בראשו של חיל האוויר המלכותי הקנדי עומד מפקד חיל האוויר. מפקד דיוויזיית חיל האוויר הראשונה (1 Canadian Air Division) שהוא גם מפקד האזור הקנדי של פיקוד הגנת האוויר והחלל של צפון אמריקה (NORAD) שיושב בוויניפג אחראי על הפיקוד והשליטה של פעולות חיל האוויר בקנדה וברחבי העולם. משימותיה של הדיוויזיה הראשונה מתבצעות על ידי 11 כנפות שממוקמות ברחבי קנדה. מפקד דיוויזיית חיל האוויר השנייה (2 Canadian Air Division) אחראי על משימות ההדרכה והתמיכה. משימותיה של הדיוויזיה השנייה מתבצעות על ידי שתי כנפות. כל כנף מחולקת לטייסות מבצעיות וטייסות תמיכה, תחת פיקוד טקטי מאוחד המדווח למפקד המבצעים וכוח האדם שלהם נע בין כמה מאות לכמה אלפי איש. חיל האוויר מקיים גם משימות בשיתוף עם הפיקוד הצפוני של כוחות ההגנה באזור הארקטי וטייסות מטוסי CF-18 הורנט מוצבות לסירוגין בבסיסים הצפוניים ומבצעות שם אימונים וסיורים שוטפים.
פיקוד המבצעים המשותף.
"פיקוד המבצעים המשותף" (Canadian Joint Operations Command) הוא מרכיב מבצעי שהוקם באוקטובר 2012 ובהקמתו מוזגו מפקדות מבצעיות ומנהליות שונות. הפיקוד החדש הוקם כתוצאה מצעדים לקיצוץ בתקציב הפדרלי של שנת 2012, שילוב משאבים, תפקידים ותחומי אחריות של המפקדות שקדמו להקמתו.
פיקוד הכוחות המיוחדים.
"פיקוד הכוחות המיוחדים" (Special Operations Forces Command) הוא גוף בעל יכולת לפעול עצמאית אך בעיקר מתמקד בהפעלת כוחות מיוחדים.
קבוצת ניהול המידע.
בין שאר תפקידיו אחראית "קבוצת ניהול המידע" (Information Management Group) על ניהול הלוחמה האלקטרונית, הגנה על מערכות הקשר והתקשוב של כוחות ההגנה ועל לוחמת סייבר.
קבוצת שירותי הרפואה.
קבוצת שירותי הרפואה היא גוף משותף לכל הזרועות שכולל יותר מ-120 יחידות עצמאיות או מסופחות שמספקות שירותי רפואה לכוחות הגנה של קנדה. להוציא מקרים בודדים, כל היחידות כפופות לקצין הרפואה הראשי (Surgeon General).
כוחות המילואים.
לכוחות ההגנה של קנדה יש כוחות מילואים המונים כ-50,000 איש שיכולים להיקרא לשירות בעתות חירום. מבנה כוחות המילואים הוא:
מדים.
למרות שכוחות ההגנה של קנדה מאוחדים תחת פיקוד אחד, קיימים עדיין מדים שונים לשלוש הזרועות השונים בצבעים שונים: כחול כהה לצי, ירוק לצבא וכחול בהיר לחיל האוויר. מדים אלה נמצאים בשימוש בחמש קטגוריות: מדים טקסיים (Ceremonial dress), מדי ערב (Mess dress), מדי שירות (Service dress), מדים מבצעיים (Operational dress) ומדים מקצועיים (Occupational dress), כמו של צוותי הרפואה וכו'.
שלם (עיר מקראית)
על פי פרשנויות מסוימות, שָׁלֵם היא עיר מקראית, באזור שכם, אליה הגיע יעקב מיד עם חזרתו לארץ ישראל מפדן ארם.
קיומה של עיר זו תלוי בפרשנות פסוק זה בספר בראשית:
מרבית הפרשנים מזהים את מושא הגעתו של יעקב בביטוי "עיר שכם", ולכן מפרשים שהוא הגיע לשכם. את המלה "שלם" הם מפרשים כתיאור מצבו של יעקב באותו זמן. לדעתם, כלל לא נזכרה כאן עיר בשם "שלם". אך פרשנים אחרים מסבירים כי מושא הגעתו של יעקב הייתה עיר בשם "שלם". את הביטוי "שלם עיר שכם" הם מפרשים בדרכים שונות: ייתכן שכלל אין כאן כוונה לרמוז לעיר שכם, ו"שלם עיר שכם" היא צירוף סמיכות שמשמעו "שלם עירו של שכם בן חמור", או שמדבור במזהה לעיר שלם, שנועד להבדיל בינה לבין העיר שלם שבדרום, היא ירושלים. לדעת החזקוני, "שלם" הוא אכן שם העיר, אלא שמדובר בעיר שכם עצמה, שנקראה בתחילה שלם, ושמה השתנה לאחר מעשה שכם ושמעון ולוי שבעקבותיו, ל"שכם".
בימינו מזהים החוקרים את מקומה של העיר שלם עם הכפר סאלם, השוכן מזרחית ("פני העיר") לשכם. משה זיידל הציע כי שלם היא שם אחר לשילה.
גם ירושלים מוזכרת במקרא מספר פעמים בשם "שלם".
עין מח'נה
עין מַחְ'נֶה (נקרא גם עין עמשא או מעיין עמשא וכן עין יוסף או מעיין יוסף), הוא מעיין שכבה בשומרון, למרגלות המאחז סנה יעקב שבדרך העולה ליישוב הר ברכה ומדרום לשכם. השם מח'נה נגזר מהשם הערבי של עמק המכמתת שלרגליו - "סהל מח'נה", המנציח את שמו של היישוב הקדום 'מחנה' שישב במקום. המועצה האזורית שומרון, שהמעיין נמצא בתחומה, קראה למעיין מעיין עמשא להנצחת הלוחם שנהרג במלחמת לבנון השנייה. בנוסף המעיין מכונה מעיין יוסף, על שם קרבתו לשכם ולקבר יוסף ובשל מנהגם של פוקדי קבר יוסף לטבול בו לפני כניסתם לשכם.
היסטוריה.
בשנת 1998 תועד חלק מנקבת המעיין. נקבת המעיין חצובה בסלע ודפנותיה עשויות אבני גזית. גודל פתח הכניסה - 0.7 על 0.8 מטר. אורך הקטע הראשון - 5.7 מטר רוחב - 1.05 מטר וגובה - 1.6 מטר. לאחר מכן הנקבה מתעקלת מערבה והרוחב מצמצמם ל-0.6 מטר- והגובה מצטמצם ל-1.3 מטר.
מאז שנת 2001 נחסמה בהדרגה על ידי צה"ל הגישה לפלסטינים למעיין ולשטח החקלאי שסביבו, והוא סופח בפועל להתנחלות הר ברכה. לטענת תושבי בורין והמשרד לתיאום עניינים הומניטריים של האו"ם, המעיין נמצא בשטח פרטי פלסטיני ושימש חקלאים ורועי צאן פלסטינים מהכפר להשקות את גידוליהם ואת חיות המשק שלהם.
בשנת 2003 בערך נבנה במקום מבנה ובו מקווה הניזון ממימי המעיין. בשנת 2008 בנו תושבי האזור ובני משפחתו של משולמי שתי בריכות באתר בצורת לב, הניזונות אף הן ממי המעיין. במקום בוסתן ובו עצי תאנה ותות ושולחנות פיקניק. המעיין נקרא מעיין עמשא על שמו.
המעיין מופיע בספרה של אורנה בורדמן "פסיעות בחול"
משה נחום וולנשטיין
כולל שומרי החומות
כולל שומרי החומות הוא ארגון קהילתי תורני, במתכונת כולל, שהוקם בירושלים ב-1856. מייסדיו היו יוצאי יהדות הונגריה ופעלו להיטיב את מצבם של בני קהילתם בעיר. הכולל כונה לעיתים "כולל אונגרין".
הכולל מתפקד עד היום ומחזיק תלמוד תורה, כוללי אברכים והקים קריות מגורים בגבעת שאול, ברמות אלון וברמת שלמה.
יסוד הכולל.
אגודת כולל שומרי החומות הוקמה על ידי הרב שמעון דייטש, מתלמידי החתם סופר בפרשבורג וממנהיגי עליית תלמידי החתם סופר לארץ ישראל. רבו הראשון היה הרב אשר אנשיל ניימאן. בראשות הכולל עמדו בהמשך גם חתנו של הרב דייטש, הרב משה נחום ולנשטיין והרב יוסף חיים זוננפלד.
הכולל הוקם כדי לתמוך בבני קהילת יוצאי הונגריה במציאת דיור וסיוע כספי, במסגרת "החלוקה". הסיוע בוצע דרך קופת הצדקה של האגודה, קופת (רבי מאיר בעל הנס). הכסף נתרם על ידי יהודים בגולה.
היסטוריה.
הכולל רכש חלקת קרקע בפינת רחוב המעלות העולה מרחוב הגיא (רחוב אל ואד) אל רחוב השלשלת בעיר העתיקה, ובנה בה שני בתי כנסת. האחד בית כנסת לעדת החסידים בשם "אהל משה", על שם החתם סופר, והשני היה בית כנסת לעדת הפרושים בשם "נחמת ציון".
בשנת 1891 בנה הכולל את שכונת בתי אונגרין, סמוך למאה שערים. באותה שנה החלה גם בנייתו של בית הכנסת אוהל יצחק בעיר העתיקה על שמו של הנדיב הרב יצחק צבי רצסדורפר מהונגריה.
במבנה היו שתי קומות. הוא נעזב במאורעות תרפ"ט (1929) שבמהלכם נהרגו מתפללים מבית הכנסת. הפורעים הערבים השתלטו על הבניין, הסירו את הגג ובזזו את הדלתות, החלונות והארונות. נותרו רק הקירות החשופים.
בראשית המאה ה-21, בית הכנסת שוחזר והוא שב לתפקד.
ניהול הקהילה.
לחברי הכולל חולקו פעם בשנה כספים שנאספו לפי מפתח של נקודות זכאות. ערכה של נקודת זכאות השתנה בכל שנה בהתאם למצבה הכספי של הקופה. אדם מבוגר היה זכאי ל-12 נקודות, אדם צעיר (גיל 6 עד בר מצווה או בת מצווה) ל-10 נקודות, ואילו ילד (עד 6) היה זכאי ל-8 נקודות. כן היה נהוג לתת תוספת ליתומים בסך 3 נקודות, ולאלמנות בסך 4 נקודות. כאשר מישהו עזב את המשפחה עקב חתונה, הגירה או פטירה, קוזזו נקודותיו מכספי החלוקה שקיבלה המשפחה.
בני הקהילה ההונגרית בירושלים התייחדו משאר בני העיר בקנאותם וקפדנותם להלכה ולרוח היהדות, ברוח שיטת "חדש אסור מן התורה" של החתם סופר. הם בלטו בעמידתם בראש מאבקי הגורמים השמרנים בקרב החרדים בירושלים והם לקחו חלק משמעותי בהקמת העדה החרדית.
כיום.
הכולל מחזיק תלמוד תורה ומספר כוללי אברכים. בין ראשי הכוללים הרב מאיר ברנד והרב אייזיק כהנא. ראש הכוללים הוא הרב יוסף ליברמן. כן כיהן כראש כולל הרב אלתר אליהו רובינשטיין.
הכולל הקים מספר קריות מגורים. בשכונת גבעת שאול הרב הוא הרב אברהם יצחק אולמן, בשכונת רמות אלון הרב מנחם מנדל פוקס וברמת שלמה כיהנו הרב אלתר אליהו רובינשטיין ולאחריו הרב מרדכי פרידלנדר וכיום הרב אברהם דוד ליווי.
רפאל הכהן
אנדי פלטשר
כולל אונגרין
קהילת שומרי החומות
רב אחאי משבחא
שאילתות דרב אחאי
מקומות קדושים ליהודים בארץ ישראל
בארץ ישראל ישנם אתרים רבים הנחשבים כמקומות קדושים ליהודים. חלק קטן ממקומות אלה נקבע בתקנות שהותקנו מכוח חוק השמירה על המקומות הקדושים ומטופל בהתאם לתקנות אלה. חלק מאתרים אלו מקודש גם לדתות אחרות. הר הבית הוא המקום הקדוש ביותר ליהודים ועל פי ההלכה לקדושתו של הר הבית משמעויות רבות גם כיום.
מקומות רבים מקודשים בשל האישיות הקבורה בהם, ולעיתים בזיהוי שונה של הקבור במקום. מרבית המקומות הקדושים הם קברי צדיקים הנמצאים בגליל. חלקם מיוחס לתקופת האבות, ומרביתם מתקופת התנאים. המאוחר שבאתרים אלה הוא קבר השל"ה.
ארגונים לשמירה על המקומות הקדושים.
המשרד לשירותי דת מטפח כמאה ועשרים מקומות בהם הוא מכיר כקדושים, באמצעות עמותה ממשלתית בשם "המרכז הארצי לפיתוח המקומות הקדושים". בעמותה שני חברים:
המרכז עוסק בפיתוח של האתרים, שיקומם, טיפוחם, והרחבת השירותים עבור ציבור המבקרים, אחזקתם השוטפת ושמירה על הסדר, אך אינו רשאי להשתמש בסמכויות הנתונות מכח תקנות השמירה על המקומות הקדושים.
על אתרים אלה כותב המרכז כך: