שאפברג הוא ההר החמישי מדרום לעיר תון, והראשון מצפון למעבר יאון (Jaun Pass), ברכס הקיצוני בצפון האלפים הברניים באזור המכונה גם טרום האלפים (Pre-Alps). הרכס מתחיל ליד העיר תון בהר גאנטריש (2,175), וממשיך לאורך עמק זימן דרך ההרים מרה (2,087), שאפארניש (2,107) וקייזראג (2,185), עד להר שאפברג ליד אגם גרוייר (Lake of Gruyère) בשפלה השווייצרית, שם חוצה את הרכס מעבר יאון (המחבר את אזור גרוייר (district of Gruyère) שבשפלה השווייצרית עם עמק זימן (Simmental)), ומצידו הדרומי של המעבר ממשיך הרכס בהרים רודיגנשפיץ (2,124), דאן דה רות (2,236), דאן דה סאוויני (2,252), וניל נואר (2,389), ווניל קארה (2,197), ומסתיים בהרים רושה דה נה (2,042) ודאן דה ז'אמאן (1,879) שעל גדות אגם ז'נבה.
בצידו הצפוני ממוקם הר קייזראג מצדו המזרחי עמק זימן ובצדו המערבי מתמזג ההר אל תוך השפלה השווייצרית.
מרה (הר)
מרה (Märe) הוא הר ברכס האלפים הברניים המתנשא לגובה של 2,087 מטר, וממוקם בגבול הקנטונים ברן ופריבורג.
משמעות השם מרה בגרמנית הוא סוסה.
גאוגרפיה.
מרה הוא ההר השני מדרום לעיר תון, והרביעי מצפון למעבר יאון (Jaun Pass), ברכס הקיצוני בצפון האלפים הברניים באזור המכונה גם טרום האלפים (Pre-Alps). הרכס מתחיל ליד העיר תון בהר גאנטריש (2,175), וממשיך לאורך עמק זימן דרך ההרים מרה, שאפארניש (2,107), וקייזראג (2,185), עד להר שאפברג (2,239) ליד אגם גרוייר (Lake of Gruyère) בשפלה השווייצרית, שם חוצה את הרכס מעבר יאון (המחבר את אזור גרוייר (district of Gruyère) שבשפלה השווייצרית עם עמק זימן (Simmental)), ומצידו הדרומי של המעבר ממשיך הרכס בהרים רודיגנשפיץ (2,124), דאן דה רות (2,236), דאן דה סאוויני (2,252), וניל נואר (2,389), ווניל קארה (2,197), ומסתיים בהרים רושה דה נה (2,042) ודאן דה ז'אמאן (1,879) שעל גדות אגם ז'נבה.
מצדו הצפון מזרחי ממוקם הר גאנטריש ומצידו הדרומי הר שאפארניש צדו המזרחי של ההר מתנשא מעל עמק זימן ולמרגלותיו העיירה אוברוויל בזימנטל (Oberwil im Simmental), צדו המערבי מתמזג אל תוך השפלה השווייצרית.
תיירות.
ההר חסר ייחודיות ואינו מפורסם, אך ישנם מספר מסלולי הליכה רגליים העולים אל פסגתו ויורדים ממנה אל עמק זימן.
ראביץ
ראוויץ'
רוויץ'
גלריה בן אורי
ישי קולוויאנסקי
ישי קולבינסקי
ישי קולויאנסקי
ישי קולוינסקי
EXPTIME
בתורת הסיבוכיות, מחלקת הסיבוכיות EXPTIME (נקראת גם EXP או DEXPTIME) היא קבוצת כל בעיות ההכרעה הניתנות לפתרון באמצעות מכונת טיורינג דטרמיניסטית בזמן formula_1 כאשר formula_2 הוא סימון אסימפטוטי וformula_3 הוא פולינום.
ניתן גם להגדיר את EXPTIME בצורה הבאה:
formula_4
מבחינת היררכיית מחלקות הסיבוכיות בזמן ובמקום, ידוע כי מתקיים:
וכמו כן, ידוע ממשפט ההיררכיה בזמן וממשפט ההיררכיה במקום כי:
P formula_10 EXPTIME "and" NP formula_10 NEXPTIME "and" PSPACE formula_10 EXPSPACE
כך שלפחות אחת משלוש ההכלות הראשונות ואחת משלוש ההכלות האחרונות צריכה להיות הכלה של ממש, אך לא ידוע על אחת כזו. רוב המומחים מאמינים שכל ההכלות הן הכלות של ממש. כמו כן, אם P=NP, אזי EXPTIME=NEXPTIME, מחלקת הסיבוכיות של הבעיות שפתירות בזמן אקספוננציאלי על ידי מכונת טיורינג לא דטרמיניסטית.. ליתר דיוק, EXPTIME formula_13 NEXPTIME אם"ם קיימת שפה דלילה הנמצאת ב-NP ולא ב-P.
EXPTIME שלמות.
בעיית הכרעה תיקרא EXPTIME-שלמה אם היא נמצאת ב-EXPTIME ומכל בעיה ב-EXPTIME קיימת רדוקציה פולינומית אליה. במילים אחרות, קיימים אלגוריתמים הרץ בזמן פולינומי שמשנה את הקלט של בעיות ב-EXPTIME לקלט לבעיה EXPTIME-שלמה עם אותה התשובה. בעיות EXPTIME-שלמות נחשבות כבעיות הקשות ביותר ב-EXPTIME. בעיות אלו בוודאות לא שייכות ל-P, וזוהי מסקנה הנובעת ממשפט ההיררכיה בזמן.
אחת הבעיות הלא כריעות החשובות בתורת הסיבוכיות היא בעיית העצירה. גרסה יותר בסיסית של בעיה זו היא האם מכונת טיורינג דטרמיניסטית עוצרת על מילת קלט תוך לכל היותר k צעדים. בעיה זו שייכת ל-EXPTIME כיוון שהרצה טריוויאלית של המכונה דורשת זמן ריצה של formula_14, כאשר k מקודד בformula_15 ביטים. היא EXPTIME-שלמה כיוון שניתן להשתמש בה כדי להכריע האם מכונת טיורינג שפותרת בעיה ב-EXPTIME מקבלת את הקלט שלה בכמות אקספוננציאלית של צעדים. בעיה זו כשנכתבת בבסיס אונרי היא P-שלמה.
דוגמאות.
דוגמאות נוספות לבעיות EXPTIME-שלמות ניתן למצוא במשחקים מוכללים, כגון:
קל לראות כי משחקים אלה הם ב-EXPTIME, היות שניסיון נאיבי לפתור אותם ייקח מספר אקספוננציאלי של צעדים. למרות זאת, ישנם משחקים מוכללים שיכולים להימשך מספר פולינומי של צעדים בגודל הלוח, והם לרוב PSPACE-שלמים.
דוגמה נוספת לבעיות EXPTIME-שלמות הן "מעגלים תמציתיים". מעגלים תמציתיים הם מכונות פשוטות שמשמשות לתיאור של גרפים במקום קטן מאקספוננציאלי. הם מקבלים 2 מספרים של קודקודים בגרף כקלט, ופולטים האם יש צלע ביניהם בגרף. בעבור הרבה בעיות גרפים P-שלמות בהן הגרף מיוצג באמצעות מטריצת שכנות, פתרון אותה הבעיה עם מעגל תמציתי זו בעיה EXPTIME-שלמה, היות שהקלט קטן אקספוננציאלית.
גאורג היינריך פון ברנהורסט
גאורג היינריך פון ברנהורסט (בגרמנית: Georg Heinrich von Berenhorst; 26 באוקטובר 1733 - 30 באוקטובר 1814) היה הוגה דעות צבאי גרמני.
ביוגרפיה.
ברנהורסט נולד בסאנדרסלבן, בשנת 1733 כבנו הלא חוקי של לאופולד הראשון, נסיך אנהלט-דסאו. בגיל 15 התגייס לצבא הגרמני של פרידריך הגדול ושירת כקצין בחייל הרגלים וכקצין מטה במלחמת שבע השנים. בשלב מסוים אף שירת במפקדתו של פרידריך הגדול עצמו. אחרי מלחמת שבע השנים, פרש ברנהורסט מן השירות הצבאי בדרגת מיור ושימש כדיפלומט בנסיכות הולדתו, אנהלט דסאו, בתפקידים כגון: ראש הלשכה של הנסיך והאחראי על בתי המשפט. במסגרת שירותו הדיפלומטי נסע ברנהורסט לצרפת, לאיטליה ולאנגליה. בשנת 1790 פרש מעבודתו והחל לעסוק בכתיבה צבאית עד למותו בשנת 1814 בדסאו.
ברנהורסט נישא בשנת 1783 להינריטה פון ברנהורסט, ולהם נולדו שישה ילדים.
הגותו הצבאית.
חיבורו החשוב ביותר של ברנהורסט הוא "הרהורים על אמנות המלחמה, התקדמותה, סתירותיה וודאותה" (Betrachtungen über die Kriegskunst, über ihre Fortschritte, ihre Widersprüche und ihre Zuverlässigkeit), הכרך הראשון של ספר זה יצא בשנת 1796 והשני ב-1798. ספר זה זכה לפופולריות רבה ולהשפעה, ולדברי אחד מבני התקופה: "שום ספר לא נקרא רבות כמו ההרהורים". ברנהורסט חיבר גם כמה חיבורים צבאיים חשובים נוספים כגון "מכתמים" (Aphorismen, 1805).
בספרו סקר ברנהורסט את התפתחות מדע המלחמה עד ימיו והתנגד לתפיסות הרווחות בו. הוא ביקר את תפיסת המלחמה כמדע, בו ניתן למצוא נוסחאות לניצחון, ואת תפיסת החיילים כמכשירים לוחמים. המושא של ביקורת זו היה למעשה פרידריך הגדול, שהחזיק בתפיסות אלו וניהל כך את צבאו. ברנהורסט טען כי הגורמים לניצחון או להפסד נובעים מן הפסיכולוגיה של הלוחמים יותר מאשר מן התאוריה הצבאית. המלחמה, אם כך דומה בטיבה לנפש האדם, ובלתי ניתנת לחיזוי מראש. מסקנתו של ברנהורסט הייתה שתאוריה צבאית כללית, התקפה תמיד, וכן תכנון תוכניות מלחמה מראש, בלתי אפשריים ולא יביאו תועלת.
ברנהורסט תמך בצבאות לאומיים גדולים, כמו הצבא הצרפתי שלאחר המהפכה הצרפתית, שכן לצבאות כאלו יש בדרך כלל מורל ורוח לחימה עזה יותר מאשר לצבאות המקצועיים. ברנהורסט טען כי הצבא הרצוי הוא צבא הבנוי ברובו מכוחות מילואים ולא צבא סדיר מקצועי.
הגותו של ברנהורסט השפיעה על הוגים צבאיים רבים, כדוגמת: קרל פון קלאוזביץ ואנטואן אנרי ז'ומיני. הוגים אחרים התנגדו לו ואף כתבו ספרים להפרכת טענותיו.
אני יורקת על קברך
אני יורקת על קברך הוא סרט אימה אמריקני משנת 1978 שבוים על ידי מאיר זרחי. הסרט מתאר את נקמתה של אישה צעירה שנאנסה על ידי ארבעה גברים.
תקציר העלילה.
ג'ניפר היל, כתבת סיפורים קצרים ממנהטן שוכרת בקתה מבודדת באזור עיירות ליד קונטיקט כדי לכתוב את ספרה הראשון. ג'ניפר מתיידדת עם תושב מקומי בשם מת'יו - חנווני צעיר הלוקה בשכלו. למת'יו יש שלושה חברים: סטנלי, אנדי וג'וני, להם הוא מספר כי חזה בשדיה של ג'ניפר.
הארבעה אורבים לג'ניפר בנהר ומתכננים לחטוף אותה כדי שמת'יו יוכל לאבד את בתוליו. ג'ניפר נמלטת ליער הסמוך, אך הארבעה דולקים אחריה ומשיגים אותה. מת'יו מסרב לשכב איתה ולכן שלושת חבריו אונסים אותה בזה אחר זה. לאחר ששחררו אותה, הם מחליטים לתפוס אותה בשנית ולוכדים אותה בבקתה. לבסוף מת'יו נכנע ללחץ חבריו ואונס אותה אף הוא. הארבעה ממשיכים בעינויים מיניים, קורעים את כתב היד שלה וג'ניפר מתעלפת. הגברים עוזבים את הבקתה וג'וני מבין כי עליהם להשתיק אותה כדי שלא תעיד על פשעיהם. הוא מורה למת'יו לדקור אותה, אך הלה לא מסוגל לכך ורק טובל את הסכין בדם שניגר מלחיה כראיה לכך שרצח אותה.
לאחר כמה ימים, ג'ניפר חוזרת לעשתונותיה, מדביקה את כתב היד שלה בחזרה והולכת לכנסייה כדי לבקש מחילה על חטאיה העתידיים. ג'ניפר מפתה את מת'יו לשכב עימה. בלהט המשגל מת'יו עוצם את עיניו ואינו שם לב כי ג'ניפר השחילה לולאת חנק על צווארו והיא תולה אותו.