במסגרת הפעילות הבינלאומית מתקיים במכון אחת לשנה מפגש של פורום קנדה-ישראל, פורום משותף לחוקרים מהארץ וממכון ACS, המכון ללימודי קנדה במונטריאול, לדיון בנושאים אקטואליים בתחום ההגירה והשילוב. כמו כן, המכון מקיים אחת לשנתיים כנס בינלאומי בהגירה ושילוב חברתי, במסגרתו משתתפים חוקרים מרחבי העולם לצד חוקרים ואנשי מקצוע מישראל העוסקים בתחום. בכנסים אלו משתתפים למעלה מ 40 חוקרים ואנשי שטח מחו"ל לצד כ 200 משתתפים מישראל.
הפעילות הבינלאומית מתבטאת גם בשותפות של המכון בפרויקט של האיחוד האירופאי ארסמוס +. במסגרת פרויקט זה מפתחים תוכניות לימודים חדשניות בתחום ההגירה והשילוב החברתי במספר מוסדות להשכלה גבוהה בארץ בהובלת פרופ' יוליה מירסקי מאוניברסיטת בן-גוריון. במסגרת פתוח הקורסים מתקיימים מפגשים בינלאומיים רבים עם שותפי התוכנית בגרמניה, שוודיה, יוון וליטא לצד שותפי התוכנית ממוסדות להשכלה גבוהה בארץ. קורסים חדשניים אלו משולבים בשנת הלימודים הנוכחית בתוכנית ה-MA בהגירה ושילוב חברתי. המכון להגירה ושילוב חברתי אמון גם על ההערכה של פרויקט זה.
בשיתוף עם קהילת ההגירה ודמוגרפיה באגודה הסוציולוגית הישראלית. המכון מוציא את כתב העת האינטרנטי "הגירה", כתב העת עוסק בנושאי הגירה ושילוב חברתי, ומתפרסם באתר המכון. כתב העת הוא כתב עת שפיט המוכר על ידי המועצה להשכלה גבוהה.
המכון מבצע מחקרים שוטפים בקרב קבוצות שונות של מהגרים ועולים בחברה הישראלית, ומפרסם תקופתית את שנתון העולים בישראל, הכולל מידע סטטיסטי ממגוון מקורות על מצבם של העולים בישראל, ואת 'מדד רופין' לבחינת מידת שילובם של העולים בישראל. המדד פותח על ידי חוקרי רופין והוצג בכנסים בינלאומיים רבים.
המכון מנסה לבסס המלצות למדיניות הגירה סדורה ומתן שירות מותאם אל מול האתגרים עימם מתמודדת החברה הישראלית. חוקרי המכון מלווים במחקר את השפעתם של ההסכמים הדו-צדדיים עליהם חתמה ישראל בנוגע להסדרת אופן הגיוס וההעסקה של מהגרי העבודה בישראל, ובתחום אחר, שילוב מיטבי של יוצאי אתיופיה בישראל ועוד.
המכון מקיים שיתופי פעולה וקשרים שוטפים עם משרדי הממשלה הרלוונטיים, רשויות מקומיות וארגונים ללא מטרת רווח.
המכון עוסק בפיתוח ידע, הכשרה והטמעה לנותני שירות בנושאים של כשירות תרבותית כתפיסת עבודה בכלל ועבור אוכלוסיות ייחודיות בפרט, בהכנת מסמכי רקע על אוכלוסיות עולים ומהגרים עבור ארגוני המגזר השלישי לצורך קבלת החלטות וכיווני התערבות, בעידוד מחקר ובביצוע מחקרי הערכה על פעילות בשדה, ובליווי וייעוץ לפעילות ממשלתית. בנוסף מהווה המכון מוקד לשיתופי ידע ולמידה על ישראל כמדינת הגירה עבור קבוצות מחוץ לארץ.
קורסים והכשרות.
המכון להגירה ושילוב חברתי מקיים קורסים והכשרות לאנשי מקצוע, בעלי תפקידים ונותני שירות הפועלים בסביבה רב-תרבותית. נושאי הקורסים וההכשרות מותאמים לצורכי המזמינים ומפותחים יחד איתם. המרצים של רופין ומומחים נוספים נוטלים חלק בפעילות זו, הכוללת הרצאות, סדנאות, מפגשים עם מקבלי שירות וסיורי שטח. דוגמאות לקורסים והכשרות המתבצעים על ידי המכון:
קורס לפיתוח מנהלי קליטה ברשויות המקומיות (מנק"ל), בשיתוף מרכז השלטון המקומי ואיגוד מנהלי הקליטה ברשויות המקומיות. הקורס נועד לשפר את השירות לעולה.
הקורס כולל:
בקורס השתתפו 22 מנהלי ורכזי קליטה מ-18 רשויות, וכלל 60 שעות לימוד המוכרות לגמול השתלמות.
תואר שני (MA) בהגירה ושילוב חברתי.
תוכנית בלעדית בישראל הפועלת מאז שנת 2007 בהובלת ראש המחלקה הפרופ' קארין אמית. קהיליית הבוגרים פרושה בשלל גופים, ארגונים ורשויות ומהווה פרופסיה מקצועית בתחום ההגירה והקליטה על כל היבטיו. שלושה מבוגרי התוכנית לומדים כיום לתואר דוקטור בתחום.
מתכונת לימודים.
שנתיים אקדמיות (ארבעה סמסטרים). הלימודים מתקיימים יום אחד בשבוע בשעות 8:30–19:15. התוכנית היא תוכנית בתוקצבת בשכר לימוד אוניברסיטאי.
על התוכנית.
מטרת התוכנית לחקור ולהבין את תופעת ההגירה הגלובלית, במיוחד בהיבט הישראלי, ולהקנות לסטודנטים שפה, מושגים, כלים מקצועיים וראייה מערכתית שישמשו אותם במערכות הרווחה, החינוך, הבריאות ועוד. מוסמכי התוכנית מיומנים בטיפול בשילוב המהגרים בחברה, בניהול רב-תרבותי ובהתמודדות עם השלכות ההגירה על החברה והקהילה בישראל ובעולם.
קהל היעד של התוכנית.
התוכנית מתאימה לאנשי מקצוע בסקטור הציבורי והפרטי העוסקים ישירות בהגירה, בעלייה ובשילוב חברתי: אנשי חינוך פורמלי ופנימייתי, בעלי תפקידים במשרדים ממשלתיים, ברשויות מקומיות, בארגוני המגזר השלישי ובארגונים בינלאומיים, עובדים סוציאליים ועוד. כמו כן התוכנית מתאימה לבעלי תפקידים הנוגעים בעקיפין במהגרים ובשילובם בחברה ובקהילה: אנשי משאבי אנוש בארגונים ציבוריים ופרטיים, פסיכולוגים, עורכי דין, עובדים סוציאליים, מנהלים ועוד. בנוסף, התוכנית מתאימה לבוגרי תואר ראשון מכל התחומים, המעוניינים להשתלב בתחום משמעותי, מרתק ומתפתח זה.
זריזין מקדימין למצוות
זריזין מקדימין למצוות (או "זריזין מקדימין") הוא כלל הלכתי בהקשר לקיום מצוות עשה. עיקרו של הכלל הוא כי אדם צריך להזדרז בקיום המצוות, ולעשותן מיד כשמגיע זמנן, ולא להתמהמה בעשייתן.
כלל זה נדון בספרי האחרונים בעיקר בהקשר של מצוות ברית מילה.
מקור הכלל וגדרו.
כלל זה נזכר בתלמוד לראשונה בסוגיית בדיקת חמץ, ומקורו מהספרא:
בתלמוד מבואר שאף שמצד מעלת 'זריזים' די היה להקדים את מצות בדיקת חמץ מתחילת יום י"ד בניסן, אך מטעמים אחרים הקדימו מצווה זו ל'ליל י"ד'.
יש שכתבו שמעלה זו היא מדאורייתא. ויש שכתבו שמעלה זו היא מדרבנן, והלימוד מהפסוק שנאמר באברהם הוא אסמכתא. אך אחרים דקדקו מדברי הראשונים שאין מעלה זו חובה, ואין למדים מהכתוב אצל אברהם אבינו ("וישכם אברהם בבוקר") מאחר שאין למדים מדברים שנאמרו קודם מתן תורה.
טעם הכלל.
בראשונים נאמרו שני טעמים למעלת 'זריזין':
יש שכתבו שהוא מטעם שלא יראה שמתרשל בקיום המצווה, וכך כתב המאירי: .
טעם אחר כתב הרמח"ל בספרו מסילת ישרים: .
דחיית מעלת הזריזין.
בפוסקים דנו במעלת ה'זריזים' לעומת מעלות אחרות כאשר אי אפשר לקיים שניהם איזה מהם עדיף:
'זריזין' מול 'מצווה מן המובחר' (הידור מצווה) - לדעת ה'תרומת הדשן' מעלת הידור עדיפה. אך לדעת הגר"א מעלת זריזין עדיפה.
מעלת 'זריזין' מול מצווה בו יותר מבשלוחו - בערוך לנר נכתב שקיום מצווה על ידי האדם עצמו שלא בהידור עדיפה על קיומה בידי אחד בהידור. . שאלת 'זריזין' מול מצווה בו יותר מבשלוחו נדונה באחרונים (עי' פמ"ג או"ח ריש סי' תרכה א"א).
בשדי חמד נידונות שאלות נוספות כגון מעלת 'זריזין' מול מעלת 'ברוב עם', וכן זריזין מול תדיר ושאינו תדיר.
כללים דומים.
בתלמוד הוזכרו כללים דומים לכלל זה של 'זריזים מקדימין', ובפוסקים ביארו מה התחדש בכל אחד מכללים אלו:
שיהוי מצווה לא משהינן.
בפוסקים כתבו, שגדר הדין של 'שיהוי מצווה לא משהינן' אינו משום חביבות כמעלת 'זריזין', אלא משום חשש שלא יוכל לקיים את המצווה לאחר מכן, כגון לעניין חליצה, שאין מחכים לאח הגדול עד שיבוא או לקטן עד שיגדיל, משום שאפשר שיקרה משהו שיגרום לביטול המצווה.
חביבה מצווה בשעתה.
באחרונים ביארו ש'חביבה מצווה בשעתה', הוא שכאשר ישנו זמן עיקרי למצווה וזמן נוסף שאפשר לקיים המצווה (כעין תשלומין) יש לקיים לכתחילה המצווה בעיקר זמנה דווקא, וקיומה בזמן זה דוחה איסורים אחרים.
אין מעבירין על המצוות.
'אין מעבירין על המצוות', הוא במקרה וכבר הזדמנה לידו של האדם המצווה, אין לו להניחה מידו על מנת לקיים מצווה אחרת, ועיקר דין זה הוא משום 'ביזוי המצווה' הראשונה.
היחידה למען הגולן
גל יפרח
גל יפרח (נולד ב-1987) הוא יזם ושחקן פוקר ישראלי-אמריקאי. זכה בצמיד באליפות העולם בפוקר.
קריירה.
גל יפרח נולד בישראל ולאחר מכן עבר ללוס אנג'לס.
בשנת 2011 הרוויח בפעם הראשונה סכום בטורניר פוקר נחשב, כאשר סיים במקום ה-131 בטורניר בסבב אליפות העולם בפוקר וזכה ב-2,822 דולר.
בשנת 2012 סיים במקום 2 בטורניר של סבב ה-EPT ומקום 6 בטורניר בסבב WPT - זכה ב-29,350 דולר ו-19,580 דולר בהתאמה.
בשנת 2015 סיים במקום 28 מתוך 708 שחקנים בטורניר בסבב WPT וזכה ב-31,611 דולר.
בשנת 2017 רשם את ההישג הראשון כאשר ניצח טורניר בסבב WSOP Circuit, וזכה בסך של 90,005 דולר ובטבעת של הסבב.
ב-15 ביוני 2018 רשם את הישגו היוקרתי ביותר, כאשר גבר על 868 שחקנים, סיים במקום הראשון בטורניר בסבב אליפות העולם בפוקר, זכה בסך של 461,798 דולר ובצמיד אליפות העולם בפוקר הראשון שלו.
סטטיסטיקות.
נכון ליולי 2022, יפרח זכה בסך של כ-2 מיליון דולר מטורנירי פוקר, כשמתוכם כ-1.5 מיליון דולר בסבב אליפות העולם.
צמידי אליפות העולם בפוקר.
בסבב אליפות העולם, זכה בצמיד אחד, הגיע שלוש פעמים לשולחן הגמר וסיים 26 פעמים במיקומים שמקנים זכיות כספיות.
חיים אישיים.
כיום מתגורר בלוס אנג'לס. עוסק ביזמות ורואה בפוקר כתחביב ולא כמקצוע עיקרי.
עידן רביב
עידן רביב (נולד בשנת 1991) הוא שחקן פוקר ישראלי. זכה בצמיד אליפות העולם בפוקר. מכונה "הילד".
קריירה.
רביב נולד וגדל בחולון. בטרם הפך לשחקן פוקר מקצועני, עבד כמתכנת בחברת הייטק. כינויו במשחקי הפוקר ברשת היה "IdanTheKid", ומאז הכינוי דבק בו והוא מכונה "הילד".
בשנת 2013 רשם את הישגיו הראשונים בטורנירים, כאשר סיים מקום 11 בטורניר מסבב IPT ומקום 13 בטורניר מסבב EPT וזכה ב-11,849 דולר ו-17,570 דולר בהתאמה.
בשנת 2014 זכה באליפות ישראל בפוקר. באותה שנה סיים מקום 181 מתוך 6,683 שחקנים באירוע המרכזי של אליפות העולם בפוקר, וזכה בסך של 44,728 דולר.