בשנת 2013 רכש את פעילות אתר allmag ואת המגזינים בקבוצת מוטו תקשורת, ביניהם מסע אחר, נישה וגלילאו וביוני 2014 רכש את מגזין "את".
בשנת 2017 שימש כמוציא לאור של העיתון "גלובס" במשך מספר חודשים.
סיגלר היה נשוי במשך 6 שנים לזמרת אפרת גוש ולזוג, ילד. ביוני 2020 הם נפרדו.
תשתיות מוכוונות שירותים
דניאל פרוסטיץ
הרב דניאל פרוסטיץ (תקי"ט, 1759 – ו' באדר תר"ו, 1846) היה ראב"ד בעיר פרשבורג בתקופת החת"ם סופר, במשך חמישים שנה.
ביוגרפיה.
נולד לבנימין וואלף ושרל פרוסטיץ בעיר טוביטשאוו ליד פרוסטיץ. הכתב סופר העיד עליו בשם אביו, החת"ם סופר, כי כבר בנעוריו היה מפורסם בגדלותו בתורה ובצדקותו. בסוף המאה ה-19 תקנ"ו התמנה לראב"ד בפרשבורג. היה מקורב מאוד לחת"ם סופר וסייע לו בהנהגת הקהילה בפרשבורג. היה בעל מעמד נכבד בקהילה היהודית בפרשבורג ומלבד תפקידו כראב"ד מסר שיעורי תורה בעיר. קהילות רבות הציעו לו לכהן בהן כרב, אולם הוא נשאר עד סוף ימיו בפרשבורג.
בשנת תקע"א (1811) הוציא לאור את ספרו של רבנו תם "ספר הישר".
בשנת תר"ו, שש שנים לאחר פטירת החת"ם סופר, נפטר הרב פרוסטיץ, בהיותו בן שמונים ושבע. בהלווייתו הספידו הכתב סופר, רבה של פרשבורג. נקבר בצמוד לקברו של החת"ם סופר בבית הקברות היהודי בפרשבורג. על מצבתו נכתבו התארים: "איש אלוהים, תפארת הדור, נזר החכמים, צדיק נשגב, סיני ועוקר הרים".
אגמי המלח של לרנקה
אגמי המלח של לרנקה (ביוונית: Αλυκή Λάρνακας, בטורקית: Larnaka Tuz Gölü) הם קבוצה של ארבעה אגמים מלוחים, השוכנים דרומית לעיר לרנקה בקפריסין, סמוך לחוף הים התיכון.
ארבעת האגמים הם אליקי, אורפאני, סורוס וספיירו.
מיקום וגאוגרפיה.
אגם אליקי שמשמעות שמו הוא "מלוח", הוא הגדול בין הארבעה, ושטחו 1.58 קמ"ר. שלושת האגמים האחרים, ששטחם הכולל קטן משלו, מחוברים ביניהם, ונמל התעופה הבינלאומי בלרנקה חוצץ בינם לבין אגם אליקי. עוד שוכנים בין האגמים מתקן טיהור שפכים המשרת את העיר ומאגר מים. לחופו המערבי של אגם אליקי שוכן המסגד העות'מאני האלה סולטאן טקה, הנחשב לפי המסורת למקום קברה של אום חראם, המינקת של הנביא מוחמד. מצפון ומדרום לאגם הוכשרו שני פארקים קטנים - פארק אגם המלח בפאתי העיר לרנקה ופארק טקה הסמוך לנמל התעופה. שטח כל האגמים הוא 2.2 קמ"ר, ועומקם הממוצע הוא כמטר. האגמים הם הגדולים בקפריסין לאחר אגם המלח של לימסול, והם שוכנים בליבה של צמחיית הלופיטים.
האגמים נוצרו כתוצאה מכך שמי המלח מחלחלים אל הקרקע החלולה בין הים והסלע. לפי האגדה הנוצרית הם נוצרו כתוצאה מקללה שהטיל לזרוס, לאחר שבקשתו מאישה מקומית כי תיתן לו אוכל ושתייה נענתה בסירוב. לפי האגדה ענה לה לזרוס "מי יתן וכרמיך יתייבשו ויהיו לעד לאגם מלח". במהלך עונת החורף האגמים מתמלאים במים ובקיץ הם מתייבשים ונסוגים, וחושפים שכבת מלח ואבק המצטברים על הקרקע.
חשיבות ומאפיינים.
האגמים נחשבים לאחד מאתרי הקרקע הלחה (Wetland) החשובים באי, והם הוכרזו כאתר לשימור לפי אמנת ראמסאר (Ramsar Convention) העוסקת בשימור אתרי קרקע לחה; במסגרת נטורה 2000, הרשת האקולוגית של האיחוד האירופי; לפי אמנת ברצלונה מ-1975; וכן הם מוגדרים כ"אזור עופות חשוב" (Important Bird Area - IBA).
האגם משמש כביתם של 85 מיני עופות ימיים, שמספרם מוערך בעשרות אלפי פרטים. עם המינים המצויים במקום נמנים העגור האפור, שחף האגמים והסיקסק. עוד משמשים האגמים כתחנה חשובה בנתיבי נדידת העופות, ובהם גם פלמינגו שחלקם לפחות אף עושים במקום את עונת החורף.
בעבר שימש המלח שנאסף באגמים כמוצר ייצוא חשוב של האי, אך הענף הלך והתדלדל עד שפסק לחלוטין ב-1986.
אח&quot;מ
שאול אשר
שאול בן אנשיל יפה, שנודע כשאול אשר (בגרמנית: Saul Ascher; 8 בדצמבר 1767 – 6 בפברואר 1822) היה כותב, פילוסוף ומתרגם, איש השכלת ברלין.
בקרב יהודי גרמניה בני תקופתו, היה שאול אשר נציגם המובהק והמוצהר של שוחרי המודרניזציה לא רק במובן החברתי והאזרחי, אלא גם במובן התרבותי והדתי - בקריאתו להמשיך את מפעלו ההגותי ההומניסטי והליברלי של ברוך שפינוזה ולשחרר לא רק את היהודים אלא גם את היהדות עצמה מכבלי המורשת הרבנית.
קורות חיים.
אשר נולד בבירה הפרוסית למשפחה וותיקה בעיר. בתולדות ישראל הוא נתפרסם בעיקר בתגובותיו בעיתונות ובספרות הגרמנית הכללית בת התקופה בכתיבתו המגויסת למאבק להשגת שוויון זכויות ליהודים בגרמניה ובאירופה וכנגד סופרים ופובליציסטים אנטישמיים. הוא ראה את רעיונות תנועת הנאורות הגרמנית כהזדמנות לבניינה של המדינה על יסודות תרבותיים במקום לאומיים, וככזו יהיה בה מקום גם ליהודים כאזרחים שווים לגמרי. אשר היה מקושר היטב בחברה הגבוהה הגרמנית, בדגש על האליטה האינטלקטואלית. עם חבריו היהודיים באליטה זו ניתן למנות את שלמה מיימון ואת אדוארד גנז, לימים ממייסדי האגודה היהודית-גרמנית הראשונה לחכמת ישראל.
חיבורים נוספים פרי עטו.
כל החיבורים הרשומים כאן נכתבו בשפה הגרמנית
פעמה
פעמה (בלועזית: "Beat") הוא מונח מוזיקלי המתאר את יחידת הבסיס של הזמן ברוב סוגי המוזיקה והריקוד הקיימים. הפעמות הן הבסיס לקצב, ולרוב ההיבטים הקצביים של מוזיקה וריקוד. הפעמות הן מעין נקודות על ציר הזמן, הנמצאות במרחקי-זמן קבועים זו מזו (למשל חצי שנייה), בדומה לשנתות בסרגל. כל פעמה כוללת נקודה אחת שכזו, וכן את משך הזמן בינה לבין הפעמה הבאה.
במוזיקה ובריקוד קצבי, הפעמות נמשכות (נשמעות, נראות או מדומיינות) כל הזמן ברקע, והאירועים (צלילים, שקט, תנועות) מתחילים, נמשכים ונפסקים על גבי הרקע הזה ובהתאם לו. לכן ניתן לומר שהפעמות הן השלד הקצבי של המוזיקה ושל הריקוד. פעמה יכולה להיות מסומנת באמצעות אירוע קולי/ויזואלי כלשהו (התחלת/הפסקת צליל או תנועה) בדיוק בנקודת הזמן שלה ("על הפעמה"). אין צורך לסמן את כל הפעמות, כיוון שהמוח שואף להשלים את הפעמות החסרות כדי למצוא דפוס במוזיקה או בריקוד. אך כאשר מעט מדי פעמות מסומנות, המוח לא מצליח לאתר דפוס קבוע, והמוזיקה או הריקוד מאבדים את תחושת הקצב, ומקבלים תחושת זמן מעורפלת ו"מרחפת". ניתן לסמן את הפעמות גם באמצעות המכשיר מטרונום, שנועד למטרה זו.
משך הזמן הקבוע בין הפעמות נקרא מִפְעָם (טֶמְפּוֹ), והוא התורם החשוב ביותר לקביעת המהירות בה מתבצע הקטע המוזיקלי או הריקוד. מכיוון שהפעמות מהוות את השלד הקצבי של היצירה, כאשר מותחים או מצמצמים אותו (על ידי שינוי משך הזמן הקבוע בין הפעמות), נמתחת או מתקצרת יחד איתו היצירה כולה. יחידת המידה למפעם היא "פעמות לדקה", ומשמעותה היא שככל שהמפעם גבוה יותר, יהיו יותר פעמות בדקה אחת. כך למשל, במפעם של 60 (פעמות לדקה) נשמע פעמה אחת כל שנייה בדיוק; ובמפעם של 120 נשמע שתי פעמות כל שנייה, כלומר פעמה אחת כל חצי שנייה.
רוב סוגי המוזיקה והריקודים הקיימים מאופיינים קצבית על ידי רצף חוזר וקבוע של פעמות, המכיל פעמות מודגשות ולא מודגשות (נקראות גם חזקות וחלשות), המופיעות בסדר קבוע וחוזר, למשל: פעמה מודגשת, שתי פעמות לא מודגשות, וחוזר חלילה. סדר או דפוס קצבי זה יוצר את המשקל. כל חוליה בסיסית ברצף החוזר הזה נקראת תיבה. לרוב, הפעמה הראשונה בכל תיבה היא פעמה מודגשת, ולעיתים קרובות היא מסומנת בהתאם, באופן ברור יותר מהפעמות האחרות בתיבה. כאשר הפעמה הראשונה אינה מודגשת, נוצרת סינקופה.
בגלל ההיררכיה בין הפעמות, נוצר מצב בו אירוע מוזיקלי יחיד (צליל/תנועה/הפסקה) יכול להתרחש בשלושה סוגי עיתויים: על פעמה דגושה, על פעמה חלשה, והיכן-שהוא בין פעמות ("אוף-ביט"). לכל עיתוי כזה יש משמעות מוזיקלית שונה. למשל, כאשר צליל או רצף של צלילים מופיע לפני פעמה דגושה, נוצרת הרגשה של הקדמה וציפייה לפעמה הדגושה, ותופעה זו נקראת "קָדְמָה". כאשר צליל או רצף של צלילים מופיע בין פעמות, נוצרת הרגשה של ציפייה לפעמה דגושה, ואפקט זה משמש ליצירת תחושת התקדמות ותנועה במוזיקה.
מספור גזעי הכלבים על פי הפדרציה הבין-לאומית לכלבנות
מספור גזעי הכלבים על פי הפדרציה הבין-לאומית לכלבנות היא שיטת מספור ייחודית של גזעי הכלבים הנמצאת בשימושה של הפדרציה הבין-לאומית לכלבנות. לפי שיטה זו, כל גזע שהוכר על ידי הפדרציה, באופן קבוע או זמני, מקבל מספר סידורי. מספר סידורי זה מאפשר לאחר מכן את זיהויו של הגזע במדינות ובשפות שונות, בהן שם הגזע שונה, ומאפשר להבדיל בינו לבין גזעים אחרים בעלי שם דומה.
המספור.
גזעי הכלבים ממוספרים כדלקמן:
בויאן שראנוב
בויאן שראנוב (בסרבית: Бojaн Шapaнoв; נולד ב-22 בספטמבר 1987 בורשאץ שבסרביה) הוא כדורגלן סרבי המשחק בעמדת השוער בקבוצת לאמיה מליגת העל היוונית.
קריירה.
שראנוב התחיל את הקריירה שלו בקבוצת OFK בלגרד, ובתחילה הושאל למ'אצבה שבאק שבליגה השלישית של מערב סרביה, בה שיחק בשנים 2005 - 2007 ורשם 18 הופעות. בעונת הושאל לבז'אנייה הסרבית, בה רשם 2 הופעות בלבד. בהמשך הפך שראנוב לשוער השני של OFK בלגרד. רק בחלק השני של עונת , החל לשחק בשל פציעתו של השוער הראשון, ומאז הפך לשוער הראשון של הקבוצה. השוער המשיך לסייע לקבוצתו, והיווה חלק משמעותי בעונת , בה הקבוצה סיימה במקום השלישי אשר הוביל לליגה האירופאית. בעונת ספג 24 שערים ב-27 משחקים, אך למרות זאת נבחר לשחקן העונה בליגה הסרבית.