במידה והשוויון נשמר, המתחרים ינסו לעבור גובה נוסף. במידה ויש שוויון בין שני קופצים שאינם מתחרים על מדליה, הם לרוב לא ידרשו לנסות לעבור עוד גובה, והשוויון ישמר.
המתקנים הנחוצים לצורך קיום תחרות קפיצה במוט, דומים למתקנים הנחוצים לקיום תחרות קפיצה לגובה - מזרן, רף, ועמודים מתכווננים, שבאמצעותם קובעים את גובה הרף.
אם המוט שאיתו האתלט קופץ עובר בגובהו את הרף והפילו, תינתן לאתלט פסילה, גם אם הצליח לעבור את הגובה. אם המוט נשבר במהלך ניסיון קפיצה, הקפיצה לא נחשבת, ולקופץ ניתן ניסיון נוסף.
לקופץ יש זמן מוגבל בו הוא צריך לבצע קפיצה. הזמן המוגבל משתנה בהתאם לרמת התחרות, ובהתאם למספר הקופצים שנשארו בתחרות. במידה והקופץ לא מצליח לקפוץ בפרק הזמן הזה, תירשם לו פסילה.
מועדון 6 מטר.
"מועדון 6 מטר" הוא כינוי לקופצים במוט שעברו את הגובה 6 מטרים.
בשנת 1985 סרגיי בובקה, באותה העת מברית המועצות, זכה להיות הקופץ הראשון שצלח את גבול 6 המטרים. "מועדון 6 מטר" מורכב מגברים בלבד.
סאמנטיום
נקודה ופסיק
נקודה ופסיק ( ; ) הוא סימן פיסוק, המשמש להפסק הגדול מזה המסומן בפסיק וקטן מזה המסומן בנקודה.
היסטוריה.
מקורו של סימן הנקודה ופסיק בהדפסות של המדפיס האיטלקי אלדוס מנוטיוס האב, אשר נהג להשתמש בסימן זה כדי להפריד בין מילים בעלות משמעות שונה.
בשפה האנגלית הסימן נכנס לראשונה לשימוש במאה ה-16. בין השאר נעשה בו שימוש בסונטות של ויליאם שייקספיר ובמחזותיו של בן ג'ונסון.
בטעמי המקרא דומה הטעם אתנחתא, במשפטים ארוכים, לנקודה ופסיק.
שימוש.
לסימן הנקודה ופסיק שלושה שימושים בעברית:
השימוש בסימן נקודה ופסיק מצומצם יחסית לשימוש בסימני הפיסוק הנפרדים פסיק ונקודה כשלעצמם.
בשפה היוונית.
בשפה היוונית הסימן מהווה סימן שאלה. בייצוג יוניקוד, נקודה פסיק היא U+003B, וזאת לעומת סימן השאלה ביוונית המיוצג כ–U+037E. עם זאת, ברוב הגופנים צורותיהם זהות לחלוטין.
שפות מחשב.
בשפות תכנות רבות מהווה סימן נקודה ופסיק כסימן לסיומה של כל הוראה (לדוגמה: PL/I, עדה, C, Java, C++, C), ובשפות אחרות כסימן שמפריד בין הוראות שונות (לדוגמה: פסקל, JavaScript).
בשפת אסמבלי מהווה הנקודה ופסיק סימן להערה שאין המחשב מתייחס אליה.
האורקסטרה של ראשון
האוֹרְקֶסְטְרה של ראשון היא התזמורת הראשונה בתקופת היישוב.
האורקסטרה (= תזמורת) של ראשון נוסדה בראשון לציון בשנת 1895 על ידי בוריס אוסוביצקי, שהיה יינן ביקב ומנצחה הראשון. היא פעלה בשנותיה הראשונות של המושבה, הייתה למרכז תרבותי ביישוב, ואף הוזמנה לחגיגות רשמיות ביפו ובירושלים. היא גם הוזמנה להופיע מדי פעם בפני השליטים הטורקיים. התזמורת קידמה בנגינתה את פניו של תאודור הרצל בביקורו בראשון לציון בשנת 1898.
העיתון הצבי פרסם ב־1896, (על ידי יונאס) את הכתבה "ראשון לציון": "הלכתי לשמוע בהמושבה פה את התזמורת, ונפלאתי הפלא ופלא ! ... נפלא הדבר לראות את המראה הזה. כי קולונסתים, כצעירים וכבאים מעט בימים, הטרודים בכל יום בעבודתם ולא ידעו מעולם עד כה מה זה כלי שיר, ילמדו בתקופת שלֹשה חֹדשים, כמו שאומרים בשעה שאינה לא יום ולא לילה, לנגן בם, ולשמור חֹקי הזמרה והקומפנימה במקהלה "ארקֶסתר" בעלת 28 איש, בכנורות, בנבלים, בחצוצרות, בחלילים, בתופים ובמצלתים ולהוציא זמרה בטקטה מסודרת לכל משפטיה וחוקותיה, הנעימה לאזן השומע... מנהל התזמורת "דיריז'ור", הוא המשכיל ב' אסוביצקי דירקטור של המרתף שמה, ומקלו יגיד להם לכל אחד ואחד לשמור תפקידו, וכל איבריו ותנועותיו ברגש נמרץ מלא חיים מנצח בנגינות. יפה המראה מאד ! יפה, נחמד ונעים. כל מעשיכם אחי, כממקור מים חיים יקרו. עבדו אדמתכם בשמחה, שירו זמרו!".
שמה של התזמורת הפך למיתוס, ובשנות ה-60 נכתב על ידי דן אלמגור השיר "האורקסטרה של ראשון", שהולחן והושר על ידי שמעון ישראלי. בשיר נזכרים אוסוביצקי, אוסוביצקי וקוסביצקי, שהם יהושע אוסוביצקי, פקידו הראשי של הברון בראשון לציון, אחיו בוריס אוסוביצקי ("מאסטרו אוסוביץ") שהיה כאמור המנצח, וסרגיי קוסביצקי שהיה אז מנצח בתזמורת הסימפונית של בוסטון ואין לו כל קשר לראשון לציון. אנשים אחרים המוזכרים בשיר נמנים עם מייסדי המושבה (שמן הסתם חלקם לא ניגן באורקסטרה) כמו מנשה מאירוביץ, אהרן מרדכי פריימן, חיים חיסין ודב גיסין, שהיה ממייסדי האורקסטרה, (בנו של אריה לייב גיסין).
בוריס אוסוביצקי הוא בנו של הרב שמחה בונם אוסוביצקי.
בשנת 1991, הוקמה בראשון לציון "האורקסטרה המתחדשת" ומופיעה עד היום ולאורך ההיסטוריה של מדינת ישראל. מאז שהיא חודשה ניצחו עליה אהרון אלקלעי, לימור שיפוני ויעקב אלמוג. מנצח האורקסטרה הנוכחי הוא מיכאל יערן.
נקודה פסיק
רקם
פזילה
פזילה (בלועזית: strabismus, סטרביסמוס, מיוונית: στραβισμός, שמשמעו "עיקום", מן στραβός, "מעוקם") היא לקות ראייה, שבה גלגלי העיניים אינם מתמקדים על אותה נקודה במרחב. כלומר, כאשר עין אחת צופה במטרה, העין השנייה, הפוזלת, צופה בנקודה שונה.
הפזילה נגרמת מחוסר תיאום בפעילות שרירי העין. אצל רבים מהסובלים מפזילה יש ראיית עומק לקויה או אין ראיית עומק כלל, וזאת כיוון שראיית עומק, או ראייה תלת-ממדית, תלויה בכך שגלגלי העיניים יצפו באותה נקודה. מעבר לכך, אצל הסובלים מפזילה המוח מקבל מכל עין תמונה שונה, ולכן הפזילה יכולה לגרום לראייה כפולה. בילדים, כדי להימנע מראייה כפולה, המוח לומד לבצע דיכוי של אחת מהתמונות, אולם דיכוי ממושך של תמונה הבאה מאחת העיניים יכול לגרום להופעת עין עצלה.
פזילה נצפית בשכיחות של 2% עד גיל 3 ו-3% מעליו, בהתפלגות אחידה בין בנים לבנות. לפזילה יש, כנראה, מרכיב גנטי והסיכוי לפזילה עולה בילד שאחד מהוריו לפחות, סבל מפזילה.
סוגי הפזילות.
ניתן לחלק את סוגי הפזילה לפי שני ממדים:
חלוקה לפי כיוון העין הפוזלת ביחס למרכז.
לפי כתב העת "Primary Care: Clinics in Office Practice":
אבחון וטיפול.
האבחון נעשה על ידי רופא עיניים, אופטומטריסט או אורתופטיסט באמצעים שונים כגון: תבחין כיסוי בו מכסים את אחת מהעיניים לחלופין. גודל הפזילה נקבע על ידי מנסרות (פריזמות) המטות את קרני האור לכיוון העין הפוזלת. הטיפולים לפזילה כוללים התאמת משקפיים, ניתוח פזילה ומנסרה (פריזמה), בהתאם לגורמים לפזילה.
השפעות פסיכו-חברתיות.
כלפי פוזלים מובעות דעות קדומות שליליות. אזוטרופיה נתפסת כמטרידה יותר מאקזוטרופיה והטרוטרופיה ימנית נתפסת כמטרידה יותר מהטרוטרופיה שמאלית. בני המאיה והאינקה ראו בפזילה את אידיאל היופי; לעומת זאת, הקרימינולוג צ'זארה לומברוזו ראה בפזילה מאפיין של העבריין מלידה.
אליפות אירופה בכדורגל
אליפות אירופה בכדורגל (באנגלית: UEFA European Championship), או היורו (UEFA Euros) בשמה הנפוץ, היא תחרות הכדורגל המרכזית לנבחרות לאומיות המאורגנת על ידי אופ"א, הקונפדרציה האירופית לכדורגל. האליפות נערכה לראשונה ב-1960 ומאז מתקיימת פעם בארבע שנים. שמה המקורי היה "גביע אירופה לאומות". האליפות האחרונה נערכה ב-11 ביוני 2021 עד 11 ביולי 2021, ב-11 ערים מארחות ברחבי אירופה.
היסטוריה.
תחילת קיום התחרויות.
הרעיון להקמת טורניר אליפות למדינות באירופה החל כבר ב-1927, כאשר הנרי דלוניי אשר היה חבר בוועד המנהל של פיפ"א ולימים המזכיר הכללי הראשון של אופ"א, הציע לפיפ"א לארגן טורניר שכזה. אך רק ב-1958, כ-4 שנים לאחר הקמת ארגון אופ"א (ו-4 שנים לאחר מותו של דלוניי שהגביע הזוכה נקרא על שמו ולזכרו), החל שלב המוקדמות של הטורניר הראשון בו השתתפו 17 נבחרות, אשר מתוכן עלו לטורניר הגמר שנערך בצרפת 4 נבחרות. בטורניר הראשון זכתה נבחרת ברית המועצות שניצחה 1–2 את יוגוסלביה בגמר הראשון שנערך בפריז. ספרד פרשה מן התחרות בגלל מחאות פוליטיות. מתוך 17 המשתתפות בלטו בהיעדרן נבחרות חזקות מאוד כמו אנגליה, הולנד, מערב גרמניה ואיטליה.
הטורניר הבא נערך ב-1964 בספרד, וכמות המשתתפות הוגדלה ל-29 נבחרות. מערב גרמניה נעדרה שוב, יוון פרשה מהתחרות לאחר שהוגרלה נגד אלבניה, איתה הייתה במלחמה באותה עת. נבחרת ספרד המארחת ניצחה את האלופה הנוכחית ברית המועצות 1–2, במשחק הגמר שנערך באצטדיון סנטיאגו ברנבאו שבמדריד.
מבנה הטורניר נשאר אותו הדבר גם בטורניר הבא ב-1968, שאירחה איטליה. הייתה זו הפעם הראשונה בה משחק בטורניר הוכרע בהטלת מטבע (חצי הגמר בין איטליה לברית המועצות), ובנוסף משחק הגמר של איטליה נגד יוגוסלביה הלך למשחק חוזר אחרי שהמשחק הראשון נגמר בתיקו 1-1. איטליה ניצחה 0–2 את המשחק החוזר וזכתה בטורניר. בטורניר זה השתתפו 31 נבחרות.
בלגיה אירחה את הטורניר הבא ב-1972, בו זכתה נבחרת גרמניה המערבית, לאחר שניצחה את ברית המועצות 0–3 בגמר, משערים של גרד מילר (צמד) והרברט וימר באצטדיון הייזל שבבריסל. רבים מן השחקנים הגרמנים שהשתתפו בנבחרת בזכייה בטורניר זה זכו לאחר מכן במונדיאל 1974 שנתיים לאחר מכן.
יורו 1976 ביוגוסלביה היה האחרון בו 4 נבחרות בלבד השתתפו בטורניר נוקאאוט הגמר, וגם האחרון בו המארחת הייתה חייבת להשתתף בו. צ'כוסלובקיה ניצחה את מערב גרמניה בשיטה החדשה להכרעת תיקו בסיום משחק - דו-קרב בעיטות עונשין. לאחר 7 בעיטות מוצלחות, אולי הנס החמיץ, ולאחר מכן הצ'כוסלובקי אנטונין פננקה הבקיע את הפנדל המכריע והצ'כוסלובקים זכו בטורניר לאחר ניצחון 3–5 בבעיטות עונשין.
הרחבה ל-8 נבחרות.