מלבד המחלוקת בנושא כוכבי לכת, המחקר הכי מוכר שנגע לכוכב ברנרד הוא פרויקט דדלוס, אשר נערך בשנים 1973–1978 וחקר את האפשרות למסע מהיר אך בלתי מאויש לכוכב אחר באמצעות טכנולוגיות קיימות או שהוערך כי יפותחו בעתיד הקרוב. כוכב ברנרד נבחר כיעד למשימה כזו בגלל הסברה באותה תקופה כי קיימים סביבו כוכבי לכת.
המחקר הציע כי מנוע היתוך גרעיני (מונע על ידי דאוטריום והליום-3) יאיץ את החללית ל-12% ממהירות האור תוך ארבע שנים ויאפשר לה להגיע ליעדה בפרק זמן כולל של 50 שנה, פחות מאורך חיי אדם. בנוסף לחקר הכוכב והפלנטות שלו, יבוצעו תצפיות ומדידות אסטרומטריות נוספות, וכן ייחקר התווך הבין-כוכבי עצמו. מספר שנים מאוחר יותר, פורסמה עבודה נוספת, שהתבססה על העבודה שנעשתה בפרויקט דדלוס והציעה כי החללית גם תישא איתה תת-מערכת של מפעל רובוטי, שימוקם במערכת כוכב היעד, ירחיב את עצמו ויתחיל בייצור כלי רכב נוספים לחקר מערכות כוכבים אחרות, יכולת אליה יגיע תוך 1,000 שנים.
מחקר.
בעוד שמחקרו של ואן קאמפ התמקד בחיפוש כוכבי לכת והוא כנראה הפופולרי ביותר, כוכב ברנרד הוא עצם נחקר ומתועד גם בתחומים אחרים.
מאפייני כוכב ואסטרומטריה.
פורסמו מס' עבודות בנושא של יחס מסה/בהירות לפני עבודתו האחרונה של דוסון (Dawson) מ-2003. יחד עם פרסום ערכים מדויקים יותר של הטמפרטורה ועוצמת ההארה של הכוכב, מחקר זה מציע כי הערכות קודמות של רדיוס הכוכב היו נמוכות מדי וקובע את גודלו כ-0.2 ((±0.008) מרדיוס השמש.
בסקר מתכתיות של כוכבים ננסים מטיפוס M, מידת המתכתיות של כוכב ברנרד היא בתחום (0.5-)-(1.0-) בסקלה, כלומר 10% עד 32% לעומת זו של השמש. מתכתיות, מדד לכמות היסודות הכבדים המרכיבים את הכוכב, משמשת לסיווג כוכבים יחסית לאוכלוסייה הגלקטית. לכאורה, כוכב ברנרד הוא ננס אדום זקן וטיפוסי לאוכלוסייה II. עם זאת, כוכבי אוכלוסייה II הם בדרך כלל כוכבים הנמצאים בשולי הגלקסיה ועניים ביסודות כבדים ובעוד שמידת המתכתיות של כוכב ברנרד נמוכה מזו של השמש, היא גבוהה מזו של כוכב שוליים ואף גובלת בתחום הערכים של כוכבי הדיסקה הראשית של הגלקסיה. ערך גבולי זה, בנוסף למהירותו הגבוהה, הובילו לסיווגו ככוכב "אוכלוסייה II בינונית", בין כוכב שוליים לכוכב הדיסקה הראשית.
חיפוש אחר כוכבי לכת.
אסטרומטריה וחקר מאפיינים נוספים של הכוכב מאפשרים ללמוד על נוכחות כוכבי לכת סביבו. מדידות בדיוק יותר ויותר גבוה מאפשרות להקטין את תחומי ערכי המסה והמרחק מהכוכב עבור כוכבי לכת אפשריים. בשיטה זו אסטרונומים יכולים פעמים רבות לומר איזה כוכבי לכת לא יכולים להתקיים במערכת הכוכב. כוכבים ננסיים כמו כוכב ברנרד הם יותר נוחים למחקר בתחום זה מכוכבים מסיביים, מכיוון שכוכב לכת יוצר השפעות משמעותיות יותר על כוכב בעל מסה קטנה.
מחקר משנת 1995 הראה כי כוכב לכת בעל עשר מסות צדק (הגבול התחתון עבור ננס חום) לא יכול להתקיים סביב כוכב ברנרד. תצפיות מ-1999 באמצעות טלסקופ האבל, אפשרו לפסול קיום כוכבי לכת בעלי מסה של 0.8 מסות צדק (ומעלה) ומחזור הקפה של פחות מ-1,000 יום. ב-2003 נקבע כי במרחק מהכוכב בו יכולים להתקיים חיים לא קיימים כוכבי לכת בעלי ערך M*sin(I) של 7.5 מסות כדור הארץ ו-3.1 מסות נפטון (כאשר M היא מסת כוכב הלכת ו-I היא הזווית בין מישור הסיבוב של כוכב הלכת לבין קו הראייה שלנו). ערכים אלה קטנים בהרבה מהערכים שפורסמו על ידי ואן-קאמפ. בעוד שמחקרים אלה הפחיתו משמעותית את הסיכוי למצוא פלנטות מסביב לכוכב ברנרד, הם לא פסלו אפשרות זו לחלוטין, ובמיוחד מכיוון שפלנטות דמויות ארץ קשות לגילוי בטכניקות הקיימות.
בנובמבר 2018 התגלה כי במערכת זו נמצא כוכב לכת דמוי ארץ. השם שניתן לו הוא 'כוכב ברנרד b' ומסתו היא כ-3.2 מסות כדור הארץ. הוא מקיף את כוכב ברנרד בכל 233 ימים, ונמצא סמוך ל"קו השלג" - המרחק מהכוכב שבו הטמפרטורה מגיעה לנקודת הקיפאון של המים. חוקרים סבורים כי לכוכב הלכת אין אטמוספירה, ולכן הטמפרטורה על פני שטחו מגיעה ככל הנראה למינוס 170 מעלות צלזיוס, מה שלא יאפשר למים נוזליים, תנאי חשוב לקיום חיים, להתקיים על פני השטח.
ההתפרצות של 1998.
תצפית על אירוע של התפרצות כוכב ברנרד רק הוסיפה עניין למחקר שלו. על פי ניתוחים מסוימים, הטמפרטורה בהתפרצות הייתה כ-8,000 מעלות קלווין, יותר מכפול מהטמפרטורה הרגילה של הכוכב (אם כי אין הסכמה מלאה שניתן לדעת את עוצמתה המלאה של ההתפרצות רק על ידי ניתוח הספקטרום).
עצם ההתפרצות היה מפתיע מאוד מכיוון שחוקרים לא מצפים לפעילות מכוכבים בגיל מתקדם כמו של כוכב ברנרד. התהליך המוביל להתפרצויות אינו מובן לגמרי, אך מאמינים כי הן נגרמות על ידי שדות מגנטיים חזקים אשר מדכאים את הולכת הפלזמה בכוכב, מה שמסתיים בהתפרצות פתאומית ואלימה. שדות מגנטיים חזקים מופיעים בכוכבים שמסתובבים מהר, בעוד שכוכבים זקנים נוטים להסתובב לאט. לכן, אירוע בסדר גודל כזה על פני כוכב ברנרד הוא נדיר מאוד, ויצר סביבו התעניינות רבה וגם תקווה לחקור את התהליך בכוכב ברנרד וללמוד ממנו על כוכבים דומים. מדענים מקווים כי תצפיות עליו בתחום קרינת רנטגן ועל-סגול ישפכו אור על אוכלוסיית הננסים הזקנים מטיפוס M ברחבי הגלקסיה. למחקר כזה יש השלכות לתחום האסטרוביולוגיה: בהתחשב בכך שאזור המחיה סביב ננסים מטיפוס M הוא קרוב מאוד לכוכב עצמו, פלנטות בסביבה זו יהיו מושפעות מאוד בהתפרצויות הכוכב, רוח כוכב ואירועים של פליטת פלזמה.
תצפית ושכנים.
הודות למיקומו, קרוב לקו המשווה השמימי, ניתן לצפות בכוכב ברנרד כמעט מכל אזור בכדור הארץ (אף על פי שהפרעות אטמוספיריות מקשות על התצפית מאזורי הקטבים).
מלבד השמש, שכניו של כוכב ברנרד הם בעיקר ננסים אדומים, סוג הכוכבים הקטן והנפוץ. שכנו הקרוב ביותר כרגע הוא הננס האדום רוס 154, במרחק 5.4 שנות אור. השמש ואלפא קנטאורי, בהתאמה, הן מערכות הכוכבים הקרובות הבאות בתור. בתצפית מכוכב ברנרד, השמש תיראה ככוכב בהיר למדי עם בהירות נראית של 1.15.
רובע למבת'
רובע למבת' של לונדון
רובע לונדון של למבת'
קשריר
קשריר מתאר מצבור תאים נוקשה או נפיחות קטנה נוקשה, הבולט דרך העור או שנמצא עמוק יותר מהעור.
קשרירים עשויים להיות נגע בעור או ברקמות אחרות, כגון שריר, גיד או עצם (למשל קשרירים על שם הברדן בדלקת מפרקים ניוונית), ריאות, בלוטת התריס, לשון או מיתרי הקול.
קשרירים הם לרוב שפירים אך יש שהם יפגעו בתפקוד האיברים שעליהם הם נמצאים.
טאוור האמלטס
רובע טַאוּוֶר הַאמְלֶטְס של העיר לונדון (באנגלית: The London Borough of Tower Hamlets, ) הוא אחד מרובעי העיר לונדון. הרובע נמצא במרכז העיר, מזרחית לסיטי וצפונית לנהר התמזה. ברובע נמצא אזור הדוקלנדס - אחד מאזורי העסקים העיקריים של העיר לונדון, ובו ממוקמים רבים מגורדי השחקים של העיר.
היסטוריה.
מקורו של שם הרובע, "טאוור האמלטס" בשמו של אזור בנפת (division) טאוור שבמחוז מידלסקס. אזור זה כלל את שטחי הרובע הנוכחי וכן שטחים מרובע האקני.
החל מהמאה ה-16 ועד שנת 1889 היה האזור בשליטת נציב מצודת לונדון (Constable of the Tower of London), ותושבי האזור שילמו מיסים וסיפקו מזון לחיילים השומרים על המצודה ומכאן השם - בתי המצודה (בתי הטאוור). בעקבות חוק הרפורמה 1832 הפך האזור למחוז בחירה של הפרלמנט הבריטי.
הרובע הנוכחי הוקם בשנת 1965 מכוח חוק השלטון בלונדון 1963 מאיחודם של הרובע המטרופוליני של בת'נל גרין, הרובע המטרופוליני של פופלאר והרובע המטרופוליני של סטפני המהווים את אזור האיסט אנד של לונדון.
גאוגרפיה.
רובע טאוור האמלטס ממוקם מזרחי לסיטי של לונדון וצפונית לנהר התמזה במזרח לונדון. מצפון לרובע נמצא רובע האקני, ובמזרח הרובע נמצא הנהר לי הגובל בין הרובע לרובע ניוהאם. נהר זה שימש בעבר הגבול בין מחוז מידלסקס למחוז אסקס.
אלמלא מחסום התמזה היה אזור דרום הרובע (אזור אי הכלבים) חשוף להצפות הנהר בגאות החורפית.
תעלת ריג'נטס עוברת דרך הרובע מרובע האקני ומתחברת לנהר התמזה באזור ליימהאוס באסין. תעלת הרטפורד יוניון מקשרת בין תעלת ריג'נטס לנהר לי, ותעלת ליימהאוס קט מקשרת את ברומלי בי בואו לאזור ליימהאוס באסין.
פארק ויקטוריה - החשוב והגדול בפארקי הרובע נוהל בעבר על ידי מועצת מחוז לונדון ולאחריה מועצת לונדון רבתי. מאז ביטולה של מועצת לונדון רבתי, מנוהל הפארק על ידי מועצת הרובע.
שכונות.
שכונות הרובע (ואזוריהן):
שלטון מקומי.
ההרכב הנוכחי של מועצת הרובע:
הרובע מחולק לשני אזורי בחירה לפרלמנט הבריטי: אזור הבחירה בת'נל גרין (Bethnal Green) ובואו (Bow), ואזור הבחירה פופלר (Poplar) וקאנינג טאון (Canning Town) (שחלקו נמצא ברובע ניוהאם הסמוך).
בבחירות הבאות צפוי אזור ניוהם לעבור לאזור בחירה אחר, ושמו של אזור הבחירה השני ישונה לפופלר וליימהאוס (Limehouse).
אתרים בעלי חשיבות.
ברובע מצויים אתרים היסטוריים רבים: מצודת לונדון, אתרי המטבעה המלכותית, פארק ויקטוריה, רחוב קייבל, וכן אזור העסקים המודרני של קנרי וורף ואי הכלבים (בהם גורדי השחקים מהגבוהים ביותר באירופה - כיכר קנדה 1, מגדל HSBC, מרכז סיטיגרופ בלונדון, ורחוב צ'רצ'יל 1).
ברובע פועלים המוזיאונים רבים ובהם: מוזיאון בדוקלנדס ומוזיאון הילדות.
אוכלוסין.
על פי המפקד שנערך בשנת 2001, ברובע מתגוררים כ- 196,000 תושבים, 52% מהם מתחת לגיל 30 (האחוז הגבוה ביותר בבריטניה - כאשר האחוז הממוצע של מספר התושבים מתחת לגיל 30 עומד על 38%).
51% מתושבי הרובע לבנים, 33% בנגלדשים, 3% שחורים ממוצע אפריקאי ו-3% שחורים ממוצא קריבי.
29% מתושבי הרובע מתגוררים בבתים שהם בבעלותם.
כלכלה.