חמש פעמים זכתה באליפות ארצות הברית ושלוש פעמים זכתה במקום השני על פי הפירוט הבא:
קרב יער ארסוף
קלמנס השנים עשר
קלמנס השנים עשר (בלטינית: Clemens XII; 7 באפריל 1652 בפירנצה – 6 בפברואר 1740 ברומא) נולד בשם לורנצו קורסיני (Lorenzo Corsini) וכיהן כאפיפיור מיום 12 ביולי 1730 עד מותו. קורסיני היה בן אצולה, עורך דין בוגר אוניברסיטת פיזה, ושימש כמנהל כספים בשירות הכנסייה. הוא היה לקרדינל ב-17 במאי 1706 ונחשב לאחד האנשים החזקים והחשובים בקוריה הרומית, למרות שהיה עיוור ומרותק למיטתו.
הוא מונה לכהונתו כאפיפיור ב-1730, בגיל 78 ושלושה חודשים, ואף אפיפיור עד כה לא מונה למשרה בגיל כה מתקדם (האפיפיור בנדיקטוס השישה עשר היה בעת מינוי לתפקיד ב-2005 בן 78 ושלושה ימים). פעולתו הראשונה לאחר מינויו הייתה להשיב את החוסן הכלכלי של מדינת האפיפיור, והוא דרש השבת כספים מבעלי משרה שמעלו בתפקידם בעת כהונת קודמו בתפקיד. הוא חיזק את קופת המדינה גם על ידי השבת מפעל הלוטו שבוטל מספר שנים קודם לכן, והשקיע כספים במפעלי בנייה וברכישת אוספי אומנות. הוא הורה על הקמת החזית החדשה של בזיליקת יוחנן הקדוש בלטראנו שברומא, חידש את קשת קונסטנטינוס והחל בבנייתה של מזרקת טרווי. הוא ריצף את רחובות רומא ואת הדרכים המובילות אליה והקים נמל באנקונה. עוד נודע כמי שהשיב לסן מרינו את עצמאותה, לאחר שנכבשה בידי הקרדינל ג'וליו אלברוני, מושל אפיפיורי ברוונה, ככל הנראה בניגוד לדעתו של קלמנס עצמו.
בתחום הדתי פרסם קלמנס השנים עשר את הצו האפיפיורי הראשון כנגד הבונים החופשיים ב-28 באפריל 1738 ויצא בתוקף כנגד היאנסניזם. הוא תמך באיחודן של הכנסייה הקתולית והאורתודוקסית וגילה פתיחות כלפי זרמים נוצריים אחרים. קלמנס השנים עשר נפטר ב-1740, לאחר כמעט עשר שנות כהונה, ונקבר בבזיליקת יוחנן הקדוש בלטראנו.
Seven Up!
רין
כאף
חוק שירות בטחון
סנטה אנה
קניבליזציה
קָנִיבָּלִיזַצְיָה (בהשאלה מקניבליזם; על פי האקדמיה ללשון העברית: כִּתּוּת) היא מונח המתייחס לשימוש או פגיעה ביחידה אחת עבור יחידה אחרת מאותו סוג.
בבניה ותחזוקת ציוד מכני, קניבליזציה היא הפעולה של הסרת חלקי חילוף ממכונה אחת לתיקון מכונה דומה אחרת, בשיווק משתמשים במונח לתיאור פגיעה במכירות, בנתח שוק או בהכנסות של מוצר קיים על ידי הכנסה לשוק של מוצר חדש של אותו יצרן. בסיפורת משתמשים במונח כדי לתאר שימוש של פרטי עלילה מיצירה אחת ביצירה אחרת.
בשיווק.
קניבליזציה בשיווק מתייחסת לפגיעה בהכנסות, בדרישה, בנתח השוק או במכירות של מוצר קיים על ידי הכנסה לשוק של מוצר חדש, דומה או חילופי של אותו יצרן.
יצרן מדפסות לדוגמה המשיק דגם חדש, יגרום לשחיקה במכירות או בנתח השוק של דגם קיים, כך שסך הכנסות החברה ממדפסות לא בהכרח יעלה.
דוגמה אחרת לקניבליזציה, האופיינית בקמעונאות היא כאשר רשת שיווק מקימה חנות בקרבה לחנות קיימת, כך ששוק הקונים בחנות החדשה נוגס מן החנות הקיימת.
רשת בתי הקפה האמריקאית סטארבקס הודיעה ב-2008 על כוונה לסגור 600 חנויות מתוך 12 אלף שהיא מפעילה. בעיקר סניפים הסמוכים לסניפים אחרים של הרשת, על מנת לצמצם את הקניבליזציה בין הסניפים.
קניבליזציה יכולה להתרחש גם בין חברות המתחרות על נתח שוק רווי ויכולות לגדול אך ורק על חשבון האחרת. מנכ"ל ניו קופל, ניר גלילי, טוען למשל, כי שוק הליסינג בישראל מגיע למיצוי, ויש בו קניבליזציה.
התפתחויות טכנולוגיות משפיעות גם הן על קניבליזציה. מצלמות הפילם הישנות, לדוגמה, נדחקו ונעלמו עם כניסת המצלמות הדיגיטליות. מכשירי הדי וי די העלימו בעבר את מכשירי הוידאו הישנים. קניבליזציה אופיינית גם כן במסחר האלקטרוני, בו מסחר באינטרנט נוגס בהכנסות החנויות הרגילות.
חברות, בשל כך, מתייחסות לאפשרות הקניבליזציה, בתכנון השיווקי ובהערכת הכנסותיהן.
בייצור ובתחזוקה.
בתחזוקה של ציוד מכני או אלקטרוני, קניבליזציה מתייחסת להסרה של חלקים, מנגנונים או מכלולים ממתקן אחד לתיקון מתקן אחר מאותו הסוג, במקום להשתמש במאגר חלקי החילוף. המתקן ממנו נלקחו חלקי החילוף מוצא משימוש לרוב, באופן זמני או קבוע. בדרך כלל קניבליזציה מתרחשת כאשר קשה או לא ניתן למצוא חלקי חילוף מתאימים בשוק, אם בשל הפסקת יצורם או שניתן לרוכשם בכמויות גדולות בלבד.
לעיתים, בעיקר במחקר באלקטרוניקה, משתמשים בחלקים של ציוד מקולקל, ישן או עודף לבניה של ציוד מסוג אחר. ניתן למצוא פרקטיקה זו אצל מרכיבי ציוד רדיו חובבים לדוגמה.
קניבליזציה יכולה להעיד על מצוקה תקציבית שאינה מאפשרת רכישה של חלקי חילוף או על מקרים בהם נדרש חלק באופן דחוף ואינו בר השגה בשל מגבלות זמן או מרחק מהספק. לעיתים כאשר יש עודף בציוד ביחס לצורך, משתמשים בחלקיו כחלקי חילוף. בבריטניה, לדוגמה, מפעילי רכבת קטנים משתמשים בקטרים ישנים. מפעילים אלו רוכשים לעיתים כמות גדולה יותר של קטרים מן הנדרש ושומרים את חלקם כמקור לחלקי חילוף.
בישראל מתבצעת קניבליזציה לא חוקית בגנבה של כלי רכב רבים, פירוקם ב-"משחטות רכב", ומכירת חלקי חילוף מוזלים למוסכים.
בסיפורת.
קניבליזציה בסיפורת מתייחסת לשימוש, השאלה או גנבה של פרטי עלילה, דמויות, מוטיבים או רעיונות מסיפור אחד לאחר או ממדיה אחת לשנייה, לדוגמה סרט המתבסס על ספר. הסופרים מייקל בייגנט, ריצ'רד לי טוענים, לדוגמה, כי מחבר הספר צופן דה וינצ'י, דן בראון, ביצע קניבליזציה של ספרם דם קדוש, גביע קדוש.
הנאורות הסקוטית
הנאורות הסקוטית הייתה תקופה במהלך המאה ה-18 שבה נוצר שטף של הישגים אינטלקטואלים ומדעיים בסקוטלנד. עד שנת 1750, הסקוטים היו בין העמים המשכילים ביותר באירופה ושיעור בעלי ההשכלה עמד על כ-75%.
באמצם את הגישה הדוגלת בהומניזם ורציונליזם שרווחה באותה התקופה באירופה, מובילי התנועה הסקוטית שמו דגש על החשיבות של פעולות מבוססות סיבה ודחייתן של פעולות שלא ניתן להצדיקן על ידי סיבה הגיונית. בבסיס רעיונם, עמדה האמונה האופטימית ביכולת של האדם להשפיע לטובה על העולם, תוך כדי הנחיה של סיבה.
ניתן לאפיין את הנאורות הסקוטית בדבקותה באמפיריציזם נוקשה ובתכליתיות שנבעה מהישגיה המדעים, לטובת הפרט והכלל. בין התחומים שבלטו בתקופה: פילוסופיה, כלכלה, הנדסה, אדריכלות, רפואה, גאולוגיה, חוק ומשפט, חקלאות, כימיה וסוציולוגיה.
התנועה השפיעה הרבה מעבר לסקוטלנד עצמה, לא רק בשל הכבוד וההערכה לה זכו הישגיה המדעים באותה תקופה באירופה, אלא גם בשל תחילת הגלות הסקוטית באותה תקופה, והמעבר לעולם החדש - אמריקה. והשפעת משכילים כמו ג'יימס ואט, ויליאם סימינגטון, ויליאם תומסון וג'יימס קלרק מקסוול הייתה משמעותית מאוד למהפכה התעשייתית הראשונה והשנייה והתפתחות מנועי הקיטור והחשמל במאה ה-19 .
יש הרואים בעידן הנאורות גורם משפיע על רבים מהמשכילים הסקוטים; פילוסופים כמו אדם סמית ודייוויד יום שעסקו בנושאים כלכליים ופוליטיים ותמכו ברציונליזם ואמפיריציזם בשיטות חשיבתם ופיתוח התאוריות שלהם.
רקע.
בתקופה שלאחר חוקי האיחוד של 1707, השתנה ללא היכר מעמדה של סקוטלנד בעולם. אמנם כבר לאחר הרפורמה הגדולה באמצע המאה ה-16 (היפרדות סקוטלנד מהותיקן), מרצים ואנשי אקדמיה סקוטים רבים החזיקו במשרות בערים הראשיות של אירופה, אך עם לידתו של האיחוד, והפצעתה של אימפריה בריטית חדשה, הוחייתה המחשבה הפילוסופית בסקוטלנד במגוון נדיר של דעות ותחומים.
סקוטלנד, שהייתה ככל הנראה המדינה העניה ביותר במערב אירופה בשנת 1707, נהפכה לחלק אינטגרלי מממלכת בריטניה והחלה תוך זמן קצר ליהנות מפירות השוק החופשי.
עם התפתחות המחשבה והמדינה הסקוטית, וביחד עם חיזוק הקשרים המסורתיים עם צרפת, הפליאו הסקוטים לפתח גישה ייחודית של הומניזם פרקטי אשר עקרונותיו אומצו על ידי אבותיה-המייסדים של ארצות הברית, כמו גם מדינות אירופאיות ובראשן צרפת.
מוכר הציטוט של הפילוסוף והסופר הצרפתי וולטר: .
מדע ואמפיריציזם.
הפילוסוף הבולט הראשון של הנאורות הסקוטית היה פרנסיס האצ'סון (Francis Hutcheson), שכיהן בין השנים 1729–1746 כאחראי על לימודי הפילוסופיה באוניברסיטת גלאזגו. האצ'סון היה מורהו של אדם סמית, ותמך בדייוויד יום בראשית דרכו. הוא היה אמפיריציסט אדוק ופיתח חשד לגבי טענות מטאפיזיות שלא התבססו על צפייה או ניסיון. האצ'סון היה פילוסוף של מוסר שתמך בגישה התועלתנית.
רבים מן היסודות המרכיבים את השיטה המדעית המודרנית (טבעה של הידיעה, ראיה\הוכחה, ניסיון\תצפית ועקרון הסיבה-תוצאה), כמו גם רבות מן ההנחות לגבי מערכת-היחסים בין דת ומדע, פותחו על ידי הפילוסוף הידוע דייוויד יום. כמו סקוטים מלומדים רבים, יום העריץ את המדע החדש של אישים כמו: קופרניקוס, פרנסיס בייקון, גלילאו גליליי, קפלר, בויל וניוטון. הוא תמך במתודה המדעית של ביצוע ניסויים ואמפיריציזם, ותעב אמונות טפלות שלא מתבססות על הוכחה.
הפילוסוף-כלכלן אדם סמית אחראי למסמך הראשון שעוסק בהיבטים של כלכלה מודרנית. חיבורו המפורסם, עושר האומות, שיצא לאור בשנת 1776, השפיע רבות ובאופן כמעט מיידי על מדיניות כלכלת בריטניה, ולאחר מכן גם על ארצות הברית (ששנת עצמאותה 1776). ספרו משמש עד היום מוקד לדיונים בנושא גלובליזציה, התאגדויות, מדיניות מכס ושוק חופשי.
למרות שמקובל לחשוב ששיאה של התנועה הגיע בסוף המאה ה-18, ראוי לציין את תרומתם הבולטת של מדענים סקוטים (ורעיונותיהם) במהלך המאה ה-19, ביניהם: ג'יימס האטון (אבי הגאולוגיה המודרנית), וולטר סקוט (משורר וסופר), ג'יימס קלרק מקסוול (פיזיקאי), ויליאם מורדוך (ממציא ומהנדס), ויליאם תומסון (פיזיקאי ומתמטיקאי), ג'יימס ואט (מהנדס וממציא) ועוד רבים אחרים.
עלירזה אפתח'ארי