ב-2009 גילם את ליימל, יוס'ל, ושפטל החייט במחזמר "ינטל" שכתבו לאה נפולין ויצחק בשביס-זינגר (ע"פ סיפור קצר של יצחק בשביס-זינגר "ינטל בחור ישיבה") וביים משה קפטן. באותה שנה ב-2009 הופיע במופע "אחוזת בית - מחווה לתל אביב הקטנה" שהעלה התיאטרון לרגל חגיגות המאה לתל אביב. ב-2010 גילם את יענק'ל בהצגה "גטו" מאת יהושע סובול שביים עמרי ניצן. ב-2011 גילם את פרנק בהצגה "כולם היו בניי" מאת ארתור מילר שביים משה נאור - בהפקה משותפת עם תיאטרון חיפה. ב-20103 גילם את בוב זלניק בהצגה "פרוסט/ניקסון" מאת פיטר מורגן שביים עודד קוטלר. ב-2014 גילם את יאקוב כץ בהצגה "הכיתה שלנו" מאת טדיאוש סלובודז'אנק שביים חנן שניר - הפקה משותפת עם תיאטרון הבימה, ואת סטיב בהצגה "חשמלית ושמה תשוקה" מאת טנסי ויליאמס שביים אילן רונן.
ב-2010 זכה במלגת הצטיינות ע"ש אלי לאון מטעם התיאטרון הקאמרי עבור תפקידיו השונים בהצגות התיאטרון.
ב-2015 הוא שיחק במחזה "אח יקר" שכתב גדי ענבר וביים עודד קוטלר.
ב-2016 הוא שיחק במחזה "אשה בורחת מבשורה" שהמחיז וביים חנן שניר על פי ספרו של דויד גרוסמן.
ב-2017 הוא שיחק במחזה "ציד המכשפות" של ארתור מילר בבימויו של גלעד קמחי.
ב-2020 הוא משחק במחזה "מתאבל ללא קץ" שכתב "חנוך לוין" וביים "ארי פולמן".
הצגות ילדים.
בתיאטרון המדיטק: ב-2007 שיחק בהצגה "אוזו ומוזו מכפר קאקארוזו" מאת אפרים סידון שביים ישראל גוריון. ב-2009 גילם את המאחד בהצגה "ציפור הנפש" שעיבד אורן יעקובי (ע"פ הספר "ציפור הנפש" מאת מיכל סנונית) וביים משה קפטן. ב-2011 שיחק בהצגה "נחמן" על חייו של המשורר חיים נחמן ביאליק שכתב עוזי בן כנען וביים רוני פינקוביץ'.
ב-2009 החל לשחק בהצגה "עלילות פרדיננד פדהצור בקיצור" מאת אפרים סידון שביים ישראל גוריון.
בתיאטרון אורנה פורת לילדים ונוער: בין השנים 2002–2004 שיחק בהצג התיאטרון-מחול "פילים לא רוקדים בלט" שעיבד איציק ויינגרטן (על פי ספרה של פני מקינלי) וביימו גליה ויינגרטן ועפרה לוי-יהודאי. ב-2004 שיחק בהצגה "הכי יפים בעולם" שכתבה וביימה דניאלה מיכאלי. ב-2005 החל לגלם את גוטפריד בהצגה "פצפונת ואנטון" שכתב אפרים סידון (ע"פ הספר מאת אריך קסטנר) וביימה דניאלה מיכאלי.
בתיאטרון שלנו: ב-2007 שיחק בהצגה "איה!, אווץ'! אווה!" שעיבד וביים רונן גולדפרב פלד ע"פ ספר מאת רנת פרימו. מ-2003 מגלם את המלך בהצגה "בגדי המלך החדשים" שעיבד וביים רונן גולדפרב פלד. מ-2005 משחק בהצגה "פתחו את השער" שכתב וביים רונן גולדפרב פלד ע"פ שירי קדיה מולודובסקי. כמו כן, ביים ב"תיאטרון שלנו" את הצגת הילדים "הבית של חתולה-לה" - עיבוד לסיפור עם רוסי ידוע בשם "קושקן דום" מאת סמואיל מרשק.
ב-2007 גילם את התפקיד הראשי בהצגה "דני אמר" שכתבו מיקי מבורך ושרית גורן וביימה מיקי מבורך בהפקת "חני הפקות".
מגלם את אנטילביץ' בהצגה "מכונת הצחוק המופלאה של פרופסור אלדמע" שכתבה וביימה שירלי יובל-יאיר ומועלית ב"הדיאדה" במתחם נמל תל אביב.
בתיאטרון הקיבוץ: ב-2014 שיחק בהצגה "ההבטחה" שכתבה דפנה אנגל וביים נועם שמואל. ההצגה מספרת את סיפורו של ספר תורה זעיר שקיבל אילן רמון מניצול השואה פרופסור יהויכין יוסף שקיבל אותה במחנה ברגן-בלזן מהרב שמעון דסברג שהבריח אותו למחנה.
החל משנת 2021 משחק בהצגה ״עוץ לי גוץ לי״ בתיאטרון הקאמרי שכתב אברהם שלונסקי, וביים ארז שפריר בתפקיד האישון.
בקולנוע ובטלוויזיה.
ב-2003 שיחק בסרט "דיסטורשן" של חיים בוזגלו.
ב-2005 גילם שוטר בסדרת הטלוויזיה "בוא נתערב" - סדרת דרמה קומית להקניית אמנות השיחה בעברית-ישראלית שכתב אפרים סידון וביים ישעיהו פורסטנברג. באותה שנה השתתף בתוכנית המערכונים לפורים "לחנוק את העיזה" שכתב וביים נדב בן סימון ושודרה בערוץ 10 ב-2006 גילם תפקיד אורח בסדרת הטלוויזיה "החברים של נאור" שכתב וביים נאור ציון בערוץ 10; וגילם תפקיד אורח בסדרת הטלוויזיה שיצרה מיכל ליבדינסקי "בשורות טובות" ששודרה בערוץ 2. ב-2009 שיחק והשתתף בכתיבת התסריט בסרט הקצר "להציל את תקווה" שכתבה וביימה אלה פוליצר. הסרט השתתף בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2009.
ב-2010 גילם תפקיד אורח בסדרת הטלוויזיה "מתלהבת" שכתבו יונתן קוניאק ואסף בייזר וביים אילן עבודי בערוץ 10. ב-2012 שיחק תפקיד אורח בסדרת הטלוויזיה "אלנבי" שכתבו גדי טאוב וארז קו-אל וביים אסף ברנשטיין; באותה שנה שיחק בסרט הקצר "מארב" שכתבה מאיה הפנר וביים יואב גורפינקל בפרויקט סרטים של 48 שעות - הסרט זכה בפרס המשחק; וגילם תפקיד אורח בסרט הקצר "התיק השחור" שכתב וביים עמרי לוי (על פי סיפור מאת יהושע קנז). ב־2017 שיחק בסדרה "רון".
השתתף גם בפרסומות: בין השאר לבנק הפועלים (בבימויו של שחר סגל); לאוויס (בבימויו של יואב צפיר); לחברת התוכנה "Vizelia" - פרסומת לחו"ל בבימויו של יריב הורוביץ; למקררי אלקטרה ולקרן לעידוד סרטי איכות ישראליים איכותיים.
משפחה.
בילנקה נשוי לשחקנית גילה פוליצר ואב לבת.
מנדי ג'רופי
מנחם מנדל (מנדי) ג'רופי (נולד בי"ד בניסן ה'תשל"ב, 29 במרץ 1972) הוא זמר חסידי המשתייך לחסידות חב"ד.
ביוגרפיה.
חיים אישיים.
נולד באביטל שבחבל תענך, בנם של הרב סעדיה ושולה ג'רופי, משלוחי חב"ד לחבל תענך. בגיל חצי שנה ניצל משריפה שפרצה בביתו. למד בבית הספר החב"די המקומי רשת אהלי יוסף יצחק חב"ד, לאחר מכן בישיבות תומכי תמימים חב"ד בלוד ובמגדל העמק.
בתשרי ה'תשנ"א (1991), כשעבר מול רבו - הרבי מליובאוויטש - במעמד חלוקת הדולרים, בירך אותו הרבי במילים "מרבים בשמחה". לדבריו מילים אלו הובילו אותו להחלטה להתעסק בשירה ודרך כך להרבות בשמחה, כשליחות חיים.
בשנת ה'תשנ"ד נישא להילה מעברי. אחיו הצעיר הוא הזמר ישראל ג'רופי.
קריירה מוזיקלית.
לאחר נישואיו החל לעסוק בשירה. החשיפה המשמעותית הראשונה שלו הייתה בשלושה כינוסים שנערכו בשנת תשנ"ה מטעם האגודה למען הגאולה, בהם הופיע לצד האחים פיאמנטה ומרדכי בן דוד.
בהמשך הוציא את השיר "ארץ אשר תמיד" שחשף אותו לכלל הציבור החרדי, הפך ללהיט וצעד שבועות ארוכים בראש מצעדי הזמר החסידיים. אלבום הבכורה שלו: "ארץ אשר תמיד" יצא בהפקת חברת גל פז.
תקליטו השני 'וידעת היום' עובד על ידי אלי יחיאלי. באלבום זה הופיעו לראשונה ז'אנרים שעד אז לא נעשה בהם שימוש במוזיקה החסידית, מה שהפך את התקליט לדומיננטי באותה תקופה.
בשנת תשס"ב (2002) זכה בפרס המקום הראשון של "פסטיבל הזמר החסידי" שנערך בהיכל התרבות בתל אביב בניצוחו של מרדכי סובול, עם הלהיט 'ונגינותי ננגן'.
תקליטו "מרקדין" יצא לאור בשנת תשס"ד (2004) בעיבודיהם של משה ואלי לאופר ויובל סטופל. בולט בו השיר "מרקדין" שהפך ללהיט חתונות.
עם השנים השתתף ג'רופי בשיתופי פעולה רבים, ביניהם 'פיה פתחה' עם ישי לפידות, משה לאופר ועוד עשרות רבות.
בתשע"ב (2012) הלחין את השיר "אמן" אותו ביצע אברהם פריד באלבומו "תמשיך לטפס".
בשנת תשע"ה (2015) הוציא לאור את תקליטו "היום הוא יבוא". באלבום לחנים שלו ושל עקיבא המניק, רובי בנט, משה לאופר ועוד, בעיבודים מוזיקליים שם עמי כהן, משה לאופר, רובי בנט, משה רוט ועוד.
באדר תשע"ו (2016) הוציא את הספר "מרבים בשמחה" בו קיבץ 365 קטעים בנושא השמחה ע"פ תורת חסידות חב"ד.
בשבט תשע"ח (ינואר 2018) הוציא את השיר "ואתם רוקדים", מלווה בקליפ צבעוני שצולם בשוק ישראלי ומעורבים בו קטעי אנימציה.
באייר תשע"ח (אפריל 2018) הוציא את השיר "גאולה". המילים הם "אני מאמין באמונה שלמה בביאת המשיח, גאולה" ללחן מקורי של הזמר שלמה כ"ץ.
דדי זוהר
גשר הרכבת מעל נחל יתלה
גשר הרכבת מעל נחל יתלה הוא גשר במסילת ירושלים - גנות.
הגשר, המכונה גשר 8, שאורכו 150 מטרים, עובר מעל נחל יתלה. הוא מתחיל בקצה המערבי של מנהרה 2 המובילה מכיוון עמק איילון ומסתיים בכניסה למנהרה 3. רכבות יכולות לנוע על הגשר במהירות של עד 160 קילומטר לשעה.
בשל הפגיעה האקולוגית והנופית בשמורת הטבע באזור הרי יהודה שבה זורם נחל יתלה, הציעו בשנת 2003 סביבתנים לסלול מנהרה ארוכה מתחת לנחל במקום להעביר גשר מעליו, אך ברכבת ישראל טענו כי הדבר יגרור מסילה תלולה באורח בלתי מעשי. ב-2005 נבדקה שוב האפשרות לחפור מנהרה ארוכה מתחת לנחל, ורכבת ישראל הסכימה כי מדובר בחלופה בת-ביצוע, אך יקרה בכחצי מיליארד ש"ח. כמו כן, העריכו ברכבת כי התכנון מחדש יעכב את מועד סיום העבודות בשנתיים.
בשנת 2008 התעצם הוויכוח בין הארגונים הירוקים לרכבת ישראל, וכל אחד מהצדדים גיבה את החלופה שהציע בחוות דעת של מומחה. פרופסור אלפרד האק, מומחה בינלאומי למנהור, גויס לטובת הגופים הירוקים וקבע כי הפתרון הטוב ביותר לרכבת בירושלים הוא מנהרה ארוכה מתחת לנחל יתלה. מנגד, רכבת ישראל גייסה לטובתה את פרופסור יוסי חצור מאוניברסיטת בן-גוריון, שקבע כי הסלע בתוואי המתוכנן הוא מהסוג הגרוע ביותר, ושההשקעה ההנדסית במנהרה ארוכה תהיה גדולה פי כמה מהתכנון המקורי. מן הצד השני, הגופים הירוקים שללו את טענות חברת הרכבת, ולטענתם הם הפריכו את ההערכות בנוגע לעלות הנוספת של החלופה שהציעו, ובנוגע לכך שהיא תימשך זמן רב יותר.
מינהל התכנון מינה ועדה חיצונית בראשות פרופסור עזרא סדן, שתמליץ על אחת החלופות. פרופסור סדן קבע שחלופת המנהור ישימה ככל הנראה מבחינה הנדסית, אך לחלופה זו אין תכנון הנדסי מוכן, להבדיל מחלופת חברת הרכבת, ולכן חלופה זו כרוכה בחוסר ודאות. פרופסור סדן העדיף את חלופת רכבת ישראל מטעמי לוח הזמנים לביצוע, עלות הביצוע וטעמים אחרים.