כותבי זיכרונות כרחל פייגנברג ומנשה הלפרן כתבו על השפעת הקריאה ביצירותיו של שמ"ר על הקוראים. הם מתארים כיצד הרומנים המושכים של שמ"ר תרמו להיווצרות קהל קוראים לספרות היידיש וכיצד הם תרמו להחדרת אידיאל האהבה הרומנטית לחברה היהודית. וכך כתב עליו הלפרן:
לאחרונה נחקרה יצירתו על ידי מתן חרמוני, ופורסמו אחדים ממחזותיו בכתב העת "דווקא" לתרבות יידיש.
כתביו.
רומנים ביידיש.
שמ"ר כתב כמאתיים רומנים ביידיש; חלקם דנים בנושאים היסטוריים, אחרים מהווים תאורי ההווי היהודי של יום יום בעיירות. ניתן לציין כמה כותרים, שבדרך כלל בעת הוצאתם לאור היו מלוּוים במילות שבח קצרות כמו "הסיפור המקסים" ("זייער אַ שיינע געשיכטע") או "הרומן הנפלא" ("וואָנדערשיינע ראָמאַן"):
באמריקה פרסם בין היתר איגרות לאמא ולחבר, וכן את יודקה שמרקס חוצה את האטלנטיק ואת גלות-מאָסקווע (יידיש: "גלות מוסקבה") – רומן בן 1,600 עמודים על חיי היהודים ברוסיה בימי הצאר אלכסנדר השלישי.
אה&quot;מ אפריקה
אה&quot;מ בירקנהד
Microsoft Silverlight
Microsoft Silverlight הוא תשתית טכנולוגית מבית מיקרוסופט ליצירת יישומי רשת עשירים (RIA) המיועדים להפעלה בדפדפן, בעלי סממנים ותכונות הדומים לפלאש של אדובי. על מנת להציג תוכן של סילברלייט יש להוריד ולהתקין תוסף. סביבת הריצה של סילברלייט זמינה כתוסף לדפדפני האינטרנט הפופולריים הפועלים תחת מערכות ההפעלה חלונות, MacOS ולינוקס. גרסאות מוקדמות של סילברלייט התמקדו בעיקר בטכנולוגיות הזרמת מדיה, כאשר הגרסאות החדשות תומכות גם במולטימדיה, גרפיקה ואנימציה. סילברלייט מספק למפתחים תמיכה בשפות תכנות וכלי פיתוח תואמי CLI של מיקרוסופט, תמיכה בריבוי דפדפנים, ובמערכות ההפעלה לטלפונים סלולריים Windows Mobile, Windows Phone וסימביאן. החל מהשקתו בספטמבר 2007 ועד למאי 2012 פורסמו חמש גרסאות.
סילברלייט נחשב כספק שירותים עצמאי "במצב משמר" כמו Windows Presentation Foundation, שפירושו הוא בניגוד לממשקי תכנות אחרים ספריית התוכנה מנהלת את מצב היישום ואחראית לעדכון התצוגה כאשר מצב היישום משתנה בעקבות אירועים כמו לחיצות עכבר, פקודות משתמש וכדומה. הוא משלב יכולות מולטימדיה, גרפיקה וקטורית, אנימציה ואינטראקטיביות, ארוזים בסביבת זמן ריצה יחידה ועצמאית. אפליקציות סילברלייט ניתנות לתכנות בתשתית .NET החל מגרסה 2 בסביבת הפיתוח ויז'ואל סטודיו. ממשק המשתמש מוגדר באמצעות שפת תגיות XAML. ניתן ליצור באמצעותו גאדג'טים עבור Windows 7.
מעבד הוידאו של סילברלייט תומך בתקן וידאו H.264 ובתקן שמע AAC בפורמטים: WMV לווידאו, WMA לשמע, ו-MP3 למדיה על גבי כל הדפדפנים הנתמכים, מבלי צורך בהתקנת תוספים כמו Windows Media Player או בספריות נלוות. הסיבה היא שפורמט Windows Media Video גרסה 9 ומעלה של מיקרוסופט מיושם לפי תקן VC-1 של ארגון התקינה בינלאומי SMPTE לתצוגת וידאו ומאפשר ניגון ערוצי וידאו ושמע בפורמטים אלו רק לשימוש פרטי שאינו מסחרי לפי ה-EULA (רישיון) של VC-1 ו-H.264. כמו כן סילברלייט תומך גם בממשק DOM תואם AJAX וכולל רכיב הורדה אוטומטית של תכנים הדרושים להפעלת יישומים, סקריפטים, מדיה ומידע (data).
סילברלייט שימש לצפייה ישירה במספר אירועים חשובים, כמו הכיסוי התקשורתי של רשת NBC למשחקי האולימפיאדה ב-2008 בבייג'ינג, אולימפיאדת החורף 2010 בוונקובר ואסיפות שתי המפלגות הגדולות בארצות הברית בבחירות 2008. כמו כן, משמש את נטפליקס במתן שירותי וידאו לצפייה ישירה. ב-2013 הודיעה מיקרוסופט שלא תפתח עוד את תשתית סילברלייט ותספק רק תמיכה ותיקוני באגים עד שנת 2021. מאז החלה דעיכה בשימוש בה. בספטמבר 2015 הוכרז כי התמיכה בסילברלייט בדפדפן כרום תופסק.
אושן 13
אושן 13 (באנגלית: Ocean's Thirteen) הוא סרט קומדיית-פשע משנת 2007, סרט ההמשך לסרטים "אושן 11" ו"אושן 12". את הסרט ביים סטיבן סודרברג ומככבים בו אנסמבל של שחקנים כדוגמת ג'ורג' קלוני, בראד פיט, מאט דיימון, אליוט גולד, אנדי גרסיה, ברני מק, דון צ'ידל ואל פצ'ינו.
עלילה.
בתחילת הסרט נראה כי רובן משתף פעולה עם וילי בנק, איש העסקים המוערך ביותר בתחום המלונאות וההימורים ואשר ידוע בהפקרת שותפיו, ומתכנן להקים איתו קזינו חדש. אולם, בנק מנשל את רובן מהתוכנית, וזה האחרון מקבל התקף לב ומובהל לבית חולים. כשדני אושן והחבורה שומעים על כך הם מגיעים לבית החולים ומגלים שרובן במצב קשה. הם מציעים לבנק להחזיר את רובן כשותף אבל כשבנק מסרב הם מבינים שעליהם לנקוט באמצעים נוקשים יותר.
הפעולה מתבצעת בערב פתיחת הקזינו. החבורה מתכננת לעקוץ את בנק ולמנוע ממנו לקבל את פרס "חמשת היהלומים". הם מפתחים שיטות מיוחדות כדי לפצח את מערכת ההימורים בקזינו ולגרום לאנשים להרוויח הרבה כסף על חשבונו של בנק. אך עומד בפניהם מכשול קטן - קשה לרמות את מערכת האבטחה הניצבת במקום. המערכת מסוגלת לזהות אם הניצחון היה צפוי או מקרי וכך לדעת אם מדובר ברמאות. החבורה מחליטה לגרום לרעידת אדמה מלאכותית לבניין בלבד וכך להוציא את המערכת מכלל פעולה למספר דקות ובאותה ההזדמנות לגרום לאנשים לעזוב את המקום. בזמן שהמערכת לא פעלה הקזינו מפסיד מיליוני דולרים מבלי לדעת אם מדובר ברמאות.
סול מתחזה לנציג מטעם החברה שמעניקה את פרס "חמשת היהלומים" ומוענק לו הטיפול המסור ביותר מבנק ושותפתו בעת שהנציג האמיתי מוזנח - הזדמנות לדני וראסטי לטפל בו. דני אושן נאלץ לשתף פעולה עם טרי בנדיקט, קורבן הפשע מהסרטים הקודמים, מכיוון שהלה עומד בפני משבר כלכלי. בנדיקט מסכים לעזור במימון בתנאי שהחבורה תגזול מבנק את פרסי "חמשת היהלומים" שהוענקו לו. אושן מסכים ונעזר בליינוס קולדוול כדי לגנוב את היהלומים. זאת הוא עושה על ידי פיתוי שותפתו של בנק בעזרת חומר כימי. ליינוס מוביל אותה לחדר שבו שמורים היהלומים, שם הוא מצמיד מטעני נפץ למבנה הזכוכית שבו הם נשמרים כדי לנתק אותו ולהוציאו בשלמותו מהבניין באמצעות מסוק. על גג הבניין פוגש ליינוס במפתיע את פרנסואה טולור, "שועל הלילה", שהחליט לגנוב עבור בנדיקט את היהלומים למרות חוסר התעניינותו בהם לכאורה בתחילת הסרט. הוא מאיים על ליינוס שמעביר לו את היהלומים הגנובים וצונח מגג הבניין. מהקרקע רואה טולור את המסוק נושא את מבנה היהלומים ומבין שרומה בעצמו וגנב יהלומים מזויפים שהוכנו מראש. בנק נשאר פעור פה נוכח מראה המסוק עם יהלומיו היקרים.
החבורה עומדת וצופה במופע זיקוקי דינור, מרוצה מהצלחתה במבצע. את החלק של טרי בנדיקט ברווחים מחליט דני לתרום לילדים נזקקים. ליינוס, דני וראסטי יושבים בשדה תעופה ומסיימים במשפט "אראה אותך כשאראה אותך".
דקה מעוברת
דקה מעוברת היא דקה שהתווספה לה שנייה אחת כדי לשמור על תיאום בין הזמן האטומי הבינלאומי לזמן האוניברסלי המתואם (UTC), שאינם מתואמים לגמרי עקב תנודות והאטות לא אחידות בקצב תנועת כדור הארץ. ההחלטה על עיבור דקה מתקבלת על ידי השירות הבינלאומי למערכות ייחוס וסיבוב ארצי (IERS), והיא נעשית כדי למנוע מהפער לעלות על 0.9 שניות, דבר שקורה אחת לכמה שנים.
למעשה, כאשר מעוברת דקה, תתווסף לשעונים השנייה UTC 23:59:60 שתבוא אחרי UTC 23:59:59 ולפני UTC 00:00:00 של היום הבא, ובכך תעכב אותו למשך שנייה.
סיבות לקביעת דקה מעוברת.
דקות מעוברות נחוצות משום שהזמן הבינלאומי נמדד על ידי שעונים אטומיים יציבים, בעוד שכדור הארץ מאט בקצב סיבובו סביב צירו, אם כי בשיעור מזערי של 1.7 מילישניות כל מאה שנים עקב חיכוך גאות. במקור נקבעה השנייה כ-1/86400 של יממת שמש, אך במערכת היחידות הבינלאומית ישנה הגדרה יותר מדויקת ויציבה, שתאמה את ההגדרה הראשונה רק בין השנים 1750 ל-1892. בין השנים 1961 ל-1971 הואטו בהדרגה השעונים האטומים כך שיישארו מסונכרנים עם קצב סיבוב כדור הארץ. משנת 1972 השעונים האטומיים מתואמים לחלוטין עם הגדרת השנייה במערכת היחידות הבינלאומית שנקבעה ב-1967 כמספר קבוע של ויברציות אטומיות.
זמן אוניברסלי מתואם (UTC) נמדד על ידי השעונים האטומיים אבל הוא נשמר בסנכרון לזמן האוניברסלי (UT1 ; ממשיכו של ה-GMT) בעזרת קביעת דקה מעוברת כאשר ההבדל בין הזמנים (UT1-UTC) עולה על תשע עשיריות השנייה. בדרך כלל הוספת השנייה נקבעת בסוף דצמבר או בסוף יוני. כאשר נקבע ה-UTC בשנת 1972 הוא נקבע כך שיפגר אחר הזמן האטומי ב-10 שניות, כשיעור הפער שהצטבר מאז 1958, שנת הקביעה של הזמן האטומי, אז הוא היה מקביל לזמן האוניברסלי.
הפער בו מטפלת הדקה המעוברת אינו הפער בין היממה השמשית הממוצעת ובין היממה כהגדרתה במערכת היחידות הבינלאומית. הדקה המעוברת מטפלת בפער המצטבר בין הזמן האטומי לזמן האסטרונומי עקב ההבדל בין היממות. הדקה המעוברת עדיפה על סנכרון של השעונים האטומיים מכיוון שלמעשה זמן הסיבוב העצמי של כדור הארץ משתנה באופן לא קבוע בשל תנועות מסה פנימיות בלתי-ניתנות לחיזוי, ועל-כן עדיף למדוד את ההפרש בין הזמנים, במקום לחשב אותו.
אם נרצה ערכים ספציפיים לשם הדגמה נניח מקרה בו התחילה מדידת שניות בעזרת שעון אטומי ב-1 בינואר 1970 בשעה 00:00:00 (אז ההבדל בין UTC ו-UT1 היה מזערי ואז התחילה המדידה בשעון יוניקס) לאחר יממה שמשית אחת מונה השניות יראה 86400.002 (בערך, הערך המדויק משתנה מיום ליום), בהנחה שיום נמשך 86400 שניות נגיע למסקנה שהתאריך הוא 2 בינואר ושהשעה היא 00:00:00.002 לאחר עוד 500 יממות שמשיות תהיה השעה 00:00:00 ב-16 במאי 1971 ב-UT1, אך המונה יראה 43,200,001 כלומר 00:00:01 ב-16 במאי 1971. אם, לעומת זאת, הוספה שנייה בסוף דצמבר 1970 אז הזמנים יהיו מתואמים.