הנדסה של המערכת האקולוגית.
התפתחות אורגניזמים חדשים, בהכרח משנה את הסביבה בה הם מתפתחים. להשתלטותם של אורגניזמים על מרחבי היבשה במהלך עידן הדבון היו השלכות מרחיקות לכת על מחזור המשקעים בפלנטה ועל הימצאותם של חומרים מזינים ברחבי האוקיינוס​​, והייתה קשורה ככל הנראה להכחדה ההמונית במהלך הדבון. תהליך דומה עשוי היה להתרחש בקני מידה קטנים יותר באוקיינוסים, למשל ספוגים אשר מסננים חלקיקים מהמים ומפזרים אותם בבוץ בצורה אשר מתאימה יותר לעיכול, או אורגניזמים מתחפרים אשר הפכו משאבים אשר היו בלתי זמנים בעבר, לזמינים לאורגניזמים אחרים.
השערות פחות פופולריות.
ככל שהבנתנו את אירועי הקמבריון מתבהרת, הידע הנצבר הביא לכך שמספר השערות שהועלו בעבר, נראות כעת כבלתי סבירות. סיבות שהוצעו בעבר, אך ננטשו כעת כוללות את האבולוציה של תזונה צמחונית, שינויים משמעותיים במהירות תנועת הלוחות הטקטוניים, שינויים מחזוריים בתנועה הסיבובית של כדור הארץ או פעולת מנגנונים אבולוציוניים שונים מאלה שנראו בשאר התקופה הפנרוזואית.
סף המורכבות.
ייתכן כי ה"פיצוץ" לא היה אירוע אבולוציוני משמעותי כפי שחשבו בעבר. הוא עשוי לייצג סף מסוים שנחצה, למשל, סף במורכבות הגנטית, שאפשר את התפתחותם של מגוון עצום של צורות מורפולוגיות.
ייחודיות הפיצוץ.
ניתן להציג את "הפיצוץ הקמבריוני" כשני גלים של התפשטות בעלי חיים לתוך נישות ריקות: ראשית, עלייה קואבולוציונית במגוון, כתוצאה מהתפשטותם של בעלי חיים לנישות חדשות על קרקעית הים האדיקרי, שהמשיכה להתרחבות שנייה בקמבריון המוקדם, כאשר בעלי החיים הסתגלו לחיים באזורים אלו. שיעור המגוון בפיצוץ הוא חסר תקדים בקרב בעלי חיים ימיים, עד כדי כך, שכלל קבוצות בעלי החיים, אשר תועדו על ידי מאובנים מתקופת הקמבריון, הושפעו ממנו. גדילות מאוחרות יותר, כגון אלו של הדגים בתקופות הדבון והסילור, השפיעו על פחות מינים, ובעיקר על כאלו עם תוכניות גוף דומות מאוד. אף על פי שההתאוששות מהכחדת הפרם-טריאס התחילה ממצב דומה (מבחינת כמות מיני בעלי החיים) כמו הפיצוץ הקמבריוני, כמות הסוגים החדשים אשר נוצרו במהלך התאוששות זו הייתה קטנה משמעותית מזו שהופיעה במהלך הפיצוץ.
יהיה אשר יהיה הגורם לפיצוץ הקמבריוני, עצם התרחשותו, איפשרה מגוון רחב במיוחד של נישות אקולוגיות חדשות אשר לא היו זמינות בעבר. כתוצאה מהתאכלסותן של הסביבות האקולוגיות החדשות בבעלי חיים חדשים, נשאר מעט מאוד מקום להתפרצויות נרחבות שכאלו להתרחש שוב, מאחר שנוצרה תחרות חזקה בכל הנישות האקולוגיות, ולמכהנים בראשן היה בדרך כלל יתרון על בעלי חיים חדשים שעוד לא הסתגלו לסביבה זו. אם היו נשארות נישות ריקות לאחר הפיצוץ, סביר להניח שמינים חדשים היו נוצרים בהן ומתפתחים עם הזמן לכדי מערכות חדשות. כאשר סביבות המחיה מלאות, השושלות תמשכנה להיות דומות לעצמן למשך זמן רב אחרי התפצלותן לזנים שונים, כיוון שישנן אפשרויות מוגבלות מאוד לשינוי סגנון חייהם וצורותיהם.
שני פיצוצים דומים לזה הקמבריוני התרחשו במהלך האבולוציה של צמחים יבשתיים. לאחר היווצרותם המסתורית לפני כ-450 מיליון שנים, צמחי היבשה עברו התפתחות אדפטיבית ייחודית ומהירה במהלך תקופת הדבון, לפני כ-400 מיליון שנים. יתר על כן, מכוסי זרע (צמחים בעלי פריחה) הופיעו לראשונה והתפתחו במהירות לכדי מגוון עצום במהלך תקופת הקרטיקון.
Memories
מ.ג.ב
אולימפיאדת הנכים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)
אולימפיאדת הנכים השביעית נערכה בשני מקומות: ניו יורק, ארצות הברית ובסטוק מנדוויל, בריטניה בשנת 1984.
הספורטאים חולקו ל-5 קטגוריות: קטועי גפיים, שיתוק מוחין, לקויי ראייה, רתוקים לכיסא גלגלים ואחרים (ספורטאים בעלי מוגבלויות פיזיות, שלא יכולים להתחרות במשחקים האולימפיים).
האירוע בניו יורק, נערך במרכז האתלטיקה מיצ'ל שבאוניברסיטת הופסטרה, לונג איילנד. השתתפו בו ספורטאים קטועי גפיים, רתוקים בכיסא גלגלים, בעלי שיתוק מוחין ואחרים (כולל עיוורים ולקויי ראייה).
האירוע בסטוק מנדוויל, נערך בבית החולים השיקומי סטוק מנדוויל, שבו נערכו משחקי סטוק מנדוויל. השתתפו בו ספורטאים רתוקים לכיסא גלגלים שנפגעו בחוט השדרה.
באולימפיאדה התקיימו תחרויות ב-17 ענפים: אופניים, אתלטיקה, בוצ'יה (דומה לפטאנק), היאבקות, הרמת כוח והרמת משקולות (ענף אחד), חץ וקשת, טניס שולחן, כדורגל (7 שחקנים בקבוצה), כדורת דשא, כדורסל, כדורעף, כדורשער, סייף, סנוקר, קליעה, רכיבה ושחייה.
הייתה זו הפעם האחרונה שמשחקים אלו נערכו בעיר שלא אירחה את המשחקים האולימפיים.
ישראל באולימפיאדת הנכים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984).
המשלחת הישראלית השתתפה ב-8 ענפים וזכתה ב-44 מדליות, מהן 11 מדליות זהב, 21 מדליות כסף ו-12 מדליות ארד. היא דורגה במקום ה-19 בצבירת המדליות.
מפץ קמבריוני
רישיון BSD
רישיון BSD הוא שם של משפחת רישיונות תוכנה אשר מבוססים על הרישיון של מערכת BSD - מערכת דמוית יוניקס שפותחה במקור באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. הרישיונות הללו משמשים במספר רב של פרויקטי תוכנה חופשית, כגון OpenSSL וכמו כן בתוכנה שנכתבת במסגרת גרסאות BSD שונות, כגון FreeBSD, OpenBSD ו־NetBSD.
הרישיון המקורי כולל בעיקרו ארבעה סעיפים. השלישי, המכונה לעיתים "סעיף הפרסום", עורר ביקורת בשל המגבלות הנוספות שהוא מטיל. בשל המגבלה הזו נוצרה גרסה שכוללת רק את שאר שלושת הסעיפים. במקומות רבים משתמשים בגרסה שכוללת רק את שני הסעיפים הראשונים.
הרישיון.
הרישיון הוא רישיון זכויות יוצרים חופשי מתירני (כלומר: שאינו Copyleft). הנוסח המקורי של הרישיון מתיר שימוש בתוכנה בתנאי שיקוימו התנאים האמורים בארבעה סעיפים. כמו כן הוא כולל תניית פטור (disclaimer).
שני הסעיפים הראשונים דורשים לא להסיר את תנאי הרישיון עצמם ואת זכויות היוצרים כאשר מפיצים תוכנה שמתבססת על הקוד האמור.
הסעיף השלישי, שמכונה לעיתים סעיף הפרסום (advertising clause), דורש שכל חומרי הפרסום שמזכירים שימוש בתכונות שרלוונטיות לקוד האמור שמשתמשות בקוד האמור חייבים לציין במפורש שהם מתבססים על הקוד האמור.
הסעיף הרביעי אוסר על שימוש בשם בעלי זכויות היוצרים לקידום מוצר שמשתמש בקוד ללא הסכמתם.
סעיף הפרסום התברר כבעייתי: הוא מטיל מגבלות טכניות רציניות על השימוש: לדוגמה, הפצת תוכנה שכוללת קוד של מחברים רבים צריכה לכלול לא מעט משפטים שונים של הכרה בהם. כמו כן המגבלה הנוספת שהוא מוסיף התבררה כלא תואמת לרישיון ה־GPL ולכן, לדוגמה, יש בעיה לתוכנה ברישיון GPL להשתמש בספריית תוכנה שמשתמשת ברישיון זה.
כיום פרויקט OpenSSL הוא אחת הדוגמאות הבולטות היחידות לתוכנה ברישיון BSD המקורי.
היסטוריה.
הרישיון שימש בגרסה 4.3-Reno של BSD ששוחררה בשנת 1990. באמצע שנות התשעים של המאה העשרים העלה ריצ'רד סטולמן את הטענה שהסעיף השלישי בעייתי. בעקבות המחאה שלו, של תאו דה-ראדט מפרויקט OpenBSD ושל אחרים, הושמט הסעיף השלישי מהרישיון - הדרישה לפרסום השימוש.
תוכנות רבות, כגון מערכות ההפעלה FreeBSD ו־NetBSD משתמשות ברישיון שבו מופיעים רק שני הסעיפים הראשונים והושמט גם הסעיף האחרון: הדרישה לא להשתמש בשם בעלי זכויות היוצרים לקידום מוצר שמשתמש בקוד.
נוסח הרישיון.
הנוסח המקורי:
Copyright (c) &lt;year&gt;, &lt;copyright holder&gt;
All rights reserved.
Redistribution and use in source and binary forms, with or without
modification, are permitted provided that the following conditions are met:
1. Redistributions of source code must retain the above copyright
notice, this list of conditions and the following disclaimer.
2. Redistributions in binary form must reproduce the above copyright
notice, this list of conditions and the following disclaimer in the
documentation and/or other materials provided with the distribution.
3. All advertising materials mentioning features or use of this software
must display the following acknowledgement:
This product includes software developed by the &lt;organization&gt;.
4. Neither the name of the &lt;organization&gt; nor the
names of its contributors may be used to endorse or promote products
derived from this software without specific prior written permission.
THIS SOFTWARE IS PROVIDED BY &lt;COPYRIGHT HOLDER&gt; "AS IS" AND ANY
EXPRESS OR IMPLIED WARRANTIES, INCLUDING, BUT NOT LIMITED TO, THE IMPLIED
WARRANTIES OF MERCHANTABILITY AND FITNESS FOR A PARTICULAR PURPOSE ARE
DISCLAIMED. IN NO EVENT SHALL &lt;COPYRIGHT HOLDER&gt; BE LIABLE FOR ANY
DIRECT, INDIRECT, INCIDENTAL, SPECIAL, EXEMPLARY, OR CONSEQUENTIAL DAMAGES
(INCLUDING, BUT NOT LIMITED TO, PROCUREMENT OF SUBSTITUTE GOODS OR SERVICES;
LOSS OF USE, DATA, OR PROFITS; OR BUSINESS INTERRUPTION) HOWEVER CAUSED AND
ON ANY THEORY OF LIABILITY, WHETHER IN CONTRACT, STRICT LIABILITY, OR TORT
(INCLUDING NEGLIGENCE OR OTHERWISE) ARISING IN ANY WAY OUT OF THE USE OF THIS
SOFTWARE, EVEN IF ADVISED OF THE POSSIBILITY OF SUCH DAMAGE.
אולימפיאדת הנכים ניו יורק / סטוק מנדוויל (1984)
חורחה סמפרון
חורחה סמפרון מאורה (בספרדית Jorge Semprún Maura, 10 בדצמבר 1923, מדריד – 7 ביוני 2011, פריז) היה סופר, מחזאי ותסריטאי ספרדי שחי בצרפת רוב ימיו וכתב בעיקר בצרפתית.