נתונים מספריים מלמדים שמאז אמצע המאה התשע-עשרה קיים שיפור מתמיד הן בשיעור הנשים הרוכשות השכלה מדעית והן בשיעור הנשים הנוטלות חלק במחקר המדעי ומגיעות לעמדות בכירות בתחומי המדע. אולם, גם בתחילת המאה העשרים ואחת הפערים לא נמחקו, ונשים עדיין מהוות מיעוט בקרב העומדים בראש מעבדת מחקר. שתי תופעות אופייניות כיום למצבן של הנשים בתחומי המדע השונים:
בינואר 2005 עורר נשיא אוניברסיטת הרווארד, לורנס סאמרס, סערה כאשר טען כי הבדלים גנטיים גורמים לכך שנשים מצליחות פחות מגברים במדעים ובמתמטיקה. סאמרס התנצל וסייג את דבריו בעקבות התגובות הנזעמות על אמירתו. אולם, התפיסה שהציג לפיה הבדלים מולדים הם הבסיס לחוסר ההצלחה היחסי של נשים במדע, היא תפיסה שמחזיקים בה לא מעט גברים ונשים (מה שלא מהווה בהכרח מדד לנכונותה).
ביוני 2015, טים האנט, זוכה פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה, אמר בכנס "עיתונאות ומדע" בקוריאה הדרומית כי הוא סבור שמדענים צריכים לעבוד במעבדות מופרדות על בסיס מין, משום שהוא לא רוצה "לעמוד בדרכן של נשים" ומשום שנשים במעבדה "יוצרות בעיות". בתגובה החברה המלכותית של לונדון פרסמה הצהרה רשמית לפיה: "על מנת להשיג את התוצאה המיטבית, המדע צריך לעשות שימוש ביכולת המחקר של כלל האוכלוסייה. יותר מדי אנשים מוכשרים לא מגשימים את הפוטנציאל המדעי שלהם בגלל עניינים כמו מגדר - והחברה מחויבת לסייע בתיקון המצב הזה". במקביל, מדעניות וחוקרות מרחבי העולם העלו למרשתת תמונות "סקסיות" שלהן במעבדה. כתוצאה מכך התפטר האנט ממשרתו בקולג' האוניברסיטאי של לונדון.
פרסים בין-לאומיים.
פרס נובל.
פרס נובל נחשב לפרס היוקרתי ביותר עבור העשייה האנושית והמדעית בפרט. הפרס מחולק החל משנת 1901. נכון ל-2018 קיבלו את הפרס 51 נשים מבין 904 זוכים בסך הכל (5.6%) (בנוסף, זכו בפרס 24 ארגונים). מרבית הזוכות (31) זכו בפרסי נובל לשלום ולספרות. 21 נשים זכו בפרסי נובל בתחומי המדע. אשה אחת, מארי קירי, זכתה בפרס פעמיים.
נכון ל-2018 בפרס נובל לפיזיקה זכו 209 איש, מתוכם שלוש נשים בלבד (1.4%). בפרס נובל לכימיה זכו 180 בני אדם, מתוכם רק חמש נשים (2.7%). בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה זכו 12 נשים מתוך 216 זוכים (5.5%). פרס נובל לכלכלה מחולק רק החל משנת 1969, ובו זכתה רק אישה אחת מתוך 81 זוכים (1.2%).
פרסים אחרים.
קיימים פרסים נוספים השקולים מבחינת יוקרתם לפרס נובל, בעיקר בתחומים אשר אינם נכללים בו.
נשים שזכו בפרס וולף:
פרס טיורינג במדעי המחשב:
פרס גדל במדעי המחשב:
מדליית פילדס מוענקת אחת לארבע שנים לעד ארבעה מתמטיקאים מתחת לגיל ארבעים. הוא נחשב לפרס החשוב בעולם בתחום המתמטיקה.
המדליה הלאומית למדעים - מוענקת על ידי נשיא ארצות הברית.
ישראל.
על פי סקירה, שבוצעה על ידי המועצה לקידום נשים במדע ובטכנולוגיה בראשות פרופ' נורית ירמיה, המדענית הראשית של משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל, עולה כי במחלקות באקדמיה בתחומי המתמטיקה, סטטיסטיקה, ומדעי המחשב, 93% מהמחלקות סובלות מתת-ייצוג חמור בנשים. כך גם ב-74% מהמחלקות בתחום המדעים הפיזיקליים, 72% מהמחלקות בתחום ההנדסה ו-41% מהמחלקות בתחום המדעים הביולוגיים.
מערכת החינוך.
מחקרים חינוכיים מראים שלמורות ולמורים בכל רמות החינוך יש ציפיות נמוכות יותר מבנות במתמטיקה ובמדעים והם מפלים לטובה בנים לעומת בנות. בתצפיות שנערכו בכיתות, מורים נטו לגלות יחס שונה כלפי בנים וכלפי בנות בכיתה: בנים זכו להקצאת זמן גדולה מבנות, ובשוני מבחינת התייחסות והערכה: ניהול שונה של דיאלוג – שימוש בביטויים רגישים וסלחניים יותר כלפי בנות ובשפה מעודדת ומדרבנת יותר כלפי בנים, שפה הכוללת הוראות לשיפור וניסיון לכוונם אל הפתרון הנכון. כמו כן, כאשר נשאלו תלמידים מצטיינים ביחס לגורמים להצלחותיהם, תשובת רוב הבנים התמקדה ביכולתם האישית ובכישרונם, ואילו הבנות זקפו את הצלחתן ל"השקעה", מבחן "קל", "מזל", "מורה טוב" - אך לא להיותן חכמות ומוכשרות. כיוון שמקצועות המתמטיקה והפיזיקה נחשבים בבתי הספר כמקצועות "קשים", בנות נרתעו מלבחור בהם.
חוקרים, שבדקו את אופי הלימוד של בנות, מצאו שהן מתפקדות טוב יותר בכיתות עם מודל נשי וייצוג רב של בנות, מצליחות כאשר יש משוב קונסטרוקטיבי, כאשר אווירת הכיתה מעודדת את כולם להביע את דעותיהם ולקבל הערכה שווה, הן מעדיפות לימוד באמצעות קבוצות דיון קטנות שבהן מובהרים הרעיונות והעקרונות על פני הרצאות דפוסי הוראה המעודדים תחרותיות ולמידה אלגוריתמית, מזיקים לבנות ומקפחים את זכותן לנצל את מלוא הפוטנציאל שלהן. התוצאה היא שבנות חוששות להגביר את המקצועות המדעיים-טכנולוגיים בשל חוסר האמונה ביכולתן להגיע להישגים ובשל שיטות הוראה שאינן מתאימות לסגנון הלמידה המועדף עליהן.
החל מהעשור האחרון של המאה ה-20, מספר גופים בארצות הברית הניעו פרויקטים שנועדו לקדם נשים במדע, בטכנולוגיה, בהנדסה ובמתמטיקה. ה-AAUW, ארגון העוסק בקידום השוויון בין המינים ובמחקר, פרסם סיכום והערכה של הפעילויות שנעשו בארצות הברית בתחום זה בשנים 1993–2001, והביא המלצות לכיווני פעולה עתידיים. אחת מהן היא למידה לא-פורמלית, למשל מרכזים לאחר שעות הלימודים בבית-הספר, מחנות קיץ, מוזיאון מדע ומרכזים קהילתיים. בפעילויות שנעשו נכללו סדנאות בטבע לבנות, עבודת מעבדה, תכנון פרויקטים, הרצאות וסרטים. פעילויות הלמידה הלא-פורמליות נועדו על-פי רוב לחזק את הביטחון של המשתתפים בפעילויות מדעיות יותר משהן נועדו לשפר את ההבנה האקדמית בנושאים שנדונו.
בישראל, מתחילת המאה ה-21, מוקדשת תשומת-לב להעדפה מתקנת בתחום מתן הזדמנויות ויצירת סביבה לימודית מותאמת לבנות. לפי חוזר מנכ"ל משרד החינוך (דצמבר 2002) בנושא שוויון מגדרי במערכת החינוך, יש ליצור אקלים חינוכי שיבטיח נגישות שווה לבנות ולבנים בהתאם לכישוריהם ולא בהתאם לתפיסות סטריאוטיפיות. לפיכך, יש להתאים את דרכי ההוראה, הלמידה וההערכה לסגנונות הלמידה, הצרכים ותחומי העניין של בנים ובנות. החוזר מדגיש את החשיבות שיש להקצאת שעות ולחלוקת משאבים על מנת לעודד בנות ללמוד מקצועות מדעיים וטכנולוגיים.
אקדמיה.
על פי מרכז המחקר והמידע של הכנסת במהלך השנים חל גידול ניכר בשיעור הנשים הלומדות בכלל התארים –ומאז שנת 1999 נשים מהוות יותר מ-50% מכלל התלמידים. עם זאת, ייצוגן של נשים בסגל האקדמי הבכיר עמד בשנת 2009 על כ-26%.
קיימת שונות רבה בשיעור הנשים הלומדות, בהתאם לתחומי לימוד שונים. בעוד שיעורן של נשים מכלל הלומדים מקצועות הנדסה, מתמטיקה, מדעי המחשב ומדעים פיזיקליים נמוך יחסית, שיעורן במקצועות אחרים דוגמת חינוך ומקצועות עזר רפואיים גבוה מאוד. נשים מהוות מיעוט בקרב הלומדים מתמטיקה, סטטיסטיקה ומדעי המחשב בכל התארים. מאידך, במדעי הרוח ובמדעים הביולוגיים הן מהוות יותר מ-50% מבעלי תואר שלישי.
יוזמות.
בממשל: בשנת 2000 הוקמה המועצה לקידום נשים במדע ובטכנולוגיה במטרה "להגדיל השתתפות נשים בתחומי מדע וטכנולוגיה ולשפר את מעמדן... בחינוך ובאקדמיה: רישום לפקולטות הנדסיות (ומדעיות), פוסט דוקטורט, מעבר מסגל זוטר לסגל בכיר; בתעשייה: איוש: תפקיד מקצועי טכנולוגי - מדעי, קידום: הזדמנויות שוות, שכר שווה לגברים."
באקדמיה: חברת לוריאל ואונסק"ו הקימו ב-1998 תוכנית פרסים ומלגות "למען נשים במדע" (L'ORÉAL-UNESCO For Women In Science). שותפות זו "נועדה להכיר בתרומתן של מדעניות בולטות לקדמה המדעית ולעודד את שיתופן של נשים במחקר המדעי". במסגרת זו מוענקים בישראל החל מ-2009 מלגות למדעניות מבטיחות.
בשנת 2007 הקים מכון ויצמן תוכנית לקידום נשים במדע. התוכנית מיועדת "לסייע למדעניות צעירות להתגבר על צוואר הבקבוק העיקרי, בו נחסם מסלול ההכשרה המקצועית של הנשים – היציאה לתקופת מחקר בחו"ל". מטרת המענקים היא להקל על נשים נשואות ואמהות לילדים קטנים לממן את השהות בחו"ל במשך שתי שנות השתלמות.
בתעשייה: בשנת 1994 הוקם "פורום מנהלות בתעשייה" במטרה לקדם נשים לתפקידי ניהול בתעשייה.
במערכת החינוך: בשנת 2011 הוקמה תוכנית מובילות לטכניון בחסות עיריית חיפה בשיתוף פעולה עם הטכניון, אשר מטרתה קידום תלמידות ללימודי מדעים וטכנולוגיה ובהמשך שילובן במקצועות ההייטק וההנדסה. התוכנית מפעילה תלמידות בשני בתי ספר תיכוניים בחיפה. התוכנית הוקמה על ידי יושבת ראש ויצו בחיפה, ניצה סובוביץ וד"ר אסיה לויטה מהמחלקה להוראת הטכנולוגיה והמדעים בטכניון. התוכנית היא שש-שנתית, מיועדת לתלמידות נבחרות בעלות פוטנציאל ללמוד מקצועות הנדסיים בטכניון ופועלת בתשע"ד בשני בתי ספר עירוניים בחיפה. הבנות המשתתפות בתוכנית מאופיינות בהרכב חברתי מגוון – דתיות וחילוניות, ותיקות ועולות חדשות. גישת התוכנית מתייחסת לדימוי האישי והחברתי של הבנות שנסמכת על חיבור הדוק בין כל גורמי הקהילה השותפים בה. מובילי התוכנית מגדירים את החיבור כמבוסס על הקשר בין הערכים "תלמידות-אקדמיה-תעשייה-הייטק חיפאי".
פרסים.
פרס ישראל הוא הפרס היוקרתי ביותר שמעניקה מדינת ישראל במגוון רחב של תחומים. הענקת הפרס נערכת מדי שנה במוצאי יום העצמאות בירושלים בטקס ממלכתי בהשתתפות ראשי המדינה. הענקת הפרס החלה בשנת 1953.
פרס א.מ.ת (אמנות-מדע-תרבות) מוענק מדי שנה מאז שנת 2002. הפרס ניתן בחסות ראש ממשלת ישראל בחמישה תחומים: תרבות ואמנות, מדעים מדויקים, מדעי החיים, מדעי הרוח, ומדעי החברה. בפרס בתחום המדעים המדויקים ומדעי החיים, זכו עד היום (2016):