בשל מומחיותה, התבקשה סקוט דיל מאונדר להצטרף כצלמת למסע ליקוי חמה ללברדור מטעם ממשלת קנדה באוגוסט 1905. זו הייתה הפעם היחידה שהוצאותיה עבור השתתפות במסע מדעי שולמו על ידי הגוף המארגן. דווקא באותו מסע היה מזג האוויר מעונן, ולכן לא נצפו בו ליקויי חמה.
השם מאונדר מזוהה בדרך כלל עם "דיאגרמת הפרפר", המתארת את מחזור השמש במשך 11 שנים, ומראה כיצד קווי הרוחב של כתמי השמש משתנים עם כל מחזור. בנוסף, חקרו בני הזוג מאונדר תקופה בת כ-70 שנים מ-1645 עד 1715, באמצע עידן הקרח הקטן, כאשר כמעט לא נצפו כתמי שמש. הם הראו כי כאשר כתמי השמש נדירים, יש לכך השפעה ישירה על האקלים בכדור הארץ. מיעוט כתמי שמש גורם לאקלים קר, כפי שקרה בעידן הקרח הקטן. תופעה זו קרויה "המינימום של מאונדר", ויש לה משמעות רבה בדיונים על שינוי האקלים.
פרסים והנצחה.
על שמם של וולטר ואנני מאונדר נקרא מכתש על הירח (Maunder lunar crater), כמו גם תופעת המינימום של מאונדר.
בחודש יוני בשנת 2018 הוכרז כי המצפה המלכותי בגריניץ' יתקין טלסקופ חדש, הטלסקופ האסטרוגרפי של אנני מאונדר (AMAT). התקנת הטלסקופ החדש התאפשרה בשל שיפור באיכות האוויר ופיתוח טכנולוגיה מתקדמת. בקומת הקרקע של הבניין אף מוצבת תערוכה המספרת על קורות חייה של אנני.
פאן צ'ונג גרהאם
פאן צ'ונג גרהאם (Fan Chung Graham, נולדה ב-9 באוקטובר 1949), היא מתמטיקאית, פרופסור למתמטיקה ומדעי המחשב באוניברסיטת קליפורניה שבסן דייגו.
פאן צ'ונג עוסקת בתורת הגרפים ובקומבינטוריקה ומתרכזת בעיקר בתורת הגרפים הספקטרלית, תורת הגרפים האקסטרימלית וגרפים מקריים וקוואזי מקריים. היא מחזיקה בקתדרה על שם פאול ארדש בקומבינטוריקה.
משפחה.
פאן צ'ונג נולדה בשנת 1949 בתשעה באוקטובר בעיר גאושיונג בטאיוואן. אמה הייתה מורה לכלכלה ואביה של פאן צ'ונג היה מהנדס- הוא היה זה שעודד אותה ללמוד מתמטיקה - הוא אמר לה:
היא התחתנה וילדה שני ילדים לפני שהתגרשה בשנת 1982. בשנת 1983 היא נישאה לרונלד (רון) גרהאם.
השכלה.
כסטודנטית לתואר ראשון במתמטיקה היא נמשכה לקומבינטוריקה, בשנת 1970 היא קיבלה את התואר שלה באוניברסיטה הלאומית של גאושיונג.
כסטודנטית פאן צ'ונג הייתה מוקפת מתמטיקאיות אחרות שעודדו אותה לפתח קריירה בתחום המתמטיקה.
לאחר מכן היא המשיכה לאוניברסיטת פנסילבניה במטרה לבנות קריירה במתמטיקה, בבחינות המוקדמות היא השיגה את הציון הגבוה ביותר מבין הנבחנים בפער גדול, ותפסה את תשומת הלב של פרופסור הרברט וילף שלימים יהפוך ליועץ הדוקטורט שלה. וילף הציע לפאן צ'ונג את משפט רמזי כנושא שהיא יכולה לחקור, לאחר שבוע אחד בלבד היא מצאה הוכחות חדשות לתוצאות קיימות בתחום.
בשנת 1972 סיימה צ'ונג תואר שני ושנתיים לאחר מכן השלימה דוקטורט. בזמן בו למדה לדוקטורט, פיקח עליה הרברט וילף עליו צ'ונג מעידה כי הוא מורה מעולה עם כישרון לבחירת בעיות וגם מתמטיקאי מצוין.
לאחר שסיימה את הדוקטורט, צ'ונג החלה לעבוד במעבדות בל שם פגשה את פאול ארדש (Erdos), שעזר לה רבות במחקרה. צ'ונג וארדש פרסמו מספר מאמרים יחד, אבל היא אמרה שארדש הוא כמו ציפור, אוסף בעיות כמו זרעים ממקומות שונים, וכשהוא מגיע הוא מציין את חלקן, וכשארדש מתעניין בבעיה אז יש עוד יותר מוטיבציה לפתור אותה.
במעבדות בל פאן צ'ונג פגשה את רונלד גרהאם, שותפה למחקר ויחד איתו היא פרסמה מאמרים רבים ואת הספר, Erdős on Graphs: His Legacy of Unsolved Problems.
בשנת 1983 כשחברת הטלפונים בל התפצלה, צ'ונג התבקשה להפוך למנהלת מחקר, שלוש שנים לאחר מכן היא קודמה בשנית למנהלת מחלקת מתמטיקה, מידע מדעי ומחקר.
בשנת 1989 צ'ונג הפכה לפרופסור אורח בפרינסטון ובשנת 1990 היא קיבלה על עצמה את הרעיון החדש של בל, לשלוח מישהו לאוניברסיטה, וכך צ'ונג בילתה שנה שלמה בהארוורד ובסופה הפכה לפרופסור אורח במחלקה למתמטיקה.
לאחר שנה זו פאן צ'ונג חזרה לעולם האקדמי. אך רק בשנת 1994 היא עזבה את בל באופן רשמי. בשנת 1995 צ'ונג קיבלה על עצמה פרופסורה באוניברסיטה של פנסילבניה שם הייתה פרופסור למתמטיקה ומדעי המחשב במשך שלוש השנים. לאחר מכן היא מונתה לפרופסור למתמטיקה ופרופסור למדעי המחשב והנדסה באוניברסיטת קליפורניה שבסן דייגו.
מחקר.
כסטודנטית, צ'ונג פתרה את בעיית מספרי רמזי רבת הצבעים (multicolor Ramsey number problem) ועד היום הדרך בה היא פתרה את הבעיה נחשבת לטובה וליעילה ביותר במשולש רב צבעים. צ'ונג אומרת שבעת שפתרה את החידה לא היה לה מושג שזה מה שיקרה, היא רק שיחקה עם החידה.
במהלך חייה פרסמה צ'ונג מאות מאמרים ושלושה ספרים:
הספר הראשון של צ'ונג מבוסס על עשר הרצאות שהיא העבירה בנושא גרפים ספקטרליים, הוא ראה אור לראשונה בשנת 1992 וכן במהדורה שנייה בשנת 1997.
ספרה השני, שנכתב בשיתוף פעולה עם רון גרהאם, מספר על המתמטיקאי פאול ארדש שהיה בין השאר חבר של בני הזוג ויצא לאור לאחר מותו בשנת 1996.
ספרה השלישי והעדכני ביותר פורסם בשנת 2006 ונכתב בשיתוף עם ליניואן לו. כשמו כן הוא, ספר מדעי אודות גרפים מסובכים ורשתות בתורת הגרפים.
פרסים.
בשנת 1990 הוענק לפאן צ'ונג פרס אלנדורפר על ידי הארגון האמריקאי למתמטיקה.
בשנת 2009 זכתה בפרס .
בשנת 2017 זכתה צ'ונג במדליית אויילר.
רחל בן-נון
רחל (חלי) בן נון (נולדה בשנת 1953) היא יזמית ומנכ"לית חברות, מובילה למעלה משלושים שנה בתחום ההיי-טק, הייתה אחת המקימות והמנכ"לית של הראל תקשורת בע"מ ושל הראל נט, ושל חברות היי-טק נוספות.
קורות חיים.
בן נון נולדה בשנת 1953 בראשון לציון, למדה בגימנסיה הריאלית בראשון לציון, ובצבא הדריכה בנושאי מתמטיקה ופיזיקה בקורס טיס. כבר מילדותה אהבה מאוד הנדסה ויזמות, וכבר אז ידעה שאלה יהיו התחומים שהיא תעסוק בהם במהלך חייה. לאחר מכן, למדה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, וסיימה עם תואר ראשון ושני בהנדסת תעשייה וניהול.
בשנת 1988 הייתה אחת המקימות והמנכ"לית של "אראל תקשורת בע"מ", חברה העסקה בתחום העברת מסרים בעולם התקשורת, והונפקה בבורסת נאסדאק בשנת 1994. בשנת 1995, הייתה אחת המקימות והמנכ"לית של "אראלנט", חברה אשר עסקה בטלפוניה אינטרנטית, והונפקה בבורסת תל אביב בשנת 2000. בהמשך החיים עסקה בטכנולוגיה עילית לחקלאות בחברות "אורגניטק אינק", ו-"אורגניטק בע"מ", וכיום בן נון היא יו"ר פעילה של חברת "רדקום בע"מ", משקיעה בסטארט-אפים, מנהלת טכנולוגית בהתנדבות של חברת "Rishon Start Up".
בן נון חייה בזוגיות עם זוהר זיסאפל, ואמא לשלושה ילדים, שאחד מהם הוא המנכ"ל של חברת "Argus", שמתעסקת באבטחת סייבר למכוניות. בנוסף, בן נון מתעניינת בסוגים שונים של אומנות.
פעילות מחקרית.
בן נון צברה ניסיון מעמיק בתחום העברת מסרים, טלפוניה אינטרנטית, מערכות וידאו, תכנון ופיתוח של מערכות חומרה ותוכנה, וניהול כללי, מתמחה בתקשורת בין מחשבים, וניהול חברות בשוק ההון הישראלי ובבורסת נאסדאק, ויזמה והובילה חברות רבות בתחום ההיי-טק הישראלי. בנוסף, בן נון עסקה בטכנולוגיה לחקלאות. כיום, בן נון משקיעה ותורמת לסטארט-אפים, יו"ר פעילה של חברת "רדקום בע"מ", חברה שעוסקת בטכנולוגיה חדשה שמקדמת את המהפכה של שימוש נרחב יותר בשמירה של נתונים על 'ענן'. בנוסף, בן נון עוזרת ונותנת חוות דעת וייעוץ להרבה נשים בתחילת דרכן אשר רוצות להצטרף לעולם ההנדסה והיזמות.
Radioactive (שיר של ריטה אורה)
Radioactive (בעברית: רדיואקטיבי) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הבריטית ריטה אורה. השיר יצא לאור ב-11 בפברואר 2013, על ידי חברות התקליטים רוק ניישן וקולומביה רקורדס, כסינגל הרביעי והאחרון מתוך אלבום הבכורה שלה, Ora.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום השתים עשרה במצעד שבסקוטלנד, והשמונה עשרה במצעד הסינגלים הבריטי.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב והופק על ידי סיה וגרג קורסטין. השיר הוא שיר בסגנון האלקטרופופ והדאנס-פופ. באוסטרליה זכה השיר להצלחה נאה כאשר הגיע אל המקום העשרים ושלוש במצעד המוזיקה האוסטרלי ואף קיבל שם את תואר הזהב.
לשיר יצאו חמישה רמיקסים רשמיים. הרמיקסים היו זמינים להורדה דיגיטלית.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר הועלה לערוץ היוטיוב של ריטה אורה ב-10 בדצמבר 2012. הקליפ בוים על ידי סינדרום. לאורכו של הקליפ, ניתן לראות את אורה רוקדת לצלילי השיר, כשהיא לובשת בגדים שונים.
נכון לדצמבר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-15 מיליון צפיות.
קרלה ג'יי שץ
קרלה ג'יי שץ (באנגלית: Carla J. Shatz ; נולדה ב–1947) היא נוירוביולוגית, הראשונה לקבלת תואר פרופסור מאוניברסיטת הרווארד בארצות-הברית בתחום זה. עיקר מחקרה הוא הקשר בין חיווט מערכת הראייה אצל יונקים לבין מערכות נוירוטיות עצביות המערבות תפקוד עצבי וגמישות סינפטית על ידי מולקולות מסוימות. מחקרה מסייע לא רק להבנת המוח ותפקודו אלא גם להבנת מחלות עצביות כגון אוטיזם וסכיזופרניה.
ילדות וחיים אישיים.
שץ גדלה בסביבה תומכת ואוהדת מאוד. אביה היה מהנדס ומתמטיקאי שעזר לעצב את מודול הירח של אפולו 11 ואמה הייתה אמנית - מתלמידיו של פיליפ גסטון. למרות ההבדלים ביניהם, שץ מתארת את אהבתם הרבה אחד לשנייה ולמקצועם. בשנת 1960 למדה בתיכון ציבורי, שם זכתה לשיעורי כימיה ופיזיקה אותם היא מגדירה כ"נהדרים".
קריירה ושנות לימוד.