ביוגרפיה.
רייכרט נולד ב-1891 בעיירה אוזורקוב (Ozorków) שבפולין הרוסית, בן למשפחה דתייה ואמידה. בילדותו למד בישיבה בראשותו של הרב ריינס. בשנת 1908 עלה לארץ ישראל. בארץ ישראל עבד כפועל חקלאי ולמד בסמינר למורים העברי בירושלים. לאחר סיום לימודיו, בשנת 1911, עבד כמורה בבית הספר של "עזרה" בחיפה. כעבור שנתיים נסע ללמוד ביולוגיה באוניברסיטת ברלין והשתלם בביולוגיה. בתחום זה המשיך להורות ולחקור, ובשנת 1921 השלים דוקטורט, במסגרתו חקר את גידולי הפטריות במצרים ("Die Pilzflora Aegyptens"). בכל תקופה זו שהה באירופה והיה פעיל בארגונים ציוניים.
לאחר שסיים את עבודת הדוקטור, הוזמן רייכרט על ידי אוטו ורבורג ויצחק וילקנסקי לנהל את המחלקה לחקר מחלות צמחים בתחנת הניסיונות החקלאית שהקימו בארץ ישראל. הוא נמנה עם חוקריה הראשונים של התחנה וייסד בה את המחלקה לפתולוגיה של צמחים (נקראה גם פיטופתולוגיה). בראש מחלקה זו עמד במשך 37 שנים, בין 1922–1959, עד לפרישתו. החל מאמצע שנות החמישים, עם מעבר התחנה למכון וולקני בבית דגן, עמד גם בראש המכון להגנת הצומח.
פעילותו המחקרית זכתה גם להכרה אקדמאית. בשנת 1943 התמנה רייכרט למרצה במכון להוראת החקלאות (לימים שלוחת האוניברסיטה העברית ברחובות) ובשנת 1949 קודם לדרג פרופסור מן המניין. תרומתו לחקר מחלות הצמחים הייתה רבת חשיבות בתקופת עבודתו. מחלקתו הייתה בין הגדולות והפעילות ביותר במכון וולקני. עובדיו הביאו לזיהוי המאפיינים המסייעים להתפתחות מחלות צמחים. במחלקתו התפתחו לראשונה תחומי הוירולוגיה והפתוגאוגרפיה. מחקריהם של רייכרט ועובדיו הביאו לחיזוי של התפתחות מחלות בצמחים והביאו לשכלול שיטות ההדברה הרצויות. בין היתר, היה הראשון בעולם אשר חקר את השפעת הטל על התפתחות מחלות עלים.
בשנת תשט"ו היה רייכרט חתן פרס ישראל למדעי החיים, על מחקריו בתחום מחלות הצמחים.
בשנת 1959 פרש מראשות מחלקתו, בה המשיך לעבוד עד שנת 1968.
רייכרט נפטר בבית החולים הרצפלד לאחר מחלה בשנת 1975. נקבר בבית העלמין קריית שאול.
הניח את אשתו, הפסנתרנית נדיה אטינגון-רייכרט, שלה היה נשוי מיוני 1928, ואת אחיו, ד"ר יעקב רייכרט.
אלמנתו נפטרה ב-1994 ונקברה לצדו. אחיו וגיסתו נקברו לצדם.
שפריץ (תוכנית רדיו)
שפריץ היא תוכנית רדיו לנוער ששודרה בגלי צה"ל (צה"ל 2) בשנים 1990 ו-1991.
מגיש התוכנית היה רון לוינטל, העורך היה גיא וסרמן, והשתתפו בה צוות של כתבי נוער, בהם סימונה דהן, שגיא בן-נון, אופיר גלזר ואורן וינברג. התוכנית כללה ראיונות טלפוניים מהאולפן, שיחה עם אורח מתחום הבידור, כתבות שהכינו כתבי הנוער, ניידות שידור בבסיסי צה"ל ושיחות עם מאזינים.
עם שינוי לוח התוכניות בפרוץ מלחמת המפרץ ב-15 בינואר 1991, ירדה התוכנית מלוח השידורים.
באופן מילולי
באופן מילולי היא תוכנית רדיו יומית ישראלית המשודרת בתחנת הרדיו גלי צה"ל, בהגשתו של הלשונאי ד"ר אבשלום קור, ועוסקת בנושאי לשון עברית ובלשנות בליווי שירים עבריים ודוגמאות מחיי היום יום בישראל.
הפינה הושמעה לראשונה בשנת 1977 ביזמת מפקד התחנה דאז, ד"ר מרדכי נאור. התוכנית משודרת מדי יום בשעות הבוקר מספר דקות לפני השעה 06:00 ואחר־הצהריים, מספר דקות לפני השעה 15:00 . הפינה הקנתה לאבשלום קור פרסום רב כמומחה לענייני לשון וכמרצה מבוקש.
בעקבות הצלחת הפינה הרדיופונית ולאחר שזכה קור בפרס סוקולוב לתקשורת אלקטרונית, צולמה בסוף שנות ה-80 גם גרסה טלוויזיונית לערוץ הראשון בשם "הגיע זמן לשון".
לאורך השנים.
עד שנות האלפיים שודרו עשרת אלפים פינות לפחות.
בפברואר 2010 הוסרו מאתר גלי צה"ל יותר מ-300 פרקים, ומאז מועלות הפינות ביוזמת פורום גלי צה"ל לאתר הפודקאסט הישראלי.
אות הפתיח.
אות הפתיח של הפינה הוא פתיחת השיר "במזרח זורח ורד", בביצוע חבורת שירי תנועות הנוער. השיר, שנכתב על ידי נתן אלתרמן ב־1934, הולחן שנה לאחר מכן, על ידי דניאל סמבורסקי.
סיימון לה בון
חתול תעלול
חתול תעלול (באנגלית: The Cat in the Hat, בתרגום חופשי: "החתול שבכובע") הוא ספר ילדים מאת דוקטור סוס. פרסומו של הספר והצלחתו הביאה את הפופולריות הרבה של ד"ר סוס בקרב מורים והורים. ספר זה היה הראשון בסדרת ספרים מצליחה ביותר:
היסטוריה.
ב-24 במאי 1954 פורסם במגזין "לייף" מאמר מאת ג'ון הרסי ששמו "מדוע תלמידים נתקעים בקריאתם? קהילה מקומית מדגימה בעיה לאומית: קריאה".
במאמר נטען שילדי בית ספר יסודי מתקשים בקריאה מאחר שבספרי הלימוד מופיעים תיאורים בלתי מציאותיים של ילדים בני גילם (גיל בית הספר היסודי) מנומסים ונקיים. המאמר טען כי לו היו ספרי הלימוד מציאותיים יותר מבחינת הצגת הילדים (היינו הצגת ילדים מלוכלכים ומתנהגים באופן טבעי) וכן לו היו בספרים אלו סצנות דמיוניות, היו הספרים מעוררים עניין והזדהות בקרב הילדים. במאמר שאל המחבר מדוע ספרי הילדים אינם מכילים איורים כמו איוריהם של ג'ון טניאל, הווארד פייל ודוקטור סוס.
סוס קיבל על עצמו "אתגר" זה שנרמז במאמר והחליט לכתוב ספר ילדים המתבסס על אוצר המילים הנלמד בשנה הראשונה בבית הספר היסודי. הספר מבוסס על החריזה של המילים "חתול" - "cat" ו"כובע" - "hat", כאשר הרעיון מקורו באחד מספרי הלימוד באותה עת שנקרא "look say" ובו הופיע המשפט "הבטנו וראינו אותו, את החתול בכובע". המוציא לאור של ספרי דוקטור סוס נתן לו רשימה של 400 מילים הנלמדות בבית הספר ומתוכן בחר 223 מילים שהרכיבו את הסיפור, בתוספת 13 מילים שלא הופיעו ברשימה המקורית. כתיבת הספר ארכה כתשעה חודשים.
הספר יצא לאור בשנת 1957, והוא כתוב בטטראמטר אנאפסטי, מקצב שהשתמשו בו גם לורד ביירון ומשוררים אחרים מהקאנון הספרותי האנגלי. טטראמטר אנאפסטי מכיל ארבע יחידות מקצביות (אנאפסטים), שכל אחת מהן מכילה שתי פעימות חלשות ולאחריהן אחת חזקה (ההדגמה משמאל לימין): x x X x x X x x X x x X
אורך הספר בשפת המקור (אנגלית) הוא 1,629 מילים בסך הכול. הספר מורכב מ-236 מילים שונות. 54 מהמילים מופיעות פעם אחת, 33 מילים מופיעות פעמיים.
את הספר תרגמה לעברית לאה נאור. הוא יצא בעברית בהוצאת כתר. אורכו בעברית 953 מילים. הספר מורכב מ-261 מילים שונות אך עקב חוקי התחביר והדקדוק העברי (שורשים, מילות ומיליות יחס) קיימות בספר 441 מילים ייחודיות.
עלילת הספר חתול תעלול.
הספר מתאר את הופעתו של החתול תעלול בביתם של שני ילדים צעירים ביום גשום, בעת שאימם נמצאת מחוץ לבית. החתול מביא עמו שתי דמויות: "דבר אחד" ו-"דבר שניים" (במקור: Thing One ו-Thing Two) ומנסה לשעשע את הילדים. חיית המחמד של הילדים - דג הזהב, המסמל את מצפונם של הילדים שחרד מהפרת הנורמות שמתווים המבוגרים, מתנגד לשהותו של החתול בבית. הסיפור מסופר מנקודת מבטו של האח, המספר על חוויותיו ועל חוויות אחותו, טלי (במקור "Sally") בשל התנהגות החתול. לבסוף החתול מסדר את הבית ונעלם רגע לפני הגעת האם.
בתרגום לעברית השתנתה מעט המשמעות של הסיפור. בגרסה האנגלית האם שואלת את הילדים האם היה להם כיף (ובכך אולי נרמז שהיא זו שהזמינה את החתול), ואילו בגרסה העברית הספר מסתיים בנימה אירונית. ניכר שהאם חשה תחושות אשמה על כך שהשאירה את הילדים לבדם כדי לצאת לעבוד, אך הילדים כלל לא השתעממו אלא חוו יום מלא הרפתקאות עם החתול.
הצלחת הספר.
הספר נמכר בלמעלה מ-7.2 מיליון עותקים בשפה האנגלית, ותורגם לשפות רבות, ובהן לטינית (בשם "Cattus Petasatus"), עברית ואף יידיש.
חתול תעלול חוזר.
בשנת 1958 נכתב ספר ההמשך "חתול תעלול חוזר".
בספר זה שב החתול אל ביתם של טלי ואחיה, המנסים לגרוף את השלג מהכניסה לביתם. החתול מלכלך את האמבטיה, וכאשר הוא מנסה לנקות אותה הוא מלכלך את מיטת הורי הילדים. בשביל לעזור לו לנקות את המיטה הוא חושף כי בכובעו נמצא חתול א', אשר בכובעו חתול ב'. בהמשך, יוצאים חתולים נוספים באותו אופן רקורסיבי מהכובעים, כך שהחתולים הנושאים את שמות אותיות האל"ף בי"ת (כאשר חתול ת' אינו נראה לעין עקב מידתו המזערית). הרקורסיה נעצרת כך שבכובעו של חתול ת' (cat Z במקור) נמצא "בום", אשר במהלך deus ex machina מצליח לנקות את הלכלוך ובנוסף להחזיר את החתולים כולם בחזרה לכובעו של חתול תעלול. חתול תעלול אמר להם שהוא ישמח לשוב ולעזור אם יהיה צורך בכך, הוא וכל החתולים.
הוצאת Beginner Books.
הספר "חתול תעלול" פורסם על ידי הוצאת רנדום האוס אולם לאור הצלחתו הקים סוס בית הוצאה לאור עצמאי בשם "Beginner Books" (ספרים למתחילים) שבו יצאו לאור שאר ספרי הסדרה. הספרים הופצו על ידי רנדום האוס בין השנים 1957–1960. בשנת 1960 רכשה רנדום האוס את הוצאת בגינר בוקס בשל הצלחתה.
עיבודים.
בשנת 1982 חברת CBS הוציאה תקליט בהשתתפותם של מירי אלוני וישראל גוריון ובו הסיפור חתול תעלול וקטעים נוספים מאת ד"ר סוס בהלחנתו של רמי בר דוד. את הטקסטים תרגמו לאה גולדברג ולאה נאור.
הספר עובד כסרט טלוויזיה ואף כסרט קולנוע בשם "חתול תעלול" בכיכובו של מייק מאיירס.
בפארק השעשועים "איי ההרפתקאות" יש אי ששמו "סוס לנדינג" שנבנה בשנת 1999 המבוסס על הספר.
בשנת 1997 יצרה "חברת ג'ים הנסון" סדרה ששמה "ד"ר סוס" שבה חתול תעלול ושאר דמויות הספרים הוצגו כבובות.
בשנת 2010 הופק לספר סדרת הנפשה בשם "יוצאים לטיול עם חתול תעלול". הסדרה דובבה לעברית ושודרה בערוץ הופ!.
ב-2013 בוצעה פרודיה על חתול תעלול במסגרת ספיישל Treehouse of Horror (בית העץ של האימה) בסדרה המצוירת משפחת סימפסון.
אזכורים פוליטיים.