שינוי ממשי בפזמונאות הישראלית התרחש עם חדירתה של פזמונאות הרוקנרול האנגלו-אמריקנית. לשון שירי הזמר החדשים הייתה קשובה לעברית המדוברת, ותכניה נלקחו מחיי היום-יום. אחד הסממנים הבולטים של הפזמונאות החדשה היה השימוש בכלי נגינה חשמליים, שהחליפו את האקורדיון. עם זאת, גורם מרכזי וייחודי בפזמונאות העברית הוא יחסה אל השירה הלירית, המתבטא בהשפעה שיש לשירי משוררים על כתיבתם של תמלילנים פופולריים.
היי! בינבה
היי! בִּינְבָּה (ביפנית: へーい！ブンブー, תעתיק: הֶיי! בּוּנְבּוּ) היא סדרת אנימציה יפנית בת 130 פרקים בני 10 דקות כל אחד, אשר הופקה על ידי ניפון אולפני אנימציה לטלוויזיה בין השנים 1985–1986. בישראל הסדרה שודרה בתחילה בטלוויזיה החינוכית הישראלית בדיבוב לעברית בין השנים 1988–1990 ובשידורים חוזרים לאורך השנים. ב-1 במרץ 2009 הסדרה עלתה לשידור בערוץ ג'וניור.
את שיר הפתיחה בעברית ביצעה עליזה אברג'יל.
תקציר העלילה.
הסדרה מתמקדת בבובי, נער צעיר אשר חלם תמיד על מכונית משלו ובבינבה, מכונית צהובה קטנה ומדברת שבקעה מתוך ביצה מוזרה בתוך משחטת רכב. בובי, אשר שומע אותה בוכה, יוצא לעזרתה רגע לפני שהיא נהרסת, ומאז הם נעשים חברים טובים. בינבה, בובי והכלב שלו, פונפון, יוצאים יחדיו למסע הרפתקאות בעולם במטרה למצוא את אמהּ של בינבה. הם נאלצים להתחמק מזעם הרשע שמנסה לתפוס את בינבה בכל הזדמנות.
במהלך המסע הם עוברים הרפתקאות רבות, ועוזרים לאנשים בהם הם נתקלים בדרכם. הם גם נתקלים במכוניות מדברות אחרות עמן בינבה מתחרה, אך בינבה תמיד מנצחת בזכות הכוח והמהירות שהיא מקבלת כאשר היא מריחה פרחים. בסוף הסדרה החבורה מוצאת את אמהּ של בינבה.
השפעות תרבותיות.
בעקבות הפופולריות של הסדרה בישראל, נעשה נפוץ השימוש בכינוי "בימבה" (שיבוש נפוץ ונוח יותר להגייה של "בינבה") בעבור צעצועי פעוטות בצורת מכונית שניתן לשבת עליה.
כמו כן, הכינוי "בימבה" היה נפוץ למכונית מסוג פולקסווגן חיפושית.
בימבה
ג'ידו קרישנמורטי
ג'ידו קרישנמורטי (בטלוגו: జిడ్డు కృష్ణమూర్తి; 11 במאי 1895 – 17 בפברואר 1986) היה פילוסוף ומורה רוחני הודי אשר במשך כששים שנה קיים שיחות בכל רחבי העולם בנושאי מודעות עצמית, טרנספורמציה של המוח, מערכות יחסים, חינוך, יצירת שינוי חברתי, ושלום עולמי.
לאורך כל חייו טען קרישנמורטי שעל כל אחד לקחת לידיו את האחריות לשחרורו המלא מפחדיו ומסבלותיו, והדגיש ששינוי כזה יכול לקרות רק על ידי שחרור האדם מכל סמכות רוחנית, פסיכולוגית או דתית חיצונית, והפיכתו לסמכות בעצמו.
ביוגרפיה.
קרישנמורטי נולד בכפר קטן במדינת אנדרה פרדש שבדרום הודו. בגיל 14, כאשר טייל על שפת הים עם אחיו ניטייה, פגש בכיר בחברה התיאוסופית שיצא מטעם נשיאת התיאוסופיה דאז, אנני בזאנט לחפש את הנביא שיעמוד בראש התנועה ויהיה למורה העולם.
לאחר מספר שנים בודדות בהכשרתו באנגליה העמידו אותו בראש מסדר אשר יוסד במיוחד בשבילו וכונה "מסדר הכוכב מן המזרח" (The Order of the Star from the East).
בגיל 27 החלה להתערער אמונתו בדרך התאוסופית, לאחר שחווה מספר התעוררויות רוחניות. לאחר מותו של אחיו, אליו היה קשור מאוד, הסתגר בחדרו ובכה במשך שלושה ימים ושלושה לילות אשר בסופם יצא והכריז "חלום ישן הגיע לקצו וחלום חדש בא לעולם. חזון חדש הולך ומתהווה ותודעה חדשה הולכת ונפרשת".
בגיל 34 התייצב בפני 3,000 חברי המסדר ובכירים נוספים מהתיאוסופיה ונשא את נאומו המפורסם אשר תוכנו פיזור המסדר וניתוק קשריו עם התיאוסופיה:
בשישים השנים הבאות חילק את זמנו בין אוהיי קליפורניה שם התגורר ובין שיחות בפני מאזינים בכל רחבי העולם בהם הרצה בנושאים מגוונים.
בתי ספר בהשראת רוחו של קרישנמורטי הוקמו בהודו, אנגליה, ארצות הברית וקנדה ומקומות נוספים.
רעיונותיו.
ליבת תורתו של קרישנמורטי נסובה סביב הצהרתו בנאום פירוק המסדר משנת 1929, "האמת היא ארץ חסרת נתיב. אינכם יכולים להתקרב אליה באמצעות שום דרך, שום דת, שום כת. זוהי השקפתי ואני דבק בה ללא סייג".
קרישנמורטי נהג לקיים שיחות עם מדענים, פוליטיקאים, אנשי רוח ופילוסופים, ביניהם דייוויד בוהם, רופרט שלדרייק, ואינדירה גנדי. דמויות רבות, כגון ברוס לי, אלדוס האקסלי ואחרים, הושפעו מרעיונותיו.
ספרים מתורגמים.
מספריו של קרישנמורטי שתורגמו לעברית:
מהנדס
מהנדס הוא אדם העוסק בהנדסה. תפקיד המהנדס הוא ליישם את ההתקדמות המדעית והטכנולוגית שהושגה על ידי אנשי מדע ומחקר. המהנדס בדרך כלל מאפיין את הבעיה שלפתרונה הוא נצרך, כולל הצרכים והמגבלות, ועל סמך הידע והניסיון שלו נותן פתרון תכנוני סביר, אך לאו דווקא אופטימלי, לבעיה זו. התואר מהנדס הוא תואר אקדמי.
בשונה מהחוקר המדעי, המהנדס מתבסס לא רק על ידע מתמטי ומדעי, אלא גם על ידע אמפירי בתחומו, על כללי אצבע ועל פרקטיקות מקובלות, כדי למצוא פתרון שהוא נכון וגם כלכלי. מלבד נכונות הפתרון לבעיה, המהנדס עשוי להתחשב במאפיינים שונים של הפתרון, כגון עלויות ייצור ואחזקה. כך למשל, אם הכימאי ינסה למצוא נוסחה לחומר שייתן תכונות מסוימות, ויסנתז אותו במיליגרמים במעבדה, מהנדס כימיה עשוי לנסות למצוא דרך לייצר כמות גדולה של אותו החומר בצורה כלכלית במפעל.
סוגי ההנדסה.
מהנדסים נחלקים להתמחויות רבות:
הכשרת מהנדסים בישראל.
במדינת ישראל, מהנדס הוא אדם שלמד במוסד אקדמי לתואר ארבע שנתי בהנדסה (BSc), והוסמך כבוגר למדעי ההנדסה באחת הדיסציפלינות המדעיות. בתחומים מסוימים כמו קונסטרוקציה ומעליות, יש גם צורך בבחינות מיוחדות ורישום בפנקס המהנדסים כדי לעבוד בתחום מבחינה חוקית.
המוסד העיקרי, ובמשך שנים רבות היחיד, להכשרת מהנדסים בישראל הוא הטכניון. אליו נוספו, ברבות השנים, פקולטות להנדסה באוניברסיטת תל אביב, האוניברסיטה הפתוחה, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, אוניברסיטת בר-אילן (במקצועות הנדסת חשמל ומחשבים בלבד), האוניברסיטה העברית בירושלים (במקצוע הנדסת מחשבים בלבד), אוניברסיטת אריאל וכן במכללות אקדמיות להנדסה כגון מכללת עזריאלי בירושלים (במקצועות הנדסת תעשייה וניהול, הנדסת חשמל ואלקטרוניקה, הנדסת תוכנה, הנדסת חומרים מתקדמים, הנדסה פרמצבטית, הנדסת מכונות והנדסה אזרחית), אורט בראודה בכרמיאל, אפקה - המכללה האקדמית להנדסה בתל אביב (במקצועות הנדסת תוכנה, חשמל, הנדסת מכנית, תעשייה וניהול, הנדסה רפואית), המכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון (במקצועות הנדסת תעשייה וניהול, הנדסת מכונות, הנדסה כימית, הנדסת חשמל, הנדסת בניין והנדסת תוכנה), המרכז האקדמי לב, המכון הטכנולוגי חולון ובשנקר.
חוק המהנדסים והאדריכלים מייחד את השימוש בתואר "מהנדס" רק למי שרשום בפנקס המהנדסים והאדריכלים, או זכאי להיות רשום בו. לרישום בפנקס זה זכאי מי שסיים לימודים במוסד להשכלה גבוהה באחד מענפי ההנדסה או האדריכלות. כאשר התואר "מהנדס" הוא חלק מתיאור תפקיד, רשאי גם הנדסאי או טכנאי מוסמך, הממלא תפקיד זה, להשתמש בתיאור התפקיד, תוך ציון היותו "הנדסאי" או "טכנאי מוסמך". דוגמה: כרטיס ביקור שעליו נכתב: ישראל ישראלי, הנדסאי, מהנדס ראשי, פיתוח מהיר בע"מ.
אקסון (סיב עצבי)
אַקְסוֹן (Axon; מיוונית: axis (ציר); על פי האקדמיה ללשון העברית: יְצִיאוֹן) הוא סיב עָצָב המשמש כשלוחה של תא העצב.
האקסון הוא האמצעי המרכזי להעברת מידע באמצעות דחף עֲצַבִּי העובר בו. הדחף העצבי המועבר באקסון יכול להשפיע על תא מטרה אחר המקושר אליו בסינפסה.
עצב הוא אגודה אחת או יותר של סיבי עצב, עטופים ברקמת חיבור צפופה, המחברים בין מערכת העצבים המרכזית לאתרים ברחבי גוף האדם.
מבנה האקסון.
האקסון הוא סיב עצב, ומהווה שלוחה ארוכה של תא העצב. שלוחת האקסון עשויה בצורה של מפרקים. חלקו המרכזי הוא גליל הציר, שמכיל מספר רב של סיבים עדינים, שעטוף בבעלי חוליות במיאלין. המיאלין היא רקמה שומנית לבנה העוטפת סיבי-עצב לשם בידודם אשר במוח הם שלוחות של תאי גלייה מסוג אוליגו-דנדרציטים, ואילו במערכת העצבים הפריפריאלית הם גוף תא של תא שוואן.
בקצהו של האקסון הוא מתפצל לענפים רבים, הקרויים טרמינלים. בקצה של כל טרמינל יש "כפתורי טרמינל", שהם נקודות החיבור לנוירונים אחרים - בעיקר לדנדריטים שלהם.
קוטרו של האקסון הוא מיקרוסקופי, וגודלו כמאית מילימטר (10 מיקרון), אך הוא יכול להשתרע לאורך מקרוסקופי, הנראה לעין אדם.
אורך האקסון משתנה מתא לתא. במוח האדם אורכו של האקסון משתרע עד כמה סנטימטרים. בגוף האדם האקסון הארוך ביותר הוא של הנוירון הירכי, אשר מחבר מבסיס עמוד השדרה לבוהן של כל כף רגל. אורכו יכול להגיע ליותר ממטר, ובג'ירפה הוא יכול להגיע למספר מטרים.
מבנה האקסון משפיע על קצב העברת המידע שלו.
מהירות העברת המידע גדלה בהרבה כאשר מדובר באקסונים בעלי מעטפת מיאלינית, וגדלה עוד יותר כאשר האקסון עבה.
לשם השוואה: אקסון עם מעטפת מיאלינית בקוטר 20 מיקרון - 100m/sec, אקסון עם מעטפת מיאלינית בקוטר 3 מיקרון - 48m/sec, אקסון ללא מעטפת מיאלינית - 2m/sec.
תפקיד האקסון.
האקסונים הם קווי התקשורת של מערכת העצבים.
תפקידו של האקסון הוא להעביר מידע מגוף תא העצב לתא אחר. בתוך מערכת העצבים, המידע שעובר דרך האקסון מועבר בין תא עצב אחד לשני, כאשר מבנה הקישורים בין תאי העצב השונים משמש לעיבוד של המידע העצבי. בממשק של מערכת העצבים עם מערכות אחרות, האקסונים מקשרים בין תאי עצב לבין תאי מטרה אחרים. באופן זה, הוראות שיוצאות מהמוח/מחוט השדרה מועברות לסיבי שריר/תאי בלוטה (דרך סיב עצב תנועתי, סיב עצב מוציא) ואותות תחושתיים שמגיעים מאיברי החישה מועברים לתוך המוח/חוט השדרה (דרך סיב עצב תחושתי, סיב עצב מביא).