השפות הפינו-אוּגְריות הן קבוצה של שפות המדוברות בצפון-מזרח אירופה ובצפון-מערב אסיה. השפות המוכרות ביותר במשפחה הזאת הן הונגרית ופינית ועל שמן נקראת המשפחה כולה. הונגרית ופינית כשלעצמן נמצאות בשני ענפים שונים של המשפחה, והן רחוקות למדי זו מזו, אם כי יש הסכמה בקרב הבלשנים בדבר מוצאן המשותף. ההערכה היא שהעמים הדוברים שפות פינו-אוגריות חדרו לאירופה והתיישבו בה בתקופה מאוחרת. בעבר רווחה דעה שדוברי השפות האלה הם צאצאי ההונים שפלשו לאירופה במאות הרביעית והחמישית לספירה, אולם דעה זו כבר איננה מקובלת.
יש חוקרים המקשרים את השפות הפינו-אוגריות למשפחת שפות גדולה יותר המכונה משפחת השפות האוראליות. התאוריה הזו גורסת כי לשפות האוראליות, ולשפות הפינו-אוגריות בתוכה, יש מוצא משותף עם משפחות כגון משפחת השפות הטורקיות, משפחת השפות המונגוליות, משפחת השפות הטונגוסיות ועוד. המשפחה הגדולה מכונה משפחת השפות אוראל-אלטאיות. התאוריה הזאת על כל סעיפיה שנויה במחלוקת בקרב העוסקים בבלשנות היסטורית, והיא נחשבת כיום בגדר הצעה ולא בגדר תאוריה מוכחת.
השפות המוכרות ביותר במשפחה הפינו-אוגרית הן:
לצדן, קיימות שפות פינו-אוגריות רבות נוספות, כגון מורדובית, ננץ, קומי ועוד, המדוברות ברפובליקות ובחבלים אוטונומיים שונים בפדרציה הרוסית, בעיקר באזור נהר הוולגה, האוקיינוס הארקטי, הרי אורל ומערב סיביר.
1967 במדע
כפר אונו
כפר אונו היה ישוב יהודי ששכן בבקעת אונו שבנפת יפו, אשר הוקם בשנת 1939 על אדמות שנרכשו מן הכפרים הערבים כפר עאנה ואל-ח'ירייה, ומנה כ-40 משפחות (למעלה מ-200 תושבים).
ב-1950 עקב עליית היהודים ששהו בגולה, רבים מהם עברו לגור בכפר או בשאר יישובי הבקעה וכך גדלה אוכלוסיית הכפר.
באותה שנה הצטרף הכפר למועצה אזורית קריית אונו (לימים שטחי המועצה האזורית אפעל שפורקה בשלהי 2007) ולאחר מכן לבקשת התושבים (1954), החליטו להפריד את הכפר מהמועצה, וכך הכפר הפך למועצה מקומית בשם קריית אונו. בין המתיישבים הראשונים בכפר, הייתה משפחתו של מיכאל וולך שבתו היא המשוררת יונה וולך. על שמו של וולך קרוי כיום רחובו הראשי של הכפר דאז, המצוי כיום בצפון קריית אונו.
בשנת 1992 הוכרזה המועצה כעיר.
שפות אוראל-אלטאיות
1968 במדע
שמורת דן
צ'ארלי מינגוס
כנס חובבים
כנס חובבים (באנגלית: Fan convention, ובקיצור con) הוא כנס שבו חובבים של סדרת טלוויזיה, קומיקס, שחקן, מדע בדיוני, אנימה (ייתכנו תחומים נוספים) מתאספים ביחד על מנת לפגוש באופן ישיר אנשים מפורסמים הקשורים לנושא הכנס (הכנס יכול להיות גם למטרות קהילתיות).
שחקנים נותנים לעיתים קרובות חתימות למשתתפים, לעיתים בחינם ולפעמים תמורת תשלום, וכאשר מדובר במוזיקאים ייתכן שהם יערכו הופעה קצרה על מנת לשעשע את הצופים. כינוסים מסוג זה הם יקרים באופן יחסי, והכנס מאובטח על מנת למנוע את הטרדת הכוכבים על ידי מעריצים אובססיביים (מאפיינים אלה לא נפוצים בכינוסי מדע בדיוני, המיועדים ברובם למדע בדיוני כסוגה ספרותית, ולא לכיוון של מדיה חזותית, ובחלק מהמקרים לא כוללים הופעה של דמויות מפורסמות מהתחום).
כינוסי מדע בדיוני וכינוסי אנימה הם סוגים פופולריים מאוד של כינוסי חובבים. כינוסים אלה הם המקור לסטריאוטיפ שחובבים נוטים להתלבש כמו הדמויות האהובות עליהם. משתתפי הכנס עשויים להרחיק לכת ואף לדבר בשפות בדיוניות הקשורות לנושא הכנס.
לדוגמה: סדרות מסע בין כוכבים השונות זוכות לאוהדים רבים ברחבי העולם, המכונים "טרקרים", ובכינוסים בנושא זה משתתפים רבים מתלבשים באופן זהה לדמויות המוכרות מהסדרה (לדוגמה: קציני פדרציית הכוכבים המאוחדת וחייזרים שונים כגון הקלינגונים).
בישראל מאורגנים מדי שנה כנסים בנושא מדע בדיוני ופנטסיה כדוגמת פסטיבל אייקון, כנסים בנושא משחקי תפקידים, כמו כנס ביגור, ואף כנסים בנושא אנימה ומאנגה. אחד הכנסים הידועים ביותר בחו"ל הוא קומיק-קון. דוגמה נוספת לכנס חובבים הוא "בוט-קון", שעוסק בזיכיון הרובוטריקים.
כנס
כֶּנֶס (וגם כינוס, קונגרס, ועידה) הוא מפגש, בן שעות אחדות או ימים מעטים, המוקדש לנושא מסוים. במהלך הכנס ניתנות הרצאות בנושא הכנס, ומתקיימים מפגשים אישיים בין משתתפי הכנס. לעיתים כולל הכנס גם חלק בידורי וכיבוד קל.
מאפייני הכנס.
כנסים מתקיימים פעמים רבות בעולם האקדמי, בעולם העסקי ובתחומים נוספים.
כנסים רבים מתקיימים בתדירות קבועה, למשל אחת לשנה, וכן מאורגנים כנסים חד-פעמיים.
ההרצאות הניתנות בכנס הן משני סוגים:
ההרצאות ניתנות לעיתים באולם המליאה, כלומר פונות אל כל משתתפי הכנס, ולעיתים בכמה מסלולים מקבילים, כך שכל משתתף נדרש לבחור את ההרצאה שבה ישתתף, מבין הרצאות אחדות הניתנות באותה עת.
בין הכנסים יש כנסים מקומיים, כאלה הפונים לקהל משתתפים המתגורר במדינה מסוימת או באזור מסוים, וכנסים בינלאומיים, הפונים למשתתפים ממדינות רבות. גם בכנסים מקומיים משתתפים לעיתים מרצים מחו"ל.
כנסים מתקיימים בדרך כלל במקומות הבאים:
למספר המשתתפים בכנס טווח רחב מאוד, החל מעשרות משתתפים בכנס העוסק בנושא הדורש מומחיות ספציפית, וכלה באלפי משתתפים (ואף עשרות אלפים) בכנס בעל מוניטין רב הפונה לקהל רחב מאוד.
טכנולוגיית האינטרנט מאפשרת השתתפות בכנס ללא נוכחות פיזית בו, באמצעות צפייה בשידורים, ישירים או מוקלטים, של הרצאות הכנס. לעיתים מאורגן כנס וירטואלי, שבו אין התכנסות פיזית, אלא התכנסות בשעה שנקבעה מראש באתר אינטרנט שבו ניתן, באמצעות תוכנה מתאימה, לא רק לצפות בהרצאה, אלא אף לשאול שאלות ולהעיר הערות, כמעט כמו בכנס ממשי.
ארגון הכנס.
כנס, ובפרט כנס רב משתתפים, מצריך ארגון זמן רב מראש. בארגון הכנס נכללים:
כנסים ידידותיים לסביבה.
ע"פ המשרד האמריקני לאיכות הסביבה תעשיית הכנסים, אירועים ותערוכות היא במקום השני בכמות הפסולת שהיא מיצרת אחרי תעשיית הבנייה. תשומת לב והעניין בשמירת הסביבה מניעים את מארגני הכנסים ומרכזי הכנסים להתאים עצמם לסטנדרטים חדשים.
תשבץ קו
תשבץ קו הוא תשבץ בו ההפרדות בין המילים מסומנות בקווים מעובים, במקום המשבצות השחורות המקובלות בתשבץ הקלאסי.
מסגרות של תשבצי קו מאפשרות ניצול טוב יותר של שטח המסגרת, כי כל המשבצות מארחות אותיות ואין צורך להקציב חלק מהמשבצות לאירוח נקודות שחורות, כמו בתשבץ הקלאסי. מחברי תשבצים יכולים ליצור תשבצי קו ללא אותיות סגורות (כמו בדוגמאות המוצגות כאן, בצד שמאל), תשבצים בהם כל אות משתתפת בהרכבן של שתי מילים, אחת במאוזן ואחת במאונך - בתשבץ קלאסי אין אפשרות כזאת ותמיד יהיו אותיות סגורות שמשתתפות רק בהרכבה של מילה אחת.
תשבץ קו קל לפתרון מתשבץ קלאסי בעל הגדרות באותה רמת קושי, משום שפתרון של הגדרה מסוימת מסייע לפתרונן של הגדרות רבות יותר המצטלבות עם פתרון זה.
מסגרות של תשבצי קו יכולות לשמש לצורך יצירת כל סוגי התשבצים הבנויים על מסגרות של תשבצים קלאסיים, כמו: תשבץ מוצפן, תשבץ לבן, תשבץ להרכבה, תשבץ היגיון, תשבץ הקשרים, תשבץ מספרים, תשבץ מפוצל ועוד.
אדוארד וייץ
אדוארד וייץ (נולד ב-16 באפריל 1946), הוא מרים משקולות ישראלי בעבר. אלוף אסיה (בנגקוק 1976) וחמישי במשחקים האולימפיים (מונטריאול 1976).
ביוגרפיה.
וייץ נולד וגדל בברית המועצות. הוא עלה לישראל בשנת 1975.
באליפות אסיה בהרמת משקולות שנערכה בבנגקוק 1976 זכה וייץ בשתי מדליות זהב בדחיקה ובקרב 2. בהנפה הוא סיים רביעי בשיא ישראלי חדש של 115 ק"ג בתוצאה זהה לזוכה מדליית הארד שמשקלו היה נמוך יותר.
באולימפיאדת מונטריאול (1976) סיים וייץ במקום חמישי בהרמת משקולות בתחרות למשקל עד 60 ק"ג בתוצאה של 262.5 ק"ג (בהנפה - 110.0 ק"ג מקום שמיני ובדחיקה - 152.5 ק"ג מקום שלישי). הישגו באולימפיאדה היה באותה עת ההישג האולימפי הטוב ביותר לו זכה ספורטאי ישראלי. בשל חוסר הפופולריות של ענף הרמת המשקולות נותר ההישג בלתי ידוע יחסית, והיה בצלו של הישגה של האצנית אסתר רוט-שחמורוב, שהגיעה למקום השישי בריצת 100 מטר משוכות באותה אולימפיאדה. לאחר האולימפיאדה שב וייץ לישראל לקורס למורים לחינוך גופני במכון וינגייט והתלונן על התנאים הקשים שלו בישראל. בין השאר בעקבות מפגש עם ויקטור זילברמן בקנדה הודיע שבכוונתו לעבור לקנדה אחרי אליפות העולם בשנת 1977.
בעקבות החלטת הממשלה להצטרף לחרם שהוטל על אולימפיאדת מוסקבה, התדרדר מצבו של וייץ. הוא ניסה לייצג את קנדה, אך הדבר לא הותר לו. הוא השתקע בקנדה ואחרי מספר חודשים חזר לישראל. בשנת 1986 היה מעורב בניסיון שוד, ונמלט לשוודיה. ממשלת שוודיה הסגירה אותו לישראל בשנת 1989, הורשע בשוד מזוין ונדון לחמש שנות מאסר. כשהשתחרר עזב וייץ את הארץ וירד לקנדה.
ברלין האופטבאנהוף
שרות הביטחון הכללי
נפת יפו
נפת יפו (באנגלית: Sub-district of Jaffa) הייתה נפה במחוז לוד בימי המנדט הבריטי בארץ ישראל על שם העיר יפו.
לפי סקר הכפרים שערכו שלטונות המנדט בשנת 1945 התגוררו בשטח הנפה כ-373,800 בני אדם. רוב התושבים היו יהודים ומיעוטם ערבים. באוכלוסייה הערבית היה רוב מוסלמי, ומיעוט של ערבים-נוצרים.
לפי תוכנית החלוקה יועד שטח הנפה להיות חלק מן המדינה היהודית, למעט העיר יפו, שעתידה הייתה להישאר כמובלעת ערבית בתוך המדינה היהודית וכנמל של המדינה הערבית.
לאחר מלחמת העצמאות חולק שטח הנפה בין מחוז תל אביב ומחוז המרכז של מדינת ישראל.
אוכלוסייה.
לפי סקר הכפרים שערכו רשויות המנדט בשנת 1945 היה סך האוכלוסייה בנפה 373,800 בני אדם והתפלגותה כדלקמן: