במגזר הציבורי (משרדי הממשלה, רשויות מקומיות ועוד) וכן בקרב גופים מתוקצבים וגופים נתמכים שונים נהוגה פנסיה תקציבית, שבמסגרתה העובד זכה לביטוח פנסיוני בלי שהשתתף במימון ביטוח זה (לעומת השתתפות בשיעור 5%–7% מהשכר בקרב עובדים שאינם נכללים בהסדר זה). בפרק ט"ז לחוק נקבע שמשכרם של עובדים ונושאי משרה המבוטחים בפנסיה תקציבית ינוכה אחוז מסוים למימון הפנסיה התקציבית: תחילה 1%, ומינואר 2005 - 2%.
תיקונים עקיפים.
תיקונים עקיפים בחוק עוסקים בנושאים העיקריים הבאים:
אבריל
גונזלו קסטרו
גונזלו "גונזו" קסטרו רנדון (בספרדית: Gonzalo "Gonzo" Castro Randón; נולד ב-11 ביוני 1987 בוופרטל) הוא כדורגלן גרמני ממוצא ספרדי המשחק בעמדת הקשר.
מועדונים כשחקן.
קסטרו שיחק במועדוני נוער אזוריים ובגיל 12 עבר לשחק בקבוצת הנוער של לברקוזן.
בתחילת עונת 2004, בגיל 17, עלה לסגל של הקבוצה הבוגרת ושיחק כבר בעונתו הראשונה.
ב-24 במאי 2015 חתם קסטרו על חוזה ל-4 עונות בבורוסיה דורטמונד תמורת 11 מיליון יורו שעברו לקבוצתו הקודמת, באייר לברקוזן.
ב-29 ביוני 2018 חתם קסטרו בשטוטגרט לשלוש שנים.
נבחרת לאומית.
לקסטרו הייתה אפשרות לבחור האם לשחק בנבחרת הגרמנית או בנבחרת הספרדית והוא החליט לייצג את המדינה בה נולד.
קסטרו שיחק גם בנבחרת הצעירה של גרמניה באליפות אירופה לנבחרות צעירות בשנת 2006. שיחק לראשונה במדי הנבחרת הבוגרת במשחק ידידות נגד נבחרת דנמרק ב-28 במרץ 2007.
גונזאלו קסטרו
כריסטיאן פאנדר
כריסטיאן פאנדר (בגרמנית: Christian Pander; נולד ב-28 באוגוסט 1983 במינסטר) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת המגן השמאלי. פאנדר שיחק לאורך רוב הקריירה שלו בשאלקה 04 ובהנובר 96, וערך שתי הופעות במדי נבחרת גרמניה בשנת 2007. פאנדר סבל לאורך הקריירה מפציעות רבות.
קריירת מועדונים.
פאנדר גדל בקבוצת הנוער של שאלקה 04, והחל לשחק בקבוצת המילואים בשנת 2003. באוגוסט 2004 ערך את הופעת הבכורה בקבוצה הבכירה, במשחק הבונדסליגה מול ורדר ברמן, בו הפסידה שאלקה בתוצאה 1-0. פאנדר שיחק בשאלקה 04 עד לשנת 2011, הן בקבוצה הבכירה והן בקבוצת המילואים, אך הרבה לסבול מפציעות, ובגינן החמיץ הן את עונת 2005/06 והן את עונת 2009/10 במלואן. בעונת 2010/11 זכה עם שאלקה 04 בגביע הגרמני, אך לא שיחק בגמר בו ניצחה שאלקה את דיסבורג בתוצאה 5-0. בקיץ 2011 עבר פאנדר להנובר 96. פאנדר שיחק במועדון עד לשנת 2015 אך לא באופן סדיר עקב הפציעות, וצבר 63 הופעות במשך ארבע עונות. בתום עונת 2015 לא הוארך חוזהו של פאנדר בהאנובר, והוא הפך לשחקן חופשי. בשלהי 2016 הודיע פאנדר על פרישה ממשחק פעיל, מאחר שלטענתו סבל מבעיות בריאותיות שלא איפשרו לו להמשיך לשחק כדורגל.
קריירה בינלאומית.
בהופעת הבכורה שלו במדי נבחרת גרמניה ב-22 באוגוסט 2007 נגד נבחרת אנגליה, כבש פאנדר שער בבעיטה חזקה מ-33 מטר. גרמניה ניצחה במשחק זה בתוצאה 2-1. פאנדר הופיע פעם נוספת במדי הנבחרת בשנה זו, בניצחון 2-0 על נבחרת ויילס במוקדמות יורו 2008, ומאז לא לבש יותר את המדים הלאומיים.
תארים.
עם שאלקה 04:
ליברליזציה
בוב גייטס
מיכאיל אחמטלי
מיכאיל אחמֶטֶלי (בגאורגית: მიხეილ ახმეტელი; 1895-1963) היה מהגר, איש אקדמיה, מומחה לחקלאות סובייטית ולזמן מה גם ראש מכון מכון ואנזה, מכון מחקר בניהול האס אס שליד המוסד ללימודי ברית המועצות בגרמניה הנאצית.
ביוגרפיה.
אחמטלי נולד בבורג'ומי שבדרום-מרכז גאורגיה, שהייתה באותם ימים חלק מהאימפריה הרוסית (פלך טביליסי של מלכות המשנה של הקווקז). בין השנים 1915-1917, הוא למד באוניברסיטת חרקוב ובשנת 1919, היה בחסות הממשלה המנשביקית של הרפובליקה הדמוקרטית של גאורגיה כאשר המשיך את לימודיו באוניברסיטת ינה. פלישת הצבא האדום לגאורגיה של 1921 מנעה ממנו מלחזור למולדתו, ובשנת 1925 הוא סיים את הדוקטורט באוניברסיטה הגרמנית ושנה לאחר מכן הוא הצטרף למכון המזרח אירופי בברסלאו (כיום ורוצלב, בפולין).
בשנת 1937 העביר השלטון הנאצי חלק מהמכון סמוך לברלין למכון מחקר בבעלותה, מכון ואנזה; ואחמטלי מונה למנהל המכון החדש. בתחילה הוא היה ביחסי ידידות עם אלפרד רוזנברג והשלטונות ציפו ממנו לספק חוות דעת על הכלכלה הסובייטית. תחת הפסבדונים קונסטנטין מיכאל, הוא כתב ספר על החקלאות הסובייטית ועל הקולקטיביזציה הכפויה. בשנת 1940 הוא הודח מתפקידו. במהלך מלחמת העולם השנייה, הוא שימש כמנהל הוועידה הלאומית הגאורגית שבסיסה היה בברלין, שהתמקדה בגיוס שבויי מלמה גאורגים-סובייטים ממחנות הריכוז הנאציים ללגיון הגאורגי. לאחר המלחמה, התיישב אחמטלי במינכן ועבד כפרופסור באוניברסיטת מינכן. הוא נשאר אופוזיציה לשלטון הסובייטי בגאורגיה ולקח חלק בגוש האומות האנטי בולשביקיות.
קונסטנטין מיכאל
אחמטלי
בניין ועבודות ציבוריות
בע&quot;ץ
זרם העובדים הדתי
גאולוגיה של ישראל
הגאולוגיה של ישראל עשירה ומורכבת מאירועים גאולוגיים רבי עוצמה שהשאירו את חותמם בסלעים ובגאומורפולוגיה המקומית. אירועים אלה אינם רק נחלת ההיסטוריה - מיקומה של ישראל על הגבול בין שלושה לוחות טקטוניים מותיר אותה חשופה להשפעתם של תהליכים המתקיימים גם כעת.
מסע גאולוגי בישראל.
החרמון.
החרמון הוא קמר גבוה – 2,814 מ' מעל פני הים – שתחילת קימוטו בתקופת הקרטיקון העליון, במקביל לקימוט הקשת הסורית. המשך התרוממותו חל ביחד עם יצירת בקעת הירדן ונבע מתזוזה אופקית של לוח ערב לעומת הלוח הלבנטיני. בשיא התרוממותו הגיעה פסגתו לגובה של 4 ק"מ, אולם בליה נמרצת הסירה את השכבות העליונות, והשכבות שנחשפות כיום, הן מגיל יורה (תצורות חרמון וכידוד). למרגלות החרמון מצויות שכבות צעירות יותר מגיל הקרטיקון התחתון (אבני חול, כמו אלו החשופות על יד היישוב נמרוד בדרך למג'דל שמס). בשכבות סלעי הגיר השונות (במיוחד בתצורת כידוד) נראים מאובנים רבים ושונים: קיפודי ים, אמוניטים, אלמוגים, צדפות ושבלולים.
הקשת הסורית.
תוואי גאולוגי שישראל מהווה חלק ממנו הוא הקשת הסורית (או "קשת הקמטים הסורית" - Syrian arc deformation belt), שהיא מערכת של קמטים העוברת ממצרים ומדבר סיני דרך שדרת ההר בישראל ורמת הגולן אל אזור תדמור בסוריה. למעשה מורכבת הקשת הסורית משתי קשתות מתמשכות והפוכות זו לזו היוצרות צורת S: קשת דרומית ממצרים עד צפון ישראל וקשת צפונית בסוריה, מרמת הגולן עד תדמור. תהליכי הקימוט של הקשת החלו בסוף הטורון והמשיכו לאורך הסנון, האאוקן ואף לנאוגן. בקרטיקון עליון חלה התנגשות בין הלוח האפריקאי לבין הלוח של לאוראסיה מצפון, שיצרה אזור הפחתה בשולי ים טתיס – שהתחיל להיסגר - ואת הקימוט האלפיני. אזור הקשת הסורית היה מרוחק מאזור ההתנגשות, והתרחשו בו לחצי קימוט חלשים. במהלך זה התקמטו השכבות ויצרו מערכת קמרים וקערים.
הגולן.
בקטע הצפוני של הקשת הסורית נמצא קו התלים הישראלי - רצף של הרי געש רדומים ברמת הגולן, מהר רם בצפון ועד תל סאקי בדרום, בהם תלים מרכזיים כהר פרס - בעל לוע מושלם של הר געש, והר אביטל - שבמורדותיו ניתן להבחין בזרמים פירוקלסטיים. בקו התלים קיימים גם עשרות תלים קטנים יותר כגבעת טליה ליד מושב קשת. ממזרח ובמקביל לקו התלים הישראלי משתרע רצף דומה של הרי געש, המכונה קו התלים הסורי. התלים נבנו מלבה שפרצה מסדקי-משנה שנוצרו בעקבות הבקע הסורי-אפריקני.
הגולן הוא חלקו הצפוני-מערבי של הבשן, מזרחית לנהר הירדן, והוא נחשב לאחד האזורים הגאוגרפיים הגדולים בעולם המכוסים בזלת ברציפות. פני השטח מכוסים בשכבות לבה אשר פרצה אל פני השטח במהלך חמשת מיליוני השנים האחרונות. העובי הממוצע של הלבה הוא 300 עד 400 מטר, והוא הולך ופוחת בשולי האזור. רמת הגולן נראית מישורית. ברם, היא למעשה בקע אשר התמלא מהקילוחים המגוונים של הלבה שהתפרצה מתוך סדקים בקרום כדור הארץ ומילאה בקעות. קילוחים אלה יצרו את מישורי הבזלת המוכרים ברמת בגולן.
הגליל.
היסטוריה גאולוגית מעניינת התרחשה בשני אזורי הגליל: הגליל העליון והגליל התחתון. הגליל נוצר בתהליכים סותרים של קימוט ושבירה והוא מתאפיין בשלוש תכונות גאולוגיות עיקריות:
שילוב של תכונות אלה אחראי לגאומורפולוגיה המעניינת של הגליל: מצוקים תלולים לצד קניונים ונוף טרשי.
בגליל התחתון קיימות עדויות לפעילות געשית וטקטונית, והדוגמאות הטובות ביותר לכך הן בזלת הכיסוי, הר הגעש הכבוי קרני חיטין והר תבור שהוא הורסט - גוש שהורם מעל סביבתו עקב פעילות טקטונית.
העמקים הצפוניים.
שדרת ההר העוברת לאורך מרכזה של ישראל נקטעת בצפון על ידי עמק זבולון, עמק הקישון, עמק יזרעאל, עמק חרוד ועמק בית שאן. עמקים אלה הם העתקים טקטוניים ברובם. קילוחי לבה עתיקים יצרו את שכבת הבזלת התחתונה הנחשפת ליד עפולה, מגדל העמק ובאזור כוכב הירדן, אשר מופיעים בה גבישי אוליבין ירוקים. בכוכב הירדן, נחל תבור ורמות מנשה נותרו שרידיהם של הרי געש כבויים.
הכרמל.
פעילות טקטונית וגעשית התרחשה גם באזור הכרמל, שהיה פעיל מאוד בשני התחומים. סימנים לתהליכים אלה ניכרים עד היום בהרי הגעש התת-ימיים הקדומים וסלעי הטוף בכרם מהר"ל, בהר אלון ובשפיה, ובהעתק החוצה את העיר חיפה ועובר בסמוך לאזור התעשייה בעמק זבולון. הכרמל הוא קמר חריג בנוף הישראלי בשל כיוונו – מדרום-מזרח לצפון-מערב, בניגוד לרוב הקמרים בישראל שכיוונם מדרום-מערב לצפון-מזרח או צפון-דרום. הכרמל עשיר גם בנופים קרסטים: מערות שבחלקן הן מערות נטיפים, טרשונים ואף בולענים. ריבוי המערות העניק לכרמל את הכינוי "הר אלף המערות".
מישור החוף.
מישור החוף הוא רצועה חופית במערבה של ישראל אשר מתחילה בצוקי ראש הנקרה ומסתיימת ברפיח, ונחלקת לחמישה אזורים: