רמת האיום של מנטת הענק על פי הרשימה האדומה של IUCN היא בסכנת הכחדה (Endangered). אוכלוסיית המנטה הגדולה ביותר על פי הידוע לנו כיום נמצאת באזור אקוודור אך מכיוון שזהו מין נודד החולש על אזורים רבים קשה לסווג את הכחדתו לאזור מסוים.
כאמור, האיום העיקרי אשר עלול לגרום להכחדת מנטות הענק הוא ראשית דייג יתר, איום ישיר ברמת הפרט ושנית קצב התרבות נמוך ביותר, השילוב של שני גורמים אלו מייצר מצב בו האוכלוסייה לא מצליחה להתאושש מהפגיעה בה ועל כן הולכת ומצתמצמת (מערבולת ההכחדה). מעבר לכך למנטה מעט מאוד טורפים ולכן הם לא מהווים חלק מהותי מהאיומים. שינוי האקלים עלול באופן עקיף לגרום גם הוא להכחדת המין מכיוון שעלולה להיות לו השפעה קריטית על המערכת האקולוגית וכתוצאה מכך זמינות המזון העיקרי של המנטה, פלנקטון, עלולה להשתנות לרעה.
כ-12 מדינות בעולם הגדירו את מנטת הענק כמין מוגן, כלומר כזה שחל עליו איסור דייג, אך הדבר לא מונע דייג במקומות אחרים בעולם ועל כן מאמץ זו תורם במעט להגנה על אוכלוסיית המנטה, מעבר לכך קיימות תוכניות חינוכיות בנושא וארגונים ועמותות שלקחו על עצמם באופן פרטי את ההגנה על מין זה. באזורים בהם דייג מנטת הענק אסור, היא מהווה מין מטרייה עבור דגים כמו רמורה, אשר נוהגים להיצמד עליה.
מנטה ענקית
תזמורת ירושלים מזרח ומערב
תזמורת ירושלים מזרח ומערב היא תזמורת רב תרבותית, בה חברים משלוש הדתות, מכל רחבי הארץ ומכל המגזרים המרכיבים את החברה הישראלית.
התזמורת היא גוף ייחודי בסצנת המוזיקה העולמית, המשלב איכות אמנותית מוזיקלית ובידור כאג'נדה.
עיבודיה של התזמורת, הנכתבים על ידי מנהלה המוזיקלי, מושתתים על השפה המוזיקלית שפותחה בה לאורך השנים המשלבת ו״מתיכה״ מתודות מוזיקליות ממזרח וממערב לכדי שפה אחידה, קוהרנטית ואורגנית, המפגישה, למשל, מקאמים ומקצבים מארצות ערב והאסלאם עם הרמוניה ואסתטיקה מערביות.
הרכבה הכלי של התזמורת הוא כדלקמן -
כל אלה מאפשרים לבצע חומרים ממזרח בעיבוד מערבי - ולהפך - בצורה שמכבדת את המקור ובמקביל שואפת להעשיר אותו ולעשותו קומוניקטיבי וקליט לאוזניים חדשות, ובכך לחשוף את המוזיקה של כלל התרבויות המתקיימות בעיר ירושלים כבנות בית, לקהלים רחבים ככל הניתן.
בעלי תפקידים ומבנה ארגוני.
מנהלה האומנותי ומנצחה הראשי של התזמורת הוא תום כהן, בוגר האקדמיה למוסיקה בירושלים.
כהן הקים את התזמורת בשנת 2010 - יחד עם מנכ"ל התזמורת לשעבר מר עופר אמסלם - והוא כותב את כל העיבודים המוזיקליים שלה.
כהן נחשב לבעל יכולת ייחודית להעביר את המוזיקה של ארצות ערב וצפון אפריקה לנגנים מרקע קלאסי מערבי - ולהפך. יכולת זו הביאה אותו לנצח על הרכבים שונים ומגוונים - החל בתזמורת הפילהרמונית הישראלית ועד לתזמורת השעבי האלג׳יראית ״אל גוסטו״ - ולהקים תזמורות בפורמט של תזמורתו הירושלמית ברחבי העולם, בהן -  L’Orchestre Symphonique Andalou De Montreal (קנדה), ה-Med Orchestra (בלגיה), ו- Symphoniyat (מרוקו).
התזמורת מונה כ-35 נגניות ונגנים, מכל קשת החברה הישראלית ומטווח גילאים מאוד רחב. אליהם מצטרפים במופעיהם השונים גם מוזיקאים סולנים וסולניות רבים מישראל ומהעולם כולו, כאורחים מיוחדים.
מנכ"ל התזמורת החל משנת 2022 הוא ד״ר אלברט בן שלוש.
יו"ר התזמורת הוא מר יובל רכבי.
פעילות ותוכנית אמנותית.
מאז הקמתה, פועלת התזמורת במתכונת של עונת מנויים שנתית, הכוללת 4 או 5 מופעים. כל אחד מהמופעים יוצא לסיבוב הופעות במשך מספר שבועות רצופים בהיכלי תרבות ברחבי הארץ. עונת המנויים מתאפיינת בשיתופי פעולה מקוריים עם אמנים מצליחים, הנעים סביב קונספטים מוזיקליים שונים, לדוגמה:
מוזיקת שעבי מרוקאית - קונצרט ״אצולה מרוקאית״ עם ריימונד אבקסיס, מייק קרוצ׳י ונטע אלקיים.
פלמנקו - קונצרט ״פלמנקו אנדלוסיה״ עם יהודה שוויקי, יעל הורביץ ולהקת המחול פלמנקו נטורל של שרון שגיא
לאדינו - קונצרט ״אדיו קרידה״ עם יסמין לוי ויחיאל חסון
שאנסון צרפתי - קונצרט ״בון שאנסון״ עם אלה דניאל, דוד ד׳אור ואריאל ברט.
2. מחווה לסגנון בעל אוריינטציה גאוגרפית, למשל -
״אפריקה״ - קונצרט המוקדש למוזיקה ממדבר הסהרה - עם ריף כהן ורביד כחלני
״צלילי הכרם״ - המוזיקה שנותרה בכרם התימנים עם שי צברי ולהקת A-WA
3. מחוות לדמויות מיתולוגיות למשל -
הומאז׳ לאום כלתום - עם נסרין קדרי וזיו יחזקאל
הומאז׳ לסאלים הללי - עם בנג'מין בוזגלו
הומאז׳ לפיירוז - עם מירה עווד, ריהאם חמאדי וגיא מינטוס
הומאז׳ לזוהר ארגוב - עם שרית חדד
4. הצדעה לאמנים פעילים -
קונצרט משותף עם אנריקו מסיאס
קונצרט משותף עם מוריס אל מדיוני
קונצרט משותף עם אישתאר אלבינה
דיוקן אמן / תחנות בזמן - עם אהוד בנאי
5. מחווה לכלי נגינה ספציפי -
הפסנתר והתזמורת - עם עומרי מור, ניזאר אלכאטר וגיא מינטוס
קמאנצ׳לו - עם מאיה בלזיצמן, מארק אליהו, אלעד לוי ומאיו שבירו.
6. יצירה חדשה משותפת -
״שיר אהבה אנדלוסי״ - אלבום ומופע משותף עם דויד ברוזה
״הבית כה רחוק״ - אלבום ומופע משותף עם כנסיית השכל
"הארץ שהבטיחו לי" - מחזה מקורי מאת לוסי איוב
מחוץ לעונת המנויים, מתקיימים מופעים נוספים רבים מדי שנה, באירועי תרבות שונים ופסטיבלים מקומיים ובינלאומיים. כמו כן, מתקיימות סדרות מופעים מיוחדים להיכלים מסוימים, מתוכם ראויה לציון  סדרת "מזרח ומערב באופרה הישראלית", שבה מדי שנה (החל משנת 2017) עולות 4 הפקות מקור חד פעמיות ומיוחדות.
בנוסף למופעים והאמנים שצוינו, לאורך השנים קיימה התזמורת שיתופי פעולה רבים עם אמנים מחו״ל - אלני ויטאלי, דימיטריס באסיס (יוון), מחמט דאש, מחטאפ דמיר, מומין ססלר (טורקיה), רוס דאלי (כרתים), סנאה מרחאטי, דלאל ברנוסי, דלילה מקסוב, פייסל בנהדו, עבדסאלם ספיאני ועוד (מרוקו), מוניר טרודי (תוניס), רוברטו רודריגז (ארה״ב / קובה) אלפונסו סיד (ארה״ב / ספרד) לוס ניניוס דה שרה (צרפת / ספרד), אנריקו מסיאס, אישתאר אלבינה (צרפת) ועוד.
היסטוריה.
תזמורת ירושלים מזרח ומערב היא ממשיכתה של התזמורת האנדלוסית הישראלית שפורקה בשנת 2009. לאחר גלגול נוסף באשקלון, ב-2016 עברה התזמורת לירושלים וביוני 2017 קיבלה את שמה הנוכחי. משכנה של התזמורת ואולם הבית שלה נמצא בתיאטרון ירושלים. התזמורת נתמכת על ידי משרד התרבות והספורט, עיריית ירושלים ופועלת בחסות אקדמית של המכללה האקדמית אשקלון.
לאחר התפרקות התזמורת האנדלוסית הישראלית, שפעלה עד 2009 באשדוד, הורכבה התזמורת מחדש בחודש מרץ 2009 תחת עמותת "קרן אהבת קדומים" בעיר אשקלון עם כ-28 נגנים וכלל העובדים המנהליים שעבדו קודם לכן בתזמורת האנדלוסית הישראלית.
בתחילה נקראה התזמורת "התזמורת האנדלוסית החדשה אשקלון", ולאחר מכן "התזמורת האנדלוסית הים-תיכונית אשקלון". במהלך שנת 2009 ביצעה התזמורת חזרות וקונצרטים ללא שכר ובמקביל פנתה למשרד התרבות והספורט על מנת שזה יכיר בה כממשיכת "התזמורת האנדלוסית הישראלית" אשר פורקה וכך תקבל התזמורת תקציב מהמדינה כפי שקיבלה האנדלוסית.
משרד התרבות והספורט בדק את הבקשה וב-28 בפברואר 2010 פרסם ש"התזמורת האנדלוסית החדשה אשקלון" בניהולו המוזיקלי של תום כהן ובניהולו של עופר אמסלם (מנכ"ל) היא ממשיכת "התזמורת האנדלוסית הישראלית" אשר פורקה, והעניק לה את התקציב לשנת 2009 באופן רטרואקטיבי.
בשנת 2016 עברה התזמורת לעיר ירושלים עקב ירידת התקצוב העירוני באשקלון. כתוצאה מכך שינתה את שמה ל"התזמורת האנדלוסית ירושלים". בחודש יוני 2017 שונה שם התזמורת שוב והפעם ל"תזמורת ירושלים מזרח ומערב", שם המשקף את מגוון הסוגות והסגנונות אותם חוקרת, מחדשת ומבצעת התזמורת מעבר למוזיקה הקלאסית האנדלוסית.
מאגק
סולו גיטרה
סולו גיטרה הוא קטע כלי המנוגן סולו על ידי נגן גיטרה יחיד (לרוב גיטרה חשמלית או גיטרה אקוסטית). הסולו מהווה ביטוי אישי של הנגן, ולרוב מכיל יסוד של וירטואוזיות ואלתור. לעיתים מלווה נגינת הסולו בליווי קצבי של חטיבת קצב (בס, תופים), ללא שירה ולעיתים ללא ליווי כלל. סולו הגיטרה הוא מאפיין מרכזי של שיר רוק ורוק כבד ומופיע גם בבלוז, בג'אז ובפופ.
מיקום הסולו.
בדרך כלל מופיע סולו בשיר רוק לאחר מחזור אחד או שניים של בית ופזמון חוזר (כלומר, לרוב בין הפזמון השני לבית השלישי) ומהווה פריצה ברגע שיא של היצירה. במהלך הסולו מתרחק הנגן מהמבנה המלודי, אך שב אליו בסופו של דבר לקראת סיום השיר, שלרוב ממשיך לעוד בית ופזמון חוזר.
קיימים שירים שסולו הגיטרה בהם מוביל לסופם, כך למשל Bohemian Rhapsody של להקת קווין, המסתיים בסולו של בריאן מיי, Comfortably Numb של פינק פלויד (סולן: דייוויד גילמור), Hotel California של להקת האיגלס, Wind Of Change של הסקורפיונז (סולן: קלאוס מיינה) ועוד.
קיימים שירים הנפתחים בסולו גיטרה כגון Johnny B. Goode של צ'אק ברי, Since I've Been Loving You של לד זפלין (סולן: ג'ימי פייג') ועוד.
התפתחות.