נולד בשנת תפ"ה, לערך. היה תלמידם של אביו וכן של דודו, רבי אברהם גרשון מקיטוב. קיימת מסורת חב"דית שלפיה, לאחר פטירת הבעל שם טוב בשנת תק"כ, הנהיג את תלמידי אביו לתקופה קצרה, ואז העביר את ההנהגה לתלמידו של אביו, רבי דב בער ממעזריטש.
רבי צבי נישא למלכה, ממנה נולדו לו ילדיו. לאחר פטירת אשתו הראשונה נישא לביילא, בתו של רבי שמואל חסיד מפינסק. אחר נישואיו עבר לגור בפינסק על יד חותנו ופתח שם בית כנסת. נפטר בז' בטבת תק"מ ונקבר בפינסק.
TiK ToK
אייקון פופ
אייקון פופ (מאנגלית: Pop icon) היא הגדרה לידוען, דמות או אובייקט, שניתנת בדרך כלל על ידי התקשורת או הציבור הרחב. אייקון הפופ משפיע רבות על תרבות הפופ.
אדם שנחשב אייקון הפופ מוגדר ככזה עקב הערצת המונים, נשיאת אידיאל מסוים, מראה חיצוני יוצא דופן או התנהגות מיוחדת. אייקוני פופ רבים מתו בגיל צעיר וחלקם נהפכו לאייקונים רק אחרי מותם.
אייקון יכול להיות גם דמות מצוירת, להקה, סרט או אפילו חפץ.
פעמים רבות מעטרת תמונתו או ציורו של אייקון הפופ בגדים וחפצים. כמו כן, אמרות בולטות של אייקון הפופ עשויות להופיע על הדפסים שונים.
The Four Seasons
כריסטופר גורהם
תומאס קלברו
דפנה זוניגה
דן האג (כדורגל)
דן האג (בהולנדית: Alles Door Oefening Den Haag, בקיצור: ADO Den Haag) הוא מועדון כדורגל הולנדי מהעיר האג, המשחק בליגת המשנה ההולנדית. פירוש המילים Alles Door Oefening בהולנדית הוא, הכל באימון. המועדון הוקם ב-1905, ומתחילת דרכו התקשה לבסס את מעמדו כנגד המועדנים היריבים, בעיקר לאור הפופולריות של הקריקט בעיר האג.
תארים.
דן האג זכתה ב-2 אליפויות הולנד בשנים 1942 ו-1943, ובגביע ההולנדי בשנים 1968 ו-1975. הקבוצה הגיעה לגמר הגביע ההולנדי 6 פעמים נוספות.
השלב המתקדם ביותר אליו הצליחה הקבוצה להגיע באירופה הוא רבע גמר גביע המחזיקות ב-1976. בשלב זה הודחה הקבוצה על ידי וסטהאם יונייטד.
אוהדים.
אוהדי דן האג מקיימים קשר חזק עם המועדון הוולשי סוונסי סיטי. אוהדי הקבוצות מניפים לעיתים קרובות את דגלי הקבוצה השנייה ובין הקבוצות מתקיימים בדרך כלל משחקי הכנה לפני פתיחת העונה הרשמית. אוהדי לגיה ורשה, קלאב ברוז' ויובנטוס מקיימים אף הם קשר עם אוהדי הקבוצה.
ניוז אוף דה וורלד
ניוז אוף דה וורלד (אנגלית: News of the World) היה צהובון ארצי שנוסד בשנת 1843 בבריטניה. העיתון נסגר ב-2011 על רקע שערוריית האזנות סתר, והגיליון האחרון שלו הופיע ב-10 ביולי 2011.
היסטוריה.
ניוז אוף דה וורלד יצא לאור לראשונה ב-1 באוקטובר 1843 על ידי ג'ון בראון בל בלונדון. הוא נמכר במחיר הנמוך של שלושה פני ורכש לו קוראים רבים בקרב מעמד הפועלים. כבר בשנת 1912 הגיע העיתון למחזור שנתי של 2 מיליון דולר. תפוצת העיתון גדלה בתחילת 1920 לשלושה מיליון עותקים וב-1939 לארבעה מיליון. הצלחת העיתון הובילה להקמת עיתוני יום ראשון דומים, כמו הדיילי מייל, הדיילי אקספרס והדיילי מירור.
העיתון, שעסק מאז היווסדו בשערוריות ופשעים, הגיע בשנת 1950 למחזור שבועי של תשעה מיליון עותקים והפך לעיתון הנמכר בעולם. איל התקשורת האוסטרלי רופרט מרדוק רכש את העיתון בשנת 1969. העיתון יצא מאז לאור על ידי קבוצת "ניוז גרופ ניוזפייפרס" השייכת ל"ניוז אינטרנשיונל", חברת בת של תאגיד החדשות של רופרט מרדוק, והיה פרסום-אחות לעיתון "סאן" של יום ראשון.
ממוצע המכירות של העיתון עמד על 2.6 מיליון עותקים לשבוע נכון לאפריל 2011. ב-16 בספטמבר 2010 הוכרז כי האתר המקוון של העיתון ימוקם מאחורי Paywall.
אופי העיתון.
העיתון התרכז בסקופים על חייהם של ידוענים וחדשות פופוליסטיות. חיבתו של העיתון לשערוריות מין זיכתה אותו בכינוי "News of the Screws" ו-"Screws of the World". העיתון גם רכש לו מוניטין של חשיפת הסלבריטאים כמשתמשי סמים או פושעים, כשהוא מציב אנשי פנים ועיתונאים בתחפושת כדי לספק וידאו או ראיות תוך צילום האירוע, וכן האזנות סתר בטלפון בחקירות המשטרה. בין היתר, חשף העיתון שהשחיין האמריקני מייקל פלפס עישן סמים; שהנסיך הארי התחפש לחייל נאצי במסיבה; שמשחקי קריקט "נמכרו" ועוד.
פרשת האזנות הסתר.
בעקבות תלונות של הנסיך ויליאם על פרסום מידע פרטי, נפתחה באנגליה חקירה משטרתית ראשונה, שהובילה לגילוי שהעיתון ביצע האזנות סתר לבני המלוכה. החקירה המשטרתית הראשונה הובילה לכתבי אישום והרשעות. בעקבות החשיפה, התפטר עורך העיתון דאז, אנדי קולסון, ב-26 ינואר 2007. מאוחר יותר מונה להיות יועץ תקשורת של ראש הממשלה דייוויד קמרון. קולסון נעצר על ידי המשטרה ב-8 ביולי 2011.
את מקומו ירש קולין מיילר, עורך לשעבר של "סאנדיי מירור" שעבד עד לאחרונה ב"ניו יורק פוסט". עורכים קודמים של העיתון כוללים בין השאר את פירס מורגן ורבקה וייד, שהחליפה את פיל הול בשנת 2000.
במהלך שנת 2011 נפתחה חקירה משטרתית שנייה בקשר להאזנות סתר שבוצעו עבור כתבים בעיתון. ביולי 2011 התברר כי העיתון הזמין כ-4000 האזנות סתר. בין היתר, התברר שחוקר פרטי פרץ לקו הטלפון של נערה בריטית שנחטפה ונרצחה, מילי דאולר, ומחק הודעות מתא הדואר שלה, ובכך שיבש הליכי חקירה של המשטרה וגרם להוריה של הנערה להאמין שהיא עדיין בין החיים. בהמשך התברר שהעיתון הזמין האזנות סתר גם למשפחות של קורבנות הפיגוע ב-7 ביולי 2005 בלונדון, והאזין לשיחות של משפחות של חיילים שנהרגו בפעולות צבאיות בעיראק ובאפגניסטן, ולשורה ארוכה של ידוענים ונבחרי ציבור. פרסום ההאשמות הוביל לתגובה ציבורית קשה ואובדן הכנסות מפרסום, ומספר מפרסמים גדולים השעו את פרסומותיהם בעיתון.
בעקבות השערורייה, הודיע ג'יימס מרדוק, בנו של רופרט מרדוק ב-7 ביולי 2011 כי המהדורה של ה-10 יולי 2011 תהיה המהדורה האחרונה של העיתון. סגירת העיתון התקבלה באנגליה בציניות, ופורשה כניסיון של מרדוק לטהר את שמו, לקראת ההחלטה במכרז אלו פנה, לרכישת ענק התקשורת B-SKY-B. בעקבות המשך הלחצים הפוליטיים והציבוריים, הודיע מרדוק ב-13 ביולי 2011 כי הוא מסיר את הצעתו לרכישת רשת סקיי.
בעקבות הפרשה הודיע ראש הממשלה דייוויד קמרון על הקמת ועדת חקירה בראשות שופט, לבחון את הכשלים בחקירה הראשונה של המשטרה, את שנעשה בעיתון, ואת הקשרים בין הון לשלטון ובעיתונות בפרט. ב-17 ביולי 2011, נעצרה המנכ"לית המתפטרת של ניוז אינטרנשיונל רבקה ברוקס בחשד להאזנות הסתר ולעבירות שחיתות. למחרת נמצאה גופתו של שון הור, לשעבר כתב הצהובון ואחד מחושפי האזנות הסתר. ראש הסקוטלנד יארד פול סטיבנסון התפטר מתפקידו בעקבות הפרשה וספיחיה.
וואשו
וואשו (באנגלית Washoe, ספטמבר 1965 - 30 באוקטובר 2007) הייתה שימפנזה אשר הייתה לחיה הראשונה שתקשרה באמצעות שפת הסימנים, כחלק מניסוי בנושא רכישת שפה אצל בעלי חיים.
וואשו נולדה במערב אפריקה ב-1965, וניצודה על ידי חיל האוויר האמריקאי למטרת ניסויים בתוכנית החלל. היא נקראה "וואשו" על שם מחוז וואשו שבנבדה, המקום שבו גודלה ובו למדה את שפת הסימנים.
בשנת 1967, החלו אלן וביאטריס גרדנר בפרויקט ללימוד שפת הסימנים לוואשו, באוניברסיטת נבדה. ניסיונות קודמים ללמד שימפנזות לחקות שפה אנושית קולית נכשלו. בני הזוג גרדנר האמינו שניסיונות אלו היו פגומים משום ששימפנזות לא מצוידים ביכולת הפיזית להפיק את הצלילים לחיקוי שפה אנושית. הפתרון שלהם היה לאפשר לקופים לתקשר באמצעות מחוות גופניות. במהלך חייה למדה וואשו כ-350 מילים בשפת הסימנים האמריקאית.
מאז 1980 חייתה וואשו באוניברסיטת מרכז וושינגטון וב-30 באוקטובר 2007 מתה וואשו בגיל 42.
תקיעת הכהנים בחצוצרות
תקיעת הכהנים בחצוצרות היא מצוות עשה מהתורה המחייבת את הכהנים בני אהרן לתקוע בחצוצרות הן בעת הקרבת קרבנות והן כתזכורת לזכות בני ישראל בעת מצוקה.
מקור הציווי.
מקור הציווי הוא ספר במדבר, פרשת בהעלותך .
אולם, תרגום ירושלמי מקדים את מקור מצווה זו כבר בימי פטירת יעקב, ומספר בעת פטירתו של יעקב אבינו בארץ מצרים, בנוכחותו של בנו יוסף, הספיד בנו יהודה אודות הכהנים -כנכדי אביו יעקב- העתידים לתקוע בחצוצרות.
זמני התקיעה.
בעת צרה.
תקיעת הכהנים מודגשת בכתוב כמפעיל תזכורת לטובה עבור בני ישראל לפני הקדוש ברוך הוא ועל ידו מפעילים ישועה ממשית.
בשיבת ציון.
גם בימי בניית בית שני מוזכר בספר עזרא מעמד הכהנים לעבודת התקיעה בחצוצרות, ולראשונה הוזכר החצוצרות כמו מין "מלבוש" של הכהנים
פרטי הדינים.
מבנה החצוצרה.
התלמוד מדייק כי החצוצרות של הכהנים צריכות להיעשות מכסף טהור ואף בדיעבד לא ניתן להחליף אותן למתכות אחרות. בכך מובן שסוג החצוצרה שהכהנים השתמשו בה הייתה חצוצרה פשוטה. אולם לעת התקיעה של שנת הקהל, היו הכהנים תוקעים בחצוצרות של זהב.
מספר החצוצרות.
לפי ההלכה אין לפחות משני כוהנים בתקיעה ואין להוסיף על מאה ועשרים כוהנים.
תקיעה בזר.
עם שרוב הדעות סוברות שרק לכהנים ניתן עבודת התקיעה, הרמב"ם כותב כי "בימי המועדות כולם ובראשי חדשים היו הכהנים תוקעים בחצוצרות בשעת הקרבן והלוים אומרין שירה". מכך מסיק בעל ספר החינוך, כי הרמב"ם סבור שבימים אחרים, לפעמים גם הלויים היו תוקעים בחצוצרות במקדש. בתענית, מצווה לכתחילה שיתקעו הכהנים בחצוצרות, אך אם אין כהנים - תוקע גם לוי או ישראל.
תקיעת הכהנים בזמן הזה.
יש פוסקים שתמהו על ביטול מצוות עשה זו של תקיעת הכהנים בחצוצרות לאחר חורבן המקדש. וזו כפי הברייתא שבכל מקום מחוץ למקדש לא תוקעים גם בחצוצרות וגם בשופר בבת אחת. אולם, לדעתו של הרמב"ם מצוות תקיעת חצוצרות בפני עצמן בתענית או עת מצוקה קיימת
יש פוסקים שמציינים כי המצווה של התקיעה בעתי מצוקה ותענית היא בתוקף רק בארץ ישראל ולא בחוצה לארץ