מסכת זו מכונה גם בשם ש"ס קטן, כיוון שנידונים בה אגב העיון בהתחייבויות הכספיות בין בני הזוג עניינים רבים מהתלמוד כולו (כפי שציין ה"ברכי יוסף" על יורה דעה סימן רמ"ו), ובהם סוגיות יסודיות כגון חזקה, רוב, טענת מיגו טענת ברי ושמא ועוד נושאים רבים המהווים את יסודות המשפט העברי.
בתלמוד בבלי יש למסכת זו 111 דפים.
מיקומה של המסכת בסדר נשים.
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, הטעם שמסכת זו מופיעה מיד אחרי מסכת יבמות הוא על מנת שלא להבדיל בין שתי מסכתות שעניינן אחד - מעשה הביאה.
פרקי המסכת.
בסך הכל יש במסכת 111 משניות.
מסכת נזיר
מַסֶּכֶת נָזִיר, הנקראת גם מַסֶּכֶת נְזִירוּת, היא המסכת הרביעית בסדר נשים, הסדר השלישי בשישה סדרי משנה. במסכת תשעה פרקים, והיא עוסקת בדיני הנזירות וקבלתה. בין דיני הנזירות שהמסכת עוסקת בהם הם משך תקופת הנזירות, ההגבלות החלות על הנזיר ומה יש לעשות אם הנזיר עבר על ההגבלות שנטל על עצמו לקיימן. בתלמוד על מסכת זו יש, בנוסף לכך, פירוט על גדרי טומאה.
בתלמוד בבלי יש למסכת זו 65 דפים.
לפי חלוקת הדפים בדפוס וילנא המוכר ביותר בימינו, במסכת זו נמצא העמוד היחיד שבו לא מודפסת הגמרא אלא רק תוספות.
מיקומה של המסכת בסדר נשים.
מסכת נזיר נכללת בסדר נשים אף על פי שאינה עוסקת בדיני אישות. התלמוד הבבלי, מבאר שמסכת זו נמצאת בסדר נשים כיוון שיש לסמוך אותה למסכת נדרים, מפני שהנזירות היא מקרה פרטי של נדר (וכך גם מבואר בהקדמת המשנה להרמב"ם). אחת הדוגמאות לכך היא שכשאשה נודרת בנזיר, יכול הבעל להפר את נדרה.
מסכת נדרים נמצאת בסדר נשים משום שיש הלכות ייחודיות לנשים בענייני נדרים.
פרקי המסכת.
בסך הכל יש במסכת 60 משניות.
מסכת סוטה
מַסֶּכֶת סוֹטָה (או שׂוֹטָה) היא המסכת החמישית בסדר נשים, שהוא הסדר השלישי במשנה. בתלמוד הירושלמי מסכת זו היא האחרונה מסדר נשים. במסכת זו תשעה פרקים ובתלמוד הבבלי יש במסכת זו 48 דפים. בקרב חסידי חב"ד נהוג ללמוד מסכת זו בימי ספירת העומר, דף אחד ביום.
רקע.
עיקר המסכת עוסקת בדיני סוטה. סוטה היא אישה שבעלה חושד בה כי בגדה בו עם גבר מסוים. התהליך מתחיל בקינוי וסתירה. ה'קינוי' הוא התראה שהתרה בה בעלה לבל תיסתר עם גבר זה, ותנאי ה'סתירה' מתקיים על סמך עדות או טענה שנסתרה עם אותו הגבר למשך זמן מסוים, אך לא ידוע כי בגדה בפועל. דיני הסוטה הבסיסיים מפורטים בתורה, בספר במדבר פרק ה'. עיקר הדין הוא כזה: כיוון שאין שני עדים הדרושים להוכחת הבגידה, עורכים לה בדיקה מיוחדת. משקים אותה "מים מרים מאררים", שהם "מים קדושים", קומץ עפר מהמקדש ודיו של מחיקת מגילה מיוחדת שכתובים בה מספר פסוקים מפרשת הסוטה שבספר במדבר. אם האישה לא בגדה, נאמר בתורה, שהיא תקבל שכר רב ותזכה להרות, אך אם בגדה, ירכה נופלת ובטנה מתנפחת. על פי הדין אין חובה על האישה לשתות את המים, אך אם היא מסרבת, עליה להתגרש מבעלה מבלי שתקבל את הכסף הנקוב בכתובה שלה.
לפני שבעלה דורש לבדוק אותה כסוטה, עליו להיות נקי מכל עוון.
מיקומה של המסכת בסדר נשים.
הגמרא מציינת כי מיקומה של המסכת אחרי מסכת נזיר הוא על בסיס ברייתא שבה אומר רבי: "למה נסמכה פרשת נזיר שבתורה לפרשת סוטה? לומר לך שכל הרואה סוטה בקלקולה ידיר עצמו מן היין". על קביעה זו מקשה הגמרא שבתורה ממוקמת פרשת סוטה לפני פרשת נזיר, וכי למה לא הוקדמה המסכת לפני מסכת נזיר? ועונה שמכיוון שבמסכת כתובות בפרק המדיר, נשנו הלכות נדרים, עבר עורך המשנה להלכות נדרים במסכת נדרים, ומהם להלכות נזירות שדומים לנדרים במהותם.
הרמב"ם מציין גם בהקדמתו למשנה כי על המסכת היה להימצא אחרי מסכת גיטין "שעניינה מעניין הגירושין, שהסוטה כשתזנה – יש לכוף האיש והאשה על הגירושין".
פרקי המסכת.
בסך הכל יש במסכת 67 משניות.
תוכן המסכת.
במשנה.
ששת הפרקים הראשונים עוסקים בדיני סוטה (כלומר אישה הנחשדת בזנות תחת בעלה). הפרק השביעי דן בהלכות בהם יש לומר נוסח מסוים (כמו פרשת סוטה), ובשאלה האם הנוסח צריך להיאמר דווקא בלשון הקודש או מותר לאומרו בכל לשון. הפרק השמיני דן בהלכות מלחמה והתשיעי בהלכות עגלה ערופה.
פנתנייקוס (כדורגל)
מסכת עדיות
מַסֶּכֶת עֵדֻיּוֹת (נקראת גם 'בחירתא' או 'מסכת בחירתא') היא המסכת השביעית בסדר נזיקין במשנה. במסכת זו שמונה פרקים.
מסכת זו שונה מכל המסכתות האחרות במשנה מכיוון שהיא אינה עוסקת בנושא מרכזי אחד, אלא מובאות בה הלכות בעניינים שונים.
מסכת עדויות נערכה וסודרה על ידי החכמים ב'כרם ביבנה' - בזמן שהסנהדרין שכנה ביבנה לאחר חורבן בית המקדש השני. גם סידור המשניות בתוך המסכת אינו לפי עניין או תוכן, אלא לפי שמות התנאים ששנו אותן או העידו עליהן.
במסכת זו נמצאות כמה הלכות יסודיות וחשובות שנמסרו על ידי תלמידים מפי רבותיהם.
לפי הגמרא כל המסכת נשנתה ביום שמינו את רבי אלעזר בן עזריה לנשיא במקום רבן גמליאל. למעשה, כל מקום שנאמר במשנה "בו ביום", פירושו: ביום שמינו את רבי אלעזר בן עזריה לנשיא בישיבה ביבנה. כל זמן שרבן גמליאל היה הנשיא, הוא היה מכריז ואומר: , וכשנתמנה רבי אלעזר בן עזריה לנשיא, ניתנה רשות לכל התלמידים להיכנס לבית המדרש, ומתוך שרבו התלמידים, רב החידוד והפלפול, ולא הייתה הלכה תלויה בספק בבית המדרש.
למסכת עדויות יש תוספתא, אך אין לה תלמוד ירושלמי או בבלי.
רבי שלמה סיריליו ערך מעין גמרא על מסכת עדויות, שלוקטה מסוגיות שונות בבבלי ובירושלמי הנוגעות למסכת זו. ה"גמרא" בשלמותה יצאה לאור לראשונה בשנת תשע"ד על ידי מכון אהבת שלום בעריכת הרב בצלאל דבליצקי.
מיקומה של המסכת בסדר נזיקין.
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה לאחר שהסתיים הדיון על הדינים (במסכת נזיקין), הדיינים (במסכת סנהדרין) וכל מה שבסמכות הדיינים (גזירת מלקות ואכיפת שבועות) הגיע העת לעסוק בעדויות. וזאת מכיוון שרוב המסכת עוסקת בעדויות על הלכות, שהעידו עליהן אנשים ברורים נאמנים, ושעדותם ראוי לסמוך עליה. ושלב העדויות הוא אחד משלבי הדין. והטעם שמסכת זו נשנתה אחר מסכת שבועות הוא שבמסכת שבועות יש צורך בכל משפט (על מנת לאמת את העדויות), ו"ועדויות הם הודעת הדברים שהעידו בם לפני השופטים בעתים ידועים, וקיבלו אותם מהם".
פרקי המסכת.
בסה"כ יש במסכת כ- 74 משניות.
פרשני המסכת.
בין הפרשנים שכתבו פירוש למסכת זו נמנים הרמב"ם, הראב"ד, תוספות ר"ש משאנץ ר' עובדיה מברטנורא, ר' פנחס קהתי ועוד.
מסכת עבודה זרה
מַסֶּכֶת עֲבוֹדָה זָרָה (ידועה גם בשמות: עבודת גילולים, עכו"ם) היא המסכת השמינית בסדר נזיקין, שהוא הסדר הרביעי במשנה. במסכת זו חמישה פרקים אשר עוסקים בהלכות הרחקה מגויים ובאיסור עבודה זרה (בפועל). כמו כן עוסקת המסכת ביסודות איסור והיתר על כן היא נקראת בפי האחרונים "כלל גדול" (ברכי יוסף יורה דעה סימן רמו).
בתלמוד בבלי יש למסכת זו 75 דפים.
מיקומה של המסכת בסדר נזיקין.
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, בנוסף על הדינים והעונשים, על השופט להתמצא היטב אף בענייני עכו"ם. וטעם זה הוא על מנת שיהיה פתח לדיין לזכות את העובד עכו"ם בשוגג ממיתה "כי כל מי שיעבוד לכוכב שבתאי בעבודת כוכב נוגה, או יתפלל לכוכב צדק בתפילת מאדים, אינו חייב מיתה, כמו שבאה הקבלה הברורה" (המפורשת בתלמוד).
והטעם שמסכת זו היא בין האחרונות בסדר הוא שעניין עכו"ם הוא עניין נדיר - "באחד מני אלף, לימים רחוקים".
פרקי המסכת.
בסה"כ יש במסכת 50 משניות.
מסכת הוריות
מַסֶּכֶת הוֹרָיוֹת היא המסכת העשירית והאחרונה בסדר נזיקין, שהוא הסדר הרביעי במשנה. במסכת זו שלושה פרקים אשר עוסקים בדיני הוראת שוגג שהורו בית דין (דהיינו שטעו בדין והורו הפוך מדעת התורה), וכן בדיני כהן גדול או מלך שחטאו בשגגה. מסכת זו בתלמוד בבלי היא הקצרה ביותר מבין המסכתות בהן יש גמרא על כל המסכת, והיא כוללת 13 דפים בלבד.
מיקומה של המסכת בסדר נזיקין.
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, כאשר נשלם העיסוק בדינים ובדיינים, עברה המשנה לעסוק בשגיאותיהם. "כי כל מי שיש בו טבע בשר ודם, אי אפשר שלא יטעה ויחטא. ולפיכך סידר הוריות אחר אבות".
פרקי המסכת.
בסה"כ יש במסכת 20 משניות.
מפרשי המסכת.
פירושי ראשונים.
רוב הראשונים לא כתבו על מסכת זו, להלן מנויים כל הראשונים שכתבו על המסכת:
נאצריזם
הנאצריזם הוא מכלול התפיסות, קווי המדיניות והמוסדות שהנהיג גמאל עבד אל נאצר בתקופת שלטונו במגמה להנהיג תמורה מקיפה. הנאצריזם רצה לחולל מהפכה, ולמהפכה זו פנים רבות:
לאומית – חותרת לעצמאות מצרים.
ערבית – חותרת לאחדות העמים הערביים.
חברתית – חותרת לביטול ההבדלים בין המעמדות.
כלכלית – חותרת לפיתוח מהיר ולהבאת רווחה להמונים.
פוליטית – חותרת לכינון דמוקרטיה של השתתפות המונית נרחבת.
מטרות הנאצריזם.
הנאצריזם הסעיר את נפשותיהם של מיליוני אנשים ברחבי ארצות ערב, במשך תקופה ארוכה הוא היה הכוח העיקרי שפעל ביחסים הבין ערביים, ואילץ את הכוחות האחרים להגדיר את עצמם על פי אמות המידה שלו. הנאצריזם חולל תמורה עמוקה בתדמיתה של מצרים, הוא העניק לערבים את התחושה שהם נוטלים לידיהם את גורלם, והם החלו לעצב את ההיסטוריה של עצמם.