סימן השאלה משמש במספר שפות מחשב. בשפת C ובשפות דומות לה הוא מהווה חלק מהאופרטור (האופרטור הטרינרי) המשמש ליצירת משפטים בוליאניים. בשפה Ruby נהוג להשתמש בסימן שאלה בשמות של פונקציות שמחזירות ערך בוליאני.
בגרסאות הראשונות של BASIC, כל בקשת קלט מהמשתמש הייתה מסומנת על ידי סימן שאלה.
שימוש באינטרנט.
בדפדפן משמש סימן השאלה כסימן מקדים לפרמטר הבקשה (POST/GET).
שחמט.
הסימן "?" מייצג, ברישום מבואר של תנועות משחק שחמט, שגיאה. צירוף ?? משמעו שגיאה חמורה וצירוף ?! משמעו מהלך שנוי במחלוקת.
מתמטיקה.
במתמטיקה "?" מייצג את פונקציית סימן השאלה של הרמן מינקובסקי.
מיון מנייה
במדעי המחשב, מיון מנייה או מיון ספירה (counting sort) הוא אלגוריתם מיון עבור מספרים שלמים המתבסס על העובדה שהמספרים נמצאים בטווח חסום כדי לבצע את המיון בזמן מהיר יותר מזה שמסוגלים לו אלגוריתמי המיון ההשוואתיים. בצורה אינטואיטיבית, די למיון לעבור על קבוצת האיברים שרוצים למיין ולמנות את מספר המופעים של כל אחד מהאיברים, ומכאן שמו של האלגוריתם.
תיאור האלגוריתם.
שדה האיברים שיש למיין כולל ערכים שהם מספרים טבעיים בטווח formula_1. מערך המקור, אותו יש למיין, ייקרא formula_2, ומערך המטרה, לתוכו תישמר תוצאת המיון, ייקרא formula_3.
יוצרים מערך formula_4 בעל formula_5 תאים מאופסים. עוברים על מערך formula_2 ומונים את מספר המופעים של כל איבר בו. כלומר, כאשר מגיעים לאיבר formula_7, אזי מבצעים את הפעולה formula_8.
לאחר שהסתיים המעבר על מערך המקור, התא formula_9 מכיל את מספר ההופעות של איבר formula_10 במערך formula_2.
לאחר מכן, סוכמים את מספר המופעים - מוסיפים לכל formula_9 את קודמו - formula_13. באופן זה, בתא formula_9 שמור מספר האיברים אשר קטנים או שווים ל-formula_10 במערך formula_2.
בשלב הבא עוברים על מערך formula_2 מהסוף להתחלה, ועל כל איבר formula_18 מבצעים:
המערך formula_3 יהיה ממוין, והסדר בין איברים שווים נשמר, מה שגורם לכך שמיון זה יהיה מיון יציב. זאת משום שבתא formula_9 נשמר המופע האחרון המיועד של האיבר formula_10 במערך formula_3, ומשום שהמעבר על מערך formula_2 היה מהסוף להתחלה.
סיבוכיות ותכונות.
סיבוכיות הזמן של המיון תלויה לא רק במספר האיברים בקלט, אלא גם בטווח האפשרי שלהם, מכיוון שעוברים הן על כל הקלט, והן על כל המערך, שאורכו הוא כאורך הטווח האפשרי של איברי הקלט. אם formula_26 הוא מספר האיברים ו-formula_5 הוא הטווח, אז סיבוכיות הזמן היא formula_28. על כן, אם formula_29, כלומר הטווח הוא ליניארי בגודל הקלט או פחות מכך, אזי תהיה סיבוכיות הזמן של המיון formula_30. זו תוצאה העדיפה אסימפטוטית על זו של מיונים מבוססי השוואות, שסיבוכיות הזמן המינימלית שלהם היא formula_31.
אפשר ליישם את האלגוריתם בסיבוכיות formula_30 גם כאשר טווח הערכים הוא formula_33, כלומר לא ליניארי לגודל הקלט. למשל, עבור קלט בגודל formula_26 ותחום של formula_35, ממירים את המספרים לבסיס formula_26, כך שמספר הספרות המקסימלי הוא 2, ומספר התאים במערך formula_4 הוא בסך הכל formula_26, ולכן formula_5 אינו formula_35 אלא formula_26, ואז מיישמים מיון בסיס.
תכונה נוספת של מיון מנייה היא שהוא מיון יציב, כלומר לא משנה את הסדר היחסי בין איברים זהים במיון.
הרחבה של האלגוריתם.
עבור כל קבוצה של איברים שקיים ביניהם יחס סדר מלא ניתן ליצור התאמה חד-חד ערכית ועל, כך שהאלגוריתם יכול באופן כללי לעבוד על קבוצות איברים שאינן בהכרח של מספרים טבעיים, כל עוד הן תחומות לטווח מסוים.
מיון מנייה הוא חלק אינטגרלי ממיון בסיס, שמאפשר למיין גם מספרים שהטווח שלהם גדול מדי בשביל מיון מנייה רגיל.
מימוש מקבילי.
ניתן לממש מיון מניה בעזרת אלגוריתם מקבילי. האלגוריתם משתמש במערך מנייה בגודל formula_42, כאשר formula_43 הוא מספר הערכים שיש למיין ו-formula_44 הוא רוחבו של טווח הערכים במערך.
קיימת גרסה שמשתמשת במערך מניה בגודל formula_45, ו-formula_46 מעבדים (כאשר n הוא מספר הערכים שיש למיין). זמן הריצה הוא formula_47.
מונדיאל 1978
מונדיאל 1978 נערך בארגנטינה בין ה-1 ביוני ל-25 ביוני. בתואר זכתה המארחת, ארגנטינה, שניצחה במשחק הגמר את הולנד 3-1 בתום הארכה. הייתה זו הזכייה הראשונה של ארגנטינה במונדיאל, ובכך הפכה לנבחרת השישית בכל הזמנים שזוכה בתואר (אחרי נבחרות אורוגוואי, איטליה, גרמניה המערבית, ברזיל ואנגליה).
מבנה הטורניר נשאר כפי שהיה במונדיאל 1974. 16 נבחרות העפילו לטורניר לאחר טורניר מוקדמות, וחולקו לארבעה בתים של 4 קבוצות בכל בית. שתי הנבחרות עם המאזן הטוב ביותר בכל בית העפילו לסיבוב השני, שבו היו שני בתים של 4 נבחרות בכל אחד. שתי הנבחרות שיסיימו את הבית במקום הראשון העפילו למשחק הגמר, ושתי הנבחרות שסיימו במקום השני התמודדו ביניהן במשחק על המקום השלישי.
נבחרת הולנד הפסידה את הגביע במשחק הגמר של הטורניר בפעם השנייה ברציפות, ושוב לנבחרת המארחת, אחרי שנוצחה במשחק הגמר של מונדיאל 1974 על ידי המארחת גרמניה המערבית. בהיעדרו של יוהאן קרויף הנהיג את הנבחרת רובי רנסנברינק, וכן התבלט בבעיטותיו מרחוק ארי האן.
הארגנטינאי מריו קמפס הוביל את נבחרתו לזכייה בגביע תוך שהוא מבקיע שישה שערים במהלך הטורניר. כן בלטו באותה נבחרת אוסבלדו ארדילס, לאופולדו לוקה, אלברטו טרנטיני וריקרדו ויז'ה. בדרכה לזכייה הפגינה ארגנטינה, למרות הפסד לאיטליה בבית המוקדם, תצוגות כדורגל משכנעות. אחת מהן הייתה בניצחון 2-1 על צרפת, מה שנחשב לאחד המשחקים הטובים ביותר אי פעם.
באחד המשחקים בסיבוב הראשון, בין נבחרות סקוטלנד והולנד, הבקיע הסקוטי ארצ'י גמיל שער מפורסם שהפך בעתיד לחלק בלתי נשכח מהסרט טריינספוטינג. סקוטלנד הייתה צריכה לנצח בהפרש של שלושה שערים על מנת להעפיל לשלב הבא, אך ניצחה רק 3-2. הולנד הייתה מעורבת בתצוגת כדורגל מרהיבה נוספת, והפעם כמנצחת, עת גברה 5-1 על אוסטריה בשלב הבתים השני. להוציא משחק זה, היה לאוסטריה טורניר מוצלח יחסית, בכיכובו של הנס קרנקל. היא סיימה ראשונה את שלב הבתים הראשון, ובשלב הבתים השני ניצחה ב"דרבי" דוברות הגרמנית את מערב גרמניה, אלופת העולם היוצאת.
מחלוקות רבות היו במונדיאל זה, והבולטת בהן הייתה המחלוקת סביב המשחק האחרון בסיבוב השני בין נבחרות ארגנטינה ופרו. עקב העובדה שמשחקה של , יריבתה של ארגנטינה במאבק על העלייה לגמר, נגד הסתיים מספר שעות לפני המשחק בין ארגנטינה ופרו, נבחרת ארגנטינה ידעה שהיא צריכה לנצח את פרו בהפרש של לפחות ארבעה שערים על מנת להעפיל למשחק הגמר. שוער נבחרת פרו, ראמון קירוגה, שנולד בארגנטינה וגם שיחק בליגה הארגנטינית, ספג עד לאותו משחק שישה שערים בחמישה משחקים, וארגנטינה הבקיעה רק שישה שערים עד אותו משחק. ארגנטינה הבקיעה את אותו מספר שערים במשחק נגד פרו, ניצחה אותה בתוצאה 6-0, ועלתה למשחק הגמר על חשבון ברזיל. היו שמועות על כך שנבחרת פרו קיבלה שוחד ולא התאמצה במשחק כדי להקל על ארגנטינה את המלאכה, אך הן מעולם לא הוכחו.
בעקבות שערורייה זו ושערורייה נוספת במונדיאל 1982 במשחק גרמניה-אוסטריה, החליטה פיפ"א שכל המשחקים במחזור הסיום של שלב הבתים ייערכו בשעה אחידה, ושלב הבתים השני הוחלף בשיטת נוק אאוט.
מחלוקת נוספת סביב מונדיאל זה הייתה בעובדה שבארגנטינה שלטה אז חונטה צבאית, שדיכאה ביד קשה את מתנגדי המשטר ונודעה לשימצה בהפרות קשות של זכויות האדם. מדינות רבות, בייחוד הולנד, לא ששו לשלוח את נבחרותיהן לארגנטינה, ואף הצהירו על כך בפומבי. כוכבה של הולנד, יוהאן קרויף, סירב לנסוע לארגנטינה. למרות זאת, כל הנבחרות השתתפו בטורניר בסופו של דבר.
מצטיינים.
נבחרת הטורניר:
אני, רובוט
אני, רובוט/אנוכי הרובוט (באנגלית: I, Robot) הוא ספר מאת אייזק אסימוב שיצא לאור לראשונה בהוצאת ג'ינום בשנת 1950.
הספר מכיל אוסף של תשעה סיפורים קצרים, הקשורים ביניהם בסיפור מסגרת אחד. הסיפורים הופיעו לראשונה במגזינים האמריקניים Super science stories ,וAstounding science fiction, בין השנים 1940–1950. כל הסיפורים עוסקים ברובוטים בעלי מוח פוזיטרוני, הכפופים לחוקי הרובוטיקה של אסימוב - החוקים המונעים מהם לפגוע בבני אדם או בעצמם. הספר יצא לאור בעברית בהוצאת "מסדה" בשנת 1970, בשם אנוכי הרובוט, בתרגומו של יאיר שמעוני. בשנת 2004 יצא הספר בהוצאת כתר, בתרגומו של אורי בלסם, תחת השם "אני, רובוט". הסיפורים בספר קשורים לסדרת הרובוטים של אסימוב.
הסיפורים מגוללים את השקפתו של אסימוב בדבר הרובוטים. אסימוב רואה את הרובוטים בראש ובראשונה ככלי שמיועד לשיפור איכות חייהם של בני האדם, והוא מנסה להתמודד עם הסכנות שעלולות לצוץ משימוש בכלי זה. בניגוד לסיפורים דוגמת "פרנקנשטיין" שבהם הגולם קם על יוצרו, הרובוטים של אסימוב, גם כאשר אינם מתפקדים כיאות בשל התכנון הלקוי שלהם, אינם מנסים להשמיד את יוצריהם. רוב הסיפורים סובבים סביב שלושת חוקי הרובוטיקה, הפרשנויות השונות שהרובוטים יכולים לתת להן, הקונפליקטים שאליהם הם נקלעים בניסיון לציית לשלושתם וההתפתחות המתמידה שעוברים הרובוטים. בין היתר מתוארים בספר רובוט המשמש כאומנת, רובוט קורא מחשבות ורובוט דתי.
פרקי הספר.
הספר כולל הקדמה ו-9 סיפורים:
יקב בן-חיים
ז'אן לאן
ז'אן לאן, הדוכס דה מונטבלו (בצרפתית: Jean Lannes; 11 באפריל 1769 - 31 במאי 1809) היה מרשל של צרפת. איש צבא צרפתי בתקופתו של נפוליאון בונפרטה.
חייו.