עד הקמת ברית המועצות התבססה כלכלת אטאקי על הסחורות שהועברו אל העיר מוגילב-פודולסק, מעברו האחר של הדנייסטר. סגירת הגבול והעוינות הגלויה בין אוקראינה הסובייטית לבין רומניה הלאומנית הקשו על יהודי אטאקי וסביבתהּ, שלרבים מהם היו קרובי משפחה בעיר שבגדה הנגדית. פעם בשנה, בעת התשליך, התקבצו היהודים משני עברי הדנייסטר וזעקו זה אל זה, תוך שהם עושים עצמם מתפללים. עם מחזור תפילה ביד ותחת השגחת הזקיפים היו צועקים בקולי קולות אל קרוביהם בגדה הנגדית ומציגים את נשותיהם וילדיהם. באותם ימים הוגלו יהודים רבים מאוקראינה לסיביר והיעדרם ממעמד התשליך עורר חרדה ודכדוך. היהודים חיכו ליום התשליך בציפייה דרוכה ושבו ממנו עצובים, תשושים ומודאגים.
באחד במאי הוטל עוצר על אטאקי, בעוד בעיר שממול התנהלה תהלוכה חגיגית מלווה בתזמורות ושירה, שצעדה בחוצות העיר ולאורך הדנייסטר.
עיתונות.
באטאקי הופצו עיתונים בארבע שפות:
גירוש יהודים דרך אטאקי בתקופת השואה.
באוקטובר 1941 החל גירוש יהודי צ'רנוביץ מרומניה, וכן גירוש כל היהודים שנותרו בחיים בבוקובינה הצפונית מעבר לדנייסטר, לאחר רצח עשרות אלפים מהם החל מיוני 1941. אלפי יהודים גורשו לטרנסניסטריה דרך אטאקי. רבים נרצחו בדרך. עם חציית הנהר ליד אטאקי, מתו רבים מהיהודים המגורשים בטביעה, במכות או בירי. רוב המגורשים נשלחו למחנות בצפון בסרביה: מחנות סקורן, אדינץ ומרקולשט. רבים מהמגורשים נספו במחנות אלה. יהודים נוספים גורשו לטרנסניסטריה. מבוקובינה גורשו 57,000 יהודים. בנובמבר תמו הגירושים. ביוני 1942 גורשו כ-4,000 מבין כ-20,000 היהודים שנותרו בצ'רנוביץ, דרך אטאקי.
HP סאיטקס
HP סאיטקס (או HP Scitex) היא חטיבה של חברת HP העולמית, העוסקת בייצור מכונות דפוס דיגיטלי. החטיבה מפתחת ומספקת פתרונות דפוס דיגיטליים לשוקי האריזות ושוק השילוט. חטיבת סאיטקס מורכבת ממטה הממוקם בנתניה, הכולל מרכז מחקר ופיתוח, כספים, שיווק ושירות; מפעל לייצור מכונות דפוס הממוקם בקיסריה; מפעל לייצור דיו הממוקם בקרית גת ומפעל דיו נוסף בפוארטו ריקו. בנוסף, מערכות הדפוס מהדור החדש של סאיטקס מבוססות על טכנולוגית הזרקת דיו תרמית (Thermal InkJet) של HP. הדיו שפיתחה HP עבור מערכת הדפוס הוא מבוסס-מים ועומד בתקנים המחמירים ביותר לאריזות מזון. טכנולוגיית ה- HDR מבוססת על ראשי Piezo inkjet  ודיו UV.
היסטוריה.
HP סאיטקס היא תוצר של מיזוגים ורכישות החל משנות השישים. סאיטקס קורפוריישן בע"מ נוסדה בשנת 1968 ברחובות על ידי אפי ארזי, כחברת "טכנולוגיה מדעית בע"מ" ועסקה בייצור מכונות ממחושבות לענף הטקסטיל. מקור השם "סאיטקס" נובע מ- Scientific Textile, השוק העיקרי של החברה באותה עת. בתחילת שנות ה-70 החלה החברה למכור את מכונות הטקסטיל בארצות הברית. בשנת 1979 הפוקוס של החברה השתנה לעיבוד תמונות צבע כך שיהפוך את תהליך הקדם דפוס ובעיקר את תהליך ייצור הגלופות לדיגיטלי.
בשנת 1980 הונפקו מניות החברה בבורסת נאסד"ק בעזרתו של איש הכספים של החברה, ארתור לאו ופרד אדלר, משקיע אמריקאי מאבות תעשיית הון הסיכון.
בשנת 1998, רכשה סאיטקס קורפוריישן את חברת "עידנית טכנולוגיות", בראשות דוד רייס. עידנית נוהלה כיחידה עסקית עצמאית תחת סאיטקס קורפוריישן עם אחריות מלאה להרחיב את נוכחותה של סאיטקס בשוקי הדפוס. באותה שנה, רכשה סאיטקס קורפוריישן את פעילות ה- Super Wide Format של חברת "מתן מדפסות דיגיטליות", בראשותו של דב עופר, ויצרה בתוך חברת סאיטקס קורפוריישן את סאיטקס הדפסה בפורמט רחב בע"מ (Scitex Wide Format Printing Ltd).
בשנת 2000 חברת "קריאו", מתחרה קנדית של סאיטקס שמייסדיה הם ישראלים, עמוס מיכלסון ודן גלברט, רכשה חלק מפעילות סאיטקס קורפוריישן, למעט חטיבות סאיטקס דיגיטל פרינט באוהיו וסאיטקס פורמט רחב, שהפכה לחברת סאיטקס ויז'ן. באותה שנה רכשה סאיטקס ויז'ן את TechINK והמשיכה עם פעילות זו עד 2013.
בשנת 2001, סאיטקס ויז'ן, בהנהגתו של דייוויד רייס, רכשה את טכנולוגית ה- Flatbed של Siantec. חברת “אפריון דיגיטל בע"מ”, בניהולם של מיקי נגלר ואבי הופרט, מוזגה ב-2003 עם סאיטקס ויז'ן בהנהגתו של דב עופר.
ב-2005 נמכרה סאיטקס ויז'ן, שעסקה באותה עת בפיתוח פתרונות ההדפסה בפורמט רחב, לחברת היולט פקארד האמריקאית, כולל שם המותג. לאור זאת, החברה שינתה את שמה ל-HP סאיטקס.
בשנת 2008, HP רכשה את "נור מקרו-פרינטרס", יצרנית פתרונות הדפסה בפורמט רחב.
בנובמבר 2015, התפצלה חברת היולט פקארד לשתי חברות נסחרות, שתיהן חברות Fortune 100:
HP Inc. ו- Hewlett-Packard Enterprise. חברת HP Inc. עוסקת במערכות דפוס ומחשוב. HP סאיטקס ממשיכה להיות חלק מחטיבת הדפוס הגרפי של HP.
קרן משפחת רודרמן
קרן משפחת רודרמן היא קרן פילנתרופית פרטית שהוקמה בשנת 2002 על ידי משפחת רודרמן. נשיא הקרן הוא ג'יי רודרמן, ומנכ"לית הקרן היא שירה רודרמן. משרדי הקרן בארצות הברית ממוקמים בבוסטון. בשנת 2011 הקרן פתחה משרדים בישראל, הנמצאים בעיר רחובות. לפי אתר האינטרנט של הקרן, היא פועלת בשני תחומים עיקריים: שילוב של אנשים עם מוגבלויות בכל תחומי החיים והחברה, וחיזוק הקשר של ישראל עם הקהילה היהודית בארצות הברית.
תחום השילוב.
בין המיזמים שנתמכו על ידי הקרן בישראל: ישראל מעבר למוגבלויות, מיזם משותף של קרן משפחת רודרמן, ג'וינט ישראל וממשלת ישראל, מדד הנגישות העירוני שפותח יחד עם קרן אריסון, מיזם עסק שווה, שפותח יחד עם ג'וינט ישראל, משרד העבודה והרווחה ובית ההשקעות מיטב דש, ותוכניות בשיתוף אוניברסיטת בר-אילן, מועצת המכינות הקדם צבאיות, בית איזי שפירא ונגישות ישראל. בארצות הברית הקרן פועלת בקרב הקהילה היהודית ובקרב ארגונים לא יהודיים כאחד. המיזמים שהקרן מעורבת בהם בארצות הברית כוללים הנגשה של מוסדות חינוך יהודים ובתי כנסת, עידוד עסקים בהוליווד לשילוב שחקנים עם מוגבלויות בתעשיית הבידור, שיתופי פעולה עם ליגת הבייסבול המקצועית, ועוד. הקרן גם יזמה והקימה את תנועת לינק20, תוכנית גלובלית לפיתוח מנהיגים עם וללא מוגבלות לקידום תחום השילוב. יחד עם הכנסת, התוכנית מאפשרת לאנשים עם מוגבלויות להתמחות בלשכות של חברי כנסת, היא מקיימת תוכנית הכשרה גלובלית בחסות המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT), ועוד.
הקרן תומכת במחקר ופרסומים שונים בתחום השילוב. בין היתר הקרן יזמה קובץ מאמרים על מעמדו של אדם עם מוגבלות במסורת ישראל יחד עם המכון הישראלי לדמוקרטיה, ואת הספר לפרוץ את חומת הזכוכית יחד עם מכון פוירשטיין.
מדי שנה הקרן מעניקה פרסים לתוכניות ואנשים המעודדים שילוב של אנשים עם מוגבלויות או משפיעים על השיח הציבורי בתחום. בין הזוכים: פרויקט 'עוצמות' של אוניברסיטת בר-אילן, ארגון רבני בית הלל, השחקנית זוכת פרס האוסקר מרלי מטלין והשחיין האולימפי מייקל פלפס.
יחסי ישראל-יהדות ארצות הברית.
הקרן פועלת בקרב מובילי דעה ומקבלי החלטות ישראלים על מנת לקדם ידע אודות הקהילה היהודית בארצות הברית ולעודד שיח מכובד בין הצדדים. בין המיזמים של הקרן ניתן למנות משלחות לימודיות של חברי כנסת ושל עיתונאים לארצות הברית, הקמתה של תוכנית רודרמן ללימודי יהדות ארצות הברית יחד עם אוניברסיטת חיפה, המסלול האקדמי היחיד בישראל שמוקדש ללימודים אודות יהדות ארצות הברית ויחסי הקהילה עם ישראל, קידום השדולה ליחסי ישראל-ארצות הברית בכנסת, ופעילויות בכנסת לציון חשיבות הקשר של ישראל עם הקהילה היהודית בארצות הברית.
הקרן תומכת במחקר ופרסומים שונים בתחום יחסי ישראל והקהילה היהודית בארצות הברית. בין היתר פרסמה הקרן בשותפות עם המכון למחקרי ביטחון לאומי את הספר "יהודי ארצות הברית והביטחון הלאומי של ישראל", דו"ח אודות המאבק של יהדות ארצות הברית נגד תנועת החרם (BDS), וסדרת ניירות מחקר וספרים שפורסמו יחד עם אוניברסיטת חיפה, כולל מחקרים על הכוח היהודי בפוליטיקה האמריקאית, פמיניזם יהודי-אמריקאי, ועוד. בשנת 2019 ראשי הקרן, ג'יי ושירה, זכו בפרס מטעם הארכיון היהודי של ארצות הברית על פועלם לחיזוק הקשר של ישראל עם הקהילה היהודית בארצות הברית.
הקרן קידמה ותמכה בסדרה היהודי החדש של ערוץ כאן 11 בכיכובו של גורי אלפי, שעלה למסך באפריל 2021.
הקרן הפיקה סדרת רשת בשם “הפודי היהודי״ בכיכובו של אורי לייזרוביץ', שעלתה ביוני 2022
מוחמד עות'מאן א-סייד
מוחמד עות'מאן א-סייד (בערבית: محمد عثمان الصيد; תעתיק מדויק: מחמד עת'מאן אלציד; אוקטובר 1922 – 31 בדצמבר 2007) היה ראש ממשלת לוב בין ה-17 באוקטובר 1960 לבין ה-19 במרץ 1963.
בפולטיקה.
בתור שר בממשלת לוב.
בממשלתו של מחמוד אל-מונתסר , הוא היה שר הבריאות מ-24 בדצמבר 1951 עד ל-18 בפברואר 1954.
בממשלתו של מוסטפא אחמד בן חלים , הוא היה שר הבריאות מ-11 באפריל 1954 עד ל-26 במאי 1957.
בממשלתו של עבד אל-מג'יד כובאר , הוא היה שר הבריאות מ-26 במאי 1957 עד ל-24 באפריל 1958, שר הכלכלה מ-15 בפברואר 1960 עד ל-29 בספטמבר 1960, ושר במשרד האוצר של לוב מ-29 בספטמבר 1960 עד ל-16 באוקטובר 1960.
בתור ראש ממשלת לוב.
מוחמד דאג לתקן את חוקת לוב בכך שיסדיר את מעמדם של חבלי הארץ טריפוליטניה , קירנאיקה ופזאן במחוזות לוב. בנוסף, ממשלתו תיקנה את חוקי העושר מהטבע, בעיקר של חוקי נפט, אשר לפי השיטה הפדרלית, הממשלה סיפקה לכל חבל ארץ את הזכות ל-30 אחוזים מרווחי הייצוא שלה לכל עושר מהטבע. יתר 70 האחוזים הוקדשו לשיקום כל חבלי הארץ באופן שווה. תיקון החוקה הביא להכנסות גבוהות יותר של הממשלה .
מותו.