ב-10 באפריל 2019, חברת FireEye פרסמה שחוקריה זיהו תקיפה כנגד מערכות בטיחות של תשתיות קריטיות. מכיוון שלתקיפה כזו אין ערך כלכלי, החברה מייחסת את הפעילות לתוקפים מדינתיים, ככל הנראה מרוסיה. ההשערה היא שהתוקפים מכינים לעצמם יכולת עתידית לעשות נזקים פיזיים משמעותיים ליעד ולסביבתו הפיזית, לדוגמה, לגרום לתחנת חשמל להפסיק לעבוד או להתחממות של כור גרעיני לייצור חשמל.
באותו יום, חוקרים של חברת קספרסקי, פרסמו ניתוח של שלוש קבוצות תקיפה בסייבר הפועלות, ככל הנראה, מרצועת עזה. הפרסום כולל פרוט טכני של שיטות וכלים.
ב-17 באפריל 2019, התפרסם כי חברת Verint הישראלית הותקפה על ידי קריפטולוקר. לפי הפרסומים, המתקפה כוונה ספציפית נגד חברת Verint. מכיוון שהחברה ישראלית והיא מתמחה בניתוח קול (אודיו), הקמה ותפעול של מערכי מצלמות וידאו למעקב ואנליזה וייצור מתקנים ל"האזנה על פי חוק" לרשתות מיחשוב ותקשורת גדולות, ברמה מדינתית - נודעת לתקיפה זו חשיבות מיוחדת. לטענת החברה, מערכותיה הפנימיות זיהו את המתקפה במהירות יחסית והחברה הצליחה להתגבר על המתקפה עוד לפני שנגרם לה נזק ניכר.
ב-26 באפריל 2019 התפרסם כי שדה התעופה בקליבלנד, ארצות הברית נתקף. לוחות התצוגה של פרטי הטיסות יצאו משימוש וכך גם הלוחות המכווינים את הנוסעים הנכנסים אל מסועי הכבודה ושרתי הדואר האלקטרוני. השדה השקיע למעלה משני מיליון דולר בחיזוק יכולות הגנת הסייבר שלו, ואף על פי שהוא המשיך להיתקף, לכל הפחות עד אוקטובר 2019, תקיפות אלו נעצרו בטרם הצליחו לחולל נזק.
לפי פורבס, Wired ואתרים נוספים, במסגרת הלחימה של ישראל ברצועת עזה, במהלך מאי 2019 - אנשי החמאס יזמו מתקפת סייבר נגד ישראל וכתגובה, ישראל השמידה את הבניין ממנו הם פעלו. אם זה נכון, זה האירוע הידוע הראשון בהיסטוריה שבו מדינה תוקפת תקיפה פיזית, קינטית - את מי שתקף אותה תקיפת סייבר.
באמצע מאי 2019, מספר אתרי אינטרנט חשפו מבצע שעניינו השתלת סוס טרויאני במכשירי טלפון ניידים של היעד, על ידי ניצול חולשה מטיפוס "גלישת חוצץ" באפליקציית "וואטסאפ". ה"נוזקה" מאפשרת לתוקף להפעיל את המצלמה והמיקרופון של הנתקף ללא ידיעתו. לדברי האתרים בהם פורסם הנושא, ה"נוזקה" היא סוס טרויאני מתוצרת חברת NSO הישראלית.
ב-16 במאי 2019, פייסבוק פרסמה כי היא זיהתה קבוצה ישראלית בשם "ארכימדס" המשתמשת בפלטפורמה לטובת השפעה לא חוקית על מערכות בחירות במדינות שונות בעולם ובעיקר, באפריקה. פייסבוק הודיעה כי היא מוחקת את החשבונות שבהם החברה השתמשה.
ב-2 במאי 2019, התפרסם כי חולשה פשוטה יחסית מאפשרת לראות את פרטי ההזמנות של טיסות שבוצעו על ידי חברות נסיעות ישראליות, ובכלל זה הזמנת טיסות, בקשות לויזה והזמנת בתי מלון של כל ההזמנות שבוצעו במהלך 15 השנים האחרונות (ובכלל זה פרטי טיסות של למעלה מ-36 מיליון טיסות שונות). בסיס הנתונים כלל את שם הנוסע, כתובת הדוא"ל שאליה צריך לשלוח את פרטי ההזמנה ופרטים נוספים. החולשה המדוברת מאפשרת לבצע הזרקת SQL פשוטה. ככל הנראה, מדובר במערכת הפצה גלובלית של חברת אמדאוס. זליגה כזו חמורה מכיוון שהיא מאפשרת ללמוד "תבניות" של טיסות בכירים, להבין את המבנה הארגוני של גופים מדינתיים שונים, להצליב נתונים עם בסיסי נתונים אחרים, להשתמש בנתוני דוא"ל לטובת מתקפות "פישינג" עתידיות וכדומה.
ב-25 במאי 2019, התפרסמה תקיפה רחבת היקף על העיר בולטימור, בארצות הברית של אמריקה. התקיפה השביתה את רוב השרתים של העירייה ובכלל זה את שרתי הדואר האלקטרוני. למרבית האירוניה, עובדי העירייה שניסו לתת מענה חלקי על ידי פתיחת חשבונות ג'ימייל, נחסמו גם הם על ידי גוגל שזיהתה כי מדובר בארגון ולא באנשים פרטיים. הנושא זכה לכיסוי נרחב, בין השאר ב"ניו יורק טיימס" ובמסגרת הפרסום שם, נטען כי התקיפה נשענת על כלי שנגנב מה-NSA וכי מתקפות מהסוג הזה בוצעו על מספר גדול של מדינות וערים בתוך ארצות הברית.
ב-12 ביוני 2019 התפרסם כי אחת מהספקיות הגדולות בעולם לציוד עבור תעשיית התעופה האזרחית הותקף באמצעות "כופרה" ששיתקה חלק ממפעלי הייצור של החברה לימים ארוכים. תקיפה זו מצטרפת לרצף תקיפות על חברות הקשורות לתעופה אזרחית ובהתאם, היא מעוררת חשש כי מדובר בחלק ממערכה כוללת שתכליתה לבסס אחיזה אצל יצרניות המטוסים הגדולות.
ב-13 ביוני 2019 התפרסם כי בהמשך להפגנות נרחבות בהונג קונג, בהקשר לחשש מחוקי הסגרה לסין - השרתים של חברת המסרים "טלגרם" הותקפו כך שלא ניתן היה להשתמש באפליקציה. תקיפה זו מיוחסת לסין.
ב-19 ביוני 2019, ממשלת הולנד הודיעה שבכוונתה להגיש תביעה פלילית נגד שלושה קצינים רוסים וקצין אוקראיני - בהקשר להפלת המטוס האזרחי מעל שמי מזרח אוקראינה, ב 2014. הקצינים הרוסים שייכים למודיעין הצבאי הרוסי. חמישה ימים אחר כך, ב 24 ביוני 2019, כל קווי הטלפון, כמו גם הרשתות הסלולריות שמשמשות את קווי החרום בהולנד - הפסיקו לפעול. ממשלת הולנד פיזרה שוטרים בערים השונות והודיעה לאזרחים כי בכל מקרה של מצוקה עליהם להגיע בעצמם לתחנת המשטרה או לבית החולים הקרובים אליהם. חלק מהפרשנים הציעו שמדובר בהתקפת סייבר רוסית, כתגובה על הודעת ההולנדים על כוונתם להגיש תביעה פלילית כנגד קצינים רוסים.
ב-21 ביוני 2019, התפרסם מאמר ב-ZDNet ולפיו מעבדות JPL של נאס"א נפרצו ונגנב מהם מידע רב בנוגע למשימות נאס"א למאדים. הפרסום נשען על דו"ח פורמלי של המפקח הכללי על נאס"א.
ב-20 ביוני 2019, האיראנים הפילו מטוס ללא טייס, אמריקאי, במיצרי הורמוז. בתגובה להפלה, ארצות הברית הפעילה מבצעי תקיפת סייבר כנגד איראן, כולל, לפי הנטען, כנגד מערכת השליטה והבקרה שלה בטילים. שרשרת אירועים זו חריגה מאוד וככל הנראה, ראשונה בהיסטוריה, במובן זה שהתגובה לתקיפה קינטית (הפלת המל"ט עם טיל קרקע אוויר) בוצעה על ידי תקיפת סייבר. חוקרים רבים מאמינים שהתפתחות זו, ביחד עם התופעה ההפוכה שבה ישראל תקפה מפקדה של תוקפי סייבר, עם פצצות, כתגובה למתקפת סייבר, פותחת "תיבת פנדורה" שלמה של פעולות ותגובות בין העולמות הפיזיים לעולמות הקיברנטיים.
ב-27 ביוני 2019, התפרסם כי חברת יאנדקס הותקפה על ידי נוזקה מטיפוס "רגין". יאנדקס היא חברת המיחשוב הכי גדולה ברוסיה ורבים משווים אותה ל"גוגל". לפי פרשנים רבים, העובדה שהתקיפה בוצעה באמצעות רגין מלמדת שמדובר בתקיפה מדינתית של אחת מחמש המדינות החברות בהסכם שיתוף המידע המודיעיני "חמש עיניים" (ארצות הברית, בריטניה, אוסטרליה, ניו זילנד וקנדה).
במהלך 2019, ונצואלה סבלה מהפסקות חשמל בחלקים נרחבים של המדינה במשך חודשים רבים. ב-24 ביולי 2019, נשיא ונצואלה, ניקולאס מדורו, הוציא הודעה לעיתונות ולפיה המקור להפסקות החשמל הוא תקיפות סייבר של ארצות הברית.
ב-26 ביולי 2019 התפרסם כי אחת מחברות החשמל הגדולות בדרום אפריקה, הותקפה באמצעות "קריפטולוקר". המתקפה גרמה לחוסר יכולת לגשת לבסיסי הנתונים, לחוסר יכולת לתפעל אפליקציות ולפגיעה מסיבית ברשתות החברה בכלל. כתוצאה מהתקיפה, החברה הפסיקה לספק חשמל לצרכניה.
באוגוסט 2019 דו"ח מיוחד של IBM מצא שמתקפות סייבר שמטרתן לגרום נזק לארגונים הוכפלו בחצי השנה האחרונה, כאשר כ-50% מהארגונים שהותקפו היו ארגונים שעוסקים בייצור, ועושות שימוש בקוד זדוני שמזכיר את סטקסנט, הקוד הזדוני אשר בו השתמשו כנגד הצנטריפוגות האיראניות, ומתמחה בפגיעה במוצרי החומרה עצמם. על פי IBM מתקפות כאלו בוצעו עד סוף 2018 כמעט רק על ידי מדינות, אולם לאחרונה מתקפות אלו החלו להתבצע בהיקף גדול על ידי פושעי-אינטרנט, שמשתמשים בטכנולוגיה כדי לאיים ולסחוט ארגונים במטרה לקבל מהם תשלום.
באוגוסט 2019 פורסם דו"ח נוסף, הפעם על ידי חברת מיקרוסופט, אשר דיווח על עליה גם במתקפות על מוצרי חומרה שהם חלק מהאינטרנט של הדברים, דוגמת מצלמות רשת, מדפסות רשת ועוד, זאת מכיוון שמוצרי חומרה אלו מאפשרים לתוקפים גישה נוחה יחסית אל תוך הרשת, ואמצעי לעקוף את האבטחה המשמעותית היותר שנמצאת בדרך כלל על מוצרי החומרה המשמעותיים יותר דוגמת שרתי מידע. מיקרוסופט ייחסו את המתקפות לקבוצת האקרים שמוכרת בשם Fancy-Bear במימון ממשלת רוסיה.
ב-30 בספטמבר 2019 התפרסם כי התקיפות על חברת "איירבוס" היו הרבה יותר נרחבות ממה שהובן בתחילה. התקיפות התמקדו ביכולת לגנוב מידע באמצעות פריצה ל-VPN וכללו, לכל הפחות, תקיפה של ארבע ספקיות שונות של איירבוס וביניהן "רולס-רויס" הבריטית. גם בסבב הפרסומים הזה, יש נטייה לייחס את התקיפות לקבוצה APT10 הסינית. לפי הפרסומים, המידע שנגנב כלל מסמכי רישוי ותעוד של המנועים, האוויוניקה וכיוצא באלו.