בפרשת כי תבוא שבספר דברים מתואר אופן ביצוע הברכה והקללה: חלוקת עם ישראל לשני חלקים כאשר שישה שבטים (שמעון, לוי, יהודה, יששכר, יוסף ובנימין) עומדים על הר גריזים, וששה שבטים (ראובן, גד, אשר, זבולון, דן ונפתלי) עומדים על הר עיבל. הכהנים והלויים עמדו בגיא שבין ההרים, בשכם, והפכו פניהם כלפי הר גריזים כאשר אמרו את דברי הברכה למי שישמור את מצוות התורה, ולאחר מכן הפכו פניהם כלפי הר עיבל כאשר אמרו את דברי הקללה למי שיעבור על מצוות התורה. כל העם ענה 'אמן' ובכך קיבל על עצמו את הדברים באמנה.
מלבד הברכה הכללית על מי שישמור המצוות והקללה על מי שלא ישמור אותן, מפורטות בתורה מספר עבירות חמורות או עבירות שנעשות לרוב בסתר, שעל העובר על אחת מהן הוסיפו הלויים קללה נוספת: במשנה במסכת סוטה ישנו תיאור מפורט של אופן ביצוע הברכה והקללה על ידי הלויים:
הקראת הברכה והקללה שבספר דברים.
בסיום המעמד הקריא יהושע לעם את דברי הברכה והקללה הכתובות בפרשת כי תבוא שבספר דברים. רוב הפרשנים מבארים שהכוונה לדברי הברכה והקללה הנזכרים בספר דברים פרק כח. אמנם יש מציעים לומר שהכוונה היא לברכות והקללות שבפרק כז, שאותם הלויים אמרו לעם קודם לכן.
קילואלקטרונוולט
קילו אלקטרונוולט
קילו אלקטרון וולט
מגה אלקטרונוולט
מגה אלקטרון וולט
ג'יגה אלקטרונוולט
ג'יגה אלקטרון וולט
סוזוקי X-90
סוזוקי X-90 (ביפנית: スズキ・X-90) הוא רכב שטח קטן, 4x4, דו מושבי, מתוצרת יצרנית הרכב היפנית, סוזוקי מוטור, אשר יוצר בין השנים 1995–1997.
סך הכל יוצרו 8,553 יחידות, 1,348 יחידות לשוק המקומי ו-7,205 יוצאו לארצות הברית.
ה-"סוזוקי X-90" הוצג לראשונה בתערוכת המכוניות בטוקיו בשנת 1993 כדגם רכב קונספט. גג הדגם נשלף.
סגולה (מאגיה)
סגולה היא ביטוי לתכונות או יכולות מיוחדות שיש לחפץ, למעשה טקסי או לאדם, הפועלים על פי מאגיה או אמונה להתגשמות משאלות שונות. הביטוי "סגולה" מתרחב גם על כל דבר הנראה כנוגד את דרך הטבע.
השימוש בסגולות.
השימוש בביטוי "סגולה" החל נפוץ בימי הביניים, בשימוש עם סגולות לשמירה או לתועלת כלשהי עבור אדם המאמין בהם.
סגולות נפוצות ביהדות הן קמעות מרבנים מקובלים אשר עוסקים בתורת הקבלה. יש הנוהגים להגיד פסוקים מסוימים המסוגלים לישועה, או ללכת לקברי צדיקים מתקופת התנאים או תקופות מאוחרות יותר כגון תקופת החסידות, כדי להינצל משעת צרה או לבקש ישועה.
חוקרים כגון גרשם שלום ומשה אידל הראו כי הרבה מן הסגולות המופיעות בספרות היהודית אינן ממקור יהודי.
אחת הסגולות במזרח אירופה הייתה ענידת עגיל לשמירה, הרב מנחם צבי ריבקין ענד עגיל עד יומו האחרון, כסגולה לשמירה בהמלצת הרב שמואל שניאורסון. כך תיאר שאול טשרניחובסקי סגולה זו שניתנה לו בילדותו:
סגולות בתלמוד.
כבר בתקופת התנאים מוצאים את השימוש בסגולות. בתלמוד מובאים סיפורים שונים על שימוש בסגולות.
סגולה לשמירה מכל רע הוא הביטחון בה', כפי שמובא במסכת מנחות: "בטחו בה' עדי עד כי ביה ה' צור עולמים. אמר ליה: כל התולה ביטחונו בהקב"ה, הרי לו מחסה בעולם הזה ולעולם הבא".
סגולה לשמירת הדרך היא לוויה. מובא במסכת סוטה: "כל שאינו מלוה ואינו מתלווה כאילו שופך דמים". ועוד (שם): "כל המלווה את חברו ארבע אמות בעיר אינו ניזוק" (האדם שיצא לדרך אינו ניזוק).
סגולה להצלה מפחד מובאת במסכת מגילה: "מאן דמבעת, אף על גב דאיהו לא חזי מזליה חזי. ותקנתו, ידלג מדוכתיה ארבע גרמידי, או ליקרי קריאת שמע, או יאמר עזי דבי טבחא שמינא מינאי".
סגולה לשעת צרה היא להגיד לעילוי נשמת רבי מאיר בעל הנס: "אלהא דמאיר ענני". הסגולה מקורה במעשה המובא במסכת עבודה זרה, י"ח. מסופר שרבי מאיר הבטיח לסוהר שישחרר את גיסתו מבית בושת, שבו הוחזקה על ידי הרומאים כעונש, אם יאמר כדי להינצל "אלהא דמאיר ענני", והבטחתו התקיימה. בשל סיפורים אלו התפתחה אמונה עממית רווחת כי רבי מאיר הבטיח ישועות לכל מי שינדב צדקה לעילוי נשמתו לעניי ארץ ישראל. על כן, ישנם רבים שהולכים להתפלל ליד מה שנחשב לקברו, ותורמים כסף לצדקה. לפי המנהג, בשעת נתינת הצדקה אומרים "אלהא דמאיר עננו" פעם אחת או שלש או שבע פעמים.
גל חומר
טרהרץ
סוזוקי CV1
סוזוקי CV1 (באנגלית: Suzuki CV1) היא מכונית מיקרו, עשויה מפיברגלס, מיועדת לנוסע בודד, בעלת דלת בודדת, מתוצרת יצרנית הרכב היפנית, סוזוקי מוטור, אשר יוצרה בין השנים 1981–1985.
הנהג יכול היה להחליק לרכב מהחלונות צד ב-2 הצדדים.
בדגמים הראשונים, בקדמת הרכב היה מורכב "פנס קדמי" בודד במרכז, אשר הוחלף ל-2 פנסים קדמיים בצדדים.
מחיר הרכב היה 300,000 ין יפני (מהדורה מאוד מוגבלת של כלי רכב).
ספורט5
יוסף להב
יוסף להב סלמה (נולד ב-1933) הוא אתלט עבר ישראלי. אלוף ישראל ושיאן ישראל בריצות בינוניות ובריצות ארוכות מ-800 מטר ועד ל-5000 מטר. בעל שתי מדליות כסף מהמכביה הרביעית (1953). זכה להדליק את הלפיד במכביה השישית (1961).
ביוגרפיה.
להב התאמן במועדון מכבי חיפה.
במכביה השלישית שנערכה בשנת 1950 סיים להב במקום השביעי, בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:24.4 דקות.
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון המכביה בתל אביב ביוני 1952 זכה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:23 דקות.
במכביה הרביעית שנערכה בשנת 1953 זכה להב בשתי מדליות כסף, בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:12.4 דקות, אחרי סילבר מאנגליה (4:12.4 דקות) ולפני איגרא (4:13.6 דקות), שניהם מאנגליה ובריצת 5000 מטר בתוצאה של 15:55.6 דקות, אחרי מייק רובינוביץ' מדרום אפריקה שקבע שיא מכביה חדש של 15:46.4 דקות ולפני בנימין סאדק מישראל (16:29.5 דקות).
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1955 זכה להב בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:10.2 דקות, לפני י. בורנשטיין מהפועל משמרות (4:10.8 דקות) ובנימין סאדק מהפועל גן שמואל (4:17.8 דקות). מדליית כסף, בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:03.6 דקות, אחרי ברדיצ'בסקי (2:02.8 דקות) ולפני נתנוביץ מהפועל תל אביב (2:04.8 דקות).
במרתון משמר הירדן (מרוץ הגליל של איגוד הפועל) שנערך במרץ 1955, זכה להב במקום השני בתוצאה 2:39:07 שעות.
באפריל 1955 זכה להב במרוץ אידלסון, למרחק של 3000 מטר בתוצאה 9:46.3 דקות. בשנת 1957 הוא זכה שוב במרוץ אידלסון ובשנת 1958 הוא זכה פעם שלישית במרוץ אידלסון, למרחק של 3000 מטר בתוצאה של 9:38.4 דקות.
בתחרות שנערכה ב-13 באפריל 1960 קבע להב בריצת 1500 מטר שיא ישראלי חדש של 4:03.3 דקות.
במכביה השישית שנערכה בשנת 1961 זכה להב לכבוד להדליק את הלפיד בטקס הפתיחה. בתחרויות עצמן הוא סיים במקום חמישי בריצת 5000 מטר בשיא ישראלי חדש של 15:32.2 דקות.
במרוץ התבור למרחק 10,500 מטר שנערך בשנת 1965 זכה להב במדליית כסף בתוצאה של 38:49.8 דקות, אחרי דוד שמחוני מהפועל העוגן (36:39.9 דקות) ולפני אברהם קהלני (39:08.3 דקות).
באליפות העולם לוותיקים שהתקיימה בשנת 1987 זכה להב במקום ה-12 בריצת 10,000 מטר בתוצאה של 40:25.0 דקות.
יוסף סלמה
Westworld
תוכנית מקומות ישיבה
תוכנית מקומות ישיבה היא תרשים או סדרה של הוראות, בהן מוסבר מהם מקומות הישיבה האפשריים במתקן מסוים, כגון אולם קולנוע או מטוס נוסעים.
ארוחות רשמיות.
תוכנית הישיבה מכוונת אורחים ומשתתפים באירוע למקום מושבם. באירועים משפחתיים התוכנית נקבעת בדרך כלל לפי ההיכרות והקרבה בין המוזמנים.
תוכנית הישיבה לסעודה בעולם הרומי.
בעולם הרומי מקובל היה לארגן את הריהוט לסעודה במתכונת של "טרקלין", כלומר שלוש ספות מסודרות בצורת האות "ח". במרכז הספה האמצעית ישב האדם הבכיר באירוע, ושאר האורחים ישבו לימינו ולשמאלו על פי מידת חשיבותם בסדר יורד.
דוגמה לדיון בסדר ישיבה זה ניתן למצוא במקורות ישראל:
דוגמה נוספת לסדר חברתי זה ניתן למצוא בתיאור סדר המסובים לסעודה בהגדה של פסח:
ברשימה זו מופיעים חמישה מן החכמים החשובים בדורם, אולם סדר הרשימה אינו ברור. יש המבקשים להסביר את סדר הרשימה כמבוססת על עולם הנימוסים הרומי שהיה מקובל באותם ימים גם בקרב חכמי ישראל (כולל מנהג ההסבה שהפך לנוהג בליל הסדר), ולומר כי החכמים מוזכרים על פי סדר ישיבתם (משמאל לימין) על הספה המרכזית בטרקלין כפי שראה אותם מי שעמד מול פניהם. האיש החשוב ביותר בחדר, רבי אלעזר בן עזריה שהיה ראש הסנהדרין, מוזכר שלישי ברשימה כיוון שישב במרכז הספה. לימינו ישב החכם המארח, רבי עקיבא (המוזכר רביעי ברשימה), שבני ברק הייתה עירו, ולשמאלו ישב החכם החשוב של הזמן רבי יהושע בן חנניה (המוזכר שני ברשימה). שני החכמים החשובים פחות, רבי יהושע בן חנניה (המוזכר ראשון) ורבי טרפון (המוזכר חמישי), יושבים בשני קצות הספה.
ישיבות עסקים.
בחירת מקום הישיבה סביב שולחן הישיבות בפגישה עסקית משפיעה רבות על יכולתו של המשתתף להציג את עמדתו ולהביאה לידי ביטוי בתהליך קבלת ההחלטות. בחירת המקום נגזרת בין היתר מן העולם התרבותי בו מתקיימת הישיבה (בעולם מערבי האדם החשוב בחדר ישב בראש השולחן, בעוד שבעולם המזרח מקובל להושיב את האדם החשוב במרכז אחד מצידי השולחן) וממידת הקרבה בין המשתתף ובין האדם המשפיע בחדר.
שיבוץ אורחים לשמחה משפחתית.
דוגמה נפוצה לצורך בארגון מקומות הישיבה היא שיבוץ האורחים המוזמנים לשמחה משפחתית, דוגמת חתונה. הצורך להושיב את האורחים במתכונת שתאפשר להם להפיק את המיטב מן הערב, ולבלות עם אורחים אחרים המוכרים להם ויש להם נושאי שיחה משותפים, הוביל ליצירת מערכות מחשב ייעודיות המתחשבות במכלול השיקולים. מערכות אלו מציגות את האילוצים הקיימים (בעיקר תוכנית השולחנות וסידורם באולם) ומאפשרות לשבץ את האורחים תוך התחשבות בסיכוי שיגיעו לאירוע.
טיסות.