ב-194 האוגדה שלו הועברה תחת פיקודה של ארמיית האוויר השנייה ואחר כך ארמיית האוויר החמישית. חבר המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות משנת 1943.
לאחר שתי פציעות סיים את המלחמה בחזית האוקראינית השנייה בדרגת לייטננט בכיר לאחר 592 טיסות, ביניהם 455 לטיסות גילוי אויב, וב 48 קרבות אוויר הפיל 12 מטוסי לופטוואפה השונים תחילה על מטוס יאק-1 ובהמשך על יאק-9.
ב-1950 סיים אקדמיית כוחות אוויר ובהמשך פיקד על להקת מטוסים. משנת 1978 יצא לגמלאות וחי במחוז באלאשיחה. נפטר ב-25 בספטמבר 1996.
ב-15 במאי 1946 הוענק לו עיטור "גיבור ברית המועצות" על פעילותו במהלך המלחמה.
אסתר דייסון
אסתר דייסון (באנגלית: Esther Dyson, נולדה ב -14 ביולי 1951) היא עיתונאית, סופרת, אשת עסקים, משקיעה, פרשנית ונדבנית אמריקאית, ילידת שווייץ. היא משקיעת אנג'ל מובילה, המתמקדת ביעילות פריצת דרך בתחום הבריאות, שקיפות ממשלתית, טכנולוגיה דיגיטלית, ביוטכנולוגיה וחלל. הקריירה של דייסון מתמקדת כיום בתחום הבריאות, והיא וממשיכה להשקיע בחברות סטארט אפ, בריאות וטכנולוגיה. ב -7 באוקטובר 2008, חברת הרפתקאות החלל הודיעה כי דייסון שילמה כדי להתאמן ולהוות גיבוי לנוסע החלל צ'ארלס סימוני לתחנת החלל הבינלאומית, על סיפון חללית ה-סויוז TMA-14. טיסה זו התקיימה בשנת 2009, ודייסון לבסוף לא לקחה בה חלק.
חיים.
אביה של אסתר דייסון, פרימן דייסון, הוא פיזיקאי יליד אנגליה, אמה ורנה הובר-דייסון היא מתמטיקאית ילידת שווייץ, ואחיה ג'ורג דייסון הוא היסטוריון טכנולוגי דיגיטלי . לאחר שסיימה את לימודיה בהרווארד עם תואר בכלכלה, היא הצטרפה לפורבס כבודקת עובדות וקודמה במהירות לכתבת. בשנת 1977, היא עזבה את פורבס ועברה לעבוד כאנליסטית בתחום המחקר, אשר עקבה אחרי הפדרל אקספרס וחברות הזנק נוספות. לאחר תפקיד באופנהיימר אחזקות בו עקבה אחר חברות תוכנה, היא עברה ל-Rosen Research וב -1983 רכשה את החברה מהמעסיק שלה בן רוזן. היא שינתה את שמה ל- EDventure אחזקות, ובשנת 2004 מכרה אותה לרשת CNET. בינואר 2007 היא עזבה את CNET .
פרסומים ומיזמים עסקיים.
כיום, דייסון היא חברת דירקטוריון ומשקיעה פעילה במגוון של חברות הזנק, בעיקר בתחום השירותים המקוונים, שירותי בריאות / גנטיקה וטיולים בחלל.
בעבר, דייסון וEDventure התמחו בניתוח ההשפעה של טכנולוגיות מתפתחות ושווקים על כלכלות וחברות. היא יצרה את כתבי העת הבאים על הטכנולוגיה:
היא חברה במועצת המנהלים של MEDESK, 23andMe, , , Meetup , , , Voxiva, , ויאנדקס.
דייסון מייעצת למגזין שני החדש"," כותבת מזדמנת בהפינגטון פוסט של אריאנה הפינגטון, חברת מועצת המנהלים מוסד ללא כוונת רווח TASC, ובנוסף חברה בXconomists - צוות אד-הוק של יועצי עריכה לחברת החדשות הטכנולוגיות והמדיה .דייסון הייתה גם משקיעה מוקדמת במספר חברות סטארט-אפ בתחום הטכנולוגיה, בהן; TrustedID, Cygnus Solutions, Flickr, del.icio.us, Eventful, Netbeans, Powerset, Systinet, ZEDO CV-Online, Medscape, Linkstorm Medstory, Meetup, Valkee, Robin Labs ו- Lexity.
נכון לתחילת שנת 2007, דייסון מתארת את עצמה כ"מבזבזת יותר ויותר זמן על חברות תעופה פרטיות וחברות מסחריות בתחום החלל, וגם על תחום הבריאות והגנטיקה". דייסון היא חברה מייסדת של Space Angels Network והשקיעה בחברות XCOR, Constellation Services, Zero-G, Icon Aircraft, Space Adventures, ועוד. בין השנים 2005 - 2007 היא אירחה את ועידת בית הספר לטיסה באספן, קולורדו. כיום היא חברה במועצת המנהלים של החברה 23andMe, והיא אחת מעשרת המתנדבים הראשונים בפרויקט הגנום האישי.
נדבנות.
דייסון היא חברה פעילה במספר ארגוני ייעוץ ללא כוונת רווח. בין 1998 ל-2000, היא הייתה יושבת הראש המייסדת של ICANN. החל משנת 2004, היא ישבה ב"ועדת הרפורמה" שלה, שהוקדשה להגדרת תפקיד למקבלי החלטות יחידים ומבנים ממשלתיים בICANN . היא התנגדה להרחבת שנת 2012 של דומיינים גנריים ברמה העליונה.
היא עוקבת אחרי המעבר הפוסט-סובייטי של מזרח אירופה, בין השנים 2002 ל-2012 הייתה חברה במועצה המייעצת לענייני טכנולוגיות מידע של הנשיא הבולגרי, יחד עם וינט סרף, ג'ורג סאדובסקי , ווני מרקובסקי ועוד. היא שימשה כנאמן, ועזרה במימון ארגונים מתפתחים כגון Glasses for Humanity, Bridges.org, הקרן הלאומית לדמוקרטיה וקרן אירואסיה . היא חברה במועצת המנהלים של ארגון "אחרי בית הספר", ארגון ללא מטרות רווח המוקדש להרחבת הזדמנויות חינוכיות לכלל התלמידים. היא גם חברה במועצת המנהלים של ,
דייסון שימשה כשופטת בתחרות של מייקל בלומברג בניו יורק.
דייסון תרמה את הגנום שלה לרשות הציבור באמצעות פרויקט הגנום האישי.
מנחם בן שמעון
רבי מנחם בן שמעון מפּוֹשְקְיֶרָה (בסביבות 1190, ד'תתק"ן) היה מדקדק ופרשן מקרא שעסק בפרשנות הפשט למקרא במאה ה-12.
חייו ופירושיו.
רבי מנחם חי בעיר פּוֹסְקְיֶיר (Posquières) שבחבל פרובאנס שבדרום צרפת, בסביבות שנת ד'תתק"ן בערך. הוא למד אצל רבי יוסף קמחי, אבי משפחת קמחי, שהתגורר בעיר נרבונה הסמוכה למקום מגוריו. כרבים מחכמי פרובנס, שהיו קרובים ברוחם ליהדות ספרד יותר מליהדות צרפת, גם רבי יוסף קמחי עסק רבות בדקדוק, ועל נושא זה נסובים חיבוריו "ספר זיכרון" ו"ספר הגלוי"; כן היה ממפרשי המקרא המרכזיים בתקופתו. כמורו, גם רבי מנחם עסק בשני תחומים אלו: הוא כתב פירוש על התנ"ך, בסביבות שנת ד'תתקנ"א, ואת דעותיו בדקדוק הוסיף כהגהות בתוך "ספר הגלוי" של רבו. מתוך פירושו לתנ"ך נותרו פירושיו לספר ירמיהו וספר יחזקאל.
גישתו לתנ"ך בפירושיו היא על דרך הפשט המובהק; הוא מרחיק מאוד את פירושי האגדה למקראות. בנוסף, התרחק רבי מנחם מדרך הפילוסופיה שהייתה רווחת אז בפרובאנס. ייתכן שנטיות אלו הפכו את הפירוש לבלתי פופולרי ועל כן הוא נשכח במהלך השנים.
בני דורו שהכירוהו ועסקו בתחומים המקבילים לו, האחים רבי משה קמחי ורד"ק בני רבי יוסף קמחי, אינם מזכירים כלל בפירושיהם את רבי מנחם בן שמעון, אולם רבי משה קמחי מוזכר בפירוש רבי מנחם ליחזקאל י"ז, ה'.
בן אחיו של רבי מנחם בן שמעון, רבי משה מפרובאנס, עסק גם הוא בדקדוק, כדודו, והוא מחבר הספר הדקדוקי "שכל טוב", שיוחס בטעות לרבי משה קמחי.
ויניסיוס ג'וניור
עוגיית מדליין
מריה בוטינה
מריה ואלרייבנה בוטינה (ברוסית: Мари́я Вале́рьевна Бу́тина; נולדה ב-10 בנובמבר 1988) היא אזרחית רוסייה, אשר הודתה ב-13 בדצמבר 2018 בקשירת קשר לביצוע מעשה בלתי חוקי כסוכנת זרה בארצות הברית. מייסדת התנועה הרוסית "הזכות לנשק".
מריה בוטינה והספונסר שלה הבנקאי אלכסנדר טורשין נחשדו בפרשת התערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016. באפריל 2018, בוטינה סיפרה לוועדת המודיעין של הסנאט כי קונסטנטין ניקולאייב, מיליארדר רוסי, סיפק מימון עבור התנועה. החל משנת 2011, היא עבדה עם הבנקאי אלכסנדר טורשין, שכיהן בעבר כחבר מועצת הפדרציה וחבר מפלגת רוסיה המאוחדת וכסגן נגידת הבנק המרכזי של רוסיה. ביולי 2018, בעודה מתגוררת בוושינגטון די. סי., בוטינה נעצרה על ידי הבולשת הפדרלית (FBI) והואשמה בהיותה סוכנת של הפדרציה הרוסית. בעסקת טיעון היא הודתה בפשעים שיוחסו לה ונשלחה לשנה וחצי מאסר. באוקטובר 2019 שוחררה וחזרה לרוסיה.
פלטפורמת פיתוח Low code
פלטפורמת פיתוח Low code (באנגלית: "Low-code development platform", או "LCDP". בעברית: "פיתוח מעוט קוד") היא סביבת עבודה למתכנתים לשם יצירת אפליקציות בעזרת ממשקים גרפיים וקונפיגורציות. זאת בנוסף על תכנות מסורתי, כלומר כתיבת קוד. הפלטפורמה עשויה להתמקד בעיצוב ופיתוח של סוג מסוים של יישומים כמו: מסדי נתונים, תהליכים עסקיים או יישומי רשת. פלטפורמות ה-low code יכולות לייצר אפליקציות מלאות או כמעט מלאות - שדורשות לתכנת בכתיבת קוד חלקים ספציפיים בתוכן.
פיתוח ב-LCDP הוא פיתוח בקצב מהיר. היתרונות בפיתוח כזה הם בכמה ממדים: הניתוח, הפיתוח, כוח האדם וניהול הפרויקט. בכל אחד מאלה פלטפורמת ה-Low code מביאה תובנות שקהילת פיתוח התוכנה כבר הגיעה אליהן, לידי מימוש עכשווי.
כלים כגון Mendix ו-OutSystems הן פלטפורמות פיתוח בלואו קוד. הן מהוות סביבת פיתוח עשירה ורחבה, אך בעיקר בת-הרחבה על ידי ממשקים קלים לשימוש, או הרחבה באמצעות שימוש ב-Online marketplace, בו קיימות הרחבות שאחרים פיתחו.
בעידן מחשבי ה-Mainframe והשימוש במודל שרת-לקוח (Client-Server), קראו לכלים בתחום זה "מחוללי יישומים", או "שפות מהדור הרביעי". זאת משום ששפות אלה נבנו באמצעות שפות של הדור השלישי (C, Java ואחרות) ופעלו לא כשפות מקומפלות, אלא כמפרשים.
בתחילת המאה ה-21, כלים אלה זכו לכינוי "Rapid Application Development". כלים אלה סבלו מאבולוציה שבעצם הפחיתה ממהירות הפיתוח ומהירות הביצועים. דורות של קומפיילרים הוחלפו במהירות, והצורך לתחזק כלי RAD ברמת עדכניות גבוהה מול הקומפיילרים החדשים, הפחית את הערכים המוספים שלהם. עם ההתקדמות הטכנולוגית, מה שפעם היה ה-Server Side עבר למחשוב ענן ומה שהיה ה-Client Side הוא כעת המחשב האישי, הטלפון החכם, או כל מכשיר המתחבר לענן. בעולם הענן, נושא הביצועים מטופל בקנה מידה אחר. אחת התוצאות המעניינות היא החזרה של כלי הפיתוח המהיר לשולחן. למעשה, כלי תשתית לפיתוח מהיר הפכו לאחד הטרנדים הלוהטים.
בשנת 2014, IDC טבעה את המונח Low Code, תוך שהיא סוקרת את הצורך והפתרונות בתחום הפיתוח המהיר, ומאז זה השם המקובל בעולם.
אואנה לונג'סקו