בשנת 2009 החלה חקירה של הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע (רמו"ט; כיום קרויה הרשות להגנת הפרטיות) במשרד המשפטים למקור ההדלפה, ובתחילה נטען מצד משרד הפנים שההדלפה נעשתה ככל הנראה על ידי אחת המפלגות, אשר קיבלה את פנקס הבוחרים לשם תהליך הבחירות. חקירת משרד המשפטים גילתה בסופו של דבר, שהמקור למידע הוא אכן מאגר מרשם האוכלוסין, ומאגר זה נגנב על ידי עובד מיקור חוץ של משרד הרווחה, אשר לקח את המידע לביתו, והתקין אותו במקום עבודתו החדש. בביתו של אותו עובד נמצאו מסמכים רגישים נוספים, אשר הבולט שבהם הוא פנקס האימוץ של מחוזות ירושלים ותל אביב. החקירה הובילה לחמישה חשודים נוספים, חלקם מתכנתי מחשבים, שהואשמו בעבירות פגיעה בפרטיות ועבירות נוספות בשל חלקם בהפיכת מרשם האוכלוסין של מדינת ישראל לתוכנה ידידותית לציבור.
במאי 2012 הוגש כתב אישום נגד שישה נאשמים בהעתקת המאגר של מרשם האוכלוסין והפצתו. נאשם אחד הורשע במסגרת עסקת טיעון ונגזרו עליו 5 חודשי עבודות שירות, מאסר על תנאי וקנס כספי של 50,000 ש"ח. על שני נאשמים נוספים שהורשעו בעסקת טיעון נגזרו עונשים דומים.
ב-30 בינואר 2014 הורשע במסגרת הסדר טיעון מאיר ליוור, שפרסם את תוכנת האגרון לציבור הרחב באמצעות האינטרנט, בעבירות של פגיעה בפרטיות ושיבוש מהלכי משפט. הוא נדון ל-18 חודשי מאסר. בפברואר 2014 הורשע בפרשה שלום ביליק, העובד שהעתיק את המאגר במשרד הרווחה ובכך החל את תהליך הפצתו. בספטמבר 2017 נגזרו על ביליק שנת מאסר בפועל, מאסר על-תנאי וקנס בסך 100 אלף ש"ח. בקשת רשות ערעור שלו לבית המשפט העליון נדחתה. בהחלטתו כתב השופט ג'ורג' קרא: "בשים לב לכך שהמבקש היווה 'גורם בלעדיו אין' בהפצתה של נגזרת מרשם האוכלוסין לרשת האינטרנט, פעל תוך מעילה באמון שניתן לו במסגרת עבודתו, והביא לחשיפתו של מידע חסוי תוך פגיעה בפרטיותם של יחידי הציבור ואף סיכון ביטחון המדינה, אני סבור כי האיזון שערכו הערכאות הקודמות ראוי, ולא מצאתי כי מתעורר חשש לעיוות דין או כי ישנה סטייה ניכרת ממדיניות הענישה הראויה."
הסכנות בדליפת המידע.
לפי משרד המשפטים, המידע הכלול באגרון מקל מאוד על פעולות זיוף והונאה, ואף מכיל מידע על אנשים אשר זהותם אמורה הייתה להישמר חסויה מטעמים ביטחוניים. התוכנה גם מקלה על גולשי פורומים לבצע דוקסינג על משתמשים אחרים באינטרנט בצורה יעילה ביותר בעזרת המידע הקיים במאגר.
בר יוחאי (פיוט)
בַּר יוֹחָאי הוא פיוט העוסק בתנא רבי שמעון בר יוחאי. הפיוט נכתב על ידי הרב המקובל שמעון לביא, שהותיר את חותמו בשיר כשבכל בית, למעט הראשון והאחרון, לאחר המילים "בר יוחאי", מופיעה אחת מאותיות שמו לפי הסדר (הפיוט נכתב גם בערבית לובית אשר שם נכתב הפיוט). פרופ' יהודה ליבס מעלה השערה המנסה לזהות את מחברו של הפיוט עם מקובל אחר, ר' שמעון בן לביא, שחי כנראה בארץ ישראל.
זמני אמירתו.
פיוט זה מושר בקרב העולים לציונו של הרשב"י במשך כל ימות השנה ובפרט בל"ג בעומר, והוא מקובל על רוב העדות והפלגים.
אצל יהדות תימן ואצל יהדות פרס הפיוט מהווה חלק מזמירות השבת. ביהדות פרס נהוג לשיר את הפיוט בל"ג בעומר, בתרגום לפרסית. אצל יהדות תוניסיה ואצל יהדות לוב נהגו לשיר את הפיוט בכל שבת, חג ומועד ובכל שמחה משפחתית כגון בר מצווה, חתונה וברית מילה. בקרב חלק מיהודי גאורגיה, נהוג לזמר את הפיוט בסיום תפילת "ערבית לשבת" אחרי אמירת הפיוט "יגדל" ובל"ג בעומר לפני תפילת ערבית.
בני היישוב בר יוחאי במרום הגליל נוהגים לשיר את הפיוט בקבלת שבת עם דמדומים לקראת רדת החשיכה.
לחנים.
הלחן המפורסם בכל עדות ישראל הוא לחן מזרח אירופאי, בקרב עדות מסוימות יש גרסאות אחרות ללחן זה.
בין החסידים ישנם לחנים נוספים. לחן מפורסם הוא לחן חסידי עתיק, שהושר בחסידות רופשיץ, ורבי אליעזר הורוביץ מדז'יקוב שרו על בר יוחאי. לחן מפורסם נוסף הוא ניגון שמחה של חסידות קרלין מנינו של הבעל שם טוב, "ר' הערש בעל שמ'ס". בחסידות בויאן מושר לחן של החזן רבי פנחס ספקטור (ר' פיניע חזן) ובחסידות ויז'ניץ ישנו ניגון מהמלחין החסידי המפורסם ר' בעריש הורוביץ (ר' בעריש ווישווער). בחסידות בעלז מושר לחנו של המלחין לבית צאנז, ר' אביש מאיר ברנדסדורפר. בחסידות באבוב ישנו לחן של רבי בן ציון הלברשטאם, מקראקא שנת תר"פ וניגון נוסף, המושר בסעודות השבת. נוסף על כך ישנו לחן תימני ולחן ייחודי גם לקהילות גאורגיה. לחן נוסף הוא לחן ירושלמי.
בשנים האחרונות נפוץ גם לחן קצבי מקורי בעל גוון מזרחי, של הזמר משה לוי.
יחס אצבעות
יחס אצבעות (2D:4D) הוא היחס בין אורך האצבע השנייה (המורה) לבין אורך האצבע הרביעית (הקמיצה), והוא נמדד בדרך כלל ממקום החיבור של האצבע לכף היד עד לקצה האצבע. קיימת טענה כי היחס מושפע מהחשיפה לאנדרוגנים, כגון טסטוסטרון, בעת ההתפתחות ברחם, כך שניתן להשתמש ביחס זה כאומדן גס לחשיפה לאנדרוגנים תוך רחמיים. יחס 2D:4D נמוך מורה על חשיפה גבוהה יותר לאנדרוגנים. 2D:4D מחושב על ידי מדידת אורך האצבע המורה והקמיצה ביד ימין וחלוקתם זה בזה. אם האצבע המורה היא הארוכה מבין השתיים היחס יוצא גדול מאחד ואם הקמיצה ארוכה יותר היחס יוצא קטן מאחד.
יחס 2D:4D הוא תכונה דו-צורתיות זוויגית: אצל גברים האצבע המורה בדרך כלל קצרה מן הקמיצה ואצל נשים היא בדרך כלל שווה לה או ארוכה ממנה. מגוון מחקרים הדגימו קשר בין יחס 2D:4D לבין תכונות פיזיות והתנהגויות מסוימות.
פטר נאומוסקי
פטר נאומוסקי (במקדונית: Петар Наумоски; נולד ב-27 באוגוסט 1968) הוא כדורסלן עבר מקדוני אשר שיחק בעמדת הרכז, ונחשב בידי רבים לאחד מגדולי הרכזים ששיחקו באירופה. נאומוסקי שיחק שנים רבות בקבוצות איטלקיות וטורקיות ומחזיק באזרחויות של שתי המדינות, בנוסף לאזרחותו המקדונית.
קריירה.
נאומוסקי החל את הקריירה שלו בשנת 1989 כשהחל לשחק ביוגופלסטיקה ספליט, אשר שינתה את שמה ל"פופ 84 ספליט" וזכתה בשלוש אליפויות רצופות של גביע אירופה לאלופות. נאומוסקי הצעיר, שהיה שחקן משלים בהרכב שכלל כוכבים כטוני קוקוץ' ודינו ראדג'ה, מיעט לקבל דקות משחק, ולא היווה מרכיב משמעותי ברוטציה.
לקראת עונת עזב נאומוסקי את ספליט, וחזר למקדוניה לשורותיה של רבוטניצ'קי סקופיה. הוא שיחק בסקופיה עונה אחת בלבד, בטרם עבר לאפס פילזן מהליגה הטורקית העליונה. כבר בעונתו הראשונה בטורקיה עזר נאומוסקי לקבוצתו לזכות באליפות הליגה הטורקית. בטורניר הגביע האירופאי תרם 17 נקודות ו-4.3 אסיסטים ב למשחק ועזר לקבוצתו להעפיל עד למשחק הגמר בו הפסידה לאריס סלוניקי. בעונה הבאה, עונת , הוליך נאומוסקי את פילזן לאליפות נוספת, לזכייה בגביע הטורקי ולרבע גמר אליפות אירופה לקבוצות. בסיום העונה, עזב נאומוסקי את הקבוצה והצטרף לבנטון טרוויזו האיטלקית.
באיטליה המשיך נאומוסקי לשמור על יכולתו הטובה. הוא תרם 18 נקודות בממוצע במשחקי הליגה האיטלקית, וסיים עם הקבוצה כסגנית אלופת הליגה. נאומוסקי גם תרם 20.8 נקודות למשחק בגביע האירופי, והוליך את הקבוצה לזכייה ראשונה בתולדות המועדון בתואר אירופאי.
בתום עונה בודדת באיטליה, הציעה פילזן לנאומוסקי, אשר בלעדיו איבדה את האליפות לראשונה זה שלוש שנים, לשוב לשורותיה. הוא עזר לקבוצה לשוב ולזכות באליפות טורקיה, ובגביע הטורקי, ועם תרומה של 19 נקודות בממוצע במשחקים האירופאיים אף לזכות בגביע קוראץ', ולהפוך לקבוצה הטורקית הראשונה שזוכה בתואר אירופאי.
גם בעונה הבאה, עונת , המשיך נאומוסקי לשמור על יכולתו הגבוהה, והוליך את פילזן לאליפות שנייה ברצף ולגביע טורקי נוסף. העונה העוקבת הייתה לעונה הראשונה של נאומוסקי בליגה הטורקית בה הוא לא זכה באליפות. הוא אמנם עזר לפילזן לזכות בגביע שלישי ברציפות, אך הקבוצה הפסידה את תואר האליפות לאולקרספור בשישה משחקים.
עונת הייתה עונתו האחרונה של נאומוסקי באפס פילזן. בפעם השלישית ברצף לא הצליחה פילזן להעפיל לפיינל פור הסופרוליג, היא הפסידה אליפות נוספת בטורקיה, ואף לא זכתה בגביע הטורקי. בסיום העונה, נפצע נאומוסקי במהלך משחק של נבחרת מקדוניה מול נבחרת ישראל והושבת מפעילות למשך מספר חודשים. למרות שהיה חתום עם פילזן על חוזה לעונה נוספת, שהוערך ביותר ממיליון דולר, שוחרר נאומוסקי מהקבוצה. הוא תבע את הקבוצה, בדרישה שחוזהו יכובד, על אף פיצוי כספי שהוצע לו, וסירב לשחק בקבוצות אחרות במהלך עונת , על מנת שלא לפגוע בסיכויי התביעה.
לקראת עונת חתם נאומוסקי על חוזה בקבוצת בנטון טרוויזו, אותה הוליך לאליפות אירופה שנים ספורות קודם לכן. הוא קלע במשחק הבכורה שלו 27 נקודות, כולל 7 קליעות בעשרה ניסיונות מעבר לקשת השלוש. למרות הפתיחה הטובה, הפציעה אותה חווה פגעה ביכולותיו האתלטיות של נאומוסקי, ובשילוב המעבר לשעון התקפה של 24 שניות, הוא לא הצליח לשחזר את יכולתו טרם הפציעה.
לאחר עונה בודדת בטרוויזו עבר נאומוסקי לשחק במדי מונטפסקי סיינה. בסיינה זכה נאומוסקי בגביע ספורטה בעונתו האחרונה טרם אוחד עם גביע קוראץ' והעפיל עם הקבוצה עד לגמר הגביע האיטלקי, בו הפסידה לוירטוס בולוניה בהנהגת מאנו ג'ינובילי. נאומוסקי עצמו שותף ב-20 משחקי ליגה ותרם 9.6 נקודות למשחק בלבד.
בסיום העונה, לאחר ששקל פרישה ממשחק חתם נאומוסקי בשורותיה של אולימפיה מילאנו. הוא שיחק במדיה במשך עונה וחצי, בטרם חזר לטורקיה וחתם באולקרספור. נאומוסקי עוד הספיק לזכות עם הקבוצה בגביע הטורקי ובגביע הנשיאים בטרם הודיע על פרישתו ממשחק פעיל. ב-2017 הופרש מספר 7 על ידי אנאדולו אפס.
אקס פקטור
אקס פקטור (באנגלית: X Factor) הוא יתרון איכותי, שנחשב למסתורי וקשה לתיאור, המיוחס למישהו או משהו
חוסה מוחיקה