המורפולוגיה של הלשון היוונית העתיקה, בדומה לשפות הודו-אירופיות עתיקות אחרות, מאופיינת בנטייתה הרבה: לשמות (שמות עצם, שמות תואר, וכינויים) יש חמש יחסות, שלושה מינים (זכר, נקבה, סתמי), ושלושה מספרים (יחיד, זוגי, רבים), בעוד שלפעלים יש ארבע דרכים (מודוסים), שלושה אופנים (פעיל, סביל, מדיום), שלושה גופים, ושלושה מספרים.
KAC SR-25
נחום נרדי
נחום נַרדי (15 בפברואר 1901, כ"ו בשבט תרס"א – 13 בספטמבר 1977, ג' בתשרי תשל"ח) היה מלחין, מעבד מוזיקלי ופסנתרן ישראלי, אשר חיבר מאות מנגינות פופולריות לפזמונים ושירי ילדים בזמר העברי.
קורות חיים.
נרדי נולד בכ"ו בשבט תרס"א בקייב שבדרום-מערב האימפריה הרוסית (כיום באוקראינה) לרחל לבית ברגינסקי ואברהם נָרוֹדְיֶצקי, במשפחה חסידית של לומדי תורה בת שבעה ילדים. מגיל צעיר גילה כישרון מוזיקלי, בגיל שבע זכה לנגן בפסנתר משלו ומגיל 12 החל בליווי אמנים. זכה במלגה ללימוד בקונסרבטוריון של קייב וסיים לימודיו שם בהצטיינות ב-1915. חוקר הזמר העברי אליהו הכהן מספר כי נרדי זכה בסיום לימודיו בתחרות נגינה בפרס הראשון (במקום השני זכה ולדימיר הורוביץ).
עקב פרעות פטליורה ב-1919 עזב לוורשה, שבה שהה שנתיים, ומשם עבר לווינה, ובה סיים את לימודיו באקדמיה למוזיקה ב-1922.
אחיו הצעיר, נוח, עלה ראשון ארצה עם קבוצת חלוצים בעלייה השלישית.
בשנת 1923 עלה לארץ ישראל. הוריו עלו אף הם ארצה בעקבותיו.
לדברי הכהן, כאשר נרדי הגיע ארצה הוא התפרסם בתחילה כפסנתרן, אולם הבין שייעודו הוא הלחנה לאחר סיור מוצלח שערך עם הזמרת ברכה צפירה באירופה ב-1929 ואשר כלל הופעה בוורשה. נרדי נחשף בארץ ישראל למלודיות מזרחיות ויצר לחנים ששילבו אלמנטים מזרחיים במוזיקה מערבית. הוא חיבר לחנים לשירים רבים שהיו פופולריים בתקופת היישוב. חלק גדול מלחניו היה למילותיו של חיים נחמן ביאליק. רבים מלחניו הולחנו או עובדו במיוחד למען הזמרת ברכה צפירה, שאיתה הִרבה להופיע בישראל ומחוצה לה ואף נישא לה. בין שיריו הידועים נכללים "בין נהר פרת", "יש לי גן", "שתו העדרים", "שיר העבודה והמלאכה", "עלי גבעה", "שיר העבודה" (כחול ים המים). נחום תמך כלכלית באחיו הצעיר, נוח, וסייע לו במימון לימודיו בסמינר למורים.
בשנת 1939 ליווה נרדי את שושנה דמארי בפסנתר עת קיימה דמארי את הקונצרט הראשון שלה כזמרת, בהיותה בת 16 בלבד. בספטמבר 1947 ייצג את היישוב בכנס עולמי למוזיקה ולפולקלור שהתקיים בפריז וניגן שם מיצירותיו. הוא הופיע גם בפני פליטים יהודים. בתחילת שנות ה-50 נישא לזמרת אהובה צדוק ובשנת 1952 יצאו השניים למסע הופעות בארצות הברית שנמשך שנתיים.
נרדי הלחין גם שירי ילדים רבים, שאת רוב מילותיהם חיבר לוין קיפניס. בין שיריו המפורסמים "שנה טובה" (שנה הלכה שנה באה), "מי יבנה בית", "אני פורים", "לביבות" (קמח מן השק), שיר לחמוטל של ח"נ ביאליק ועוד.
נרדי זכה בשנת 1958 ב"פרס אלקוני" על תרומתו לזמר העברי.
נרדי היה נשוי ארבע פעמים. מנישואיו לברכה צפירה (בני הזוג היו נשואים בשנים 1931 - 1939) נולדה בתו, זמרת האופרה נעמה נרדי; מנישואיו לאהובה צדוק נולד הבן יאיר.
נחום נרדי נפטר בג' בתשרי תשל"ח, בגיל 76. נטמן בבית העלמין קריית שאול.
בשנת 2009 נקרא בתל אביב רחוב על שמו.
אפאצ'י לונגבאו
סופר-קוברה
חמש התכונות הגדולות
בפסיכולוגיה, חמש התכונות הגדולות או מודל חמשת הגורמים ('Big Five Personality Traits') הן חמש תכונות בעלות השפעה ניכרת על אישיות האדם ועל האופן שבו הוא מתנהג. מודל חמש התכונות פותח על ידי הפסיכולוגים פול קוסטה ורוברט מקריי בשנות השמונים והתשעים. על פי מודל זה, ניתן לייחס שלל התנהגויות ומאפייני אישיות לחמישה ממדי אופי: מוחצנות, נועם הליכות, פתיחות מחשבתית, מוכוונות (או מצפוניות) ויציבות רגשית. ניתן לאפיין את האדם על ידי מציאת מיקומו בכל אחד מממדים אלו.
מודל חמש התכונות הוא המקובל ביותר כיום בפסיכולוגיית התכונות. תחילתה של זו בקרל יונג, שהדגיש את ממד המופנמות - מוחצנות ובמחקריהם של גורדון אולפורט, הנס אייזנק וריימונד קאטל , שהוסיפו גורמים נוספים, מקצתם נכללו גם במודל חמש התכונות.
טכניקת ניתוח גורמים, בחינת גורמי-על שעל פיהם ניתן להסביר מגוון רחב של תשובות במבחני אישיות, היא שעומדת בבסיס המודל. תאוריה זו מבוססת על קשר בין מילים, אך לא על ניסויים נוירופסיכולוגיים.
חמש התכונות.
מוחצנות-מופנמות (Extraversion and introversion).
מוחצנות-מופנמות הוא ציר תכונות המייצג את נטייתו של האדם להפנות אנרגיות כלפי חוץ. עד כמה הוא נוטה להיות מעורב בחברה, פעלתן, אסרטיבי והרפתקני. האדם המופנם, בעל הדירוג הנמוך בסקלת המוחצנות, הוא ביישן, שקט וזהיר.
נעימוּת (Agreeableness).
תכונת אישיות המתבטאת בהתנהגות האינדיבידואל אשר נצפית כאדיבות, סימפתיה, שיתוף פעולה, חמימות והתחשבות. בענף המודרני, פסיכולוגיה אישיותית, נעימות משקפת הבדלים בשיתוף פעולה והרמוניה חברתית של אינדיבידואלים.
לרוב נשים מדורגות גבוה יותר במדד הנעימות ונוטות יותר לשתף פעולה.
מצפוניות (Conscientiousness).
מצפוניות (מתורגם גם כמוכוונות או אמינות) אל מול רשלנות מייצגת את נכונות הפרט לעבודה קשה, אחריות, מעשיות ויכולת להתמקד במטרה. מיקום נמוך פירושו עצלנות, חוסר אחריות, הנאה מההווה ורישול.
יציבות רגשית-נוירוטיות (Neuroticism).
יציבות רגשית אל מול נוירוטיות מייצגת את יכולתו של האדם להיות רגוע, בעל ביטחון עצמי וקר רוח. האדם אשר בעל ציון גבוה על ציר תכונות זה יהיה נתון לרגש נחיתות ולהיסטריה וככל הנראה גם אפוף בחרדות.
סמל קולנועי לנוירוטיות נמצא בדמותו של וודי אלן.
הנוירוטיות קשורה במוח לרגש שלילי ולחרדה, ויש המוצאים בה שני רכיבים נפרדים: חרדה ורוגז.
פתיחות מחשבתית / פתיחות לחוויה (Openness to experience).
פתיחות מחשבתית או פתיחות לחוויה ולהתנסויות מייצגת יצירתיות ונכונות לחקור כיוונים אינטלקטואליים חדשים ולהתעניין בשלל תחומים, דמיון, וחיבה לאמנות, הן תכונות המאפיינות אדם בעל דירוג פתיחות מחשבתית גבוה. צר האופקים, לעומת זאת, מוגבל בתחומי העניין שלו.
נמצא שישנה קורלציה בין פתיחות מחשבתית לבין אינטליגנציה גבישית, כלומר האספקט הקוגניטיבי של האינטליגנציה המושפע מהסביבה, באופן חזק יותר מאשר אינטליגנציה נוזלית, דהיינו המרכיב המולד של האינטליגנציה.
שאלון NEO-Personality Inventory (שאלון מצאי עמ"פ האישיות).
שאלון Neo-Personality Inventory, (שאלון מצאי עמ"פ האישיות) - על פי תסביך-עצבנות (נוירוטיות), מופנמות-מוחצנות ופתיחות, שפותח בידי פאול קוסטה והנס מְקרֵיי, בוחן שש פנים של כל אחת מחמש התכונות. לדוגמה: עבור "נועם הליכות" נבחנים - "יושר", "אמון", "אלטרואיזם" (כלומר: זולתנות מסירות והקרבה עצמית), "צניעות", "רכות" ו"נכונות לציית". לכל פן מוקדשות שמונה שאלות. בסך הכול מכיל השאלון 240 שאלות. על פי התשובות נקבע מיקומו של הנבדק בממדי חמש התכונות. במחקר לגבי שאלון זה לאורך זמן, נמצא שיש דמיון רב בין האופן שבו מתואר אדם על ידי עצמו לבין האופן שבו הוא מתואר על ידי חבר, או במידה רבה עוד יותר, על ידי בן זוג.
האישיות וחמש התכונות.
נראה שחמש התכונות הן אוניברסליות במידה רבה. אף שלא בוצעו מחקרים רבים על תרבויות לא אירופאיות, אלו שבוצעו איששו את המודל. היו שהציעו להוסיף לגבי בני תרבויות מסוימות ממד אישיות נוסף שיצביע על מחויבותם למסורת התרבותית.
ההנחה היא שהרקע לחמש התכונות הוא ביולוגי במידה רבה. אמנם תנודה בציוני התכונות היא אפשרית, ורק מעטים יסברו שתכונות אלו יציבות במידה שבה אינטליגנציה יציבה, אך המידה המדויקת שבה רווח שינוי בתכונות שנויה במחלוקת. מקרי וקוסטה הטעימו את אופיין הביולוגי של התכונות. הסביבה, לדעתם, באה לידי ביטוי במרכיבי אישיות אחרים: תפיסה עצמית, מטרות ועמדות. עם זאת, ניתן לספק גם הסבר סביבתי לכך שתכונות הן עקביות למדי: אדם נוטה למצוא עצמו בסביבות המתקפות את נטייתו הראשונית, ודבר זה תורם ליציבות התכונות. לדוגמה, אדם מוחצן ירבה ללכת למסיבות ולאירועים חברתיים המוניים, ילמד להפיק מהם הנאה רבה ומוחצנותו תתקבע.
נמצאו ראיות לכך שילדים בכורים הם בעלי מוכוונות גבוהה יותר ומוחצנות רבה יותר, ומנגד - אוחזים במיקום נמוך יותר בדירוג נועם ההליכות והפתיחות המחשבתית.
אצל ילדים ניתן להבחין בשבע תכונות מרכזיות. הפעלתנות והחברותיות נבדלות אצלם. רק מאוחר יותר, כאשר תתמעט חשיבותה של פעלתנות שאינה בהקשר חברתי, הן יתמזגו לכדי ממד
המוחצנות. גם רגזנות ופחדנות אינן זהות אצלם ורק אצל מבוגר הן הופכות לממד אחד של נוירוטיות.
עם תום תקופת ההתבגרות הולך ועולה הדירוג בנועם ההליכות, במוכוונות וביציבות הרגשית ואילו מידת המוחצנות יורדת.
חיסרון שמביאה עמה עליית הגיל הוא ירידה בפתיחות המחשבתית.
קיימים "שילובים מסוכנים": לפושעים אופיינית מוכוונות נמוכה שבאה עם מיקום נמוך בסקלת נועם ההליכות. מנגד, מוכוונות גבוהה שלצידה יציבות רגשית נמוכה עלולה להתבטא באובססיביות.
יש עבודות הדורשות תכונות אופי מסוימות. מבדרן יש לצפות בדרך כלל לאופי מוחצן, ומוחצנות חשובה בדרך כלל גם לאנשי ציבור, אם כי היו פוליטיקאים מצליחים שנודעו במופנמותם. עבודותיהם של סופרים, אמנים וחוקרים דורשות פתיחות מחשבתית גבוהה.
ביקורת.