כיכבה בתפקיד אבי בהצגה "Desire Under the Elms" מאת יוג'ין או'ניל בין ה-17 בינואר ל-17 בפברואר ב"תיאטרון גודמן" בשיקגו. צ'ארלס אישרווד מהניו יורק טיימס שיבח את הופעתה: "גברת גוג'ינו מציגה עומק ומגוון ביטוי ואני לא יכול לדמיין שום שחקנית אחרת שתעשה את הדמות בכזו אמינות. היא פשוט נהדרת". במהלך שלושת החודשים הראשונים של 2009, הופיעה בשלושה סרטים: במותחן "התאום", בעיבוד הקולנועי לספרו של אלן מור "השומרים" בו שיחקה את סאלי יופיטר ובסרט ההרפתקאות המחודש "המירוץ להר המכשפות" בו שיחקה לצד דוויין ג'ונסון. "נשים מסובכות".
ב-2011 שיחקה את ד"ר ורה גורצקי בסרט האקשן-פנטזיה "סאקר פאנץ'".
ב-2017 שיחקה בסרט ההרפתקאות "המקום בינינו". ב-2018 שיחקה בסדרה "מי מתגורר בבית היל". ב-2019 החל לככב בסדרת הפשע "ג'ט" בתפקיד דייזי "ג'ט" קוולסקי. ב-2020 שיחקה בסדרה "מי מתגורר באחוזת בליי".
אורטל אורן
אורטל אורן (נולדה ב-20 בפברואר 1984) היא כדורסלנית ישראלית המשחקת בעמדת הרכז וקלע בקבוצת מכבי בנות אשדוד.
ביוגרפיה.
אורן, בוגרת מחלקת הנערות של אליצור חולון. היא זכתה עם קבוצת הנערות של המועדון באליפות וגביע, ובגיל 16 כבר צורפה לסגל הבוגרות.
הוליכה את "תיכון קריית שרת חולון" לאליפות בליגת העל לתיכונים והייתה השחקנית הדומיננטית בקבוצה. אורן שיחקה בכל הנבחרות הצעירות של ישראל, כולל הופעה בנבחרת העתודה, שהייתה רחוקה בקיץ 2004 סל אחד מעלייה היסטורית לאליפות אירופה, והשתתפות בנבחרות הבוגרות.
לאחר שתי עונות בסגל הקבוצה הבוגרת של אליצור חולון, המשיכה ל"אוניברסיטת UCLA". (במקביל למדה לתואר ראשון בפסיכולוגיה), שם שיחקה ארבע שנים וזכתה באליפות קונפרנס הפאק-10 עם ניצחון 76:85 בהארכה על סטנפורד ב-2006.
בעונת 2006/07 חזרה לישראל והצטרפה לקבוצת בנות השרון לעונה אחת.
ביוני 2007 חתמה בקבוצת מכבי בנות אשדוד. בעונת 2008/09 חתמה באליצור רמלה ושיחקה שם במשך שתי עונות. לאחר מכן חתמה באליצור נתניה לעונה אחת. ובחודש אוגוסט 2011 חזרה למכבי אשדוד לקדנציה שנייה, בה זכתה עם הקבוצה ב"דאבל היסטורי" בעונת 2011/12.
ב-2013 זכתה באליפות עם אליצור רמלה מול קבוצתה הקודמת מכבי אשדוד. אחר-כך שיחקה בבנות הרצליה.
ב-2014-15 חזרה לאליצור חולון.
בעלת תואר שני בייעוץ ארגוני מהמרכז הבינתחומי הרצליה. עובדת כרכזת תוכנית אלפא למחוננים, בעבר עבדה כמנהלת שיווק וגיוס בנוער שוחר מדע באוניברסיטת תל אביב.
סיימה בהצטיינות לימודי עיצוב פנים בסטודיו 6B והיא בעלת עסק עצמאי לעיצוב פנים באזור המרכז.
נבחרת ישראל.
אורטל אורן השתייכה לסגל נבחרת ישראל בשנים 2003–2017.
קן נמלים
קן נמלים הוא המקום המשמש למגוריהם של מושבות נמלים. לרוב הקן הוא תת-קרקעי, והוא נחפר על ידי הנמלים, אולם ישנן צורות רבות אחרות, ושיטות רבות אחרות להקמת הקן.
הקן משמש לאכלוס הנמלים, אגירת המזון שלהן, והגנה על המלכה, הוולדות, והביצים של הנמלים. ישנם מינים, כמו הבנאית הישראלית, שנודדים מהקן במשך השנה, וישנם מינים כמו נמלת הקציר החולית שנשארים בקן אחד במשך שנים רבות.
הקן מוקם לרוב לאחר מעוף הכלולות, שבו מלכה מופרית מוצאת כוך להטיל בו את ביציה, הנמלים הבוקעות מהביצים מתחילות לטפל במלכה ולהקים את הקן. אוכלוסיית המושבה תהיה מורכבת רק מצאצאיה של המלכה זו. לאחר מות המלכה (או מות כל המלכות, במינים שבהם יש ריבוי מלכות בקן) תדעך לאט לאט אוכלוסיית הקן, עד שהוא יישאר נטוש. ההמשכיות נוצרת באמצעות מלכות נוספות שהמלכה מולידה, שעורכות מעוף כלולות משלהן ומקימות קנים חדשים.
קן הנמלים מוגדר כאורגניזם-על - אורגניזם המורכב מאורגניזמים אחרים והוא בעל אינטליגנציית הנחיל.
סוגי קנים שונים.
קנים תת-קרקעיים.
מרבית מיני הנמלים מקימים את הקן שלהם מתחת לאדמה. הקן, הנחפר על ידי הנמלים, הוא סדרת מחילות מסועפות, המתחברות ל"חדרים" תת-קרקעיים.
אצל נמלים הנשארות שנים רבות בקן, הקנים עשויים להגיע לגודל ועומק עצומים (לעיתים עד עומק של שלושה מטרים). לרוב קנים אלה הם מורכבים מאוד, ומלאים במחילות וחדרים, בעלי תפקידים מוגדרים. למשל: נמלת הקציר השחורה אוגרת את הזרעים שהיא מקלפת במחילות נפרדות, על פי סוג הזרעים.
נמלים הנודדות מהקן לעיתים קרובות מקימות לרוב קנים קטנים יותר ומורכבים פחות, מכיוון שאין להן זמן או צורך להרחיב את הקן בשביל כמה חודשים.
לעיתים לקן יש פתח אחד, ולעיתים יש לו כמה פתחים. הפתחים נראים לרוב כחורים מוקפים חול, ולרוב ניתן לראות נמלים יוצאות ונכנסות אליהם.
סולריום.
ישנם מיני נמלים, אשר בתקופות הקרות בונות שלוחה של הקן עד 30 ס"מ מעל הקרקע במבנה המכונה סולריום . בצורה כזו בפעמים שמופיעה שמש, האזור נעשה חם יותר, מה שעוזר לרמת האנרגיה של הנמלים, וגם עוזר בהתפתחות הגלמים. אחת מהנמלים הנפוצות בישראל שעושות זאת היא הבנאית ישראלית.
תלוליות.
נמלים מסוגים רבים מקימות תלוליות של אדמה, וחיות בהן. (ראו למעלה בתמונה) לעיתים הקן יהיה גם בתוך תלולית, וגם באדמה שמתחתיה. לרוב, התלולית נבנית על ידי הנמלים באמצעות הדבקת הגרגרים זה לזה באמצעות ריר, אם כי שיטת הבנייה תלויה מאוד בסוג הקרקע שעלייה מוקמת התלולית.
הקמת התלולית קשה יותר מאשר חפירה בקרקע, אבל יש לה יתרונות רבים. העיקרי שבהם הוא שלעיתים קרובות התלולית מאפשרת ספיגה יותר טובה של חום השמש, מה שמקל על המושבה לעבור את החורף. מסיבה זו, התלוליות מוקמות לרוב על ידי נמלים החיות באזורים קרים יותר.
קנים בחומר טבעי.
נמלים רבות מקימות את הקנים שלהם בתוך חומר טבעי, כמו בתוך גזעי עצים או פירות רקובים. נמלים קטנות יותר מקימות קנים בחללים צרים מתחת לאבנים.
לעיתים הקן מוקם בתוך חלל קיים, ולעיתים נעשית איזו שהיא פעולה על מנת ליצור את החלל, כגון כרייה בעץ, בדומה לטרמיטים, או "חפירה" בתוך הפרי שישמש כקן.
מינים מסוימים, כמו אורגת האשלים, משתמשים בטוויה ואריגה של חוטים, על מנת להקים את הקן שלהם.
קני נמלים במשכנות האדם.
נמלים מסוגים רבים מקימות קנים במושבות האדם, וכך מצטרפות לרשימת המזיקים. לרוב מדובר על נמלים קטנות כמו המורית או האצנית, המקימים קנים בחללים צרים, כמו הרווחים בין האריחים, או מאחורי ארונות.
מינים מסוימים של הקמפונית, החיים בתוך עץ, מקימים לעיתים קנים בתוך רהיטים, וכך הופכים למטרד גדול עוד יותר.
הימצאותן של נמלים בתוך מקום מגורים אינה תמיד מעידה על קיומו של קן. לעיתים קרובות הקן נמצא מחוץ לבית, והנמלים רק נכנסות לבית על מנת למצוא מזון.
קנים מלאכותיים.
לעיתים מקימים בני האדם קן נמלים מלאכותי, המכונה "נַמלוּל" (בלועזית: פורמיקריום). קנים אלה משמשים גם מירמקולוגים למחקר, וגם אנשים הרוצים לגדל נמלים להנאתם. הנמלול מורכב לרוב מחלק פנימי המדמה את הקן עצמו, וחלק חיצוני המדמה את בית הגידול של הנמלים.
גידול נמלים בנמלול הוא מסובך מאוד, ודורש הדמיה תנאי הסביבה של הנמלים, ויצירת תנאים כמו לחות, טמפרטורה ומזון מספקים.
בטא-קרוטן
בטא-קרוטן (β-Carotene) הוא קרוטנואיד צבען אדום-כתום עז, המצוי בשפע בצמחים שונים, בעיקר בפירותיהם. זוהי תרכובת אורגנית המסווגת כפחמימן ומבחינה מרחבית שייכת לקבוצת הטרפנים. שייך לקבוצת הקרוטנים שהם טטרהטרפנים (Tetraterpene) המכילים כל אחד 8 יחידות איזופרן.
בטא-קרוטן וכן חומרים נוספים מקבוצת קרוטנים - הם חומרי מוצא לוויטמין A, ביניהם בטא-קרוטן הוא השכיח ביותר. מולקולה אחת של קרוטן נחצית לשתיים (באמצעות אנזים), וכך נוצרות שתי מולקולות של ויטמין A או של רטינל או של חומצה רטינואית (תלוי בחומר המוצא, ותלוי האם ה"חיתוך" סימטרי או לא).
צריכה ושימושים.
צריכה יומית של בטא-קרוטן לאדם מבוגר צריכה להיות 2–7 מ"ג ליום.
בטא-קרוטן נספג בתריסריון בלבד. הספיגה משתפרת אם החומר נצרך עם שמן או שומן משום שבטא-קרוטן הוא חומר הידרופובי ליפופילי.
תופעות לוואי.
תופעת הלוואי השכיחה ביותר מצריכה עודפת של בטא-קרוטן קרויה קרוטנודרמיה (Carotenodermia) - תופעה בלתי מזיקה של גוון כתום בולט בעור משקיעת בטא-קרוטן בשכבה החיצונית של האפידרמיס.
במחקר שנערך בפינלנד ובו נטלו בטא-קרוטן במינון גבוה לאורך תקופה של 5–8 שנים, נמצא קשר סטטיסטי בעליית השכיחות של סרטן הריאה אצל מעשנים, בנוסף לעלייה בסיכון לסרטן הערמונית ולדימום תוך-גולגולתי.
בטא-קרוטן מאוחסן בכבד ובאיברים נוספים כגון בשחלות. אחסון עודף של בטא-קרוטן בכבד, יכול לבוא על חשבון ויטמינים מסיסים בשמן, כגון ויטמין D, ואף על חשבון ויטמין A. מחקרים הראו, שהגוף איננו יכול להפוך עודפים בגוף של בטא-קרוטן לוויטמין A, גם במצב של חוסר בוויטמין זה.
תפישה שגויה.
בניגוד לתפישה השגויה המקובלת, הוויטמין בטא-קרוטן המצוי בגזר אינו משפר את ראיית הלילה מעבר ליכולות הרגילות של אנשים המקבלים כמות נאותה שלו. ויטמין זה משפר את הראייה רק אצל אלו הסובלים ממחסור בוויטמין A. מקור התפישה השגויה הוא בדיסאינפורמציה שהפיצה בריטניה במלחמת העולם השנייה במטרה להסביר את הצלחתו המשופרת של חיל האוויר המלכותי בקרבות לילה. הצלחה שלמעשה נבעה משימוש במכ"ם ובנורות אדומות על לוחות המכשירים.
איל ג'ורנלה
איל ג'ורנלה (באיטלקית: Il Giornale) הוא עיתון יומי באיטליה היוצא לאור במילאנו. העיתון בבעלות פאולו ברלוסקוני, אחיו של ראש ממשלת איטליה לשעבר, סילביו ברלוסקוני.
היסטוריה.
העיתון נוסד בשנת 1974 תחת השם "איל ג'ורנלה נובו". מייסדיו היו העיתונאים אנדו מונטנלי ואנזו בטיצה, אשר כתבו עד אז בעיתון "קוריירה דלה סרה", אולם נטשו אותו משום שחשבו שהעיתון החל לאמץ קו שמאלני.