומה עצמאית.
הונדורס ומקסיקו כוננו יחסים דיפלומטים ב-1879. ב-1908, הקימו שתי המדינות נציגויות דיפלומטיות זו בזו. באותה השנה, נחתם הסכם "ידידות, מסחר וניווט" בין שני העמים. ב-1943, הועלו הנציגויות התושבות לדרגת שגרירות.
מקסיקו הייתה מעורבת באופן פעיל בהונדורס לאורך ההיסטוריה הסוערת של המדינה, אשר כללה הפיכה צבאית, שלטון צבאי, התערבות אמריקאית ומלחמות עם מדינות שכנו. בשנת 1969, הונדורס יצאה למלחמה עם שכנתה אל סלוודור, המכונה מלחמת הכדורגל אשר מקסיקו התערבה בה בצורה דיפלומטית וניסתה לפתור את הבעיות בין שתי המדינות. ביוני 2009, הודח נשיא הונדורס מנואל סלאיה בהפיכה. כמו כמה מדינות נוספות באמריקה הלטינית, מקסיקו ניתקה זמנית את היחסים הדיפלומטים עם הונדורס. ביולי 2010, חודשו היחסים הדיפלומטים בין הונדורס למקסיקו.
הגירה.
במשך מספר עשורים, מקסיקו הייתה תחנת מעבר לאלפי מהגרים מהונדורס שעברו דרך מקסיקו בדרכם לארצות הברית. מהגרים רבים מהונדורס נמלטו לארצות הברית בשביל הזדמנות כלכלית טובה יותר, או כדי להימלט מפשע וכנופיות אלימות בארצם.בשנת 2014, מקסיקו גירשה 33,000 מהגרים מהונדורס חזרה לארצם.
הן ממשלות הונדורס והן ממשלות מקסיקו הגבירו את שיתוף הפעולה ההדדי כדי לספק סיוע משפטי והומניטרי למהגרים מהונדורס במקסיקו, ולהילחם בסחר בבני אדם ובאלימות נגד מהגרים במקסיקו. שתי המדינות הסכימו להילחם גם בנוכחות קרטלים מקסיקנים בהונדורס
בשנת 2010, היו כ-10,991 אזרחי הונדורס החיים באופן חוקי במקסיקו.
ביקורים ממלכתיים.
ביקורים נשיאותיים מהונדורס למקסיקו
ביקורים נשיאותיים ממקסיקו להונדורס
יחסי מסחר.
בשנת 2001, חתמו שתי המדינות יחד עם גואטמלה ואל סלוודור על הסכם סחר חופשי. בשנת 2013, הורחב הסכם הסחר החופשי גם עם המדינות קוסטה ריקה וניקרגואה. בשנת 2014, סך הסחר בין מקסיקו להונדורס הסתכם בכ-996 מיליון דולר.
יחסים דיפלומטים.
הונדורס מחזיקה בשגרירות במקסיקו סיטי ו-7 קונסוליות נוספות ברחבי מקסיקו. מאידך, מקסיקו מחזיקה בשגרירות בטגוסיגלפה וקונסוליה בסן פדרו סולה.
ריי באן
ריי באן (באנגלית: Ray-Ban) הוא מותג של משקפי שמש ומשקפיים שנוסד בשנת 1937, על ידי החברה האמריקאית בוש אנד לומב. המותג ידוע בעיקר בזכות משקפי הטייס ומשקפי הטייל שלו. בשנת 1999, בוש אנד לומב מכרו את המותג לקבוצת לוקסוטיקה תמורת 640 מיליון דולר אמריקני.
היסטוריה.
בשנת 1929, הגיס האווירי של צבא ארצות הברית, בראשות קולונל ג'ון א. מקרדי, עבד עם בוש אנד לומב, יצרנית ציוד רפואי ברוצ'סטר, ניו יורק, כדי ליצור משקפי שמש לתעופה שיצמצמו את הסחות הדעת לטייסים שנגרמו על ידי הגוונים הכחולים והלבנים של השמים. באופן ספציפי, מקרדי היה מודאג מאיך משקפי הטייסים עד אז היו מתערפלות ומצמצמות במידה ניכרת את הנראות בגובה רב. האב טיפוס, שנוצר ב-1936 ונודע בשם "Anti-Glare", היה בעל מסגרות פלסטיק ועדשות ירוקות שיכלו להוריד את עוצמת האור מבלי לטשטש את הראייה. הם גם הוסיפו עדשות עמידות בפני פגיעה בשנת 1938. משקפי השמש עוצבו מחדש עם מסגרת מתכת לאחר שנה ונרשמו כפטנט בשם משקפי הטייס של ריי באן. לדברי ה-BBC, המשקפיים השתמשו "עדשות קליכרום שעוצבו כך שיחדדו פרטים ויורידו את רמת האובך על ידי סינון אור כחול, מה שהופך אותם אידיאלי עבור תנאים ערפיליים."
ב-1999 מחלקת המשקפיים העולמית של בוש אנד לומב, כולל ריי באן, נרכשה על ידי קבוצת לוקסוטיקה עבור 640 מיליון דולר.
משקפי שמש.
משקפי השמש הפופולריים ביותר של ריי באן הם הטייל, והטייס. במהלך שנות ה-50, Ray-Ban מכרה את משקפי הקרוואנים, אשר היו בעלי מסגרת מרובעת. ב-1965 הוצגו המשקפיים האולימפיים I ו-II; הם הפכו פופולריים כאשר פיטר פונדה לבש אותם בשנת 1969 בסרט "אדם בעקבות גורלו". החברה ייצרה גם מהדורות מיוחדות של משקפי שמש, כגון "הגנרל" ב-1987, עם הדמיון למשקפי הטייסים המקוריים של הגנרל דאגלס מקארתור במהלך מלחמת העולם השנייה.
פרשת קאדי
פרשת קאדי הייתה הליך משפטי שעסק ביחס בין , לפיה יש לפעול להקפאת כספים או מקורות מימון אחרים של בני אדם המעורבים בביצוע פעולות טרור, בתכנונן או בסיוע לביצוען אל מול חובת מדינות האיחוד האירופי להגן על זכויות אדם מכוח מגילת זכויות האדם האירופית. כמו כן נשאלה השאלה אודות מהו האופן הראוי ללוחמה בטרור, תוך שמירה על עקרונות שלטון החוק ועל דיני זכויות אדם בינלאומיים. קאדי, איש עסקים סעודי עירער על החלטת מועצת הביטחון להקפיא את רכושו ללא כל הודעה מוקדמת לפי החלטה 1373. בית הדין של האיחוד האירופי הדגיש בהחלטתו את חשיבות האיזון הראוי בין קיומו של שלום עולמי וביטחון עולמי לבין ההגנה על זכויות וחירויות הפרט, שכן האיזון משקף את הערכים אותם האו"ם שואף להגשים. בית הדין קבע כי הכללת קאדי ברשימה התבססה על נתונים כלליים מדי, ללא בסיס ראייתי מספק בשילוב עם פגיעה בזכויות היסוד של הנאשם. ולפיכך, אשרר בית הדין את ביטול הכללתו של קאדי ברשימת בני האדם תומכי ארגוני הטרור.
רקע.
מר קאדי, איש עסקים סעודי בעל נכסים בשוודיה, גילה כי רכושו הוקפא ללא כל הודעה מוקדמת. רכושו הוקפא לאור החלטת 1373 של מועצת הביטחון בדבר הקפאת כספים ונכסים של בני אדם המעורבים בביצוע, תכנון או סיוע לארגוני טרור. הקפאת נכסיו בוצעה על ידי הוספת שמו לרשימת הסנקציות של מועצת הביטחון בשל היותו חשוד בקשרים עם אוסאמה בן לאדן וכתומך ארגון אל-קאעידה. האיחוד האירופי יישם את הסנקציה על ידי רגולציה פנימית אשר הביאה לידי הקפאת כל נכסיו המצויים בתחומי האיחוד האירופי.
בעתירתו בבית המשפט של האיחוד האירופי, טען קאדי כי מעולם לא היה מעורב בפעילות טרור או בתמיכה כלכלית הקשורה לארגון טרור, ומכאן שיישום החלטת מועצת הביטחון בדבר הקפאת רכושו לאור השתייכותו לכאורה לארגון אל-קאעידה אינה נכונה. בנוסף, טען קאדי שהחלטה זו פוגעת בזכויותיו הבסיסיות כגון הזכות לקניין המעוגנת בסעיף 1 של הפרוטוקול לאמנה האירופית לזכויות אדם, שכן נכסיו נלקחו ממנו מבלי שניתנה לו האפשרות להתנגד ולמנוע זאת, דבר אשר פוגע אף בזכותו להליך הוגן לפי פסיקת בתי המשפט האירופיים. נציגי האיחוד האירופי ניסו להתמודד עם כך בטענה כי הם מחויבים לאכוף את המשפט הבינלאומי ואף לקיים את החלטות מועצת הביטחון שנתקבלו במסגרת פרק 7 של מגילת האו"ם.
בפרשת קאדי אם כן עלו השאלות האם אימוץ החלטות מועצת הביטחון מהווה היעדר ביקורת שיפוטית? האם ראוי יותר לאמץ גישה פלורליסטית שלא מייחסת חשיבות עליונה להחלטותיה? - מכאן נבע הצורך לאזן ולהכריע במתח בין הוראות מועצת הביטחון לבין המשפט האירופי או המדינתי.
הכרעות הערכאות השונות.
הכרעת Court of First Instance:.
בית הדין בערכאה הראשונה, The Court of First Instance, דחה את טענותיו של קאדי וקבע כי הפעלת ביקורת שיפוטית על הרגולציה של האיחוד האירופי תהווה ביקורת שיפוטית על ההחלטה של מועצת הביטחון. לבית הדין אין יכולת לבצע ביקורת שיפוטית על החלטות של מועצת הביטחון אלא במקרה של הפרת נורמות שלא ניתן להתנות עליהן, ומכיוון שלא הייתה הפרה כזו במקרה זה נמנע בית המשפט מלהתערב בהחלטת מועצת הביטחון. על החלטה זו ערער קאדי והסוגיה נידונה בשנית בשנת 2008.
הכרעת ערכאת הערעור – Council and Commission:.
ערכאת הערעור קבעה כי במקרה של קאדי נדרשו הרשויות המוסמכות לכך מטעם האיחוד האירופי להביא לידיעתו של קאדי את ההנמקות והבסיס להכללתו ברשימה, ולאפשר לו לטעון כנגד ההחלטה וזאת על מנת לשמור על זכויות היסוד שלו. עוד נקבע כי העברת המידע וזכות הטיעון צריכות להיעשות לפני קבלת ההחלטה או מהר ככל האפשר לאחריה. לפיכך, החליט בית הדין להסיר את שמו של קאדי מרשימת הסנקציות של תומכי ארגוני הטרור.