אפולו 11 (באנגלית: Apollo 11) הוא סרט דוקומנטרי אמריקאי משנת 2019 בהפקתו של טוד דאגלס מילר. הסרט מתמקד במשימת אפולו 11 משנת 1969, המשימה המאוישת הראשונה שנחתה על הירח. הסרט מורכב מקטעי ארכיון בלבד המציגים את המשימה מתחילתה ועד סופה. כמו כן הוא לא מכיל קריינות או ראיונות.
"אפולו 11" ערך הקרנת בכורה בפסטיבל הסרטים סאנדנס ב-24 בינואר 2019 ויצא באופן רשמי לאקרנים ב-1 במרץ 2019. הסרט זכה לשבחים רבים ממבקרי קולנוע וגרף מעל 15 מיליון דולר בקופות.
הפקה.
בשנת 2016, חברת ההפקות 'CNN Films' פנתה לבמאי טוד דאגלס מילר וביקשה ממנו לעשות סרט דוקומנטרי לכבוד השנה ה-50 לנחיתת אפולו 11 על הירח. באותו הזמן, מילר בדיוק סיים סרט דוקומנטרי בשם "The Last Steps" על משימת אפולו 17. רעיונו של מילר היה ליצור דוקומנטרי בגישה ישירה המציגה את המשימה בלבד. הסרט בעריכתו הסופית לא מכיל קריינות או ראיונות ומציג קטעי ארכיון בלבד.
במאי 2017, לאחר שיתוף פעולה בין מילר, נאס"א והארכיון הלאומי של ארצות הברית, נמצאו קטעי וידאו באיכות גבוהה של 70 מ"מ אשר צולמו בעת מאורע השיגור של הסטורן 5 ובעת חזרתם של צוות האסטרונאוטים לכדור הארץ עם תא הפיקוד. קטעי הווידאו כוללים צילומים ממתחם השיגור 39 שבמרכז החלל קנדי, צופים אשר הגיעו לצפות במאורע, שיגורו של הסטורן 5, חילוצם של צוות האסטרונאוטים ניל ארמסטרונג, באז אולדרין ומייקל קולינס מתא הפיקוד לאחר נחיתתם והגעתם לנושאת המטוסים 'USS Hornet' מיד לאחר מכן. לצד קטעי וידאו אלה, הדוקומנטרי כולל גם קטעי וידאו באיכות של 35 ו-16 מ"מ, תמונות ומספר מצומצם של קטעי וידאו משידורי הטלוויזיה.
מילר נעזר בחברת הפוסט-פרודקשן Final Frame מניו יורק כדי לבצע סריקות דיגיטליות באיכות גבוהה של כל קטעי הווידאו. על מנת להעביר את הרכיבים הארכיוניים אל ומהארכיון הלאומי של ארצות הברית בוושינגטון די. סי., נעשה שימוש ברכבי ואן מיוחדים וממוזגים. צוות ההפקה קיטלג מעל ל-11,000 שעות של הקלטות אודיו ומאות שעות של וידאו. בין הקלטות האודיו, היו הקלטות ממרכז הבקרה של המשימה. בן פייסט, מהנדס תוכנה קנדי, פיתח תוכנה על מנת לשפר את איכות ההקלטות והעורך הבריטי סטיבן סלייטר ביצע את עבודת סינכרון קטעי הווידאו עם קטעי האודיו. במהלך העבודות, הצליח צוות ההפקה לזהות את השיר "Mother Country" של הזמר ג'ון סטיוארט ברקע קטעי האודיו מרכב הנחיתה הירחי. עקב כך, השיר בסופו של דבר נכלל במהלך הסרט.
יציאת הסרט.
הקרנת הבכורה העולמית של הסרט נערכה ב-24 בינואר 2019 בסולט לייק סיטי בפסטיבל הסרטים סאנדנס. ב-1 במרץ 2019 הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית. בישראל הסרט הוקרן במהדורה מצומצמת בבתי קולנוע בודדים. ב-24 במאי 2019, הוקרן הסרט בפסטיבל הסרטים דוקאביב. בחודשים שלאחר מכן הוקרן הסרט בסינמטקים שונים ברחבי הארץ וביניהם סינמטק חיפה, סינמטק הרצליה, סינמטק ירושלים וסינמטק תל אביב.
מדיה ביתית.
ב-14 במאי 2019, אולפני יוניברסל הוציאו DVD, Blu-ray והורדה דיגיטלית של הסרט. הדיסקים כוללים 2 קטעים נוספים; קטע וידאו באורך 3 דקות בשם "Apollo 11: Discovering the 65mm" וטריילר של הסרט.
ביקורות והכנסות.
לאחר הקרנת הבכורה של בפסטיבל הסרטים סאנדנס, הסרט קיבל ביקורות חיוביות ממבקרי קולנוע ששיבחו את איכות קטעי הווידאו בסרט. באתר Rotten Tomatoes המאגד ביקורות של סרטים, הסרט מחזיק בדירוג של 98% ביקורות חיוביות בהתבסס על 102 ביקורות. ההסכמה הכללית של האתר היא ש""אפולו 11" משתמש בקטעי ארכיון מחודשים בצורה אומנותית ומעוררת השראה כדי לשלוח את הצופים בחזרה אל זמן מכריע בהיסטוריה האמריקאית". באתר Metacritic, הסרט מחזיק בציון ממוצע של 87 מתוך 100, בהתבסס על 29 ביקורות.
מבקר הקולנוע דייוויד ארליך מאתר IndieWire החמיא ליכולת של מילר להפוך את קטעי הנחיתה על הירח למיוחדים ומותחים, ושיבח את בהירות וצלילות איכות הווידאו. אוון גלייברמן מהמגזין וראייטי שיבח את קטעי הווידאו וציין כי הם מרהיבים. מבקרים רבים השוו את סרט זה לסרט הביוגרפי האדם הראשון של דמיאן שאזל. גלן קני מהניו יורק טיימס ציין כי הסרט מעורר השתאות וכתב "למרות שאנו יודעים את תוצאתה של המשימה, הסרט מייצר מתח ודריכות". מאט זולר סייץ מהאתר RogerEbert.com נתן לסרט ציון של 4 מתוך 4 כוכבים וטען כי הסרט הוא "זריקת אדרנלין של פלא וכישרון... סרטים כאלו מתוכננים וממומשים הם כל כך נדירים שכאשר הם מגיעים, הם גורמים לרוב הסרטים הטובים האחרים להיראות תת-הישגיים. כל מידע שאתם שואבים במהלך הצפייה בסרט הוא משני ביחס לחוויה הפנימית אשר היא הצפייה וההאזנה לסרט".
בסוף השבוע הראשון ליציאתו לאקרנים, גרף הסרט 1.6 מיליון דולר מ-120 בתי קולנוע ודורג במקום ה-15 בהכנסות באותו השבוע. בסוף השבוע השני ליציאתו, גרף הסרט 1.3 מיליון דולר נוספים מ-405 בתי קולנוע ודורג במקום ה-10 בהכנסות. נכון ליוני 2019, גרף הסרט 8.8 מיליון דולר בצפון אמריקה.
בפרדס ליד השוקת
בפרדס ליד השוקת הוא פזמון שכתב יורם טהרלב, הלחינה נורית הירש וביצע יהורם גאון. השיר יצא לאור בשנת 1983.
רקע.
השיר נכלל באלבום "אמצע הדרך" שיצא לאור בשנת 1984. הוא הוצע תחילה על די גברי מזור לירדנה ארזי, אך זו לא רצתה להקליטו במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת התשמ"ד (1984) של רשת ג' ובמצעד של גלי צה"ל הגיע השיר למקום השני.
השיר מדבר על הפרדס, שהיה בעבר מקום מפגש עבור זוגות אוהבים.
פולימורפיזם (מדע החומרים)
בגאולוגיה או בהנדסת החומרים, פולימורפיזם מציין את יכולתו של חומר להתקיים בצורות גבישיות שונות, כאשר הוא לא משנה את הרכבו הכימי. למשל, לקלציט מבנה גבישי טריגונלי, אבל קיים לה פולימורף בשם ארגוניט שצורתו הגבישית היא אורתורומבית.
דוגמה נוספת היא גביש הקווארץ, שיש לו מספר פולימורפים כמו טרידימיט וקריסטובליט.
מדעי כדור הארץ מונים מספר סיבות למציאות הפולימורפים. הסיבה השכיחה היא יציבותו של הפולימורף בתנאים המאפיינים את מעמקי כדור הארץ, כמו לחץ גבוה וטמפרטורה גבוהה. כאשר מתרחש אירוע, שמשנה בצורה קיצונית את תנאי הסביבה של הגביש הפולימורפי, אין די זמן לפולימורף לעבור למצב הגבישי השכיח, והוא שומר על צורתו המקורית.
מקור השם הוא פולי - הרבה, מורף – צורה, כלומר ריבוי צורות.
אלעד רצון
אֶלְעָד רָצוֹן (נולד בשנת 1974) הוא דיפלומט ישראלי, מנהל יחידת המחקר והפיתוח לדיפלומטיה דיגיטלית של משרד החוץ הישראלי. קודם לכן היה סגן שגריר ישראל בחוף השנהב ומנהל יחסי הציבור בשגרירות ישראל בפריז.
ביוגרפיה.
רצון נולד בהוד השרון לדני רצון, יליד הארץ ממוצא תימני ולאם רחל רצון, ילידת הארץ ממוצא מרוקאי. את תקופת התיכון העביר רצון במושבת האומנויות במצפה רמון. באוגוסט 1993 הוא התגייס לצה"ל, שירת ביחידה של מפקדת כוחות האוויר המיוחדים, סיים קורס קצינים ובשנת 1997, אחר 4 שנות שירות, השתחרר בדרגת סגן. עם שחרורו מצה"ל עבד בשנים 1997 עד 1999 כמנהל פרויקט לפיתוח תוכנות לניהול מצבי חירום עבור חברת החשמל.
בין ספטמבר 2002 ליוני 2005 השלים רצון תארים ראשונים במדעי המדינה וכלכלה באוניברסיטת קרלטון באוטווה, בירת קנדה. עם סיום לימודיו עבר התמחות במכון מחקר פוליטי מוביל בארצות הברית במהלך שנת 2006.
באוקטובר 2006 שב לישראל לאחר שמונה שנות היעדרות והתמנה לסמנכ"ל חברת ניוטון חיפוש פטנטים בע"מ, המתמחה בכריית מידע ממאגרי מידע של קניין רוחני ופטנטים. באוגוסט 2007 מונה רצון למנכ"ל חברת Patentest, חברת הבת של ניוטון חיפוש פטנטים בארצות הברית.
קריירה דיפלומטית.
סגן השגריר - שגרירות ישראל בחוף השנהב.
בדצמבר 2008 התקבל רצון לקורס הצוערים של משרד החוץ. בינואר 2010 הוא מונה לסגן השגריר (Deputy Chief of Mission) של חוף השנהב, מינוי שהסתיים בטרם עת, עקב מלחמת האזרחים השנייה בחוף השנהב שהסלימה במרץ 2011. בראיון שהעניק לידיעות אחרונות ב־14 בינואר 2011, שבועות ספורים לפני ההסלמה בקרבות, הסביר רצון כי "הפעילות הכלכלית של השגרירות הגיעה לעצירה כמעט מוחלטת, אך מצד שני הדאגה עברה לאבטחת שלומם של קהילת הישראלים הקטנה שנותרה.".
ב־9 באפריל 2011, יומיים לפני המעצר של נשיא חוף השנהב המודח לורן גבאגבו, שסימן את סופה של המלחמה, רצון, יחד עם שלושת הדיפלומטים שנותרו במדינה, פונו על ידי יחידה ירדנית שפעלה תחת כוח UNOCI של האו"ם לחוף השנהב.
מנהל יחסי הציבור - שגרירות ישראל בפריז.
בעקבות סגירתה הזמנית של שגרירות ישראל בחוף השנהב, מונה רצון באפריל 2011 למנהל יחסי הציבור של שגרירות ישראל בפריז, הוא שימש בתפקיד זה עד 2015.
בראיון שנערך בסוף שליחותו בצרפת, מצטט רצון את פיגועי הירי בדרום צרפת ב־19 במרץ 2012, כאירוע מרכזי שעיצב את שליחותו. כתבת תחקיר בעיתון Times of Israel מ-30 במאי 2013 מצטטת את רצון באמרו כי רצח שני הילדים וההורה בבית הספר היהודי "אוצר התורה" בעיר טולוז, שבוצעו על ידי צעיר צרפתי מוסלמי ממוצא אלג'יראי, מוחמד מראח, הניע אותו למקד את עבודתו בדיאלוג בין-דתי, בעיקר בין הקהילה המוסלמית בצרפת לבין מדינת ישראל.