בסיומו של המשחק ברזיל הביסה את ישראל 3–11. בתחילת המשחק ישראל הספיקו לעלות ליתרון מוקדם 1–2, כולל שער של צחי אילוז במספרת, אך ברזיל השוותה עוד בטרם הסתיים השליש הראשון. בהמשך, השליטה הברזילאית הביאה אותם לניצחון. בורו סיים כמלך השערים, לאחר שכבש רביעייה, כולל שלושער בתוך דקה בלבד. לזכות ישראל, ערן לוי כבש שני שערים וצחי אילוז את השלישי.
מוקדמות אליפות אירופה 2010 דרג ב'.
ב-28 וב-29 במאי 2010 נבחרת ישראל התמודדה במוקדמות אליפות אירופה דרג ב' מול נבחרות יוון גרמניה בהתאמה. במשחק הראשון ניצחה נבחרת ישראל את יוון בתוצאה 9:5. ביום למחרת ניצחה גם את גרמניה בתוצאה 6:3. בכך שמרה נבחרת ישראל על רקורד מושלם מול שתי הנבחרות והעפילה לאליפות מראשות הבית.
הישגי קבוצות ישראליות.
בתום העונה הראשונה של הליגה הישראלית בכדורגל חופים (עונת 2007), קיבלו הקבוצות הישראליות הזדמנות ראשונה לשחק במסגרות אירופאיות. האלופה, יהלומי נתניה, הוזמנה להשתתף במפעל הבכיר לקבוצות באירופה, ליגת האלופות בכדורגל חופים. סגניתה בארץ, עירוני ראש העין הוזמנה לקחת חלק בטורניר המשני באירופה (המקביל לגביע אופ"א בכדורגל), הקאפיטל קאפ.
שתי הקבוצות הישראליות הופיעו בהצלחה בתחרויות אלו. "ליסינג ישיר" נתניה פתחה בניצחון מרשים 4–10 ברבע הגמר על אלופת אסטוניה, אך בחצי הגמר הפסידה נתניה לאלופת צ'כיה 7–8 בהארכה, לאחר שכבר הובילה 2–6. בקרב על המקום השלישי הפסידה נתניה לאלופת ספרד 6–8, ונאלצה להסתפק במקום הרביעי בליגת האלופות הארופאית בכדורגל חופים. ראש העין הצליחה אף יותר בקאפיטל קאפ, לאחר שניצחה בשמינית הגמר את א.א.ק לימסול הביתית 1–3, ברבע גמר היא ניצחה 2–5 את אפואל ניקוסיה, 3-2 בחצי גמר מלא שערוריות על א.א.ק סלוניקי היוונית ולבסוף 3–6 בגמר על בוקה ג'וניורס המוזמנת הארגנטינאית, בדרך אל התואר.
ב-17 בינואר 2008 התקיים טורניר מרובע באירופה, בין נבחרות ספרד, פורטוגל, צרפת ונבחרת האולסטאר הארופאית. בבקשת ארגון ה-BSWW, הוזמן צחי אילוז לנבחרת האולסטאר, קפטן "ליסינג ישיר" נתניה ונבחרת ישראל, המחזיק בתארים מלך השערים וה-MVP של מוקדמות אליפות אירופה לשנת 2007.
החל מ-25 במאי 2018 שיחקה בני "פלפלה" כפר קאסם בקמפיין המוקדמות של גביע אירופה לאלופות, שנקרא "גביע נזארי". בשלב הבתים גברה על דונקירק מצרפת בתוצאה 4–7, בוארכוס מפורטוגל בתוצאה 4–11 ולבאנטה מספרד בתוצאה 7–9 ולמעשה העפילה לשלב הבתים של הסיבוב הראשי בגביע אירופה לאלופות. גם בשלב זה, כפר קאסם ניצחה את כל שלושת משחקיה, בוקה גדנסק מפולין בתוצאה 0–9, פליאס דה מזארון מספרד בתוצאה 2–6 ובנפיקה לורס מפורטוגל בתוצאה 4–5. כפר קאסם העפילה מהמקום הראשון בבית, שהעניק לה גם את השתתפות בגמר גביע נזארי נגד קריסטל מרוסיה וגם השתתפות בשמינית הגמר של הקמפיין כולו. במשחק זה, הפסידה כפר קאסם בתוצאה 2–3 וסיימה כסגנית מחזיקת גביע נזארי. בשל הפסדה בשמינית הגמר, כפר קאסם החלה לשחק את שלושת משחקי הדירוג שיקבעו באיזה מקום תסיים בין 9 ל-16. במשחק הראשון גברה בתוצאה 3–4 על וייבור, אלופת אוקראינה, כשהשער המכריע הגיע מרגלו של נואל אוט השווייצרי, כחמש מאיות השנייה לפני שריקת הסיום. ניצחון זה צימצם את קביעת הדירוג למקומות 9 עד 12. במשחק השני פגשה כפר קאסם את הנציגה הספרדית, מליסטאר מלילה, שלה הפסידה בתוצאה 3–4. בעקבות ההפסד לנציגה הספרדית, כפר קאסם קבעה את הדירוג הסופי שלה במאבק על מקומות 11 או 12 נגד הנציגה מבולגריה, ספרטק וארנה, שאותה ניצחה בתוצאה 2–5, כשאת כל השערים כובש לורנס הספרדי. ניצחון זה קבע את דירוגה של כפר קאסם כקבוצה במקום ה-11 מתוך 58 קבוצות שלקחו חלק בתחרות. כמו כן, מתוך עשרת המשחקים ששיחקה הקבוצה, היא ניצחה שמונה והפסידה רק בשניים.
רפי רוזין
פרסום באינטרנט
פרסום באינטרנט או פרסום מקוון היא שיטת שיווק ופרסום שעושה שימוש באינטרנט לצורכי מכירות, הכוללת קידום אתרים במנועי חיפוש, פרסום בפייסבוק, פרסום באינסטגרם, פרסום בטוויטר, פרסום סמוי, באנרים, ופרסום סלולרי. כמו אמצעי פרסומת אחרים פרסום מקוון כולל בדרך כלל את המפיק שמשלב פרסומות בתכנים המקוונים שלו ואת המפרסם שמספק את הפרסומות המיועדות לשילוב בתכנים אלה. משתתפים אפשריים נוספים הן סוכנויות פרסום שעוזרות ביצירת הפרסומת ושרתי הפרסומות שתפקידם לאחסן את הפרסומות, לשדר אותן ולבצע סטטיסטיקות שונות לגביהן. כן עשויים להשתתף בפעילות זו שותפים נוספים האחראים לקידום המכירות ולמשיכת לקוחות אל אתר העסק.
רוב אתרי האינטרנט פתוחים לגלישה ללא תשלום, והמודל העסקי של האתרים המסחריים שבהם מבוסס על הכנסות מפרסום. גם אתרים שנבנו מלכתחילה ללא כוונת רווח משלבים לעיתים פרסומות, כדרך להפיק מהם הכנסה כלשהי.
בתקופת ARPANET, טרום ימי האינטרנט, לא היה נהוג לעשות ברשת שימוש מסחרי. בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 הופיעו מודעות בתחתית הדף באתרים שונים ובהמשך הפכו הפרסומות להיות מקור ההכנסה העיקרי של אתרי האינטרנט.
עם התפתחות האינטרנט התגברה הנטייה של משתמשי האינטרנט לראות בפרסומות הפרעה בחוויית המשתמש והסחת דעת בלתי-רצויה שתועלת מעטה בצדה. בעקבות כך בראשית המאה ה-21 התגבר השימוש בחוסמי פרסומות ומתרבים הפרסומים על ירידה יציבה ברווחיות הפרסום
מבאנרים באינטרנט.
היסטוריה.
בשנות התשעים של המאה העשרים עיקר הפרסום היה עדיין על נייר והפרסום באינטרנט ניתן כהטבה.
באותה תקופה השימוש בדואר אלקטרוני לצורך פרסום ממוקד לקוחות נחשב יעיל לגבי כ-15% מהנמענים וכתבי העת נהגו לסחור ברשימות המנויים שלהן ולמכור או להשכיר אותן בתור רשימות תפוצה ממוקדות-נושא. שיטה נוספת שהתפתחה באותה תקופה הייתה הפצת אגרות מידע (newsletters) מקוונות תקופתיות. גם הבאנר נחשב באותה תקופה לאפשרות טובה להפיץ פרסומות, בהיותו מצויד בקוּקִית וביכולת זיהוי כתובת IP. הבאנר המתועד הראשון הופיע באתר של מגזין הטכנולוגיה Wired, ונרכש על ידי חברת התקשורת AT&amp;T בשנת 1994.
גם בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 עדיין הומלץ למפרסמים להתייחס לדפי האינטרנט כמו אל דפי עיתונים מודפסים. ההמלצה הייתה למקם מודעה ממוקדת-לקוח באתר שתוכנו רלוונטי למוצר הנדון, כך שתיראה מסקרנת ותגרום למשתמשים להקליק עליה כדי למשוך אל האתר שלכם.
עם זאת בשנת 2002 חברת גוגל שהייתה בראשית דרכה, פיתחה שני כלי פרסום חדישים: האחד Adwords, פרסום ממומן, שמציג בראש דף התוצאות פרסומות שאמורות להתאים למילות החיפוש שהוקשו, כשהחברה המפרסמת משלמת לגוגל לפי הקלקה על המודעה. הכלי השני - AdSense, פרסום מבוסס תוכן המאפשר לאתרים לפרסם קישורים ממומנים וכך למשוך אליהם קונים פוטנציאליים.
בשנים אלה התחילה שיטת pay-per-call, תשלום לפי שיחה: הקצאת מספר טלפון ייחודי למודעה המקוונת ותשלום רק תמורת שיחות טלפון לקו זה, בהנחה שאלה שיחות שאכן מבוצעות על ידי לקוחות פוטנציאליים,
המעוניינים במוצר שבמודעה.
סרטונים ויראליים היוו דרך נוספת למשיכת צופים, כשהרעיון היה שהמשתמשים עצמם יפיצו סרטונים מוצלחים. התשלום עבור הסרטונים נקבע מראש לפי מספר הצפיות הצפוי.
עקב המעבר מפרסומת מודפסת לפרסום באינטרנט התפתחה גם גישת הזנב הארוך, שהפכה פרסום ומכירה של סחורה שיש לה ביקוש מוגבל - לכדאית. כמו כן חלק מהחברות משתמשות בהגבלת תדירות.
עם התרבות אתרי האינטרנט בעולם (וגם בישראל) נמצא שלכל שאילתה נשלפות אלפי ואף מיליוני תוצאות. עם הזמן הסתבר שהמשתמשים במנועי חיפוש נוטים לקרוא רק את התוצאות העליונות בדף התוצאות הראשון. רוב המשתמשים (36%) בוחרים רק בתוצאה הראשונה ורק מעטים (2.2%) מגיעים לתוצאה העשירית. בעקבות כך עלתה עם הזמן המודעות ל-קידום אתרים במנועי חיפוש (Search Engine Optimization - SEO), במטרה להגיע לראש הדף הראשון בתוצאות האורגניות של מנוע החיפוש (התוצאות שמופיעות מתחת לפרסומות בראש הדף).
בעשור השני של המאה ה-21 גבר השימוש בטלפונים סלולריים ורבו המשתמשים ברשתות החברתיות. כתוצאה מכך רוב המפרסמים עברו אל הזירות האלה, ביחד עם רוב התכנים והשימושים באינטרנט. מאפיין נוסף של הפרסום בעשור זה הוא התחזקות חברות הפרסום הגדולות ביותר - פייסבוק, גוגל, אמזון - והגדלת נתח הרווחים שלהן בשוק. נכון לנתוני וול סטריט ג'ורנל של שנת 2020, שלוש החברות יחד שולטות ב-90% מענף הפרסום המקוון, ובלמעלה מ-50% מענף הפרסום כולו.
פרסום ברשתות חברתיות.
אפליקציות של רשתות חברתיות מקוונות מאפשרות צורה חדשה לפרסום: עירוב ישיר של צרכנים בתהליך קידום המוצר על ידי הפיכת הלקוחות ליוצרים או שותפים ליצירת הפרסום עם הארגון. צורה זו של פרסום נקראת תוכן הנוצר על ידי משתמש או תוכן גולשים (User Generated Content – UGC), לעומת תוכן הנוצר על ידי משווקים.
לעידוד הלקוח לקחת חלק פעיל בתהליך היצירה יתרונות רבים. ראשית, ניתן לעודד נאמנות למוצר (McKenzie et al., 2009). יתר על כן, ישנה סבירות גבוהה שהם ישכנעו את חבריהם לרכוש את המוצר. ולבסוף, קידום מכירות על ידי צרכן יכול להיות אפקטיבי יותר, מאחר שהוא "נוצר עבור משתמשים על ידי משתמשים" ולכן לכאורה אמין יותר.
תוכן הנוצר על ידי משתמשים משתנה בהתאם לסוג הרשת החברתית בה המשתמש נמצא, ולכן לצורך בניית אסטרטגיה שיווקית יעילה, על הפירמה לקחת בחשבון את סוג הרשת החברתית בה היא תחליט לממש את מסע הפרסום לצורך בחירת כלים פרסומיים מתאימים.