ביולי 2008 אמר ברק אובמה, אשר היה אז המועמד הדמוקרטי לנשיאות, כי ב-28 בדצמבר 2008 אמרה קונדוליזה רייס, מזכירת המדינה של ארצות הברית, כי ב-2 במרץ 2009 גינתה גם הילרי קלינטון, מזכירת המדינה של ארצות הברית, את ירי הרקטות לעבר ישראל.
האיחוד האירופי.
ב-7 ביוני 2005 גינה האיחוד האירופי לראשונה את ירי הרקטות הפלסטיניות על ישראל. בינואר 2009 הכריז האיחוד האירופי כי ירי הרקטות לעבר ישראל הוא פעולת טרור.
התקפות רקטות שלא מרצועת עזה.
יהודה ושומרון (הגדה המערבית).
התקפות מהגדה, אם יצליחו, יכולות לפגוע בקלות באזורים צפופים בישראל ולגרום לנפגעים ולנזק. זה גם אחד הטיעונים לדרישת פירוז שטחי הרשות הפלסטינית מנשק-אריאל שרון נהג להמחיש למנהיגים זרים בתצפית המכונה המרפסת של המדינה את הסיכון הביטחוני הנשקף.
לאורך השנים נעשו כמה ניסיונות של קבוצות פלסטיניות לשגר רקטות על ישראל מאזור יהודה ושומרון, מרבית הניסיונות לא צלחו. בשנת 1970 נורו קטיושות אל ירושלים מאזור כפר בתיר. בשנת 1971 התרחשה מתקפת רקטות קטיושה ששוגרו מאזור דיר בלוט אל פתח תקווה. מתקפה זו גרמה לשני הרוגים. כן נמנע ירי שלוש קטיושות אל ירושלים בשנת 1974.
במהלך 2002 אותרה רקטה במבצע צבאי בשכם. במהלך 2005 אותרה מעבדת נפץ בה יוצרו רקטות לצד מטעני חבלה.
בדצמבר 2005 התבצע ניסיון הירי הראשון באינתיפאדה מהגדה המערבית כאשר הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני וגדודי חללי אל-אקצא של הפת"ח שגרו רקטת קסאם לעבר ישראל מהעיר ג'נין אך היא נפלה בשטחי הרשות. ביולי 2006 אמר בכיר בגדודי חללי אל-אקצא של הפת"ח כי לארגון יש יכולות לייצר רקטות בצפון הגדה ולהפוך את הערים המרכזיות בישראל ואת נמל התעופה בן-גוריון למטרות ירי רקטות פלסטיניות. בפברואר 2010 עצרו כוחות הרשות הפלסטינית בגדה המערבית חוליית חמאס אשר תכננה לבצע שיגורי ניסיון של רקטות בגדה לעבר ישראל, הרשות העבירה את הרקטות והתחמושת אשר נתפסה לישראל. ב-22 באוקטובר 2010 נמצאה אספקת נשק עצומה של פצצות מרגמה ורקטות אשר יועדו לשיגור מיהודה ושומרון לעבר ישראל.
מצרים.
לאורך השנים נורו גם ממצרים רקטות לעבר ישראל. ירי הרקטות בוצע הן על ידי ארגונים פלסטינים (חלקם יצאו מרצועת עזה דרך ציר ה-ח') והן על ידי ארגוני הג'יהאד העולמי שהתבססו בחצי האי סיני. הירי מבוצע מחצי האי סיני והמטרה היא עיר התיירות אילת. לעיתים רקטות שנורות על אילת פוגעת גם בעיר עקבה הירדנית. ככלל, מצרים וישראל מנהלים קשרים דיפלומטיים וביטחוניים במטרה לעצור את ירי הרקטות לעבר ישראל.
לבנון.
התקפות רקטות על ישראל הגיעו מלבנון כחלק מהתבססות ארגוני טרור פלסטיניים בדרום לבנון - ירי הרקטות הלבנוני לעבר ישראל מתבצע משלהי שנות ה-60 של המאה ה-20. עד מלחמת לבנון הראשונה ביצעו את הירי בעיקר ארגונים של אש"ף והרקטות שנורו זכו לשם הגנרי "קטיושות".
אחרי גירוש אש"ף מלבנון, התבססו בדרום לבנון ארגוני טרור שיעיים כאשר הבכיר שבהם הוא חזבאללה, שפעל כארגון שליח של איראן. מאז סוף שנות ה-80 של המאה ה-20 ירה חזבאללה רקטות לעבר צפון ישראל, כאשר מדי פעם גם ארגוני טרור פלסטיניים היושבים בלבנון ומשתפים פעולה עם החזבאללה כגון החזית העממית לשחרור פלסטין - המפקדה הכללית יורים רקטות על קריית שמונה, מטולה ונהריה. במשך שנים ירי הרקטות הלבנוני היה חלק משגרת החיים בישראל וגרם לנפגעים ונזק רב. ירי הרקטות הוביל למספר מבצעים גדולים של צה"ל בלבנון. מאז מלחמת לבנון השנייה (2006) ירי הרקטות הלבנוני על ישראל פסק כמעט לחלוטין.
קרלוס אלברטו פניה
קרלוס אלברטו פניה (בספרדית: Carlos Alberto Peña; נולד ב-29 במרץ 1990 בסיודד ויקטוריה שבמקסיקו) הוא כדורגלן מקסיקני אשר משחק בעמדת הקשר בקבוצת קורקמינוס מהליגה המקסיקנית השנייה. ייצג את נבחרת מקסיקו במונדיאל 2014 ובקופה אמריקה 2016.
קרלוס פניה מוכר בכינוי "חוליט" עקב סגנון משחקו הדומה לזה של שחקן העבר ההולנדי רוד חוליט.
בסוף 2012, פניה זומן על ידי מאמן מקסיקו, חוזה טורה, לנבחרתו הלאומית בקמפיין מוקדמות מונדיאל 2014 נגד נבחרת גיאנה ב-12 באוקטובר ונגד אל סלבדור ב-16 באוקטובר.
פניה זומן לקחת חלק בגביע הזהב 2013. לאחר טורניר מאכזב עבור פניה ונבחרת מקסיקו, הם הודחו על ידי נבחרת פנמה שבסופו של דבר זכתה בסגנות.
לקראת מוקדמות מונדיאל 2014 הוא שוב זומן, הפעם על ידי מאמן הנבחרת ויקטור מנואל עבור המשחקים המכריעים נגד פנמה וקוסטה ריקה. ב-30 באוקטובר 2013, הוא כבש את השער הראשון שלו במדי הנבחרת במשחק ידידות נגד פינלנד.
לאופולד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה
לאופולד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה (בגרמנית: Leopold II Heiliger Römischer Kaiser; 5 במאי 1747 – 1 במרץ 1792) היה קיסר האימפריה הרומית הקדושה ומלך ובוהמיה במשך שנתיים, מ-1790 ועד 1792.
חייו.
לאופולד, בנם של מריה תרזה ופרנץ הראשון, היה בשנים 1765–1790 ארכידוכס של אוסטריה והדוכס הגדול של טוסקנה. לאחר מות הקיסר פרנץ הראשון שימשה אימו של לאופולד כעוצרת ולאחר מותה ב-1780 עלה לשלטון בנהּ יוזף השני שסיבך את אוסטריה במלחמה עם האימפריה העות'מאנית ובמלחמות בחבל הבלקן וגרר מרידות בהונגריה ובארצות השפלה. לאחר מותו עלה לשלטון לאופולד אחיו, שהיה אהוד ממנו. לאופולד סיים את המלחמה עם העות'מאנים הרגיע את המרד בהונגריה והסדיר הסכם שלום עם פרוסיה.
בזמן שלטונו של לאופולד השני התרחשה המהפכה הצרפתית. לאופולד התנגד למהפכה על אף שגילה אהדה לנאורות משום שאחותו, מארי אנטואנט מלכת צרפת הייתה בסכנת חיים. ולכן ארגן הצהרה בין אוסטריה פרוסיה וסקסוניה, שנועדה לפקוח עין על המתרחש בצרפת. הצהרה זו למעשה נועדה לחזק את ידי גיסו של לאופולד, לואי השישה עשר. אולם על אף שלאופולד ניסה ככל האפשר להימנע ממלחמה בצרפת הוא נכשל, וכחודש לאחר מותו הכריזו הצרפתים מלחמה על בנו חסר הניסיון פרנץ השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה.
משפחתו.
ב-5 באוגוסט 1764 נשא לאופולד לאישה את האינפנטה מריה לואיסה, נסיכת ספרד בתו של קרלוס השלישי, מלך ספרד לבית בורבון ורעייתו מריה אמליה מסקסוניה, שילדה לו 16 ילדים:
עמנואל (בן ישעיה)
קאריי
קאריי (ברומנית: Carei או Careii Mari; בהונגרית: Nagykároly נאג' קארוי; בגרמנית: Grosskarol או Großkarl; ביידיש: קראָלי, קרולע או קרולי) היא עיר במחוז סאטו מארה, בחבל פרטיום, בימינו טרנסילבניה (במובן הרחב), כיום בצפון-מערב רומניה סמוך לגבול עם הונגריה. נמצאת במרחק כ-100 קילומטר צפונית מן העיר אוראדיה ו-34 קילומטר מערבית - דרום-מערבית מסאטו מארה.
העיר מונה כ-21,000 תושבים (2011), מתוכם 55% הונגרים, 40% רומנים, 2.5% צוענים ו-2.5% גרמנים. בתחום השיפוט של קאריי נמצא גם הכפר ינקולשט (בהונגרית - סנטיאנושמאיור).
שם העיר.
ככל הנראה שם העיר קשור לשם של אדם. שם זה, המופיע בתעודה משנת 1262 כ-"קארוּל" מקורו במילה טורקית קדומה המציינת סוג של נץ - בהונגרית של ימינו -קרוואי (karul-karvaly). הנץ מופיע על סמלה ההרלדי של משפחת קארוי. שם היישוב התגלגל מ"קארוּל" (1320) דרך "קארוֹל" (1385) ל"נאג'-קארוי (Nagy-Károly) בשנת 1428. מקור שם משפחת האצילים קארוי הוא שם היישוב.
היסטוריה.
בשנת 1264 משפחת האצולה קארוי, ענף של שבט קפלון, קבעה בקאריי את מגוריה. המרכז הישן של היישוב השתרע בין טירת קארוי ובין הכנסייה הקתולית של היום.
המסמך ההיסטורי הראשון שמזכיר את שם העיר הוא מ-20 במרץ 1320 ובו מצוין היישוב בשם וילה קארול (Villa Karul). בשנת 1346 ניתן היתר לקיום יריד שבועי בכל שבת. בשנת 1387 החליט מלך הונגריה, זיגמונד לבית לוקסמבורג, למנות לעיר מנהיג אישפאן והרשה לנהל בה גם בית משפט לעבירות חמורות שדינם מוות. בשנת 1398 כלל היישוב בסך הכל שלוש סימטאות עם בתים כפריים עשויים טיט ומכוסים קנה, ומסביב לה השתרעה אחוזת משפחת האצילים קארוי.
בתחילת המאה ה-15 תחת הנהגתו של שימון קארוי התחיל היישוב להתפתח. בשנת 1418 הורה המלך שצמיתים שנקלטו בעיירה לא יוחזרו לבעליהם. ב-1482 התקיימו בעיר שני ירידים ארציים. באותה שנה החל הרוזן לסלו לאנץ קארוי לבנות את טירתו. בשנת 1526 השתתפו לוחמי (ה"בנדריום") הרוזנים קארוי בקרב מוהאץ'.
בשלהי המאה ה-18 העיירה כללה כמה שכונות: רובע בעלי המלאכה, רובע השוואבים, רובע ההיידוקים, רובע הרחוב הגדול, רובע העיר החדשה, רובע היהודים, ורובע הצוענים. בראשות כל רובע עמדו שופט, נוטריון ופקיד, למעט מנהיג רובע הצוענים שנקרא וויבוד. בעיירה גרו גם כמה משפחות של אצילים קטנים - צ'יסאר, פקטה, יאסטראבסקי, איריני, לובי, מדץ, ספלונצאי ושוהאני. רוב התושבים היו צמיתים או איכרים ממעמדים שונים, אך חיו בה גם סוחרים ובעלי מלאכה. בשנת 1784 פעלו בקאריי 370 בעלי מלאכה שעסקו ב-54 מלאכות והיו מאוגדים בגילדות.
יהודי קאריי.
בקאריי הייתה קהילה יהודית אשר כונתה בקרב יהודיה כ"קרולי", "קרולע" או "קראלי".
רב הקהילה הראשון, היה הרב מאיר יהודה לייב איסטרייך שכיהן משנת תק"י עד פטירתו בשנת תקל"ה. אחריו כיהן בנו רבי משה אריה, עד לפטירתו בשנת תק"פ. אחר פטירתו רצו למנות את בנו הרב יהונתן בנימין עסטרייכער, אך ראש הקהל התנגד, ובהשפעתו מונה הרב יצחק פרנקל (חתן הרב יואב רוזנבוים) לרב העיר. עוד כיהנו ברבנות העיר הרב שאול בראך, הרב יואל טייטלבוים והרב אברהם אביש הורוביץ.
חוסה דה קורדובה
דון חוסה דה קורדובה (בספרדית: José de Córdova y Ramos; 26 בספטמבר 1732 אטרורה - 3 באפריל 1815 קדיס) היה חוקר ואדמירל ספרדי.
ביוגרפיה.