מיומנות קוגניטיבית היא כל פעולה שהמוח יכול לעשות, וניתנת לסיווג, מדידה ובקרה. לכל מיומנות קיימים תרגילים שניתן לבצע על-מנת להשיג שיפור. למשל, פעולות כמו קידוד לזיכרון, יצירת קשרים חדשים במוח באמצעים יצירתיים, קריאה, תקשורת וכו', הן מיומנויות קוגניטיביות. לעומתן,
חלימת חלום או כניסה לתת מודע אינן מיומנויות קוגניטיביות, עקב היותן מסווגות כחוויות סובייקטיביות שלא ניתן למדוד או לבקר אותן עם הטכנולוגיה הנוכחית.
חלוקה על פי סוגים.
ניתן לחלק את המיומנויות הקוגניטיביות על פי תחומים:
אסטרטגיות קוגניטיביות.
אסטרטגיה קוגניטיבית היא כלי או תוכנית פעולה שמשמשת להוצאה לפועל של מטלה או להשגת מטרה. האסטרטגיה מתייחסת ל"איך" של המטלה ויכולה להיות קשורה לאדם, למטלה או לסביבה. אסטרטגיה יכולה להיות מודעת או מופנמת, חיצונית ופנימית. נעשה באסטרטגיה שימוש בעת ביצוע מטלה חדשה, כאשר נתקלים בקושי או כאשר נעשה שינוי במטלה מוכרת. אסטרטגיה יכולה להיות ממוקדת למטלה ספציפית או כללית ולשמש למטלות שונות. לרוב נעשה שימוש במספר אסטרטגיות בו זמנית.
פיתוח קוגניטיבי.
התפתחות קוגניטיבית היא חלק מההתפתחות הכללית של האדם המתייחסת לעלייה ביכולתו של האדם לחשוב, לשקול, להבין ולפתור בעיות עם העלייה בגיל, עד גיל מסוים.
ישנם מספר כלים, שיטות והליכים המיועדים לפיתוח קוגניטיבי בנוסף לתהליכי ההבשלה של מערכת העצבים וללמידה הספונטנית מתוך התנסות בסביבה.
Playing in the Garden
הרוג את הבכי, הרוג את הכאב
סטרטגוס
סטרטגוס (יוונית: στρατηγός, ברבים: στρατηγόί, סטרטגוי) היה מפקד צבא ביוון העתיקה. בתקופת האימפריה הביזנטית המונח תיאר גם מושל צבאי.
תפקיד הסטרטגוס באתונה בעת העתיקה.
בדמוקרטיה האתונאית הסטרטגים היו נבחרים בבחירות דמוקרטיות לתפקיד מפקדי הצבא בים וביבשה. הייתה זה המשרה רמת הדרג ביותר אליה נתקיימו בחירות (המינוי למשרות גבוהות יותר נעשה בהגרלה). סטרטגוס נבחר לתקופה של שנה, אך משרה זו לא הייתה מוגבלת לא בכמות הפעמים שניתן לכהן בה ולא ברצף הכהונות, כך שעם הזמן השיגו הסטרטגים השפעה רבה בתחומים של מדיניות חוץ, מדיניות כלכלית וענייני האימפריה.
לשון התנאים.
התנאים השתמשו בלשון אסטרטיג למפקדי הצבא ולשרים.
על הפסוק: וַיִּקְצֹף מֹשֶׁה עַל פְּקוּדֵי הֶחָיִל שָׂרֵי הָאֲלָפִים וְשָׂרֵי הַמֵּאוֹת הַבָּאִים מִצְּבָא הַמִּלְחָמָה ().
תרגם יונתן בן עוזיאל: וּכְנַס מֹשֶׁה עַל אִסְטְרְטִיגִין דִמְמַנָן עַל חֵילָא רַבָּנֵי אַלְפִין וְרַבָּנֵי מַאֲוָותָא דְאָתוּ מֵחֵיל סִדְרֵי קְרָבָא.
כך תרגם גם את "מַצַּב פְּלִשְׁתִּים" ().
ובמדרש רבה משמעותו היא שרים:
משל למלך שהיה לו שני איסטרטיגין אחד שליט ביום ואחד שליט בלילה, והיו שניהם מדיינין זה עם זה, זה אומר ביום אני שולט, וזה אומר ביום אני שולט, קרא המלך לראשון א"ל פלוני יום יהא תחומך, וכן לשני א"ל פלוני לילה יהא תחומך (בראשית פרשה ג).
וכך ביאר הרד"ק (שמואל א, יג, כג) את כוונת המדרש: "ופירושו שרים". וכך פירש הרשב"ם (בבא בתרא קמג ע"א).
שימוש מודרני.
בצבא היווני המודרני, סטרטגוס היא הדרגה הגבוהה ביותר. דרגות צבאיות יווניות בכירות אחרות הם נגזרות של מילה זאת: אנטיסטרטגוס ויפוסטרטגוס.
מילה זו היא מקור המילה המודרנית "אסטרטגיה", במובן זה, הסטרטגוס היה קובע האסטרטגיה הצבאית.
ב"המשחק של אנדר", ספרו של אורסון סקוט קארד, ניתן התואר לאחד משלושת המנהיגים של הצי הבינלאומי.
אוניברסיטת בן-גוריון
סיפור בלי מחשבה
Definition
Definition הוא אלבומו הרביעי של רועי הראבן והראשון שנמכר בצורה מסחרית.
הפקה.
אלבום זה הוא אחד משיאי הקריירה של הראבן כיוון שהוא השתמש באלמנטים אלקטרוניים חדשים. האלבום החל כפרויקט נסיוני וכמעט נגנז, אך בדיעבד נוצר אלבום מוצלח שאף יוצא למספר מדינות באירופה.
האלבום, ששווק עם הסיסמה Definition - Write it down, כולל בתוכו אלמנטים סימפולים רבים של קטעים משירים ישנים. הוא אף מכיל קטעים אלקטרוניים רבים, כמו Christ ו-Lib, שמתאימים לסגנון הדיסקו. רצועות אחרות, כמו "Heart" גובלות בסגנון הפסיכדלי.
לאחר השקת הדיסק אמר הראבן: "האלבום כולו, Definition, עוסק בטבע החומר, וגם בטבע הרוח. תשע הרצועות שבתוכו הן מסע בעולם החומר והרוח הזה. כל רצועה מייצגת פן אחר של החומר ושל הרוח. הרצועה החשובה באלבום היא Heart, שכן היא נושאת בתוכה את הצופן המלא שמאחוריו התגבש האלבום כולו. זה הצופן שבחומר. התעלומה, הרצון לפענח, החסר והשלם".
האלבום יצא בהפקה מושקעת, בצורה של Digipack, הוא קצר יחסית, תשע רצועות בלבד, אך כולל את הסינגל "פליטי החיים", שזכה להשמעות ספורות ברדיו בתוכנית "רוק בישראל" עם יואב קוטנר בגל"צ, וב-88 FM על ידי אהוד מנור.
סולם הטונים השלמים
במוזיקה סולם הטונים שלמים הוא סולם המורכב ממרווחים של טון בין כל צליל. מפני שסולם זה מורכב מטונים שלמים, יש בו רק אקורדים מוגדלים. לסולם זה יש רק 2 "היפוכים": אם הסולם מתחיל מהתו דו, אז צליליו יהיה דו, רה, מי, פה#, סול# ולה#. אם מתחילים לנגן אותו מהתו דו#, אז צליליו יהיו: דו#, רה#, פה, סול, לה, וסי. אם מתחילים את הסולם מהצליל רה, הצלילים יהיו זהים לסולם שמתחיל מהצליל דו. נגינה של הסולם נותנת תחושה אין סופית, ושימוש נפוץ בסולם קיים בסרטים, כדי ליצור אפקט של חלום, או משהו על-מציאותי.
דוד זונשיין
דוד זונשיין (נולד ב-13 במאי 1973) הוא מהנדס תוכנה, פעיל שמאל רדיקלי, פובליציסט ומבקר ספרות ישראלי. התפרסם בעקבות סירובו לשרת בשטחי יהודה, שומרון ועזה. היה מראשי תנועת "אומץ לסרב" חבר הנהלת "בצלם" ויו"ר הנהלת הארגון בשנים 2012 - 2022.
קורות חיים.
נולד בתל אביב, הבכור מבין שלושה ילדים, לוורדה, ילידת הארץ, וליצחק אייזיק זונשיין, יליד פולין ואיש העלייה החמישית. גדל ברמת השרון. היה לוחם וקצין ביחידת מגלן, שבה שימש מפקד צוות וסמ"פ. זונשיין לקח חלק בלחימה בדרום לבנון, כולל במבצע ענבי זעם. לאחר ארבע שנים בצה"ל השתחרר בדרגת סגן. סיים תואר ראשון בפיזיקה ובמדעי המחשב באוניברסיטה העברית בירושלים.
לאחר מספר שנים בתפקידי ניהול פיתוח בתחום התוכנה, הקים זונשיין יחד עם שותף פלסטיני חברת תוכנה המספקת ללקוחותיה פיתרונות תוכנה ארגוניים על ידי צוות ישראלי פלסטיני העובד ממרכזי פיתוח בתל אביב וברמאללה.
זונשיין חי עם זוגתו ושתי בנותיהם בתל אביב ועוסק בהנדסת תוכנה. כותב ביקורות ספרים למוסף הספרות של עיתון "הארץ" ופרסם מספר סיפורים קצרים בעיתון זה ובאחרים.
סרבנות.
בשנת 1999, לאחר מספר סבבי מילואים בגדה המערבית, החל זונשיין להתעניין בפלסטינים ובהיסטוריה של מלחמות ישראל, ובמשך שנה חל תהליך הדרגתי שבו התגבשה תפיסתו האידאולוגית. לדבריו, "אחרי שנה של קריאה ופגישות עם אנשים הבנתי עד כמה עמוק הפער בין מה שהאמנתי בו לבין המציאות בשטח והיה ברור לי שאין שום אפשרות להמשיך לקחת חלק במערכת הזאת שכל כך אהבתי והייתי כל כך מחובר אליה. החלטתי לסרב לשרת בשטחים."
בינואר 2002, אחרי שירות מילואים ברצועת עזה בגדוד בעוצבת חצי האש, יזם זונשיין, ביחד עם יניב איצקוביץ', את "מכתב הלוחמים 2002", שעליו חתמו עד היום כ-1,000 חיילי מילואים. בעקבות פרסום המכתב הוקמה תנועת "אומץ לסרב".
זונשיין הועמד לדין משמעתי צבאי על סירובו לצאת לשירות מילואים בבית אל. במהלך משפטו סירב זונשיין להישפט בדין משמעתי וביקש להישפט בבית דין צבאי בו העונש המרבי על העבירה חמור יותר אך קיימת אפשרות להביא עדים ולבסס הגנה הטוענת שהשירות בשטחים הכבושים אינו חוקי ולפיכך חובתם המוסרית של חיילי צה"ל היא לסרב לשרת מעבר לקו הירוק.
הפרקליטות הצבאית דחתה את בקשתו להישפט בבית דין צבאי, והחזירה את הטיפול בעניין למפקד עוצבת האש, תא"ל טל רוסו, שדן את סגן זונשיין לשלושים וחמישה ימי מחבוש בפועל. זונשיין עתר לבג"ץ על מנת שיורה לצבא לאפשר לו להישפט בבית הדין. לאחר כשבוע בכלא הוציא בג"ץ צו ביניים שהורה למדינה לשחרר את זונשיין מהכלא עד לבירור העתירה בעניינו. בהמשך, בתגובה למהלך משפטי שנקט נשיא בית המשפט העליון, אהרן ברק, הגיש זונשיין וחברים נוספים ב"אומץ לסרב" עתירה לבג"ץ בה ביקשו מבית המשפט לקבוע כי סירובם חוקי משום שמאז האינתיפאדה השנייה, הכיבוש ופעולות צה"ל הנעשות בשטחים אינם חוקיים. בתגובה לעתירה קבע בג"ץ בראשות הנשיא ברק כי סרבנות מוחלטת לשירות בצבא מטעמי מצפון היא צעד לגיטימי, אך סרבנות סלקטיבית למילוי פקודות מסוימות אינה לגיטימית. בעקבות פסק הדין חזר זונשיין לכלא שש להשלים את ריצוי עונשו.
אף על פי שזונשיין קורא לסירוב ביחס לפעולות של שליטה בפלסטינים, הוא מתנגד לסירוב לפנות יישובים יהודיים, מעשה שלדעתו מהווה פגיעה בדמוקרטיה.
החל משנת 2009 זונשיין הוא חבר הנהלת "בצלם". ובשנים 2012–2022 היה יו"ר הנהלת הארגון.
פרסים.
בנובמבר 2012 הוענק לזונשיין פרס האקדמיה הנורווגית לספרות ולחופש ביטוי על פועלו למען זכויות אדם.
קישורים חיצוניים.
מאמרים פוליטיים פרי עטו
ביקורת ספרים פרי עטו
סיפורים פרי עטו
קלטת שמע
קלטת שֶמע (באנגלית: Compact audio cassette וכן Musicassette ובקיצור MC; בלעז: קָסֶטַה) היא מארז מלבני העשוי פלסטיק שבתוכו סרט מגנטי, המשמשת להקלטה או להשמעת קול באמצעות רשמקול קלטות.
היסטוריה.
את קלטת השמע הציגה חברת פיליפס בשנת 1963 כמדיום להקלטה ולהשמעה של מלל ולשימוש כדיקטפון. עקב הנוחות בשימוש וממדיה הקטנים החלו להשתמש בקלטת להקלטה ולהשמעת מוזיקה.