ב-1918 סיים פליישמן את התיכון הממלכתי בקייב, בהצטיינות ייתרה.
בין השנים 1918–1922 למד רפואה באוניברסיטת קייב, ובהמשך בקניגסברג.
לאחר שהוסמך כרופא, בשנת 1925 עבד פליישמן בבית החולים "מואביט" בברלין במחלקה פנימית ועסק במחקר ביוכימי, עד אשר בשנת 1933 פוטר ללא התראה על ידי נציג של המפלגה הנאצית.
בשנת 1936 עלו בני הזוג פליישמן לארץ ישראל, ביחד עם הוריו של פליישמן, והתיישבו בתל אביב שם עבד פליישמן בקופת חולים כללית.
בין השנים 1941–1968 ניהל פליישמן את המחלקה הפנימית בבית החולים בעפולה, בנוסף ניהל את בית החולים בעפולה בתחילת שנות הארבעים, במשך מספר שנים.
בין השנים 1959–1960 עסק פליישמן במחקר בבית החולים "מייקל ריז'" ("Michael Reese Hospital" ) בשיקגו, ארצות הברית והגיע לדרגת פרופסור.
נפטר בשנת 1984 בגיל 84 ונקבר בבית העלמין שדה יהושע, חיפה.
חיים אישיים.
פטר פליישמן התחתן עם לוטה בריל בגרמניה, ברלין ולהם 2 בנות: עליזה בן חורין (הייתה נשואה לראובן בן חורין עד לגירושיה) ורינה גולן.
ישיבת כפר בתיה
נקבוביות
נקבוביות (באנגלית: Porosity) מוגדרת כיחס בין נפח החללים של חומר (מצע) נקבובי לנפח החומר הכולל. המונח נקבוביות משמש בתחומים רבים בהם גאולוגיה ומדעי כדור הארץ, הידרולוגיה ופיזיקה של הקרקע, חקלאות והשקיה, מכניקת קרקע וביסוס מבנים, הנדסת חומרים ומטרולוגיה, הנדסת רקמות ורפואה. לנקבוביות השפעה מכרעת על תהליכים כמו זרימת מים בתוך המצע הנקבובי, תנועה של מומסים וחלקיקים, ראקציות כימיות ותופעות מעבר מסה וחום, בידוד תרמי, גמישות ועמידות בפני עומסים ומאמצים.
בתחומי ההידרוגאולוגיה ומדעי כדור הארץ מקובל לסמן את הנקבוביות באות formula_1 או formula_2 כדלקמן:
formula_3
כאשר formula_4 הוא נפח החללים ו- formula_5 הוא הנפח הכולל.
מושג הנקבוביות.
נוח להסביר את מושג הנקבוביות בעזרת סכמה של שלוש הפאזות (מוצק, נוזל וגז). הנפח של הפאזה המוצקה מוגדר כ- formula_6, הנפח של הפאזה הנוזלית (למשל מים) הוא formula_7 והנפח של הפאזה הגזית (אוויר) מסומן כ-formula_8. נפח החללים שווה לסכום הנפחים של הפאזה הנוזלית והפאזה הגזית, formula_9 , והנפח הכולל שווה לסכום נפח החללים והפאזה המוצקה, formula_10.
בנוסף לנקבוביות, מקובל להגדיר את יחסי הנפחים של הפאזות בעזרת הערכים הבאים: מנת החללים מוגדרת כ-formula_11, תכולת הרטיבות הנפחית כ-formula_12 ודרגת הרוויה כ- formula_13. תכולת הרטיבות משתנה בין ערך נמוך (שאריתי) במצב של קרקע יבשה לערך מקסימלי שמתקבל במצב בו הקרקע רוויה במים ושווה לנקבוביות. תחום הערכים של דרגת הרוויה נע בין במצב יבש formula_14 למצב רוויה formula_15 בו כל הנקבובים מלאים במים. הקשרים בין יחסי הנפחים מאפשרים להגדיר את הנקבוביות בעזרת תכולת הרטיבות ודרגת הרוויה, formula_16 או בעזרת מנת החללים formula_17. ביטוי נוסף לנקבוביות תלוי בשתי הגדרות עבור צפיפות, צפיפות יבשה formula_18 וצפיפות מוצקים formula_19, כאשר formula_20 היא המסה של הפאזה המוצקה. היות שהערך של formula_21 בסלעים ובקרקעות שווה, על פי רוב, ל-formula_22 2.65, מדידה של הצפיפות היבשה (formula_23) מספקת הערכה לנקבוביות.
הקשר בין נקבוביות והמוליכות ההידרולית ברוויה.
ככלל, המוליכות ההידרולית ברוויה גדלה עם הנקבוביות. הסיבה העיקרית היא שעבור נקבוביות גדולה, שטח החתך הפנוי לזרימה גדל והמרחק הממוצע בין חלקיקי הזורם והפאזה המוצקה גדל. אלא שהנקבוביות אינה הגורם היחיד שקובע את ערכה של המוליכות ההידרולית. יתרה מכך, יש מקרים בהם ההתנהגות הפוכה: קרקע חרסיתית מאופיינת בנקבוביות גדולה מזו של קרקע חולית אבל המוליכות ההידרולית שלה נמוכה יותר. גורמים נוספים שמשפיעים על המוליכות ההידרולית הם התפלגות הגודל של הנקבובים, הסידור המרחבי של חלקיקי המצע הנקבובי (שמתואר לעיתים על ידי ערך הפתלתלות ), מידת החספוס של פני המוצק ותכונות הזורם (בעיקר צמיגות). משוואות כמו משוואת קוזני-קרמן ומשוואת אֵרְגוּן מספקות הערכה של המוליכות ההידרולית בתלות בנקבוביות ובגורמים נוספים.
ערכים אופייניים לנקבוביות.
נקבוביות היא תכונה שיכולה להשתנות במרחב ובזמן. שינויים במרחב מתרחשים למשל במעבר בין שכבות ויחידות גאולוגיות ובהשפעת העומס העצמי של הקרקע. שינויים בזמן מתרחשים כתוצאה מתהליכי תפיחה והתכווצות שנובעים, בן השאר, ממחזורי ייבוש והרטבה.
ערכים אופייניים של נקבוביות של קרקעות ותצורות סלע שונות מוצגים בטבלה:
נקבוביות, מיצוע מרחבי ותורת הרצף.
נקבוביות היא תכונה שמתקבלת ממיצוע בתוך נפח מייצג , שכן ללא מיצוע מתקבלים ערכים שאינם מייצגים את המצע הנקבובי. למשל, הנקבוביות בנקודה שממוקמת בתוך נקבוב תהיה שווה ל-1 ואילו בנקודה בתוך הפאזה המוצקה, הנקבוביות התאורטית תהיה שווה ל-0.
גודלו של הנפח המייצג צריך להיות מספיק גדול כדי ששינויים קלים בגודלו לא ישפיעו על תוצאת המיצוע אך גם מספיק קטן כדי שניתן יהיה לתאר את השינויים של הנקבוביות במרחב.
סוגים שונים של נקבוביות.
נקבוביות אפקטיבית.
זרימה במצע נקבובי מתרחשת בתוך רצף של חללים המחוברים זה לזה. קיימים מצבים בהם חלק מהנקבובים מנותקים מהרצף ולכן אינם חלק מהחלל דרכו מתרחשת הזרימה. נקבוביות אפקטיבית מייצגת את החללים בהם מתרחשת זרימת מים בתנאי רוויה והשימוש בה מאפשר טיפול נפרד ברצף הנקבובים שמשתתף בזרימה. נהוג להשתמש במושג נקבוביות אפקטיבית לתיאור זרימה בקרקע המכילה אזורים של מוליכות הידרולית נמוכה, כמו אגרגטים ועדשות חרסית קטנות, אשר כמעט ולא מאפשרים למים לזרום דרכם.
נקבוביות כפולה.
שם זה מתייחס לרעיון תאורטי המציע להתייחס למצע הנקבובי כמורכב משתי פרקציות נקבוביות בעלות אינטראקציה הדדית. למשל, בסלעים סדוקים ניתן להגדיר שתי פרקציות; פרקציה של מטריצת הסלע הרציפה ופרקציית סדקים כאשר לכל אחת מהפרקציות מוגדרת נקבוביות שונה. רישום של משוואות הזרימה ומשוואות ההסעה עבור כל אחת מהפרקציות ותיאור של תופעות המעבר בין הפרקציות משפר במקרים רבים את ההתאמה בין חישובים ומדידות של תהליכים המתרחשים בסביבות מורכבות.
מקרו-נקבוביות ומיקרו-נקבוביות.
מקובל להתייחס לגודל החללים כדי לאפיין את השפעתם על תהליכי המעבר של מומסים. בעוד במצע בעל חללים קטנים התנועה של המומסים תתרחש בעיקר על ידי דיפוזיה מולקולרית, במצע בעל חללים גדולים התנועה תתרחש בעיקר על ידי הסעה.
ראו גם.
גאומכניקה
נץ קופר
נץ קופר (שם מדעי: Accipiter cooperii) הוא מין של נץ בינוני החי ברוב שטחה של אמריקה הצפונית מדרום קנדה עד צפון מקסיקו ובמרבית ארצות הברית.
תיאור.
זהו נץ באורך 35–46 סנטימטרים ומשקלו הממוצע 220–440 גרם אצל הזכרים. כמו מיני נצים אחרים הנקבות גדולות מעט מהזכרים ואורכן 42–50 סנטימטרים ומשקלן 330–700 גרם. מוטת הכנפיים של הנץ מגיעה ל-62–94 סנטימטרים. הנצים החיים במזרח יותר גדולים מהנצים שחיים במערב. הנקבות הגדולות יכולות להידמות לפרטי נץ גדול קטנים, אך צבע הנץ הגדול בהיר יותר. נץ זה דומה מאוד למין הנץ "Accipiter striatus". שני המינים חופפים תחומי המחיה.
צבע הנץ אפור-כחול עם חזה לבן ובטן ואחוריים בצבע אפרסק ומפוספסים בלבן. הוא בעל זנב ארוך המפוספס באפור-כחול ובאפור בהיר וכנפיים מעוגלות, איתן הוא יכול לנוע בקלות ביער. לנץ ישנם עיניים חדות אדומות ו"כיפה" שחורה והוא בעל רגליים וטפרים צהובים.
התנהגות.
הנץ מצוי באזורים שונים ברחבי אמריקה הצפונית מדרומה של קנדה עד מקסיקו. הוא מצוי בעיקר ביערות נשירים, מחטניים, יערות פתוחים, בתות וגם במדרונות הרים. בעבר חשבו שהנצים מתרחקים מיישובים עירוניים, אך לאורך השנים הם החלו להתאכלס גם בערים הגדולות, שם יש מושבות יונים גדולות מהם הם ניזונים.
הנץ פועל ביום ותוקף את הטרף מבין עלוות היער בהפתעה. הוא מחכה לטרף לא זהיר ואז מתחיל לעוף אליו בהדרגה. עם זאת מחקר הראה שדרך זו מסוכנת מאוד ובהרבה שלדי נצים התגלו בשברים בחזה, ככל הנראה מפגיעה בענפים. הטרף העיקרי הוא עופות קטנים יותר כמו קיכליים, עורבנים, נקריים, זרזירים, פזאיים, יוניים, קוקיות וחוגלות, והם יכולים לטרוף אף דורסים אחרים כמו בז אמריקני ואפילו נצים אחרים.
בנוסף על עופות הנץ ידרוס גם יונקים קטנים כמו טמיאסים, עכברים, חולדות, ארנבים, סנאיים ועטלפים. הוא יגוון גם בזוחלים ובצפרדעים. הנץ הורג את טרפו עם טפריו הננעצים בבשר ועם מקורו המעוקל והוא נצפה גם מטביע את טרפו במים. כמה נצים נראו במרדף אחרי ציפורים קטנות או עטים במהירות על מינים החיים על הקרקע.
הנץ הוא עוף מונוגמי המקנן בין העצים ובונה קן מזלזלים וענפים.
עצם מתמטי
עצם מתמטי או אובייקט מתמטי הוא מושג מהפילוסופיה של המתמטיקה, שמתייחס לעצם מופשט המופיע במתמטיקה.
עצם מתמטי הוא כל דבר שמוגדר באופן פורמלי וריגורוזי. דוגמאות לעצמים מתמטיים הם מספרים, קבוצות, פונקציות ויחסים.
בגאומטריה, כענף של המתמטיקה, קיימים עצמים כמו נקודות, ישרים, מצולעים, מעגלים, ספירות, פאונים ויריעות.
באלגברה, ענף אחר של המתמטיקה, ישנם עצמים מסוג חבורות, חוגים ושדות.
אובייקט מתמטי
אריק בלשר
אריק בלשר - רדיולוג, מומחה לדימות מחלות הבטן והאגן, פרופסור לרדיולוגיה בבית הספר לרפואה, אוניברסיטת תל אביב, מנהל אגף הדימות במרכז הרפואי איכילוב (משנת 2016), סא"ל (מיל.) בצה"ל.
ביוגרפיה.
בלשר, בנם של אסתר ויורם בלשר, אח לדורון ומיכל, למד בבית הספר היסודי "הכרמל" בתל אביב, משם המשיך בתיכון עירוני א' ועם מעבר המשפחה לרחובות סיים את "תיכון דה שליט".