ב-17 באפריל 2013 הוציאה משטרת ישראל צו סגירה לאצטדיון גרונדמן למשחקה של רמת השרון מול מכבי תל אביב, שצפוי היה להיות משחק האליפות של מכבי תל אביב, שכן משטרת ישראל צפתה כי למשחק יגיעו כ-15,000 אוהדי מכבי תל אביב למרות שהוקצו להם 1,500 כרטיסים בלבד. בעקבות זאת הועבר המשחק לאצטדיון רמת גן, וההתאחדות לכדורגל הודיעה לעירוני רמת השרון כי בעקבות צו הסגירה היא לא תאשר את אצטדיון גרונדמן למשחקים בליגת העל. בסופו של דבר, אושר האצטדיון ועירוני רמת השרון המשיכה לארח את משחקי הבית שלה באצטדיון.
ריטה (פירושונים)
מזרח (קישוט)
מזרח הוא קישוט לבית יהודי המציין את כיוון המזרח, אליו יש לפנות בשעת התפילה, כך שגם המתפלל יחידי יוכל למצוא כיוון זה בקלות. "מזרח" הוא קישוט מקובל לסוכה.
הקישוט עשוי בד רקום או מגזרת נייר ועליו מופיעה המילה "מזרח" באותיות גדולות, וסביבה קישוטים שונים. לעיתים נכללת כתובת עם הפסוק לעיתים נכללת הכתובת "מצד זה רוח חיים", שראשי התיבות של מילותיה הן "מזרח".
בסיפורו של ש"י עגנון "בדמי ימיה" מתואר "מזרח" המשמש קישוט לסוכה, שבו נכללה הכתובת "אשרי איש שלא ישכחך ובן אדם יתאמץ בך", שמקורה בתפילת מוסף של ראש השנה. בסיפורו "אגדת הסופר" נותן עגנון תיאור מפורט יותר של "מזרח" מעשה רקמה: "וצורת גן שזור בו מחוטי משי מלא עצי כל פרי מאכל, וארמון בתוך הגן ושני אריות שומרים את הגן. ופני האחד מוסבים אל פני השני, אריה מול אריה ולשון מול לשון, ומלשון אל לשון נמשך והולך כתב זהב באותיות גדולות לה' הארץ ומלואה כשאגה אחת גדולה. ובכל ארבע פינות המזרח תיבה, תיבה בכל פנה, שויתי ה' לנגדי תמיד."
יש המכנים בשם "מזרח" את לוח ה"שיוויתי".
שחייה באולימפיאדת סידני (2000)
אולימפיאדת סידני (2000) נערכה בסידני, ניו סאות' ויילס, אוסטרליה. תחרויות השחייה נערכו בין ה-15 בספטמבר 2000 ל-23 בספטמבר 2000. 32 משחים נערכו במשחקים אלו (16 לנשים ו-16 לגברים), בהשתתפות 954 משתתפים (396 נשים ו-558 גברים) מ-150 מדינות.
השחייניות הבולטות.
אינגה דה ברוין () זכתה ב-4 מדליות, מהן 3 מדליות זהב אישיות ואחת כסף, יאנה קלוצ'קובה () זכתה ב-3 מדליות מהן 2 מדליות זהב ו-1 כסף, דארה טורס () זכתה ב-5 מדליות, מהן 2 זהב במשחי השליחות ו-3 ארד במשחים האישיים, ברוק בנט () ודיאנה מוקאנו () זכו כל אחת בשתי מדליות זהב במשחים אישים וסוזי אוניל () זכתה ב-4 מדליות, מהן מדליית זהב אחת ו-3 מדליות כסף.
השחיינים הבולטים.
איאן ת'ורפ () זכה ב-5 מדליות מהן 3 זהב ו-2 כסף, לני קרייזלברג () זכה ב-3 מדליות זהב, מייקל קלים () זכה ב-4 מדליות מהן 2 זהב ו-2 כסף, פיטר ואן דן הוחנבאנד () זכה ב-4 מדליות מהן 2 זהב אישיות ו-2 מדליות ארד, גארי הול ג'וניור () זכה ב-4 מדליות מהן 2 זהב, דומניקו פיורבנטי () זכה ב-2 מדליות זהב ומאסימיליאנו רוסולינו () זכה ב-3 מדליות, אחת מכל סוג.
שיאי עולם.
בסך הכל נקבעו 10 שיא עולם חדשים במשחי הגמר, מהם 4 לנשים ו-6 לגברים.
קו-טרנספורטר
כתובת שומרונית מכפר בילו
כתובת שומרונית מכפר בילו, היא כתובת חרותה על לוח שיש. הכתובת נמצאה בשנת 1954 בעת חפירת תעלת ניקוז ליד הכביש ממערב לכפר בילו, בין כפר בילו לרחובות. הכתובת חקוקה על לוח שיש שגודלו 42 על 38 ס"מ. יחד עם הכתובת נתגלו חרסים מן המאות 12-14, אך ייתכן שהיא קדומה יותר – אולי מן התקופה הביזנטית.
הכתובת:
הכתובת היא קצור של עשרת הדיברות, ובמקור היא נקבעה ליד מזוזת הפתח לבניין כלשהו, כמקובל אצל השומרונים (במקום הפרשות 'שמע' 'והיה אם שמוע' המקובלות במזוזות היהודיות). גם כתובת זו, כפי שמצוי בלא מעט כתובות שומרוניות עתיקות, יש מידה לא מבוטלת של רישול בכתיבה, של השמטות של דיברות שלמים (כאן למשל: לא תעשה לך פסל; שמור את יום השבת; כבד את אביך) ועד לאותיות בודדות (לא תנף במקום לא תנאף).
לעיתים מופיעים בכתובת שומרוניות 'עשרת המאמרות' שבהם נברא העולם.
צופן א&quot;ב ג&quot;ד
כתובת שומרונית מעין בית אל מא
כתובת שומרונית מעין בית אל מא היא כתובת שנמצאה על שני שברים מכתובת על גבי משקוף אבן גדול שנחשף בשנת 1934 בעת שיטפון גדול שאירע בוואדי כקילומטר אחד מצפון-מערב לעיר שכם. זהו משקוף של פתח גדול, מעוטר בחלקו העליון בזר ישר של עלים, כמקובל בחלק מבתי הכנסת היהודיים שבגליל. לפיכך המשקוף עם הכתובת שעליו עיטר את החלק העליון של בית כנסת שומרוני מן התקופה הביזנטית. הכתובת שמורה כיום בחצר הפנימית של מוזיאון רוקפלר בירושלים.
הכתובת:
זהו קיצור של עשרת הדיברות, שהוא טקסט המשמש את השומרונים בהתאם לכתוב "וכתבתם על מזוזת ביתך ובשעריך". השורה הרביעית היא מן הדיבר העשירי הנהוג אצל השומרונים המצווה להקים אבנים גדולות בהר גריזים, המקודש לשומרונים.
כתובת שומרונית מתל קסילה
תל קסילה הוא תל ארכאולוגי השוכן כיום בתחומו של מוזיאון ארץ ישראל ברמת אביב בצפונה של תל אביב. במקום נמצאו ממצאים שתרמו רבות לידע אודות הפלשתים, אשר ישבו בתל החל במאה ה-12 לפנה"ס ועד תחילת המאה ה-10 לפנה"ס. בתל 12 שכבות - שלוש הראשונות (12 עד 10) מקבילות לתקופת השלטון הפלשתי (שיאו של היישוב בשכבה 10), ושכבות 9 עד 1 מאוחרות לו. בתקופה הביזנטית שכן יישוב כפרי דליל סביב תל קסילה, צפונית-מזרחית לתל שכן בית כנסת שומרוני מהמאה ה-6. רצפת הפסיפס של בית כנסת זה נשתמרה והיא מוצגת בתחומי המוזיאון אין סיטו. רק שליש משטח הרצפה השתמר, ובה דגמים הנדסיים. בפסיפס נקבעו שתי כתובות. האחת בכתב השומרוני, ושתי כתובות ביוונית. האתר נחפר ופורסם לראשונה בידי חוה ריטר-קפלן.
הכתובת השומרונית (קריאת חוה קפלן):
החופרת זיהתה את המקום ככנסייה שומרונית, ודמתה לראות במילים: תכיר דקר את הדרישה להכיר בישו (הדקור), ולראות במילים פרק סנה את התקווה שהאל הגדול (מכסים) ישמיד (יפרק) את השונאים.
חלק עליה זאב ספראי שטען כי הכתב השומרוני משמש כאן כאלמנט עיטורי ללא משמעות, וכי מדובר כאן בבית כנסת יהודי, כפי שהכתובת "שלום על ישראל" מצביעה על כך.
הוסיף לדיון יורם צפריר שתמך בדעה כי לא מדובר בכנסייה ובקהילה של מינים-שומרונים כביכול כהצעת קפלן. צפריר קרא את הכתובת השומרונית באופן שונה. הוא רואה בה כתובת נדבנים שגרתית: מכסים הוא קיצור שמו של הנדבן, והמילה פרקסנה (ולא שתים כדעת קפלן) הוא צורתו הארמית של שם פרטי נוסף שצורתו היוונית המקורית היא פרוקסנוס. תכיר דקר הוא צורה שונה של יתדכיר, כלומר ייזכר (לטוב).
הקריאה לפי צפריר: מכסימונה / ייזכר (על) שתרם / פרוקסנה / ייזכר (על) שתרם
הכתובת החלקית היוונית (תרגום חוה קפלן)
בזמן כהונתו של הקומס (או האדון) אורביקוס. המינחה של [פלוני] בן א (י)גאתי (ו)ס למען גאולתם של ילדיו אוהבי האלוהים. הושלמה העבודה עם אשנב התאורה.
הכתובת היוונית השלמה (תרגום חוה קפלן)
ברכה ושלום על ישתראל ועל המקום הזה. אמן
יש לשים לב לאופן הכתיבה של השם ישראל המצוי גם בכתבים שומרוניים אחרים.
דרן
גביע ראוז
חיים צדוק (זמר)
חיים צדוק (נולד ב-1955) הוא זמר ישראלי.
ביוגרפיה.
צדוק נולד וגדל ברמלה. בשנות השבעים שירת בלהקת פיקוד הדרום.
ב-1974 היה אחד מכוכבי המחזמר שהעלתה הלהקה "פגישת מחזור" מאת יורם טהרלב וקובי אשרת (לצד נתן דטנר, רותי דיין, נתן נתנזון, דורית צדוק ואחרים). בין היתר ביצע את השיר "מכת חשמל", שזכה להצלחה רבה במצעדים.
בפברואר 1978 השתתף לראשונה בפסטיבל הזמר והפזמון לשנת תשל"ח כזמר ליווי בשיר "בלב אחד" של חדוה עמרני (במסגרת להקת "פלפל לבן").
בינואר 1979 השתתף בפסטיבל הזמר והפזמון תשל"ט עם שיר הדיסקו "רקדי את הקצב הזה" שהגיע למקום החמישי בתחרות, והפך ללהיט במצעדים העבריים.
בדצמבר 1980 ביצע עם סוזי מילר בשירוויזיון מספר 2 את השיר "צפרדרוק", שכתבה ענת שרתוק והלחין ועיבד אלדד שרים.
באפריל 1982 השתתף בתחרות הקדם אירוויזיון בשיר "קוראים לה אהבה", שכתב מיקי בר גיורא לוין והלחין ועיבד אלדד שרים.
ב-1984 יצא אלבומו הראשון "חבל דק".
בשנת 1988 יצא אלבומו "תיק תק".
סוצ'ה
סוצ'ה (בסלובנית: Soća) או איזונצו (באיטלקית: Isonzo), הוא נהר באורך 140 ק"מ הזורם בצפון-מערב סלובניה וצפון-מזרח איטליה, 99 ק"מ בתחום סלובניה ו-44 ק"מ בתחום איטליה.
הוא זורם מהאלפים היוליאניים בגובה 1,100 מטר ונשפך לים האדריאטי, ליד העיר האיטלקית מונפלקונה. הנהר ידוע בצבע הירקרק של מימיו ומכונה "יופי הברקת".
במלחמת העולם הראשונה היה עמק סוצ'ה זירת קרבות קשים בין מאי 1915 לנובמבר 1917. ב-12 קרבות נהר איזונצו נפלו כ-600,000 חיילים איטלקים ואוסטרו-הונגרים.
לאד
זאב שוהם
זאב שוהם (פינקלשטיין) (10 בנובמבר 1886 – 29 בינואר 1971) היה עורך דין, פעיל ציוני ופעיל ציבור באירופה ובחיפה. שוהם היה עורך דין במקצועו.
ביוגרפיה.
שוהם נולד בכפר קורוזוואני בפלך ווהלין שברוסיה (כיום באוקראינה), בנם של יעקב דוד פינקלשטיין, סוחר יערות וזלדה לבית קאופמן. אח לחיה הר (פינקלשטיין). הנער פינקלשטיין קיבל חינוך יהודי מסורתי ולאחר מכן למד בבית ספר תיכון ריאלי. בהמשך למד משפטים באוניברסיטת סנקט פטרבורג, ב"קורסים למדעי המזרח" (מדעי היהדות) מיסודו של הברון דוד גינצבורג בסנקט פטרבורג ובאוניברסיטת לונדון.
במהלך מלחמת העולם הראשונה שהה בסטוקהולם והשתלב בפעילות הציונית בעיר. שוהם ערך את השבועון הציוני היידי "די יודישע פאָלקסשטימע" ('קול העם היהודי'), היה חבר הנהלת משרד העיתונות הציוני העולמי בסטוקהולם ומעורכי הספר "שאלת היהודים בקשר עם מלחמת העולם".