שימוש בכל אחד משני המצבים האלו גורר אחריו צריכת אנרגיה מהחליפה, וכאשר האנרגיה נגמרת, החליפה חוזרת למצב ברירת המחדל שלה (Weapon mode) במטרה לחדש את האנרגיה.
המשחק הציג גם לראשונה אפשרויות לשיפור אספקטים מסוימים בחליפה. באמצעות איסוף רכיבים שונים מגופות חייזרים שהרג, יכול השחקן להתאים אישית את החליפה שלו ולהוסיף לה יכולות מיוחדות שונות בהתאם לסגנון המשחק שלו.
עלילה.
רקע.
עלילת המשחק מתרחשת בשנת 2023, 3 שנים לאחר "מאורעות איי לינגשאן" שאפיינו את המשחק הקודם בסדרה, ומתרחשת ברובה בעיר ניו-יורק, שם דווחה התפרצות מסתורית של נגיף ממקור חוצני המכונה "וירוס מנהטן" וגורם להתפרקות מהירה של תאי הגוף. הבהלה שזורע הווירוס, יחד עם אימת החייזרים שפלשו לכדור הארץ במשחק הקודם, גורמת להיווצרותו של תוהו ובוהו בעיר, מה שגורם להכרזת משטר צבאי בעיר, ולהכנסת כוחות צבאיים מטעם "קריינט אכיפה ולוגיסטיקה" (Crynet Enforcement &amp; Local Logistics, או בקיצור: CELL) הפועלים תחת תאגיד הענק "קריינט". על רקע זה, מפונה כליל האוכלוסייה האזרחית בעיר, בסיוע חיל הנחתים האמריקני, אליו משתייך בתחילת המשחק גיבור המשחק, חייל העונה לכינוי "אלקטרז".
במהלך המשחק.
בתחילת המשחק, נשלח "אלקטרז" יחד עם צוות נבחר של נחתים אמריקנים לניו-יורק ההרוסה במטרה לחלץ משם מדען בשם ניית'ן גואולד, שעבר בעברו בתאגיד "קריינט". בשלב זה החייזרים מופיעים ומשמידים את הצוללת בה שהו הלוחמים. אלקטרז נפצע אנושות, אך מחולץ משם על ידי מי שיתברר כחייל הנאנו, לורנס "פרופט" בארנס (Prophet), שגורלו היה בלתי ידוע לאחר סיום המשחק הראשון. פרופט מלביש את אלקטרז בחליפת הנאנו שלו במטרה להציל את חייו, אומר לו "להמשיך את מה שהוא התחיל" ומתאבד בירייה. התברר כי זמן מה לפני כן פרופט נדבק בנגיף הקטלני, ובעודו נרדף על ידי לוחמי CELL שנחושים בדעתם להחזיר לעצמם את החליפה שלו, אולץ לסיים את חייו כדי להעביר את החליפה למישהו שיוכל להמשיך את משימתו: להציל את האנושות מהאיום החוצני.
לאחר שאלקטרז מצטייד בחליפה, נוצר איתו קשר על ידי ד"ר גואולד המורה לו לפגוש אותו במעבדה הישנה שלו, ולאחר שהוא מנווט את דרכו בסבך העירוני המלא בלוחמי CELL הרודפים אותו בחושבו כי הוא פרופט, הוא מוצא את ד"ר גואולד, ושם שניהם נופלים למארב שתוכנן על ידי מפקדים בכירים ב-CELL, המפקד דומיניק לוקהארט וסגניתו טארה סטריקלנד (בתו של קצין הנחתים מייג'ור סטריקלנד מהמשחק הקודם). בזמן שלוחמי CELL מובילים אותם למעצר, מופיעה חללית חייזרית ענקית ומשחררת נשק ביולוגי המחסל את כל לוחמי ה-CELL שהיו באזור ומשבית את חליפתו של אלקטרז, אך החליפה מופעלת מחדש מרחוק על ידי מדען ואיש עסקים בשם ג'ייקוב הארגריב, מדען העובד עבור "קריינט" וראש תאגיד "הארגריב-ראש" שמתברר כי יש לו ידע נרחב על גזע ה-Ceph, ועיצב את חליפות הנאנו הראשונות בהתבסס על טכנולוגיה שהייתה ברשותם של החייזרים. הארגריב מגלה לאלקטרז כי הווירוס תוכנן על ידי החייזרים כדי למחות את החיים מעל פני כדור הארץ, ומנסה לסייע לו להשיג כוחות חוצניים נוספים אל תוך החליפה שלו. בשלב מסוים, אלקטרז נפגש מחדש עם ד"ר גואולד, ומתבקש להגן על פינוי הכוחות מטיימס סקוור. בזמן מבצע הפינוי, החייזרים תוקפים אך אלקטרז מצליח להפנות את הנשק הביולוגי כנגדם, דבר המחסל את כלל הכוחות החייזריים באזור.
אלקטרז מתבקש לאחר מכן לחדור לבניין בשם The Prism שבו נמצא הארגריב. בזמן החדירה לבניין הוא נתקל במארב של לוחמי CELL בראשות לוקהארט, והפעם מצליח להתגבר עליהם ולהרוג את לוקהארט תוך כדי. אולם הוא נלכד בידי הארגריב בעצמו שמגלה לאלקטרז כי הוא מעוניין בלהפשיט את חליפת הנאנו ממנו כדי שהוא יוכל לעצור את החייזרים בעצמו, אבל תהליך ההסרה נכשל כיוון שהחליפה, שהכילה בנוסף לכך גם את תודעתו של פרופט שהועברה אליה לפני התאבדותו, התחילה להטמיע את עצמה בגופו של אלקטרז. מיד לאחר מכן הוא מחולץ על ידי טארה סטריקלנד, שמגלה לכולם כי היא למעשה סוכנת CIA שתולה בתוך תאגיד CELL. מתגלה כי הארגריב היה בכל הזמן הזה במצב וגטטיבי לאחר שנפצע במהלך תקרית טונגוסקה (שעל פי אירועי המשחק נגרמה בגלל החייזרים), וכי תודעתו הועברה למחשב, ואותה התודעה הממוחשבת היא זו שיצרה איתו קשר בכל הזמן הזה, והייתה מעוניין בחליפת הנאנו של אלקטרז במטרה לשקם את כוחו. לאחר מכן הוא מפוצץ את הבניין, אך אלקטרז מצליח להחלץ ממנו.
אלקטרז מגלה כי משרד ההגנה האמריקני אישר תוכנית לשימוש בנשק גרעיני טקטי על אדמת ניו-יורק במטרה להפטר מהחייזרים. אלקטרז, שכבר יודע שזה לא יועיל כלל כנגדם, מחליט לצאת למשימה שבמהלכה הוא מצליח לחדור למתקן החייזרי הראשי ממנו החייזרים משחררים את הנשק הביולוגי לכל שטח העיר, ומפנה אותו כנגדם, ובכך גורם להשמדת כלל הכוחות החייזריים שהיו בניו-יורק. במהלך התהליך אלקטרז מקריב את חייו, אך התודעה של פרופט שנמצאת בחליפה מצליחה להחזיר אותו לחיים, שם מתגלה כי החייזרים פרושים לא רק באיי לינגשאן הטרופיים ובניו יורק, אלא בכלל כדור הארץ בנקודות עניין רבות לאורך מיליוני שנים, וכי על אף שהמשימה בניו-יורק הושלמה, עוד נשארה להם עבודה רבה לעשות.
כאשר אלקטרז מתעורר בסנטרל פארק לאחר הניצחון על החייזרים, יוצר איתו קשר מדען בשם קארל ארנסט ראש, השותף של הארגריב בהקמת התאגיד "הארגריב-ראש". כשראש שואל את אלקטרז לשמו, הוא עונה לו "הם קוראים לי.. פרופט".
ביקורות.
הביקורות כרובן היו חיוביות, כאשר המבקרים ציינו לחיוב את הגרפיקה המעולה ואת המשחקיות המשופרת על פני המשחק הקודם, אך ציינו לשלילה את הליניאריות ומרחב הפעולה המצומצם שהוענק לשחקן בהשוואה לכותרים הקודם בסדרה (קרייסיס ו), וכן לכותר המוקדם יותר של קרייטק, Far Cry. סיכומי הביקורות, על פי אתר Metacritic, נעו בין 86 לגרסת המחשב, 84 לגרסת האקסבוקס ו85 לגרסת הפלייסטיישן.
מבקרים רבים השוו בין המשחק לבין משחקי סדרת Call of Duty וציינו כי המשחק דומה להפליא במשחקיות ובפורמט הליניארי שלו למשחקי הסדרה. בנוסף לכך חלק ציינו לשלילה את הבינה המלאכותית ה"זוועתית" ואת מצב מרובה המשתתפים הנחות יחסית.
קרייסיס 2 זכה בטקס ה-Deutscher Computerspielpreis (טקס פרסי משחקי המחשב הגרמני) בפרס "המשחק הגרמני הטוב ביותר" של השנה.
מערכות הנעה לצוללות ללא תלות באוויר חיצון
מערכות הנעה לצוללות ללא תלות באוויר חיצון או בשם הלועזי A.I.P) Air Independent Propulsion) הוא מונח המקיף את כל הטכנולוגיות המאפשרות לצוללת לנוע מתחת לפני המים, בלי הצורך לעלות על פניהם או להיעזר בשנורקל על מנת להשתמש באוויר לצורך הפעלת מנוע שרפה פנימית שיספק אנרגיה להפעלתן. המונח אינו כולל בדרך כלל צוללות גרעיניות כי בהן לא קיימת מלכתחילה תלות כלשהי באוויר החיצון לצורך הנעת הצוללת.
צי ארצות הברית משתמש בסימול SSP לסמן צוללות שמותקן בהן AIP, בזמן שצוללות סטנדרטיות דיזל-חשמל מסומנות SS בלבד.
בצוללות שבהן מותקנת מערכת AIP מותקנות גם מערכות ההנעה הרגילות (הנעת דיזל/חשמל), כיוון שתפקיד ה- AIP הוא רק להגדיל את הזמנים והטווחים בהם הצוללת מנותקת מן האוויר החיצון. בשאר מצבי ההפלגה השימוש הוא במערכות ההנעה הרגילות.
הרקע הרעיוני.
כאשר צוללת נמצאת במצב של צלילה מלאה, דהיינו מנותקת מן האוויר החיצון, האנרגיה האצורה בה נמצאת במצברי חשמל, אשר מספקים את הכוח הדרוש להנעה ולשימושי המערכות השונות שלה. כמות האנרגיה מגבילה את פעילות הצוללת למשכי זמן קצובים לפי שגרות ההפעלה ומהירות התנועה. לאחר ניצול האנרגיה הזאת חייבת הצוללת לטעון מחדש את המצברים, פעילות המחייבת להעלות שנורקל ולהפעיל את מנועי הדיזל, או לחלופין- לצאת מצלילה ולעלות על פני המים, ובכל מקרה להיחשף לאפשרויות של התגלות. מטרת החיפושים אחרי אלטרנטיבות הנעה היא למצוא פתרונות אשר יאפשרו לצוללת להישאר בצלילה מלאה למשכי זמן ארוכים יותר ולהגדיל את טווח הפעולה שלה ללא חשיפה. מדינות שונות עסקו בפיתוח מערכות הנעה אלטרנטיביות בכיוונים שונים.
היסטוריה.
בשנת 1867, הצליח נרסיס מונטוריול אי אסטריול (Narcís Monturiol i Estarriol) לפתח גרסה מוקדמת של מערכת הנעה אנאירובית (שאינה משתמשת באוויר). בשנת 1908, השיק הצי הרוסי את הצוללת Pochtovy, בעלת מנוע בנזין, תוך שימוש באוויר דחוס ופליטת גזי השרפה אל תוך המים. בתקופת מלחמת העולם השנייה, עסקה חברה גרמנית בשם ולטר (Walter) בפיתוח ותכנון של צוללת שנקראה צוללת ולטר, המונעת בזמן צלילה בעזרת חמצן שהופק ממי חמצן מרוכזים. ההנעה הייתה באמצעות טורבינת קיטור. הקיטור נוצר משריפת סולר על ידי החמצן שהופרד ממי החמצן בעזרת אשלגן פרמנגנט ששימש כקטליזטור. נבנו מספר צוללות מסוג זה. אחת מהן, U-1407, אשר טובעה על ידי הגרמנים בסוף המלחמה, הוצפה מחדש ושופצה על ידי הצי הבריטי והוכנסה לשימוש בשם HMS Meteorite בצי הבריטי.
בשנות ה-50 המאוחרות, בנו הבריטים שני דגמים משופרים של צוללות המתבססות על הנעה באמצעות מי חמצן, HMS Explorer ו-HMS Excalibur וגם הצי הסובייטי ערך ניסויים בטכנולוגיה הזאת, ובנה צוללת ניסוי אחת.