התולעים, בייחוד כשהן מיובשות, נחשבות מעדן גם בווייטנאם, שבו נוהגים ללכוד אותן בחופי האי מין צ'או במחוז ואן דון. מחיר השוק הגבוה של התולעים הפך אותן למקור הכנסה משמעותי עבור האוכלוסייה המקומית של משפחות הדייגים.
ליהיא רז
ליהיא רז (נולדה ב-14 בספטמבר 2003) היא מתעמלת ישראלית, אלופת ישראל לשנת 2019 וזוכת מדליית הארד בתרגיל קרקע באליפות אירופה לשנת 2020. ייצגה את ישראל באולימפיאדת טוקיו (2020). ב-2021 נבחרת לרשימת "30Under30" של "פורבס ישראל". אלופת המכביה ה-21 ואלופת ישראל בקרב-רב לשנת 2022, ובעלת מדליית זהב קבוצתית עם נבחרת ישראל במכביה ה-21.
ביוגרפיה.
רז נולדה במנהטן שבארצות הברית, ובגיל חודשיים עלתה לישראל עם הוריה, תמי והשף ניצן רז. גדלה ברמת השרון, מתעמלת מגיל צעיר, ומתמידה בתחום לצד לימודיה בתיכון.
קריירה.
רז החלה להתאמן בסביבות גיל 5 במועדון מגוונים ברמת השרון תחת הדרכתה של מורן קלפנר.
בגיל 14 החלה להתעמל במסלול האולימפי.
בשנת 2017, זכתה רז במדליית זהב במכביה העשרים בתרגיל הקרקע לגילאי נוער.
בשנת 2018, זכתה רז במדליית כסף בתרגיל הקרקע ומדליית ארד בתרגיל הקפיצות באליפות ישראל לנוער. ב-23 ביוני, השתתפה בטורניר העפלה האירופאי לאולימפיאדת הנוער בואנוס איירס שנערך בבאקו, אזרבייג'ן. רז סיימה במקום ה-26 בקרב רב ולא העפילה לאולימפיאדת הנוער. בהמשך השנה בחודש אוגוסט השתתפה באליפות אירופה לנוער בה סיימה במקום ה-59 בתחרות הקרב רב.
בשנת 2019 זכתה רז באליפות ישראל בקרב רב עם 46.350 נקודות. רז זכתה גם במדליות זהב במכשירים קרקע ומקבילים מדורגים ובמדליית כסף בשולחן קפיצות.
באליפות אירופה 2020 אשר נערכה במרסין שבטורקיה, זכתה רז במדליית ארד בתרגיל הקרקע. רז הפכה למתעמלת הישראלית הראשונה שזוכה במדליה אירופית. רז עלתה לגמר מהמקום השישי הכללי עם ציון של 12.933 ובגמר סיימה עם ציון של 12.750 נקודות אשר העניק לה את המקום השלישי.
רז ייצגה את ישראל באולימפיאדת טוקיו 2020.
במכביה ה-21 (יולי 2022), זכתה במדליית הזהב הקבוצתית עם נבחרת ישראל במדליית הזהב האישית, ובאליפות ישראל בקרב-רב לשנת 2022.
הוקרה.
ב-2021 נבחרת לרשימת "30Under30" של "פורבס ישראל".
נאג'קרש
קורומבה
בית הכנסת במקוה ישראל
בית הכנסת במקוה ישראל הוא מבנה במקוה ישראל. המבנה בן שתי קומות כאשר בקומה הראשונה בית הכנסת ובקומה השנייה היו כיתות לימוד.
היסטוריה.
בית הכנסת נבנה בשנת 1896 כאשר יוסף נייגו היה מנהל מקוה ישראל. זה היה המבנה המפואר במקוה שאליו הוליכה שדרת עצי דקלים משער יפו. המבנה בנוי מלבני כורכר (ללא שימוש בבטון). נטר עיצב את חיצוניות בית הכנסת בהשראת חוות חקלאיות בצרפת ואת הפנים בסגנון אקלקטי - רצפת שיש, תקרת עץ, עמודים בהשראת עמודי בית המקדש, קשת אבן בהשראה יוונית, חלון עגול המשמש כ'מזגן' טבעי, וסמלים בהשראת תרבות המזרח.
במלאת מאה שנים למקוה ישראל שופץ המקום לתפארת וקטעים מרצפת השיש המקורית ומתקרת העץ המקורית שומרו. מומחית השימור ענת ברלוביץ', בוגרת לימודי תואר שני בשימור במרכז הבינלאומי לשימור בלובן, בלגיה, הסבירה שהכנת תיק התיעוד למבנה נמשכה שלוש שנים. ארכיון מקוה ישראל נעלם, ובידי ברלוביץ' ושותפותיה – המתעדות איריס יוסיף-אור ורחל כפיר-נחומי - לא היו התוכניות המקוריות של המבנה, והן נאלצו ללקט מידע ממסמכים וצילומים בארכיונים בישראל ומחוצה לה. במהלך השיפוץ, הוחלפו חלונות האלומיניום החדשים יחסית בקומה העליונה במשקופי עץ ושופצו משקופי העץ הישנים בקומת הקרקע. טיח החזיתות חודש, בתקרה ובקירות נעשה איטום, ציורי התקרה חודשו, ורצפת אריחי הטרצו נוקתה ושופצה. הכרכובים טופלו, ומגדלון השמירה שבראש הגג נוקה מתוספות שכיסו אותו.
ארכיטקטורה.
בית הכנסת שנמצא בסופה של שדירת הדקלים המפורסמת שבמקוה ישראל הוקם ב-1896. תכנונו של הבניין נשאב מן המסורת האדריכלית בחוות החקלאיות שבצרפת ובמושבותיה ועל פי התבנית המקובלת לבית הכנסייה שבחוות הללו, כשמשני צידיו שני בתים מוארכים - "בית נטר" ממזרח ו"בית סולד" ממערב.
לבית הכנסת יש שתי קומות, הקומה הראשונה שימשה מקום תפילה וספרייה ובקומה השנייה היו חדרי לימוד. הכניסה לבית הכנסת היא מכיוון צפון, אל הקומה השנייה עולים מהחזית הדרומית של בית הכנסת בשני גרמי מדרגות סימטריים. בקדמת המבנה - בחזית הצפונית יש רחבת דשא המוקפת בעצים ומזרקה. דלת הכניסה הראשית של בית הכנסת ממוקמת בחזית הצפונית, חלקה המרכזי צבוע בצבע כחול ובמרכזה מגן דוד שבתוכו האותיות מ"י (מקוה ישראל). סמל אליאנס מובלט על הדלת.
תקרת קומת הקרקע (שהיא גם רצפת הקומה הראשונה) הייתה עשויה מעץ, והגג חופה ברעפים.
בראש המבנה, היה תלוי הפעמון שצלצל עם תחילת כל פעילות בבית הספר, בבניין זה למדו תלמידי הסקטור הדתי, בהפרדה מתלמידי הסקטור הכללי שנהנו ממבנה חדש יותר. העיצוב המקורי נשמר עד היום. הפעמון קבע את סדר היום בכל תחומי החיים: השכמה, שעות הארוחות, תחילת לימודים ועבודה.
בית הכנסת נבנה במתכונת של רצועות אורך. בצדדים – פסי תכלת חבן וקשתות מחודדות. במרכז – עיטורים צמחיים וגאומטריים וקשת עגולה. סגנון בנייה זה מזכיר את הבזיליקה הרומית שלפיה נבנו כנסיות רבות ולמעשה כך נבנו גם בתי הכנסת הקדומים בגליל עד המאה השישית. בחזיתו עיטורים וסמלים השאובים מהתרבות המערבית והמזרחית המקבלים את באי המקום בני כל העדות והתרבויות. עם זאת בעיצובה מיועדת דלת הכניסה לפנים בית הכנסת רק לבני הדת היהודית.
גמלון.
בגמלון, מעל דלת הכניסה הראשית, מופיעים שני לוחות הברית, ועליהן ספרות רומיות המציינות את עשרת הדיברות, והמילה , בעברית. תחתיהם מופיע עיגול - ביטוי ליהודי כל העולם - ועליו מצוירות שתי ידיים האוחזות זו בזו המסמלות סולידריות של העם היהודי. משני צדי העיגול יש ציורים של גפן ומחרשת מתכת. הכתובות בגמלון הן בשלוש שפות: עברית, ערבית וצרפתית. בעברית - "חברת כל ישראל חברים". בערבית - جمعية عمومية اسرائيلية زراعت مكتبي (= אגודה כללית ישראלית חקלאית לימודית) ובצרפתית - ALLIANCE ISRAELITE UNIVERSELLE MIKWEH ISRAEL (= אגודה (אליאנס) ישראלית כללית מקוה ישראל).
פנים בית הכנסת.
חלל בית הכנסת מחולק על ידי עמודים וקשתות לשלושה חלקים רוחביים, שווים בגודלם. חלונות המבנה מוארכים ומלבניים, במרכזם עיטורים מעץ. ברום הקיר חלונות עגולים בסגנון ערבי, "תאקה". האולם והבמה המרכזית מרוצפים באריחי שיש. בימת העץ שבמרכז בית הכנסת הוקמה בתקופה מאוחרת יותר. תקרת בית הכנסת ייחודית מאוד. חתימת האמן חסרה ולכן לא ידוע מי צייר את התקרה.
ארון הקודש בבית הכנסת קדם לבניית הבית. הארון משנת 1881 הובא מצרפת על ידי קרל נטר לזכר אביו שנפטר שנה קודם לכן. קרל נטר התכוון להקים בית כנסת במקוה ולכן הביא את הארון, אבל הבנייה נדחתה כנראה כיוון שלא גויסו מספיק תרומות למטרה זו.
דייזי קנדי
דייזי פאולר קנדי (באנגלית: Daisy Fowler Kennedy; 16 בינואר 1893 - 30 ביולי 1981) הייתה כנרת קונצרטים ילידת אוסטרליה.
חייה.
לימודים.
קנדי נולדה בבורה בורה, 160 ק"מ צפונית לאדלייד, להורים ממוצא סקוטי ואירי. אביה, ג'וזף א. קנדי, היה מנהל בית ספר יסודי ונשיא איגוד המורים של בתי הספר הציבוריים בדרום אוסטרליה" במשך שלוש שנים למדה בקונסרבטוריון אלדר באדלייד אצל הרמן הייניקה. בהמשך למדה שנה באופן פרטי אצל אוטאקר סבצ'יק בווינה והמשיכה לעוד שנתיים במֵייְסְטֶר-שוּלֶה בווינה.
קריירה.
קנדי הופיעה בלונדון בשנת 1911 והרבתה במסעות קונצרטים באירופה, בארצות הברית, באוסטרליה ובניו זילנד.
משפחה.
ב-15 באפריל 1914 נישאה לפסנתרן היהודי יליד אוקראינה בנו מויסביץ'. בתם, תפאורנית התיאטרון טניה מויסביץ' נולדה בדצמבר של אותה שנה. לאחר גירושיה ממויסביץ', נישאה קנדי למחזאי והמשורר האנגלי ג'ון דרינקווטר.
קנדי הייתה דודנית של הצ'לן לורי קנדי, ולפי כך היא קשורה גם אל בנו של לורי, הצ'לן ג'ון קנדי, ואל נכדו, הכנר נייג'ל קנדי.
רומן אירוטי
רומן אירוטי הוא רומן שנכתב על התפתחות קשר רומנטי באמצעות אינטראקציה מינית. המין הוא חלק מובנה מהסיפור, צמיחת הדמויות והתפתחות מערכת היחסים. לאינטראקציה המינית ברומן אירוטי יש משמעות שהיא מעבר לביטוי של מערכת היחסים בין הגיבורים. המין הוא משמעותי לעלילה, בין אם היא נסובה סביבו כי הגיבורים עוברים תהליך רגשי שקשור למין או שהמין מבטא מערך תפקידים שחשוב לעלילה.
לא כל רומן שיש בו מין הוא בהכרח רומן ארוטי, אבל בכל רומן ארוטי יש מין ולרוב הרבה ממנו.
נושאי הרומן.
ברומן אירוטי, הרומן הוא מוקד העיקרי של קו העלילה, הוא מאופיין בתכנים מינים, לרוב התכנים מפורשים לפרטי פרטים ומכילים מילים גסות, כך שהקורא יכול לדמיין את הסיטואציה ולהבין בדיוק מה הולך. הרומן האירוטי, מוציא את הקורא מעבר לחדר השינה המסורתי ופותח עולם שהיה חסום בפניו.
הרומן יכול להכיל אלמנטים שונים מתתי הז'אנר האחרים של הרומן הרומנטי ומצבים שונים, כמו: פנטזיה, אימה, רומן היסטורי להט"ב מסתורין, הומור, מותחן, רומן על טבעי, מדע בדיוני, רומן ויקטוריאני, רומן מערבי, BDSM (רך), מין אנאלי ועוד. בסופו של דבר, הכל הולך ברומן האירוטי, כל עוד הוא נשמע לחוקי הרומן הרומנטי.
רומן אירוטי אפל.