בשנת 1997 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד יחידת דובדבן, ושימש בתפקיד עד שנת 1999. בהמשך מונה למפקד יחידת שלדג, ושימש בתפקיד בין השנים 1999–2001. באוגוסט 2000 פיקד על כוח מן היחידה, אשר הוזנק לכפר א-סירה א-שמליה, לאחר ירי דו-צדדי שהתרחש במסגרת מבצע סימפוניית החיים. הכוח בפיקודו הוטס לאירוע במסוקים וסייע בפינוי הנפגעים. בנובמבר 2000 ביצעה היחידה בפיקודו מבצע סיכול ממוקד והרגה את ג'מאל עבד א-ראזק, מפקד גדודי חללי אל אקצה ברפיח. משאית חסמה את הרכב שבו נסע א-ראזק, בסמוך לצומת מורג, ולוחמי היחידה שהתחבאו בתוכה ירו בו ובסייען שלו למוות מטווח קרוב. לאחר מכן שב לחטיבת הצנחנים ומונה למפקד גדוד 202 בין השנים 2001–2002, והוביל אותו בלחימה כנגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה, בין היתר במבצע חומת מגן.
בשנת 2002 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת בנימין, ושימש בתפקיד עד שנת 2004.
ב-26 באוגוסט 2004 מונה למפקד חטיבת הנח"ל, ושימש בתפקיד עד מאי 2006, החטיבה תחת פיקודו השתתפה בין היתר בפעילות המבצעית בשטחי איו"ש ובמהלך יישום תוכנית ההתנתקות ביישובי צפון השומרון ובהם חומש.
לאחר מכן מונה לעוזר הרמטכ"ל, דני חלוץ וגבי אשכנזי, בין השנים 2006–2008.
בנובמבר 2008 הועלה לדרגת תא"ל ומונה למפקד עוצבת האש ובמקביל למפקד צוות בקורס מפקדי חטיבות, ושימש בתפקידיו עד 18 במאי 2011. בסיום התפקיד יצא ללימודים.
ביולי 2012 מונה למפקד המרכז הלאומי לאימונים ביבשה ובמקביל למפקד עוצבת סיני. במסגרת תפקידו עמד בראש ועדה צה"לית לבחינת מודל שירות המילואים, וגיבוש המלצות להתאמתו לאתגרים העומדים בפני צה"ל. בתפקידיו שימש עד שנת 2014.
ב-29 בספטמבר 2014 הועלה לדרגת אלוף ומונה למפקד מפקדת העומק ובמקביל למפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, וסיים את תפקידיו ב-26 בפברואר 2015.
ב-25 במרץ 2015 מונה למפקד פיקוד המרכז, ושימש בתפקיד עד 7 במרץ 2018. לאחר תפקיד זה, ביקש מהרמטכ"ל להשתחרר מצה"ל.
בדצמבר 2019 מונה נומה בהיותו אלוף במיל' כראש צוות בדיקה של נתוני הגיוס לצה"ל בין השנים 2011–2018, לאחר שדווח באמצעי התקשורת על זיוף מכוון של מספר המתגייסים החרדים על ידי אגף כח האדם, כפי שנמסר לדרג המדיני.
במרץ 2020 מונה לנהל את משבר הקורונה בעיר בני ברק בעקבות התפרצות מוגברת של מגפת הקורונה בעיר.
היה מועמד לשמש כממונה (פרויקטור) הלאומי למאבק בנגיף הקורונה בישראל, אך בחודש יולי 2020 הסיר את מועמדותו לאחר שלא קיבל את הסמכויות שדרש ממשרד הבריאות. בסופו של דבר הפך לממונה הקורונה במגזר החרדי במשרד הבריאות. במאי 2020 מונה על ניהול מוצר חדש של חברת הסייבר המודיעיני 'קובוובס'.
בחודשים יוני-נובמבר 2021 שימש כממונה הקורונה בנמל התעופה בן-גוריון.
חשמל בשבת
שימוש בחשמל בשבת נתון למחלוקות הלכתיות רבות. דיון אחד נוגע להגדרת האיסור ההלכתי בהדלקה ובשימוש במכשירי חשמל בשבת. דיון אחר נוגע לגבי שימוש בחשמל המיוצר בפעולות המוגדרות כחילול שבת של עובדי חברת החשמל, בהיתר המבוסס על העובדה כי החשמל נצרך בין השאר לצורכי פיקוח נפש.
הגדרת האיסור בשימוש בחשמל בשבת.
חידוש איסור מוליד.
במסגרת דיונו של הרב יצחק שמעלקיש משנת 1895 בבחינת השימוש בטלפון בשבת הוא מחדש כי קיים בהפעלת כל מכשיר חשמלי איסור מדרבנן בשל "התעוררות כח החשמל" כתוצאה מה"עלעקטרישע פערבינדונג" (חיבור חשמלי). איסור זה נקרא לימים 'מוליד זרם'. איסור זה מהווה אנלוגיה מרחיבה לאיסור 'מוליד ריח', אחד מן האיסורים המופיעים במסכת ביצה. לפי איסור מוליד ריח אסור לבשם בגד בשבת בריח שאינו נמצא כבר בו. כבר בעבר הורחב איסור זה לתחומים אחרים כדוגמת יצירת האיסור לרסק ברד ושלג בשבת ולהפוך את המוצק לנוזל.
אף על פי שהיו שערערו על חידושו, ובהם גם חתנו, הרב נתן לוין, התקבל איסורו של הרב שמעלקיש באופן גורף. עד היום מהווה איסור זה את אחד הנימוקים המרכזיים לאיסור קטגורי על הפעלת מכשירים חשמליים בשבת.
שיטת ה"חזון איש".
הרב אברהם ישעיהו קרליץ, ה'חזון איש', חידש בשנת 1948 שכל סגירה של מעגל חשמלי בשבת אסורה משום מלאכת בונה ומלאכת מכה בפטיש. בהתכתבות שיזם הרב שלמה זלמן אוירבאך עם החזון איש מנמק האחרון את איסורו בשני טעמים - האחד, "הרכב הפרקים זה עם זה", קרי: חיבור שני חלקי המפסק יחדיו בזמן שאחד מהם מחובר למקור מתח; והשני, "דתיקון החוט עצמו ממות לחיים". החידוש הגדול שבשיטה זו עורר פולמוס נוקב בגדרי איסור בונה וסותר כך שחלק קיבלו אותה להלכה וחלק לא.
על אף שנהוג לראות בחזון איש את מחדש החידוש לגבי בונה וסותר בנוגע לחשמל בשבת וביום טוב, כבר הציע לפניו בשנת 1934 הרב אפרים זלמן הלוי סלוצקי לאסור את השימוש בחשמל בשבת וביום טוב מדין בונה וסותר. עם זאת, הרב סלוצקי ביטל אפשרות זאת, עם העלאתה, שכן גרס שאין בונה וסותר בכלים. דבריו של הרב סלוצקי התקבלו בהתעלמות כמעט מוחלטת, כך שבדיון ההלכתי המאוחר זוכה החזון איש לבכורה בעניין זה.
שיטת הרב שלמה זלמן אוירבך.
הרב שלמה זלמן אוירבך מסביר שאסור להפעיל מכונה חשמלית בשבת, להעלות או להוריד את החוגה. הוא אוסר "להעלות את הכוח החשמלי על ידי הפעלת מנוף". כפי שכתב על מכונות במנחת שלמה, העלאת זרם חשמלי מגבירה את חום המתכת (המילולית, את אש של מתכת) שמפר את העקרון המקראי של מבעיר ("הדלקת אש") שאסור מן התורה: "ואף המגדיל בשבת אש של מתכת חשיב מבעיר." והוא אוסר לדחות את החוגות משום כיבוי, החלת חוק כיבוי אש בשבת, שהיא גם אחת מ-39 המלאכות / פעילויות האסורות בשבת.
שיטת הרב קוק.
הרב אברהם יצחק הכהן קוק סבר שהחשמל נחשב כאש, ועל כן כל הפעלת מכשיר חשמלי בשבת כרוכה באיסור מלאכת מבעיר. עוד הסביר הרב קוק, שאין העיקר באש שתהיה נראית, אלא שיש בה "כח פעולה" להאיר, לחמם או להפעיל. וכן כתב הרב יודל רוזנברג, מרבני קנדה. עם זאת, יש שטענו שהרב קוק לא התכוון לטעון שכל פעולה חשמלית היא הבערת אש, ודבריו נאמרו רק על מכשיר שיש בו ניצוצות המוגדרים כאש. זוהי גם דעת הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל והרב עובדיה הדאיה.
שיטת הרב עוזיאל.
הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל סבר גם שהפעלת מכשיר חשמלי בשבת שנוצרת בו תנועה סיבובית או אחרת יש בה משום מלאכת מכה בפטיש.
שיטת הרב זקס.
שיטת הרב הלל זקס מראשי ישיבת חברון בירושלים וישיבתו במודיעין עילית ומנכדי ה'חפץ חיים' שאסר את זה מדאורייתא, ולדעתו זה מלאכת תופר.
שיטת החולקים.
חלק מחכמי דורם נחלקו על שיטותיהם המחמירות של הרב קוק והחזון איש, והם מגדירים את הפעלת המכשיר החשמלי כ'שימוש' ולא כ'יצירה'. לדעתם, אין בהפעלת מיכשור חשמלי ללא 'אש' שום איסור מדאורייתא, אלא איסור דרבנן משום עובדין דחול או משום נולד. וכך היא דעת הרב שלמה זלמן אוירבאך ובעל הציץ אליעזר. גם לשיטות אלה, הדלקת נורת להט או גוף חימום חשמלי אסורה מדאורייתא, משום שחוט הלהט או גוף החימום מתלהטים ובוערים, וזו מלאכת מבעיר. ואולם אפילו במקרה זה, קיימת שיטה נוספת של הרב גורן שאוחז בדעת מיעוט לפיה אין מלאכת מבעיר במתכת.
למעשה, לדעת אותם החולקים, לכתחילה חוששים לדעות הסוברות שהפעלת מכשיר חשמלי בשבת אסורה מדאורייתא, ובשעת הצורך, וכאשר יש סיבות נוספות להקל, סומכים על הסוברים שהפעלה חשמלית אסורה מדרבנן.
שימוש בחשמל בשבת.
הפעלת מכשיר חשמלי בשבת על ידי פעולת אדם, כגון הפעלת מתג התאורה, אסורה בשבת. הומצאו שיטות וטכניקות בהיתר הלכתי לעשות שימוש בחשמל בשבת, אך זאת לא על ידי שימוש ומגע האדם אלא באופן אוטומטי.
אחד ההיתרים היותר מוכרים הוא שעון שבת, המפעיל ומכבה מכשירים ואמצעי חשמל בביתו של האדם הדתי. את שעון השבת מכוונים בטרם כניסת השבת לשעות הרצויות, ועל ידי כך ניתן לקבוע את הפסקת או התחלת פעילותו של מכשיר חשמלי לאורך כל השבת. מאחר ששעון השבת קיבל היתר הלכתי הוא החל להיות נפוץ בשימוש, בעיקר במזגנים, תנורי אפייה ובפלטות שבת. כך הוא גם הפך לפתרון לשימוש בחשמל בשבת בקיבוצים ומושבים שומרי שבת, ובבתי חולים ובתי מלון שומרי שבת.
אמצעים טכנולוגיים.
כיום קיימים בימינו כמה וכמה מינים וסוגים שונים של אמצעים ומכשירים הפועלים בעזרת חשמל בהם ניתן להשתמש בשבת בצורה אוטומטית, בהם מכשירים כמו מחם, פלטת שבת ומעלית שבת. במכשירים אלה קיים מנגנון המאפשר שימוש בשבת ללא חשש חילול שבת.
פולמוס מעלית השבת.
מעלית שבת היא מעלית הנעה בין הקומות בצורה אוטומטית ועוצרת בכל תחנה ללא צורך בלחיצה על כפתורי הפעלה. המעלית ממתינה זמן מה בכל קומה לכניסת הנוסעים ומתריעה בזמזום כמה שניות לפני סגירת הדלתות. חיישנים חשמליים, כגון עין אלקטרונית בדלת ומנגנוני שקילה, מנוטרלים בדרך כלל על מנת למנוע את השפעת האדם על ההפעלה האוטומטית של המעלית.
אף על פי שרבנים רבים, כמו הרב שלמה זלמן אוירבאך והרב יהושע ישעיה נויבירט, התירו את השימוש במעלית שבת, אוכלוסייה דתית נרחבת (בעיקר מהציבור החרדי) נמנעת משימוש במעלית שבת בשבת. איסור השימוש במעליות שבת התרחב לאחר שהרב יוסף שלום אלישיב פסק כי אין היתר להשתמש במעלית שבת ולטענתו היא גורמת לחילול שבת. לדבריו "הנה הובאה לפנינו חוות דעת טכנית בכתב ובעל פה של טכנאי ומהנדסי מעליות מומחים ומוסמכים, ונתברר לנו שעל ידי השימוש במעליות אלו – בין בעליה בין בירידה – נוצרות הפעלות ישירות הנוגעות לעשיית מלאכה דאורייתא, ואין לסמוך על שום מכון וכדומה המכשירים דברים אלו". עקב פסק הלכה הזה הופסק השימוש במעליות שבת בבניינים רבים, בעיקר בערים חרדיות שבהן מתרכזת האוכלוסייה החרדית הנשמעת לפסקי ההלכה של הרב אלישיב.
שימוש בחשמל המיוצר בשבת.
ישנם חמישה טיעונים כנגד הנאה מחשמל המופק בשבת: