הפסיכולוג מארק ברנדט (מאוניברסיטת טילבורג) הראה במחקרו שבארצות הברית קיים דפוס קבוע של דעות קדומות לפי תפיסה פוליטית; לשמאלנים יש נטייה לדעה קדומה שלילית כלפי שמרנים, נוצרים פונדמנטליסטים, עשירים, אנשי תנועת מסיבת התה, חברות ענק, נוצרים מאמינים, מורמונים, אנשי צבא, קתולים, שוטרים, רפובליקנים ודתיים. במקביל, לימניים יש נטייה לדעה קדומה שלילית כלפי ליברלים, להט"בים, פמיניסטיות, אתיאיסטים, נזקקי רווחה, מהגרים בלתי-חוקיים, שחורים, מדענים, היספנים, איגודים מקצועיים, בודהיסטים, מוסלמים, היפים, היפסטרים, תומכי המפלגה הדמוקרטית, פאנקיסטים, מהגרים ובעלי הכנסות נמוכות.
בשנת 2016 התראיין ברדיו ד"ר ג'ון מייטון (John Mighton) וסיפר על ניסוי שבו הראו לשתי קבוצות נבדקים בעלי דעות פוליטיות מנוגדות שני סרטונים. בסרטון הראשון הם ראו אדם מהמפלגה שהם משויכים אליה כשהוא סותר את דברי עצמו, ובסרטון השני אדם מהמפלגה המנוגדת להם עושה זאת. ממצאי המחקר הראו כי שתי הקבוצות לא ראו את הכשל כשהיה מדובר בחבר המפלגה שהם השתייכו אליה, מה שהעיד על הטיה קוגניטיבית שקשורה לדעה הקדומה שיש להם על המפלגה האחרת.
דעה קדומה במרחב הווירטואלי.
ההשפעות ההדדיות שבין המרחב הווירטואלי לבין שיח ציבורי והתנהגות חברתית הולכות וגדלות. ההתנהגות החברתית מושפעת בין היתר על ידי נטיות אימפולסיביות וקישורים אסוציאטיביים, כגון סטריאוטיפים, ולכן עלולה להוביל להתנהגות מפלה, באופן לא מכוון. כיום כנורמה חברתית, מקובל להוציא את הדעות הקדומות מהתרבות ומהחברה, אך למרות זאת עדיין ניתן לראות אותן כחלק מהנוף. דעה קדומה, שלעיתים מובילה להתנהגות אימפולסיבית, עלולה להתבטא בדרכים שונות, למשל הימנעות ושמירת מרחק. מכיוון שההתנהגות האימפולסיבית של בני האדם אינה מבדילה בין המציאות למרחב הווירטואלי, הדעות הקדומות עלולות לעצב את שני המרחבים.
מספר מחקרים עסקו בנושא, לדוגמה מחקרם של דוטש וויגבולדוס, שפורסם בשנת 2008, אשר התנהל במרחב הווירטואלי באמצעות אוואטרים בעלי צבעי עור שונים. במחקר זה הוכח כי הדעה הקדומה שברה את ההפרדה בין המציאות למרחב הווירטואלי והשפיעה על המשתמשים. המשתתפים במחקר היו מודעים לכך שהאוואטרים הם וירטואליים, אך עדיין מבלי כוונה התנהגותם הושפעה מהאימפולסיביות הנובעת מדעה קדומה, והם שמרו על מרחק רב יותר מהאווטארים הכהים, לעומת מאלה הבהירים. על כן, לנוכח קישורים אסוציאטיביים לא מכוונים, דעות קדומות עלולות לזלוג מהמציאות למרחב הווירטואלי, ולהפך. בהמשך לכך, גורמים קיצוניים עלולים לנצל זאת ולקדם דעות קדומות והתנהגות מפלה במרחב הווירטואלי, דבר שעלול להשפיע על המציאות, השיח הציבורי ועל החברה.
תאוריות.
ישנן מספר תאוריות המציעות הסברים לדעות קדומות. ההסבר הראשון אישיותי, והשלושה האחרים סוציולוגיים-חברתיים.
סאראייבו
תלות גומלין מורכבת
תלות גומלין מורכבת, היא גישה השייכת למסורת הנאו-ליברלית, שקמה כמענה לריאליזם הפוליטי וספיחיו.
גישת "תלות הגומלין המורכבת" מנסה להסביר את מורכבותם של הקשרים בין שחקנים בינלאומיים ושחקנים על-לאומיים ועצם פגיעותם של השחקנים הללו לאור מורכבות הקשרים.
גישה זו כופרת בהנחה הריאלית כי המדינות הם השחקנים היחידים במשחק הפוליטי העולמי, וטוענת כי קבוצות על-לאומיות כתאגידים בינלאומיים ובנקים אף הם שחקנים מרכזיים במערכת הפוליטית והכלכלית העולמית. כמו כן, הגישה הורידה מחשיבותן של סוגיות ביטחון לאומי (לאור הפגיעות ההדדית) וחלקה על נחיצותו של כוח צבאי כמכשיר המעצב מדיניות היחיד בפוליטיקה העולמית.
XSD (נקרא גם XML Schema Definition, מאנגלית: "הגדרת סכמה של XML") הוא תקן המשמש להגדרת סכמה (מבנה) של מסמכים הכתובים בשפת XML. XSD הוא תקן של ארגון W3C שפותח במקור על ידי חברת מיקרוסופט. בעזרת XSD ניתן להגדיר באופן בלתי תלוי בפלטפורמה ובמימוש מבנה לייצוג מידע ב-XML ולבדוק את תקינותו (התאמתו לתקן) של XML נתון כתלות באילוצי יישום (Application Domain Constraints).
ב-XSD קיימים שני סוגי יסודות עיקריים, יסוד אטומי (Simple Element) ויסוד מורכב (Complex Element). יסוד אטומי מורכב אך ורק מאוסף של תכונות (attributes), בעוד שיסוד מורכב יכול להיות רצף של אובייקטים שונים.
תלות באילוצי יישום.
XSD מאפשר לבדוק שהתגיות (או תוכנם) הם מטיפוס מסוים או בעל מגבלות מסוימות על הערכים אותם ניתן יהיה לקבל.
XSD מוסיף מנגנוני Typing ו-Facets אשר לא נתמכים בפורמט DTD.
דוגמה.
להלן דוגמה לסכמת XSD בסיסית להגדרה של מדינה.
&lt;xs:schema
xmlns:xs="http://www.w3.org/2001/XMLSchema"&gt;
&lt;xs:element name="country" type="Country"/&gt;
&lt;xs:complexType name="Country"&gt;
&lt;xs:sequence&gt;
&lt;xs:element name="name" type="xs:string"/&gt;
&lt;xs:element name="population" type="xs:decimal"/&gt;
&lt;/xs:sequence&gt;
&lt;/xs:complexType&gt;
&lt;/xs:schema&gt;
דוגמה לקובץ XML שמוגדר על פי הסכמה מובאת להלן: (כשההנחה היא ששם הקובץ של סכמת ה-XSD הוא "country.xsd")&amp;רלמ;.
&lt;country
xmlns:xsi="http://www.w3.org/2001/XMLSchema-instance"
xsi:noNamespaceSchemaLocation="country.xsd"&gt;
&lt;name&gt;France&lt;/name&gt;
&lt;population&gt;60,144,000&lt;/population&gt;
&lt;/country&gt;
מערכת טיפוסים.
בניגוד ל DTD הגדרת הסכמה XSD מאפשר יצרת טיפוסי נתונים, כאשר קיימים טיפוסים פרימיטיביים (simpleType) קיימת אפשרות ליצירת רשימה של טיפוסים או איחוד (union) של טיפוסי נתונים.
sequence.
אלמנט המאפשר יצרת מופעים נוספים של תת-אלמנטים בסדרת מופעים כאשר יש לפחות מופע אחד יכול להיות מוכל ב
group, choice, sequence, complexType, או בהורשת טיפוסי נתונים.
תג squence מאפשר יצירת מערכי פתרון לרשימות מקושרות על ידי יצרת שימוש בתגיות:
מערך סטטי (גודל ידוע בזמן יצירת ה XML) ייצוג על ידי הגדרת macOccurs למספר שלם חיובי.
הרשימה תיוצג על ידי שימוש בהגדרה: unbound עבור כמות מרבית של הופעות.
xsd:anyType.
טיפוס xsd:anyType מהווה בסיס לכל הטיפוסים המוגדרים בסכמה.
במערכות שמאפשרות שימוש ב xsd:anyType הטיפוס ממופה לטיפוס בסיס בשפות המאפשרות זאת (Object ב Java) ולטיפוס הפשוט ביותר שניתן לשימוש (void * עבור C ו C++).
simpleType.
simpleType תיאור מבנה נתונים בXML המתאר טיפוסים מוגדרים מראש או טיפוסים שהוגדרו על ידי משתמש.
simpleType לא יכול להכיל attribure ולא יכול להכיל תת-אלמנטים.
ניתן להגדיר טיפוסים נוספים.
מוגדר תחת תקן w3C [XML-SCHEMA http://www.w3.org/TR/2004/REC-xmlschema-2-20041028/#rf-defn]
יצרת טיפוסים חדשים.
ניתן ליצור טיפוס חדש כאשר הוא יהווה שם חדש לדוגמה :
מתבצעת פה הורשה מהטיפוס מחרוזות ויצרת טיפוס נתונים חדש.
complexType.
complexType הוא טיפוס של נתוני XML. הנתונים יכולים להכיל:
דוגמה.
&lt;complexType name="wikipedia"&gt;
&lt;sequence&gt;
&lt;element name="authers" type="xs:integer" minOccurs="0"/&gt;
&lt;element name="readers" type="xs:integer" minOccurs="0"/&gt;
&lt;element name="languages" minOccurs="0" maxOccurs="1/&gt;
&lt;/sequence&gt;
&lt;/complexType&gt;
הורשת טיפוסי נתונים.
ב XML הורשה מתבצעת באמצעות restriction או extension
restriction.
בדוגמה זו מקטינים את כמות המופעים של אלמנט languages
&lt;complexType name="restricted_wikipedia"&gt;
&lt;complexContent&gt;
&lt;restriction base="n:wikipedia"&gt;
&lt;sequence&gt;
&lt;element name="languages" maxOccurs="3"/&gt;
&lt;/sequence&gt;
&lt;/restriction&gt;
&lt;/complexContent&gt;
&lt;/complexType&gt;
יש למלא את כל האלמנטים שהיו בטיפוס אותו יורשים
שימוש ב restriction.
restriction מגדיר את טיפוס האב עליו מפעילים הורשה.
הגבלה מאפשרת יצירת חוקים עבור מרחב הערכים אותם תגית מסוימת יכולה לקבל על ידי שימוש בfacets :
whiteSpace,enumeration ,pattern, fractionDigits,maxExclusive,maxInclusive,length,minExclusive,minInclusive,maxLength ,minLength ,totalDigits
facets / data parameters.
מגדיר את מרחב הערכים שיכולים להתקבל עבור אלמנט מסוים השוני בין facet ל restriction הוא ש restriction משמש בהקשר של הצבעה על טיפוס האב ממנו יורשים, ו facet מגדיר את מרחב הערכים שיכול להתקבל.
ראו לדוגמה את facets עבור simpleType.
דוגמה.
הגדרת הטיפוס xsd:base64binary למידע שקודד באמצעות אלגוריתם Base64:
&lt;xsd:simpleType name="base64Binary" id="base64Binary"&gt;
&lt;xsd:restriction base="xsd:anySimpleType"&gt;
&lt;xsd:whiteSpace value="collapse" fixed="true"/&gt;
&lt;/xsd:restriction&gt;
&lt;/xsd:simpleType&gt;
ה-facets המותרים הם עבור טיפוס זה (פה מופיע רק whiteSpace):
length, minLength, maxLength, pattern, enumeration, whiteSpace
extension.
הוספת אלמנטים לטיפוס האב (דומה להורשה שקיימת בתכנות מונחה עצמים).
&lt;complexType name="ext_wikipedia"&gt;
&lt;complexContent&gt;
&lt;extension base="n:wikipedia"&gt;
&lt;sequence&gt;
&lt;element name="languages" minOccurs="3" maxOccurs="4"/&gt;
&lt;/sequence&gt;
&lt;/extension&gt;
&lt;/complexContent&gt;
&lt;/complexType&gt;
Subsumption (פולימורפיזם) ).
ניתן לקבל רב צורתיות ב XML על ידי שימוש בטיפוס אותו אנו יורשים בהגדרה אנו מייצרים אלמנט שיכול להיות מטיפוס ext_wikipedia או מטיפוס wikipedia