הטכנולוגיה הסולארית בישראל התקדמה לנקודה בה היא תחרותית בדלק מאובנים. היישום של אנרגיה סולארית בישראל הולך ומתרחב בעיקר בתחום הפוטו־וולטאי. בבאר־שבע שטופת השמש, לדוגמה, מ"ר אחד של פאנל פוטו-וולטאי יכול להפיק בשנה 318 קילו־וואט שעה. מכך נובע, שבהיבט של כמות האנרגיה שניתן לייצר בשנה, ניתן באופן תאורטי לייצר 100% מצריכת החשמל בישראל (73TWh נכון ל-2020) באמצעות אנרגיה סולארית על ידי לוחות פוטו-וולטאים בשטח כולל של כ-230 קמ"ר (כ-2.5% משטח הנגב). המכשול הטכני העיקרי הוא אגירת אנרגיה בכמות גדולה לשימוש בשעות הלילה ובימים חורפיים במיוחד.
מדינת ישראל הצהירה שהיא מעוניינת להגיע בשנת 2020 לייצור חשמל ירוק בהיקף של כ־10% מהצריכה הלאומית. את אנרגיה ממקורות מתחדשים בשנת ב־4%, 5% ו־7% כנתח האנרגיה המתחדשת (החשמל הירוק) מתוך כלל יצור החשמל בארץ ב־2020. ברית הפיקוח הקיבוצית העריכה שעד סוף 2019 הותקנו פרויקטים של אנרגיה סולארית בהספק של כ־2,000 מגה־וואט שיא, המאפשרים ייצור של כ־7% מצריכת החשמל השנתית במשק. כדי לעמוד ביעד של 10% ייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות, יש להרחיב את ההספק הסולארי המותקן בישראל בכ־1,500 מגהוואט שיא נוספים עד סוף שנת 2020. ימים יגידו אם ישראל תעמוד באתגר של 25-30% אספקת אנרגיה ממקורות מתחדשים בשנת 2030.
בתחילת 2004 הכריזה המועצה הארצית לתכנון ובניה על תוכנית מתאר להקמת תחנה סולארית, במסגרתה נבנו תחנות הכוח אשלים, בסמוך ליישוב אשלים שבשטח המועצה האזורית רמת הנגב. באתר הוקמו עד 2020 שלוש תחנות, תחנת כוח תרמו־סולארית של נגב אנרגיה בטכנולוגית שוקת פרבולית בהספק של 121 מגה־ואט שיא,תחנת כוח פוטו־וולטאית של אשלים סאן פי וי בהספק של 30 מגה־ואט שיא, ומגדל שמש שברייטסורס הקימה והפעילה יחד עם שותפותיה בהספק של 121 מגה־וואט שיא.תחנה פוטו־וולטאית נוספת בהספק 40 מגה־וואט שיא תוקם על ידי חברת פארק סולארי אשלים.בשנת 2022 צפויה להתחיל בסמוך לעיר דימונה בנייתה של תחנת כוח סולרית בשדה שאמור להיות הגדול ביותר בישראל ולהפיק כ־300 מגה ואט עם השלמת הפרויקט ב־2024.
סולארי־תרמי להפקת חום.
פרויקט לדוגמה בו נעשה שימוש באנרגיה סולארית לחימום מים בעזרת קולטים בשנת 2008 על ידי חברת 'כרומגן' הוא מלון PRIMA MUSIC בחוף אלמוג באילת, הכולל 140 חדרים ומטבח מרכזי. הותקנו כ־105 מטר רבוע של קולטים החוסכים 95 מגה־וואט שעה לשנה שהיו נדרשים לחימום המים בגז. בדומה לדוד שמש ביתי נצילות האנרגיה לחימום מים היא מעל 40%. תקופת החזר ההשקעה היא כ־4.5 שנים.
מערכות הפקת חום ביעילות גבוהה כמעט פי שניים ועם הגעה לטמפרטורות גבוהות יותר פותחו על ידי שמעון קליר וצוותו בחברת תיגי. למערכות אלו יש התאמה טובה לסביבה קרה הודות לבידוד משופר שפיתחה החברה והן הותקנו ביקבי רמת הגולן, מדגרת עוף טוב, בית קיי בנהריה, ובמבנים באוסלו, נורווגיה.
סולארי תרמי להפקת חשמל.
חברת לוז מירושלים הקימה בשנות ה־80 של המאה ה־20 בקליפורניה תשעה מתקנים בטכנולוגיה התרמית של קשתות פרבוליות, בשלוש תחנות כוח ובהיקף כולל של 354 מגה־וואט שיא (כולל התחנה הסולארית הגדולה בעולם בזמנו בהספק נקוב של 160 מגה־וואט שיא והשנייה בגודלה בעולם בהספק 150 מגה־וואט שיא). התחנות עדיין עובדות כיום ומופעלות על ידי חברת Florida Power &amp; Light ואף מייצרות חשמל מעבר להספק הנקוב הודות לשיפורים טכנולוגיים הכוללים קולט חדש שפותח ויוצר על ידי חברת סולל מבית שמש. סולל הוקמה על ידי אבי ברנמילר ויוצאי לוז נוספים, נמכרה לסימנס וחדלה לפעול.
ברייטסורס תעשיות ישראל עוסקת במחקר ופיתוח ובהקמה של מערכות תרמו‏־סולאריות מבוססות מגדל שמש. היא הפעילה עד 2019 תחנת כוח ניסויית במישור רותם בהספק של 4 מגה־וואט שיא. יחד עם שותפות, יזמה ברייטסורס והקימה בשמורת מדבר מוהבה בגבול קליפורניה־נבדה את , תחנה בת שלושה מגדלי שמש בהספק כולל שדל 392 מגה־ואט שיא שהחלה לפעול ב־2014. בנוסף, הקימה את מגדל השמש בהספק של 121 מגה־וואט שיא באשלים בנגב.
יש גם יוזמות נוספות לשימוש באנרגיה סולרית בישראל. עיריית אשדוד, לדוגמה, אחת מפורום ה־15 הערים העצמאיות בישראל אשר אינן מקבלות מענקים ממשלתיים ומתנהלות באופן עצמאי ממשאביהן המקומיים, החליטה בשנת 2020 לרכוש פאנלים סולריים ולפרוש אותם ברחבי העיר. העירייה ניצלה את האילוץ לסגור את מוסדות החינוך בעיר בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל, ובשיתוף עם מפעל הפיס התקינה פאנלים סולריים על גג העירייה ועל גגות של ארבעה עשר בתי ספר בעיר. מהלך זה צפוי להוזיל את מחירי החשמל בעיר אשדוד ולהכניס לקופת העירייה כשני מיליון ש"ח מדי שנה.
מערכת היחידות SI
קטע סגור
יעל
יעל (שם מדעי: "Capra") הוא סוג במשפחת הפריים. היעלים נפוצים בעיקר באזורים הרריים ברחבי העולם הישן.
תכונות.
יכולת טיפוס.
ליעל יכולת טיפוס טובה שמאפשרת לו לחיות על צוקים. בתחתית הפרסה של היעל קיימת כרית גמישה המשמשת להיאחזות בסלעים, ומאפשרת עצירה פתאומית במצוקים תלולים ובפניות חדות.
קרני היעלים.
זכרי היעלים יהיו תמיד כבדים יותר מהנקבות. לזכרי היעלים קרניים מפותחות וכבדות מעוגלות וגדולות, בהן הם משתמשים בעיקר לצורכי חיזור וקביעת מעמד, כולל התגוששות עם זכרים אחרים. לנקבות קרניים מעוגלות וגדולות המשמשות אותן כאמצעי הגנה מפני טורפים
יעלים בישראל.
בישראל מצוי המין יעל נובי, שנפוץ בנגב, במדבר יהודה וברמת הגולן. הסוג יעל כולל גם את מיני העזים. עז הבית, תת-מין בסוג זה, בויתה מעז הבר.
חקיקת החוק להגנת חיית הבר צמצמה את הפגיעה ביעלים, עם זאת היעל נמצא בסכנת הכחדה
אנרגיה אטומית
עלייה ב'
יוחנן רטנר
יוחנן (אויגן) רטנר (1891 – 28 בינואר 1965) היה אדריכל, מראשי "ההגנה", אלוף בצה"ל, פרופסור בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון.
ביוגרפיה.
רטנר נולד ליבגניה (לבית פרץ) וליפים רטנר באודסה. אמו נפטרה בלידתו, מה שגרר כעס גדול מצד הוריה, ניקולאי וסופי פרץ, על יפים ולהחרמתו בטענה כי הדבר קרה באשמתו. האב נשא אישה שנייה כשיוחנן היה בן 10, אך אחרי שנתיים הזוג נפרד והאשה עקרה לצרפת. יוחנן היה בקשר עם אמו החורגת במשך שנים רבות ואף נהג לשלוח לה כסף. הוא החל בלימודי גימנסיה באודסה, אך בשנת 1905, לאור הפוגרומים ברוסיה, נשלח על ידי אביו ללמוד בגרמניה ובה סיים את לימודי הגימנסיה במנהיים. הוא התארח בבית נוצרי בסביבה מנותקת מיהדות והיה חבר בתנועת ואנדרפוגל. בשנת 1910 שב לרוסיה והתגייס לצבא הצאר וסיים בו קורס קצינים. אולם בגלל יהדותו לא זכה לתפקיד קצונה והועבר לכוחות המילואים. הוא שב לגרמניה ללמוד ארכיטקטורה בבית הספר הטכני הגבוה בקארלסרוהה שבגרמניה. במלחמת העולם הראשונה גויס לצבא הרוסי, ולאחר מהפכת אוקטובר התקדם עד לפיקוד על חטיבה. אחרי המלחמה היה פעיל בארגון ההגנה העצמית של היהודים באודסה ולאחר מכן שב לקארלסרוהה על מנת לסיים את לימודיו.
ב-1923 עלה לארץ ישראל, התגורר בדירת חדר בחצר ד"ר הלנה כגן ברחוב הנביאים בירושלים, ועבד כפועל בניין בחברת סולל בונה וכשוליה במשרד האדריכלות של פריץ קורנברג. במסגרת עבודתו זו היה בין הפועלים שבנו את האוניברסיטה העברית בהר הצופים. בשנת 1925 היה לעוזר הוראה של פרופ' אלכסנדר ברוולד בפקולטה לארכיטקטורה בטכניון. בשנותיו הראשונות בארץ הוא תכנן את בית הפועלים ואמפיתיאטרון בחיפה. תכנן את אגפו המערבי של סניף בנק אפ"ק בחיפה. בשנת 1928 זכה במקום ראשון בתחרות לתכנון בית המוסדות הלאומיים.
רטנר הצטרף לארגון ההגנה ב-1925 והשתתף בחיפה בקורס מדריכים של הארגון כחניך מן השורה למרות הכשרתו הצבאית מתוך רצון להכיר את הארגון מלמטה לפני הצטרפות למפקדה הארצית. בטרם קום מדינת ישראל שילב את עיסוקו כאדריכל עם עיסוקי הביטחון והיה ראש המפקדה הארצית הראשון של "ההגנה" ושל הפלמ"ח. שילוב רב תחומי זה הוביל לאחד הרעיונות שלו - הקמת יישובי חומה ומגדל. היה ממתכנני תוכנית "מצדה בכרמל" במלחמת העולם השנייה ושירת כיועץ במטה הכללי של הצבא הבריטי בקהיר. במהלך מלחמת העצמאות, כאשר הרמטכ"ל יעקב דורי היה מנוטרל בגלל מחלה, הוא מונה לראש המטה הכללי של צה"ל, אולם ויתר על התפקיד לאחר שמצא בעיות במטה הכללי וטען ש"לא יוכל לזעזע את המערכת בעת לחימה על ידי הדחות מתבקשות". במקום זאת, נשא בתפקיד ראש אגף התכנון בצה"ל והיה אחד מששת האלופים הראשונים. שירת גם כנספח צבאי במוסקבה בשנים 1948–1951.
בשנת 1955 נתמנה לראש ועדת חקירה, שנקראה על שמו ועדת רטנר, ובה השתתפו גם דניאל אוסטר ויעקב סלומון, שבדקה האם יש לבטל את הממשל הצבאי על ערביי ישראל והחליטה כי אין מנוס מהמשך הממשל הצבאי.
רטנר לימד בפקולטה לאדריכלות בטכניון ואף היה דקאן הפקולטה ומנהל משנה בפועל של הטכניון.
ממשיך דרכו כיום בתחום האדריכלות הוא בנו מיכאל רטנר.
בין המבנים שתכנן: בית ברל, מדרשת בן-גוריון בשדה בוקר, הכפר הירוק, בית המוסדות הלאומיים בירושלים, אודיטוריום בית בירם בבית הספר הריאלי בחיפה, הפקולטה לאווירונאוטיקה בקרית הטכניון, המחלקה לגאוגרפיה באוניברסיטה העברית, קופת חולים זמנהוף בתל אביב ובית יד לבנים בבאר שבע (תוכנן במקור על ידי רטנר ושושני כבית הכנסת המרכזי של העיר).
נשא את אורה (פלורה) וייץ ונולדו לו שני בנים. בכורו, הטייס , נהרג בשנת 1954. לימים נודע כי יוחנן רטנר היה אחד מאהוביה של רחל המשוררת, שאף הקדישה לו שלושה שירים.
על שמו רחוב בחיפה.
אוסף על שמו שמור בספרייה הלאומית.
מרעום
מרעום הוא מנגנון הפעלה של מטעני נפץ ניידים כגון פצצות, פגזים, רקטות וטילים.