ניתן למדוד BER של מערכת קיימת על ידי שליחת רצף סיביות ידוע דרך המערכת. השוואה בין הסיביות שנשלחו לסיביות שהתקבלו תציין את כמות השגיאות שחלו ברצף הסיביות. היחס בין כמות הסיביות הכוללת שנשלחה, לבין כמות הסיביות שהתקבלו בצורה שגויה - הוא ה-BER.
סלט חצילים
סלט חצילים הוא מאכל הנפוץ במטבחי עמים שונים אשר בבסיסו חצילים.
מאכל זה קיים בגרסאות שונות ברחבי העולם:
אזור המזרח התיכון / ים תיכון:
מזרח אירופה:
אפריקה:
דרום אסיה:
הווילגיזציה באתיופיה
במהלך ההיסטוריה האתיופית היו תוכניות של התיישבות מחדש תמיד נחוצות, בשל הבצורות הפוקדות את המדינה לעיתים תכופות. חלוץ הרעיון היה הקיסר היילה סלאסי, אשר יזם תוכנית זו לראשונה באתיופיה בשנת 1958 במחוז סידאמו.
תוכניות.
תחת החונטה הצבאית.
במהלך השנים 1972–1973 תקף את אתיופיה רעב בגלל הבצורת המתמשכת בצפון המדינה, בעיקר בוואלו ותיגראי. רעב זה היה בין האסונות הגדולים בהיסטוריה המודרנית של אתיופיה ואחד מהמאורעות שגרמו לנפילת הקיסר היילה סלאסי ועליית החונטה לשלטון, רעב זה גרם לכ-200,000 קורבנות.
מיד לאחר המהפכה האתיופית החונטה הצבאית האתיופית הכריזה על תוכנית של התיישבות מחדש, ולכן בין השנים 1976–1977 החלה התיישבות מחדש של כ-40,000 בתי אב, תוכנית זו המשיכה בקצב משביע רצון וב-1982 112 יישובים חדשים ומתוכננים נוצרו שהכילו יותר מ-120,000 תושבים, יישובים אלו הוקמו בעיקר במערב ובדרום מערב אתיופיה. בתחילת 1984 ממשלת אתיופיה הכריזה על תוכנית גרנדיוזית ליישוב של יותר מ-1.5 מיליון אזרחים מצפון אתיופיה לדרומה, לתוכנית זו התנגדו תושבים רבים שגרו בצפון והתנגדו לעבור לדרום בגלל התרבות השונה שם. ב-1986 התוכנית נמשכה ובעקבותיה התיישבו מחדש כ-600,000 אזרחים. במחוז וואלגה התיישבו מחדש כ-200,000, במחוז ילובור כ-150,000 וקצת יותר מ-120,000 באזור העיר פאווה. התוכנית היישוב הגדולה ביותר תוככנה לגוג'אם שמומנה על ידי ממשלת איטליה, בנוסף לכך 78,000 אזרחים יושבו גם במחוזות באגמדיר, שאווה ומחוז קאפה. למרות הצלחת התוכנית הממשלה האתיופית הפסיקה את התוכנית באמצע 1986 בגלל הלחץ הבינלאומי, המצב ביישובים החדשים לא היה טוב והאוכלוסייה הגיעה לשם בכוח צבאי ולא מרצונה ההיסטוריון ריצ'רד פאנקהארסט משווה את מרכזי ההתיישבות למחנות הריכוז של היטלר.
הרפובליקה העממית.
בחודש ספטמבר 1987 הוכרזה הרפובליקה העממית הדמוקרטית של אתיופיה ולאחר חודשיים שוב חודשה התוכנית ויעדיה החדשים היו ליישב כ-7 מיליון תושבים מחדש. למרות הצהרות אלו ויעדים אלו, ב-1994 העריכה הממשלה הדמוקרטית של האיחדג שרק כ-1.5 מיליון תושבים יושבו מחדש, יעדי התוכנית שנכשלו היו בגלל תנועות ההתנגדות השונות שפעלו באתיופיה, בייחוד הוויאנה, יחאפה והשעביה. במהלך החודשים הבאים הרעיון החל להיות לא מעשי בגלל ההחרפה במלחמת האזרחים ובגלל בריחת מתיישבים מהיישובים החדשים שהוקמו. בתחילת שנת 1991 התוכנית ננטשה לחלוטין והממשל הכריז על כלכלת שוק חופשית והפסקת מרכוז האזרחים.
ההשפעה על היהודים.
יהודי ביתא ישראל מאז גזירת הפלאשים היו נטולי אדמות אך כאשר החונטה עלתה לשלטון היא הכריזה על שוויון בן כל הדתות באתיופיה, למרות זאת הדת היהודית הקשורה גם בלאום היוותה קושי עצום בייחס של החונטה ליהודים בייחוד לאחר שזאת הדגישה על הפרדת דת ממדינה, היהודים לא נרדפו בשל דתם אלא בשל הלאומיות הציונית שתפסה מקום רחב אצל ביתא ישראל ובממשל נתפסה כאנטי-מהפכנית. המהלך הראשון ושהייטב עם היהודים ושלא נעשה על ידי שליטי אתיופיה מאז המאה ה-15 הוא לבטל את גזרית איסור קניית האדמות בידי יהודים. הדבר אשר לא הייטב עם יהודי אתיופיה הוא ההתיישבות שלהם עם בכפרים נוצריים שגרמו להתבוללות ונישואי תערובת אך רבים מהם נשארו בכפר הולדתם הצטרפו לאגודות והמחתרות המקומיות וחלק גם צעדו לסודאן כדי לעולת לישראל, מצב שהחונטה ניצלה במה שנקרא "יהודים תמורת נשק".
המאה ה-21.
רעיון ההתיישבות מחדש והקמת יישובים מתוכננים לא ננטש תחת שלטון האיחדג אך השוני הוא שהממשל הפדרלי הקים יישובים ועודד תושבים לעבור אליהם בייחוד מסומלי ועפר אך לא בכוח כפי שקרה בתקופת הדרג.
בלשניקוב
ואצלב שרפינסקי
ואצלב פראנצ'ישֶק שֶׁרְפִּינסקי (פולנית: ; 14 במרץ 1882 - 21 באוקטובר 1969) היה מתמטיקאי פולני שנודע בתרומתו הגדולה לתורת הקבוצות בחקר אקסיומת הבחירה והשערת הרצף. היה חוקר פורה גם בתחומי תורת המספרים, תורת הפונקציות וטופולוגיה ופרסם בחייו מעל 700 מאמרים ו-50 ספרים.
שלושה פרקטלים נודעים קרויים על שמו: משולש שרפינסקי, שטיח שרפינסקי ועקום שרפינסקי, כמו גם מספרי שרפינסקי ובעיית שרפינסקי הקשורה אליהם. הפרדוקס של שרפינסקי-מזורקביץ' קרוי אף הוא על שמו.
השכלה.
שרפינסקי למד במחלקה למתמטיקה ופיזיקה באוניברסיטת ורשה החל משנת 1899. ב-1903 הוצע במחלקה פרס לסטודנט כותב המאמר הטוב ביותר על עבודתו של גאורגי וורונוי בתורת המספרים. שרפינסקי זכה במדליית זהב על מאמרו, אך סירב לפרסמו ברוסית, ולכן פרסומו התעכב עד 1907, אז פורסם בכתב העת Prace Matematyczno-Fizyczne (פולנית: "כתבים במתמטיקה ובפיזיקה") בעריכתו של שמואל דיקשטיין. לאחר שסיים לימודיו ב-1904, החל ללמד מתמטיקה ופיזיקה בתיכון בוורשה. בית הספר נסגר בשל שביתה, ושרפינסקי החליט לעבור לקרקוב ולהשלים לימודי דוקטורט באוניברסיטה היגיילונית. הוא קיבל תואר דוקטור ומשרה באוניברסיטת לבוב ב-1908.
עבודתו המתמטית.
ב-1907 החל שרפינסקי להתעניין בתורת הקבוצות, לאחר ששמע השערה כי נקודות במישור ניתנות להגדרה באמצעות פרמטר יחיד. הוא כתב לתדאוש באנכייביץ' (אז באוניברסיטת גטינגן) ושאל אותו כיצד זה ייתכן, בתשובה קיבל מכתב ובו מילה יחידה: "קנטור". שרפינסקי התעמק בתורת הקבוצות וב-1909 כבר נשא הרצאה שהוקדשה לתחום זה. הבעיה הראשונה הולידה בסופו של דבר את עקום שרפינסקי.
שרפינסקי היה בעל הספק רב בתקופה זו, ובעודו מלמד באוניברסיטת לבוב פרסם מאמרים רבים ושלושה ספרים : "התאוריה של מספרים אירציונליים" (1910), "מבוא לתורת הקבוצות" (1912), ו"תורת המספרים" (1912).
בעת מלחמת העולם הראשונה שהה שרפינסקי יחד עם משפחתו ברוסיה. על מנת לחמוק מאפליה, שהייתה מנת חלקם של מהגרים פולנים ברוסיה באותה עת, עבד שרפינסקי בצמוד לניקולאי לוזין באוניברסיטת מוסקבה. יחד הם חקרו את הקבוצות האנליטיות. ב-1916 נתן שרפינסקי את הדוגמה הראשונה של מספר נורמלי (ביחס לכל בסיס). עם תום המלחמה חזר שרפינסקי ללבוב, אך שנה לאחר מכן הוצעה לו משרת פרופסור בוורשה, שאותה קיבל, ומאותה שנה ועד מותו חי בוורשה. שרפינסקי שלט ביד רמה בלימודי המתמטיקה בוורשה והכווין את תחומי המחקר המתמטי בעיר.
במהלך המלחמה הפולנית-סובייטית (1919–1921) סייע בפיצוח הצפנים הרוסיים עבור ביורו שיפרוב. ב-1920 ייסד עם זיגמונט ינישבסקי ותלמידו סטפן מזורקביץ' כתב עת מתמטי חשוב בשם Fundamenta Mathematicae, שהתמקד בתורת הקבוצות, ושרפינסקי היה עורכו הראשון.
פעילות אחרת.
בשנת 1913 פרסם שרפינסקי מכתב גלוי בעיתונות בו ביקר את התנהגות היהודים בפולין.
בשנת 1964 חתם שרפינסקי על עצומה לממשלה הקומוניסטית של פולין שבקשה להגביר את החופש האינטלקטואלי בפולין. בעקבות זאת, בוטל שידור שלו ברדיו של פולין.
אלנבי
כרוב הנפוס
לפתית מצויה
לפתית מצויה (שם מדעי: "Hirschfeldia incana") היא צמח חד-שנתי ממשפחת המצליבים. זהו המין היחיד בסוג המונוטיפי לפתית ("Hirschfeldia"). המין נפוץ בחבל הים-תיכוני ובחגורת הספר של ישראל. הוא פורח בפריחה צהובה, ששיאה בחודשים אפריל ומאי.
הלפתית המצויה מהווה עשב שוטה ואף מין פולש באזורים מסוימים בעולם.
קנולה
מקפת לסקר מאדים
הפרעת אישיות כפייתית טורדנית
ריו קיו
חרמשון קטן
חֶרְמְשׁוֹן קָטָן (שם מדעי: "Numenius phaeopus") הוא עוף מים ממשפחת החרטומניים.
תזונה.
החרמשון הקטן הוא בעל מקור ארוך וכפוף המאפשר לו לתפוס חרקים, עכבישים, תולעים וחלזונות אותם הוא צד על גדות נהרות וביצות.
תפוצה.
החרמשון הקטן דוגר בטונדרה הארקטית וחורף באפריקה, באמריקה הדרומית ובדרום אסיה.
חולף וחורף נדיר בישראל.
מאפיינים פיזיים.
אורכו 40 ס"מ, נוצותיו חומות מנומרות וקודקודו כהה ובמרכזו פס לבן.
צווארו ארוך וגמיש ומקורו ארוך גם הוא וכפוף, שני דברים העוזרים לו לצוד את טרפו.
רבייה.
באביב, עונת החיזור והרבייה, הזכר מבצע מעוף ראווה איטי בניסיון למשוך את הנקבה אליו.
הנקבה בונה קן העשוי מצמחי מים, מטחב ומחזזיות. הנקבה מטילה 3–5 ביצים כחלחלות-אפרפרות עם כתמים חומים ודוגרת עליהן בזמן שהזכר מביא לה מזון. לאחר כשבועיים של דגירה הביצים בוקעות ולעולם מגיחים אפרוחים קטנים בעלי פלומה רכה.
כשבועיים לאחר מכן האפרוחים מתבגרים ועוזבים את הקן.
עפריתיים
עָפְרִיתִיִּים (שם מדעי: Plumbaginaceae) היא משפחת צמחי פרחים מסדרת הציפורנאים. עשרה מינים ממשפחה זו הם צמחי בר בישראל ומינים נוספים משמשים כצמחי נוי.
תיאור המשפחה.
המשפחה קריוה על שם הסוג עופרית והופיעה לפני 40 מיליון שנה בתקופת האאוקן.מיניה נפוצים בכל העולם אך בעיקר באגן הים התיכון ומרכז אסיה.
העפריתיים כצמחי תרבות.
מספר מינים לא גדול ממשפחה זו משמשים כצמחי תרבות, למטרות נוי. נפוץ במיוחד השימוש במין עופרית הכף כגדר חיה. זהו שיח ירוק עד ותדיר-פריחה, המצטיין באשכולות פריחה בצבע תכלת. כשאר המינים בסוג, עלי הגביע שלו מכוסים שערות דביקות, המאפשרות את 'הדבקת' האשכול לדש החולצה.
מינים אחרים הוכנסו לגן הנוי בשל 'פרחי האלמוות' שלהם, כדוגמת עדעד קנרי, ומינים נוספים של עדעד.
טוני שרידן