בקיץ 1988 מונה לעומד בראש ועדה לבחינת עתיד חברת העובדים ומשק העובדים של ההסתדרות, ולתכנן את כיווני התפחותו. בנובמבר 1988 המליץ הצוות בראשות בן שחר, על הפיכת "חברת העובדים" לחברת החזקות ושהשליטה המעשית על הקונצרנים שלה תעבור ממטה חברת העובדים לידי המנהלים הפועל היוצא מהמלצות הצוות היה למעשה הפרדה מעשית בין המשק ההסתדרותי לאיגוד המקצועי של ההתסתדרות. בפברואר 1989 הוחל ביישום תוכנית הרפורמה והשינוי המבני, כולל הפרדה בין תפקיד מזכ"ל ההסתדרות ליושב ראש חברת העובדים.
ב-1993, אחרי הסכמי אוסלו ולקראת הקמת הרשות הפלסטינית עמד בראש "צוות הייעוץ הכלכלי למשא ומתן המדיני". בנוסף שימש יושב ראש קרן קרן ארמנד האמר האמר לשיתוף פעולה כלכלי במזרח התיכון, במסגרת אוניברסיטת תל אביב.
ב-1998 היה חבר בוועדת דב לוין, שעסקה בבחינת שינוי מבנה בנק ישראל וניסוח חוק בנק ישראל חדש.
לקראת הבחירות לכנסת החמש עשרה ולראשות הממשלה במאי 1999 היה בין מנסחי המצע הכלכלי-חברתי של אהוד ברק, ואחרי הבחירות שימש יועץ לממשלת ברק, בין השאר עמד בראש ועדה לצמצום הפערים החברתיים-כלכליים בישראל ושיפור השירות הציבורי בנושאים כמו חינוך והכשרת עובדים.
בן שחר היה מבקר חריף של מדיניות ממשלות ישראל בראשות בנימין נתניהו ונחשב לתומך מובהק בפתרון של שתי מדינות לשני עמים. בתחום הכלכלי-חברתי, בן-שחר השמיע במשך שנים ביקורת נוקבת על האי-שוויון בהכנסות ועל מצב העוני בישראל. הוא תומך בהעלאת נטל המיסים על הגורמים החזקים במדינה.
בן-שחר חבר במועצה הציבורית של הקרן החדשה לישראל.
קריירה במגזר הפרטי.
בשנת 1997 היה בן-שחר מעורב בכניסת קבוצת הפרסום הבינלאומית "פובליסיס" לישראל ורכישת משרד הפרסום "אריאלי". ואחר כך החזיק 5% ממניות קבוצת הפרסום "פובליסיס ישראל".
בשנות ה-2000 עמד בראש חברת השקעות וייעוץ עסקי ואסטרטגי בניהולו. בין השאר, שימש כיועץ לחברת בזק, שימש כבורר בין המדינה לחברת כימיקלים לישראל על גובה תשלום התמלוגים שלה על כריית אשלג, מונה על ידי בנק ישראל לבדוק בעייות בוועדת האשראי של בנק דיסקונט, ושימש כיועץ לחברת החשמל.
בשנת 2004 רכש 10% ממניות רשת בתי הקפה והמאפיות "לחם ארז", מידידו מייסד הרשת ארז קומרובסקי.
משפחתו.
אשתו, יעל בן-שחר, הייתה גננת המנהלת-המייסדת של גן השלום ביפו – הגן היהודי-ערבי הראשון בישראל. במרץ 1988 רוסס הגן בכתובות נאצה על ידי אנשי תנועת "כך".
בן שחר הוא אב לשלושה. בנו הבכור, עמרי בן-שחר, הוא פרופסור מן המניין למשפטים וכלכלה באוניברסיטת שיקגו. בנו הצעיר, דני בן-שחר, הוא פרופסור חבר למימון וכלכלת נדל"ן ועומד בראש מכון אלרוב לחקר הנדל״ן בפקולטה לניהול ע״ש קולר באוניברסיטת תל אביב. בתו גילי נפטרה מסרטן בשנת 2000.
נבואת איש העש
ז'יל פרסון דה רוברבאל
אוסנבריק (כדורגל)
מועדון כדורגל אוסנבריק (בגרמנית: VfL Osnabrück) הוא מועדון כדורגל גרמני, המשחק בעיר אוסנבריק שבגרמניה. המועדון משחק בליגה הגרמנית השלישית.
היסטוריה.
המועדון נוסד בשנת 1899 ושיחק לאורך השנים בליגות אזוריות בגרמניה. בשנת 1939 הגיע לשמינית גמר הגביע הגרמני והפסיד לקבוצת ואלדוף מנהיים. עד שנת 1974 הליגה הגרמנית השנייה הייתה ליגה אזורית ובשנה זו נוסדה ליגה ארצית והמועדון הצטרף לליגה זו בשנתה הראשונה. המועדון שיחק בליגה השנייה 10 עונות ברציפות מעונת 1974/1975 ועד עונת 1983/1984. בעונות 1976/1977, 1978/1979, 1979/1980, 1980/1981 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצות נירנברג, רוט וייס אוברהאוזן, שאלקה 04 ושטוטגרט בהתאמה.
בסוף עונת 1983/1984 ירד לליגה השלישית, שם שיחק עונה אחת וחזר לליגה השנייה. המועדון שיחק בליגה השנייה 8 עונות ברציפות מעונת 1985/1986 ועד עונת 1992/1993. בעונת 1989/1990 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת איינטרכט בראונשווייג. בעונת 1992/1993 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת איינטרכט פרנקפורט. בסוף העונה ירד לליגה השלישית.
המועדון שיחק בליגה השלישית 7 עונות ברציפות מעונת 1993/1994 ועד עונת 1999/2000 שבסופה חזר לליגה השנייה. המועדון שיחק לסירוגין בליגה השנייה ובליגה השלישית עד עונת 2011/2012. בעונת 2006/2007 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת הרטה ברלין. בעונת 2009/2010 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת שאלקה 04. מעונת 2011/2012 המועדון שיחק שמונה עונות ברציפות בליגה השלישית לאחר שנשר מהבונדסליגה השנייה. בקיץ 2019 הבטיח המועדון את חזרתו לבונדסליגה השנייה. בעונת 2020/21 סיים המועדון במקום ה-16 בבונדסליגה השנייה, ונשר בחזרה לליגה השלישית.
דניאלה יוסטר
דניאלה יוסטר מנור (נולדה בשנת 1960) היא שחיינית עבר ישראלית, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה.
ביוגרפיה.
יוסטר נולדה וגדלה ברומניה. היא זכתה באליפות רומניה לילדות בגיל 10 ובגיל 12 עלתה עם משפחתה לישראל. היא התאמנה בקבוצת השחייה של ברית מכבים עתיד, ולאחר מכן במכבי תל אביב.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבריכת בת גלים בחיפה בספטמבר 1973 זכתה יוסטר בשתי מדליות כסף, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 5:17.0 דקות, אחרי גלינה ויינר (5:14.9 דקות) ולפני אסנת ארליך (5:20.7 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 10:39.5 דקות, אחרי ויינר (10:38.0 דקות) ולפני ארליך (11:01.6 דקות).
אלופת ישראל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבריכת מכון וינגייט בסוף ספטמבר 1974 זכתה יוסטר ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 5:01.2 דקות, לפני אסנת ארליך (5:01.3 דקות) וגלינה ויינר (5:09.2 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 10:19.3 דקות, לפני ארליך (10.19.4 דקות) ובת אגודתה איריס גילון (10:55.8 דקות). מדליית ארד, במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 6:00.9 דקות, אחרי תמר מייסנר (5:53.7 דקות) ולילך הראל (6:00.5 דקות).
כינוס הפועל ה-10.
בתחרויות השחייה של כינוס הפועל ה-10 שנערכו בבת גלים בחיפה במאי 1975 זכתה יוסטר במדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:30.9 דקות.
שיאנית ישראל.
באליפות מכבי לנוער (בריכת 25 מטר) שנערכה בחיפה ביולי 1975 זכתה יוסטר במדליית זהב במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 2:19.9 דקות שיפור לשיא של דורית זלץ (2:20.9 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה במכון וינגייט בספטמבר אותה שנה זכתה יוסטר ב-6 מדליות, 5 כסף ו-1 ארד. מדליות כסף, במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:22.9 דקות, אחרי אסנת ארליך שקבעה שיא ישראלי חדש של 2:19.1 דקות ולפני גלינה ויינר (2:26.9 דקות), במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:53.8 דקות, אחרי אסנת ארליך שקבעה שיא ישראלי חדש של 4:47.9 דקות, במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 10:07.0 דקות, אחרי ארליך שקבעה שיא ישראלי חדש של 9:57.8 דקות, שיפור לשיאה הקודם (10:02.5 דקות) ולפני איריס קרפ מהפועל בת ים (10:40.8 דקות), במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:44.9 דקות, אחרי רעיה צורף שקבעה שיא ישראלי חדש של 2:35.9 דקות ומשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:44.4 דקות, אחרי תמר מייסנר (5:42.7 דקות) ולפני לילך אריאל מהפועל העמקים (5:44.9 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:45.5 דקות, אחרי תמר מייסנר (2:38.7 דקות) ותמר שמיר (2:43.6 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה במכון וינגייט באוקטובר 1976 זכתה יוסטר ב-3 מדליות, כסף ו-2 ארד. מדליית כסף במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:53.1 דקות, אחרי ארליך שקבעה שיא ישראלי חדש של 9:52.9 דקות, שיפור לשיא של ארליך (9:54.5 דקות) ולפני איריס קרפ (10:02.8 דקות). מדליות ארד, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:57.2 דקות, אחרי ארליך (4:49.0 דקות) וקרפ (4:49.2 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:44.0 דקות, אחרי תמר מייסנר (5:37.8 דקות) וטובה אברמוב (5:41.3 דקות)
בסיום האליפות ישראל, ניצחה יוסטר בין הנשים וסיימה במקום השמיני הכללי בצליחת הכנרת התחרותית ה-13 בתוצאה של (2:09.51 שעות), לפני ליז בוכשטבר (2:14.18 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בסוף ספטמבר 1977 זכתה יוסטר ב-6 מדליות, 1 זהב, 2 כסף ו-3 ארד. מדליית זהב, במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:59.93 דקות, לפני אסנת ארליך (10:00.07 דקות) ומיכל כהן בת אגודתה (10:18.75 דקות). מדליות כסף, במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:35.74 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 5:09.41 דקות. מדליות ארד, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:55.25 דקות, אחרי אסנת ארליך (4:48.13 דקות) ואיריס קרפ (4:48.99 דקות), במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:49.10 דקות, אחרי ליז בוכשטבר שקבעה שיא ישראלי חדש של 2:33.04 דקות ונטע יוסף מהפועל בית ברל (2:40.91 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:53.75 דקות, אחרי טובה אברמוב שקבעה שיא ישראלי חדש של 5:32.03 דקות ובת אגודתה ענת פרקש (5:42.72 דקות).
לוויינים ישראליים
ישראל החלה את פעילותה בחלל בראשית שנות ה-80, ושיגרה מאז לחלל לוויינים אחדים – לשימושים צבאיים, לשימושים אזרחיים ולמחקר.