זחלי הססתיקיים בולטים מאוד בעת תנועתם עם התיק שבנו מיד לאחר הבקיעה. הם נושאים את התיק לכל מקום, ומתכנסים לתוכו כשהם מאוימים. לכל מין צורת תיק אופיינית המקלה את זיהויו. העש הבוגר אינו בולט, ולמשפחה דו-צורתיות זוויגית קיצונית: לנקבה הבוגרת כנפיים ולעיתים גם רגליים וגפי פה חסרות או שרידיות, דבר המקשה על זיהויין. לזכר הבוגר, לעומת זאת, כנפיים מפותחות ומחושים מנוצים, אך גם להם גפי פה לא מפותחים המונעים מהם תזונה, ולכן גם הם וגם הנקבות מתים זמן קצר לאחר ההזדווגות.
כאשר מגיע זמן ההתגלמות מדביק הזחל את התיק לאבן או ענף ומתגלם בתוכו. במרבית המינים אין הנקבה הבוגרת יוצאת מהתיק. הזכר הבוגר יוצא מהגולם ומהתיק, מוצא נקבה בעזרת ריחה, והם מזדווגים כאשר הוא מחדיר אל התיק שלה את בטנו. במינים אלה מטילה הנקבה את הביצים בתוך התיק.
ססתיקיים בישראל.
ידועים שבעה מיני ססתיקיים בישראל. הנפוצים בהם:
גביע דייוויס 2009
גביע דייוויס 2009 הייתה התחרות ה-98 במניין מאז ייסוד התחרות.
לתחרות נרשמו מעל ל-100 נבחרות.
מחזיקת הגביע נקבעה במשחקי הבית העליון בו נכללו 16 נבחרות. יתר הקבוצות שובצו בבתים אזוריים (בית אירופה/אפריקה, בית אמריקה ובית איסה/אוקיאניה). הבתים האזוריים חולקו לתת-בית עליון ו-3 תתי-בית תחתונים תוך הסדרת העברות בינם. הקבוצות החזקות של הבתים האזוריים (4 מבית אירופה/אפריקה, 2 מבית אמריקה ו-2 מבית אסיה/אוקיאניה) קיבלו זכות להתמודד נגד 8 קבוצות של הבית העליון על העלייה לבית העליון.
המשחק על התואר התקיים בין נבחרת ספרד לבין נבחרת צ'כיה בברצלונה. הוא הסתיים עם התוצאה 0:5 לטובת ספרד. בכך הם זכו בגביע בפעם השנייה ברציפות ובפעם הרביעית בסך הכל.
משחקי הבית העליון.
העברות לקראת משחקי 2010.
בעקבות המשחקים בין 8 נבחרות שהפסידו בשלב המוקדמות של הבית העליון לבין הקבוצות שעלו מהבתים האזוריים:
ישראל בגביע דייוויס.
בתחרות שנת 2009, נבחרת ישראל שיחקה בבית העליון. במשחקה הראשון היא שובצה נגד נבחרת שוודיה.
בעקבות הניצחון נבחרת ישראל עלתה למשחק נגד נבחרת רוסיה.
לאחר ניצחון זה נבחרת ישראל לראשונה בתולדותיה עלתה למשחק חצי הגמר נגד נבחרת ספרד.
צ'דוויק בוסמן
חרמש מוטורי
חרמש מנועי (מוטורי בלועזית) הוא שם כללי למספר כלי עבודה דומים המשמשים למטרות גינון וחקלאות. תפקידם הכללי של כלים אלו הוא גיזום מדשאות, עשבים שוטים ושיחים, וכן עיצוב שיחים.
החרמש המוטורי הוא פיתוח מאוחר של החרמש; לרוב הוא ממונע על ידי מנוע חשמלי או מנוע בנזין בעל צילינדר אחד. כלים אלו מורכבים ממוט ארוך אליו מחובר בצד אחד מנוע ובצד השני להב מסתובב או מסור נע. על המוט יש ידית אחיזה אחת, ובצמוד למנוע ישנה ידית נוספת; על ידי אחיזת ידיות אלו ניתן להשתמש בכלי.
החרמש המוטורי הנפוץ יותר הוא בעל להב מסתובב עשוי כבל ניילון קשיח, שמפאת המהירות הגבוהה בה הוא מסתובב עם הפעלת הכלי - הוא קוצץ עשבים שוטים, דשא ושיחים קטנים אותם לא ניתן לקצוץ עם מכסחת דשא בגלל שהם נמצאים בצמוד למדרכות, אבנים או מכשולים אחרים.
חרמש מוטורי בעל מסור נע משמש לגיזום שיחים וענפים קטנים, בעיקר לצורך עיצוב.
בעבר החרמשים המוטוריים היו כלים יקרים ששימשו בעיקר בעלי מקצוע. כיום כלים אלו זולים יותר, וניתנים גם לשימוש ביתי בבתים פרטיים.
סטו (פירושונים)
קנל (סרט)
קנל (פולנית: Kanał) הוא סרט מלחמה פולני משנת 1956, בבימויו של אנדז'יי ויידה. היה זה סרט הקולנוע הראשון שהופק אודות מרד ורשה בשנת 1944. הסרט, המצולם בשחור ולבן ודובר פולנית, מתאר את קורותיה של קבוצת אנשי הארמייה קריובה, הנמלטת מפני הגרמנים במהלך המרד דרך מערכת מנהרות הביוב של העיר ורשה.
התסריט לסרט נכתב על ידי יז'י סטפן סטווינסקי (Jerzy Stefan Stawiński), שלחם בשורות הארמייה קריובה ושהה במצולות הביוב של ורשה במהלך המרד. היה זה הסרט השני בטרילוגיית סרטי מלחמה שביים ויידה. קדם לו הסרט "דור" ולאחריו הופק הסרט "פנינים ואפר".
הסרט שוחרר להפצה במדינות המערב לאחר תום שלטונו הסטליניסטי בפולין של בולסלאב ביירוט. הוא נחשב כנטול מסרים קומוניסטיים גלויים כגון אלו שהופיעו ב"דור", הסרט שקדם לו בטרילוגיה של ויידה.
הסרט זכה בפרס מיוחד מטעם חבר השופטים בפסטיבל קאן 1957.
קנל
החי במפרץ אילת
במפרץ אילת חיים 1,270 מיני דגים, מעל 3,000 מינים של חסרי חוליות ואלמוגים, עשרות מיני עופות, 4 מיני צבי ים, ומעל 10 זנים של יונקים ימיים. מפרץ אילת קטן יחסית, וממדיו מגיעים לכדי 1% משטחו הכללי של הים האדום, שאף הוא איננו גדול בממדים עולמיים. כמותו הוא עמוק – 1,860 מ' – ופתחו אל ים סוף עצמו רדוד וצר. טמפרטורות המים גבוליות: פחות מ-20 מעלות בחורף, וגם המליחות קיצונית, 4.1% מלחים. שני אלה מגבילים מאוד את תפוצת החי והצומח שבו. למרות כל אלה, שוניות הים האדום ומפרציו ידועות בעושרן והמגוון הביולוגי שלהן, והאחוז הגבוה של מינים אנדמיים (30%-35%).
בישראל נעשה שימור של החי במפרץ באמצעות שלוש שמורות טבע - שמורת חוף האלמוגים, שמורת ים האלמוגים ושמורת הים הדרומי, כשהמרכזית בהן היא שמורת חוף האלמוגים, שמשמרת את השונית והמגוון בה.
יונקים במפרץ אילת.
סדרת לווייתנאים.
תת סדרת לווייתני שיניים.
משפחת דולפיניים
תת סדרת לווייתני מזיפות.
משפחת לווייתני ענק
סדרת תחשאים.
משפחת ריטינות
צבי ים במפרץ אילת.
משפחת צבים ימיים
משפחת צבים גילדיים
דגי סחוס במפרץ אילת.
כרישים.
משפחת כרישים לווייתניים
משפחת כרישי זברה
לחם גרהם
לחם גרהם הוא סוג של לחם שהומצא בשנת 1829 על ידי הדיאטן סילבסטר גרהם לצורך הדיאטה הצמחונית שלו. הלחם היה עתיר בסיבים תזונתיים, ונאפה מקמח חיטה מלא.
גרהם יצר לחם נקי מתוספי המזון שהיו פופולריים ביותר בלחם הלבן של התקופה, בהם אלום וכלור, בטענה שהם מזיקים בכך שהם מגבירים את היצר המיני ובסופו של דבר "מרוקנים" את גוף האדם.
אף שהתאוריה של גרהם חסרה כל ביסוס מדעי, הוא צדק בטענתו שתוספים אלו מזיקים, וחלקם אכן מזוהים כיום כרעילים. התוספים היו נפוצים מאוד בין היתר מאחר שהם שינו את הצבע והמראה של הלחם והפכו אותו למגרה יותר.
משרד החוץ וחבר העמים
משרד החוץ וחבר העמים (באנגלית: Foreign and Commonwealth Office; בראשי תיבות: FCO), הנקרא בקיצור "משרד החוץ", הוא מחלקה בממשלת בריטניה האחראית להגן ולקדם את ענייני הממלכה המאוחדת ברחבי העולם. המשרד בצורתו הנוכחית נוצר ב-1968 כתוצאה מאיחוד בין משרד החוץ למשרד לענייני חבר העמים הבריטי.
בראש המשרד עומד מזכיר המדינה לענייני חוץ וחבר העמים, שנקרא בדרך כלל "שר החוץ". ממלא תפקיד זה הוא אחד מארבעת החברים הבכירים בקבינט ממשלת בריטניה, בנוסף לראש הממשלה, שר האוצר ושר הפנים. שרת החוץ הנוכחית היא אליזבת "ליז" טראס, חברת המפלגה השמרנית. היא ממלאת את התפקיד מאז 15 בספטמבר 2021.
המשרד מנוהל בפועל על ידי שכיר אזרחי המשמש גם כראש השירות הדיפלומטי של הוד מלכותה. מאז ספטמבר 2020 מכהן בתפקיד זה סר פיליפ ברטון.
היסטוריה.
משרד החוץ הוקם במרץ 1782 כתוצאה מאיחוד בין המחלקה הצפונית והמחלקה הדרומית של מזכירות המדינה. שתיהן עסקו בענייני חוץ ובענייני פנים בשטח אחריותן בממלכה. האחריות לענייני החוץ עברה מידיהן למשרד החוץ, וענייני הפנים עברו למשרד הפנים, שהוקם אף הוא באותה עת.
לאחר שבריטניה כבשה את המזרח התיכון במהלך מלחמת העולם הראשונה, הוקמה במשרד "הלשכה הערבית" כחלק ממחלקת המודיעין בקהיר. תפקידה היה לתאם בין כל גופי הממשל שפעלו במזרח התיכון, בהם משרדי החוץ והמלחמה והמשרד לענייני הודו, וכן ליידע את הממשל על המדיניות הגרמנית-טורקית באזור. בין השאר, עסקה הלשכה בעידוד המרד הערבי בעזרתו של לורנס איש ערב.
בזמן המלחמה הקרה הוקמה מחלקת "חקר המידע", שעסקה בתגובת נגד לתעמולה הסובייטית ובזיהוי אישים מהמערב ששיתפו פעולה עם ברית המועצות, דוגמת גאי ברג'ס ודונלד מקלין. כחלק מהתעמולה הנגדית שיצר המשרד, סייעה המחלקה במימון אנשי תרבות מהמערב שהתנגדו לברית המועצות. הידועים שבהם הם רוברט קונקווסט וג'ורג' אורוול. המשרד מימן את תרגום והוצאת הספר "חוות החיות" של אורוול בערבית, סינית ובורמזית. לפני מותו, העביר אורוול למשרד רשימה של 38 אנשי תרבות אנגלים שזוהו על ידו כקומוניסטים.
ב-1968 אוחד המשרד עם המשרד לענייני חבר העמים, שנוצר רק שנתיים קודם לכן ממיזוג של משרד המושבות ומשרד קשרי חבר העמים הבריטי. בתקופות מסוימות בין שנות ה-70 וסוף שנות ה-90 היה המשרד אחראי על המשרד לפיתוח בינלאומי, שהפך מאוחר יותר למשרד עצמאי.
תחומי אחריות במשרד.
המשרד כולל תחומי אחריות רבים, המחולקים בין נושאי תפקידים שונים הכפופים לשר החוץ. תחומי האחריות כיום הם כדלהלן:
יחסי החוץ של מדינות בריטניה.
משרד החוץ פועל בשם כל מדינות בריטניה. עם זאת, לסקוטלנד, לוויילס ולצפון אירלנד לשכות לקשרי חוץ שמואצלת להן סמכות משר החוץ. לשכות אלו פועלות רק לקשרים מול האיחוד האירופי, ארצות הברית, וסין, ובכפוף למדיניות הבריטית הכוללת.
בניין משרד החוץ.
הבניין הראשי של משרד החוץ נמצא ברחוב דאונינג, שבלונדון. הוא תוכנן על ידי ג'ורג' גילברט סקוט ונבנה בשנים 1861 עד 1868. מלכתחילה נועדו לשכון בו גם המשרד לענייני הודו, משרד המושבות ומשרד הפנים. בשנים 1984-1997 עבר הבניין שיפוץ וחידוש נרחבים.
הפאונה של מפרץ אילת
שונית האלמוגים במפרץ אילת
כוכב T-Tauri
T-Tauri
מחנה ריכוז ברלין-מרצאן