עוקץ המדוזה עובד כמו מחט ארוכה הנכנסת פנימה ודרוכה כקפיץ. כאשר העוקצים מופעלים, הם נמשכים כלפי חוץ בשבריר שנייה, וננעצים בבשר הנפגע שבא במגע עם המדוזה. עוקצים אלה ממשיכים להפריש רק את קצהו הרעיל, אשר גורם לתגובת הכאב להתעכב. כאשר האויב מתרחק, עוקצים אלה קורעים את הזרועות של המדוזה, והם נשארים בגוף של התוקף מה שגורם לצריבה.
אירוקנג'י שונה ממינים אחרים בכך שיש לה את היכולת "לירות" את זרועותיה ובכך להזריק ארס ללא מגע ישיר. נכון לעכשיו, לא ידוע אם פעולה זו מתרחשת עבור מטרה נוספת מלבד לכידת טרף.
מעט מאוד ידוע על אורח חייהם והארס של מדוזות אירוקנג'י, וזאת משום שהן קטנות ושבריריות מכדי להחזיקן בתנאי מעבדה.
הארס שלהן חזק מאוד, פי 10 יותר מזה של נחש הרב-פתן מלכותי, פי 100 מזו של עכביש הטרנטולה. השערת החוקרים היא שארס בעוצמה כזו נחוץ כדי לאפשר לה להמם במהירות את טרפה, אשר מורכב מדגים קטנים ומהירים.
תסמונת אירוקנג'י.
תסמונת אירוקנג'י נגרמת כתוצאה של מגע זרועות המדוזה בעור והחדרת הארס לגוף. מספיקה כמות קטנה מאוד של ארס (0.0002 מ"ג) כדי לגרום לתסמונת אירוקנג'י הכוללת כאבים עזים בכל חלקי הגוף (בדרך כלל כאבי שרירים עזים, עוויתות של הידיים והרגליים, כאבים עזים בגב התחתון, תחושת צריבה בעור הפנים), כאבי ראש, בחילות, חוסר מנוחה, הזעה, הקאות, עלייה בקצב הלב ולחץ הדם ותופעות פסיכולוגיות כגון תחושת המוות הקרב. התסמונת היא חלק מתגובה של שחרור קטכולאמין, ארס רב עוצמה המורכב מנתרן הידרוקסידי זרחני.
הצריבה עצמה לא שונה מצריבת מדוזה רגילה. התסמונת החמורה מתפתחת בין 5 ל-120 דקות (30 דקות בממוצע) לאחר העקיצה. במידה והנפגע לא מקבל נסיוב נגדי סיכוייו להירפא אפסיים. התסמינים מתרחשים בין שעות לשבועות, והנפגעים בדרך כלל נשלחים לאשפוז במהירות. כמו צריבה של מדוזה רגילה, חומץ עוזר לנטרל את תאי הארס על העור, אך אין כל השפעה על הארס שחדר לגוף. הטיפול לתסמינים, כולל אנטיהיסטמינים ומאזני לחץ דם, ותרופות משככות כאבים כמו מורפיום ופנטיניל, כדי לדכא את הכאב. נעשה שימוש במגנזיום גופרתי כדי להפחית כאבים ליתר לחץ דם אף כי לא הייתה כל השפעה במקרים אחדים.
מדוזות אירוקנג'י נמצאות בדרך כלל ליד החוף, ונמשכות למים חמים, אך תפרחות נצפו עד חמישה ק"מ מהחוף. עקיצה אחת, כאשר מטופלים בה כראוי, לרוב אינה קטלנית, אולם רבים באוסטרליה סבורים שעקיצות אירוקנג'י גרמו למותם של אנשים, דבר שתרם להגדלת המודעות הציבורית לתסמונת אירוקנג'י. לא ידוע כמה מקרי מוות מתסמונת אירוקנג'י יוחסו בטעות לסיבות אחרות. לא ידוע על מיני מדוזה נוספים היכולים לגרום לתסמונת אירוקנג'י.
מיני המדוזות.
אלו הידועים מבין מדוזות אלה:
טריטוריית מפרץ ג'רביס
אנדרי קודרסקו
אנטיפטרוס (מצידון)
באנוויט
ג'ודית ג'רביס תומסון
ג'רביס (אי)
גאביאל
שלמה רבינוביץ'
איגוד הבנקים בישראל
איגוד הבנקים בישראל הוא ארגון גג לכל הבנקים המסחריים והבנקים למשכנתאות בישראל.
היסטוריה.
איגוד הבנקים בישראל נוסד בשנת 1959 על ידי המגזר הבנקאי במטרה לקיים דיאלוג אפקטיבי בנושאים כלל מערכתיים עם זרועות השלטון ועם הסביבה הציבורית והפרטית. באיגוד חברות כל הקבוצות הבנקאיות הישראליות, בנקים עצמאיים וחלק ניכר מהבנקים הזרים הפעילים בישראל.
בעקבות מיזוגים ורכישות של מוסדות בנקאיים, עברה רשימת הבנקים החברים באיגוד שינויים, וכיום מונה 13 בנקים, מתוכם שלושה בנקים זרים בעלי סניפים בישראל (Citibank, HSBC ו-Barclays).
פעילות.
מטרתו המרכזית של האיגוד היא לסייע בקידום ענייניו של המגזר הבנקאי. פעילותו מתמקדת בתחומי ההסדרה והכלכלה ובייצוג הבנקים מול מוסדות השלטון, ובהם – משרדי הממשלה, הכנסת, בנק ישראל, רשות ניירות ערך, רשות התחרות ועוד. במקביל, פועל איגוד הבנקים בתחום ההסברה והפצת מידע רלוונטי לציבור, וכן מבצע פעילות מחקרית שוטפת בתחום הבנקאות. האיגוד גם מייצג את המגזר הבנקאי בלשכת התיאום של הארגונים הכלכליים ובפורומים בינלאומיים מקבילים.
הפעילות בתחום ההסדרה נוגעת לדברי חקיקה והסדרה לסוגיהם של רשויות השלטון השונות, הנוגעים למערכת הבנקאות ומשליכים על פעילותה (הצעות חוק, חוקים, תקנות, צווים, הוראות וכללים ועוד). האיגוד מייצג את עמדות הבנקאות ביחס לנושאים השונים, כמו גם יוזם פעילות בעניינים אלה ומקיים אף דיונים בנושאים משפטיים, הרלוונטיים לפעילות מערכת הבנקאות. ההסברה מתבצעת בין היתר באמצעות הפעלת אתר אינטרנט, המעדכן את הציבור בנושאים הנוגעים למערכת הבנקאות בישראל. כמו כן, מפרסם האיגוד את "הרבעון לבנקאות", העוסק בחקר וניתוח סוגיות כלכליות שונות מתחום שוקי הכספים וההון, וכן את מגזין "בנקאות", העוסק בסוגיות שעל סדר היום בעולם הבנקאות ושוק ההון ומיועד לבכירי הממשל והרגולציה ולראשי הקהילה הבנקאית והעסקית.
פעילות המחקר של איגוד הבנקים כוללת כתיבת חוות דעת כלכליות, ניתוח מגמות בתחום הבנקאות, עריכת מחקרים השוואתיים בינלאומיים, פרסום סקירות שוטפות מתחומי בנקאות שונים ועוד.
בין השאר פעל האיגוד נגד חוק תגמול לנושאי משרה בתאגידים פיננסיים להגבלת שכר הבכירים במערכת הבנקאית.
נשיא איגוד הבנקים הנוכחי הוא משה וידמן, יו"ר בנק מזרחי טפחות, ממלאת מקומו היא מנכ"לית הבנק הבינלאומי, סמדר ברבר-צדיק, ומנכ"ל האיגוד הוא איתן מדמון.
חברי האיגוד.
איגוד הבנקים בישראל מונה 13 בנקים.
בנקים ישראלים.
רשימת הבנקים הישראלים החברים באיגוד הבנקים:
בנקים זרים.
רשימת הבנקים הזרים בעלי סניפים בישראל, החברים באיגוד הבנקים הישראלי:
מבנה תאגידי.
האספה הכללית היא המוסד העליון של איגוד הבנקים. באספה מיוצגים כל הבנקים החברים באיגוד. ככלל, האספה הכללית מתכנסת אחת לשנה, אך במצבים מסוימים ניתן לזמנה לכינוס מיוחד.
הוועד הפועל הוא הגוף המתווה את פעילות האיגוד. בפורום זה מיוצגים ראשי מרבית הבנקים המסחריים.
הצוות המקצועי של האיגוד פועל במסגרת שלוש מחלקות התמחות שונות, התואמות את תחומי פעילותו המרכזיים:
תל דובר
תל דובר, ידוע גם כח'רבת א-דוויר, הוא אתר ארכאולוגי בצד הישראלי של נהר הירמוך, בסמוך לירדן. בשנת 1997 נערכה חפירת הצלה באתר מטעם רשות העתיקות בהנהלת אלכסנדר און במורדות התל, אזור שהוגדר כ"עיר התחתית". התגלו עשר שכבות ישוב מן ההתקופה הנאוליתית ועד ההתקופה הממלוכית.
תקופות קדומות.
השרידים המוקדמים ביותר באתר שייכים לתרבות ואדי רבה, משלהי תקופת האבן. השרידים כוללים בור מוקף אבנים, כלי חרס וכלי צור. ממצאים נוספים מהתקופה הכלקוליתית נתגלו באתר. מתקופת הברונזה המאוחרת (1550-1200 לפנה"ס) נמצאו קירות של מבנה ציבורי גדול, וחרסים האופניים לאזור. בין השאר נתגלו כלים מקפריסין, צלמית של אישה האוחזת בתף מרים, וחותם גליל. בתקופת הברזל התקיים באתר יישוב ממנו נמצאו קירות של מבנים שחלקם איתנים. נמצאו גם מספר מבנים עגולים אשר שימשו כאסמי תבואה. באתר נתגלו אתרי קבורה רבים, של אנשים מכל המינים והגילאים. הקברים כללו מנחות הכוללות כלים יוקרתיים הכוללים כלי חרס, כלי ברונזה, חרב מברזל וחרפושית. את רוב כלים שנמצאו בקברים ניתן לתארך למאה ה-11 לפנה"ס (תקופת הברזל המוקדמת), אך קבר אחד אשר נבנה בשלב מאוחר יותר, מתוארך למאה ה-8 לפנה"ס (תקופת הברזל המאוחרת).
התקופה הרומית והביזנטית.
בתקופה ההלניסטית התקיים במקום יישוב דל ונמצאו קירות ורצפות אשר הוקמו על מדרגות שנחצבו במדרון כמו גם מספר כלי חרס מיובאים. האתר המשיך להתקיים בתקופה הרומית וזמנו נקבע בין השנים 75 לפני הספירה ו-306 לספירה, כבר במרוצות התקופה הרומית. אוכלוסיית היישוב גדלה משמעותית והוא הפך לעיירה משגשגת. הסבר אפשרי לצמיחה הוא בריחתם של יהודים מיהודה לאחר כישלון מרד בר כוכבא. לצד מבני המגורים נבנו גם מבני ציבור ובין המכלול שנמצא היו כלים שנעשו במחרטה וכלי מדידה. לעיירה נבנתה בתוכנית ברורה, של רחוב ראשי ממנו יוצאים רחובות משניים גם נראה כי היה רחוב אחד מעין טיילת על גדות נהר הירמוך, עם כי לא נכלל בשטח החפירה. אחד הרחובות שנתגלו היה רחב ובצדדיו מבנים קטנים אשר היוו ככל הנראה חנויות. מתחם אשר נמצא במרכז שטח החפירה שימש ככל הנראה כטחנת קמח. גודלו של מתחם זה, כמו גם היעדרם של מתקנים אחרים, מעיד על כך שכלכלת העיירה התבססה על טחינת קמח. רמת שימור המבנים גבוהה, וחלקם שרדו עד לגובה של שני מטרים ויותר. חלק מהמבנים כללו קומה נוספת, כך למדו החוקרים מהמדרגות שנמצאו בהם. נראה כי העיירה הזאת חרבה ברעידת אדמה שהכתה את האזור בשנת 306. היישוב הוקם מחדש בין סוף המאה ה-4 ותחילת המאה ה-5, אך היה קטן משמעותית מהיישוב הקודם. נראה כי התושבים שיפצו את המבנים ההרוסים ועשו בהם שינויים. בתקופה הביזנטית היה התקיים היישוב בעיקר בין המאה ה-6 למאה ה-7, ונבנה בו מבנה רחב. במרכזו חצר שממדיה 20 על 10 מטר, המוקפת בחדרים. בין החדרים היו חדרים ארוכים אשר שימשו כאורוות. נמצא גם מגדל רבוע שממדיו 10 על 10 מטרים, בצידו הדרומי של במבנה. נראה כי שימש המבנה למטרה צבאית, אולי כדי לשמור על הדרך החשובה לעיר דמשק שמצפון.
התקופה המוסלמית המוקדמת והתקופה הממלוכית.
בתקופת שלטון בית אומיה (סוף המאה ה-7 ועד אמצע המאה ה-8) נעשה שימוש חוזר במבנה הצבאי. היישוב שרד את רעידת האדמה שפקדה את האזור בשנת 749. בתקופת שלטון בית עבאס (עד המאה ה-11) נעשו שיפוצים רבים לבניין המרכזי. במקביל, נעשה שימוש חוזר במבנים מהתקופות הרומיות והביזנטיות. בחפירה ב-1997 לא נמצאו שרידים מהתקופה הצלבנית. בתקופה הממלוכית היה באתר יישוב דל שכלל מספר מכלאות שהשתרע על כל שטח החפירה.
מרצל קומור