ביקורת עלתה כלפי אתאיסטים מסוימים על סטנדרט כפול כביכול בהתמודדות עם השאלה מדוע בכלל קיימת מציאות, כאשר מצד אחד אלה טוענים לחוסר ידיעה ומצד שני, טעונים שההסבר חייב להיות פיזיקלי ואבולוציוני.
ביקורת פנים אתאיסטית.
קיימת ביקורת מצד יחידים וקבוצות באתאיזם על שימושים שונים של יחידים וקבוצות אחרים במונח "אתאיזם" וכן ביקורת של יחידים וקבוצות כאלה על התנהלות התנועה בכללותה.
האתאיסטים החלשים על החזקים.
בשנות האלפיים, רוב האתאיסטים משתייכים לזרם פנים-אתאיסטי, המשלב כביכול אתאיזם עם אגנוסטיות ונקרא אתאיזם אגנוסטי. זרם זה מבקר זרם אחר של האתאיזם - אתאיזם חזק לפיו אין טעם באגנוסטיות ויש להאמין כי ישויות אלוהיות אינן קיימות. האתאיסטים האגנוסטים טוענים בדרך כלל כי האתאיזם החזק משולל בסיס אפיסטמולוגי ולכן יש לדחותו ולהעדיף את האתאיזם האגנוסטי שאינו דוגמטי.
הגדרת האתאיזם.
המדען והפילוסוף קרל סייגן אשר הוחשב לא אחת כאתאיסט, ביקר את האתאיזם תוך שהוא מגדיר אותו כשונה מאגנוסטיות באופן בלתי מתפשר. לטענתו "אתאיסט צריך לדעת הרבה יותר ממה שאני יודע. אתאיסט הוא אדם שיודע שאלוהים לא קיים. בהגדרות מסוימות אתאיזם הוא נורא טיפשי". בתשובה לשאלה על דעותיו התאולוגיות ענה "אני אגנוסטי". דעותיו פורשו לעיתים כצורה של פאנתאיזם, והן הושוו לדעותיהם של איינשטיין ושל שפינוזה. מסיבות אלה ואחרות יש המחשיבים אותו לאתאיסט ויש שלא, בהתאם להגדרות שבהן נעשה שימוש.
ביקורת על האנטי תאיזם.
הסופר האתאיסט אלן דה בוטון מגנה את האתאיזם האנטיתאיסטי ומציגו כמונע מהאדם לגדול מבחינה מוסרית, אתית, חברתית, או "רוחנית". הוא גורס כי הגישה האנטיתאיסטית אשר לטענתו רווחת באתאיזם, מונעת מהאתאיסט לברור באופן רציונלי את הטוב והמועיל בדתות מסוימות. בוטון מדגיש את הצורך באיכויות טרנסצנדנטליות, בריטואל, וב"חיבור אנושי", הקשורים לרוב בדתות, וקורא לאתאיסט המודרני לא לזלזל בערכים אלה ואף לברור ולאמץ אותם. בוטון מכנה השקפתו "אתאיזם 2.0".
סוגיות נוספות.
חברי תנועת האתאיסטים בעד חיים (Pro life atheists) המתנגדים להפלות, טענו לא אחת לחוסר פתיחות עבור רעיונותיהם בתנועה האתאיסטית הכללית.
לקריאה נוספת.
נכון לשנת 2017 ספרות עברית העוסקת בביקורת האתאיזם היא מעטה ביותר וכתובה בעיקר מנקודת מבט דתית תאיסטית, להבדיל מנקודת מבט פילוסופית נונתאיסטית או תאיסטית אחרת. הספרות הביקורתית הפילוסופית הנונתאיסטית או האחרת זמינה בעיקר באנגלית. נפוצים גם בשפות סלאביות ובאנגלית, כתביהם של סופרים יוצאי הגוש הקומוניסטי, המבקרים במידה רבה את האתאיזם המדיני בו נקטו המשטר הסוציאליסטי בברית המועצות ומדינות שהלכו בעקבותיו.
ביקורת הדת
שירתה של ברנדט
זונדאפ
השינויים העיקריים במהלך האבולוציה
התמורות המרכזיות באבולוציה (באנגלית: The Major Transitions in Evolution) הוא ספר שנכתב על ידי ג'ון מיינרד סמית ואורס סטמארי (הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, 1995).בספר הציגו החוקרים את הטענה כי המורכבות ביולוגית משקפת שמונה תמורות אבולוציוניוניות מרכזיות, שכל אחת מהן כוללת דרכים חדשות של אריזה והעברת
מידע בין דורות, וכי תמורות אלו איפשרו את העלייה במורכבות הביולוגית.
בעת פרסום הספר, אגברט ג'יילס לי, סוקר של כתב העת המדעי אבולוציה, טען כי "זה אולי הספר החשוב ביותר על האבולוציה מאז פישר (1930) The Geetical Theory of Natural Selection".
מיינרד סמית וסטמארי זיהו מספר מאפיינים שכיחים במעברים אבולוציוניים:
לדברי המחברים, קהל היעד של ספר זה היה מכוון לביולוגים מקצועיים והניח שלקורא ידע מוקדם בנושא. בנוסף פרסמו מצגת של הרעיונות בספר לציבור הרחב תחת הכותרת "מקור החיים — מלידת החיים עד למקורותיה של השפה".
ליבאיה
ליבאיה (באכדית: 𒉌𒁀𒅀𒀀) היה מלך אשור בשנים 1690–1674 לפנה"ס. הוא ירש את אביו, בל-באני והיה חלק משושלת אדאסי שנקראה על שם סבו, המלך אדאסי אשר עלה לשלטון לאחר גירוש הבבלים והאמורים מאשור.
בתקופתו שררו שקט וביטחון בממלכה. מעבר לכך, לא ידוע כמעט דבר..
איפטר-סין
איפטר-סין היה מלכה של אשור משושלת אדאסי. לפי רשימת המלכים האשורית הוא היה מלכה ה-51 של הממלכה. הוא שלט במשך 12 שנים במהלך המאה ה-17 לפנה"ס. איפטר-סין היה בנו של שארמה-אדד הראשון, נכדו של ליבאיה ונינו של אדאסי אשר על שמו נקראה השושלת.
שבט ההאמר
אסא קיסר
אסא קיסר (נולד ב-1 בספטמבר 1973) הוא מרצה ישראלי בנושא יהדות וטבעונות.
קורות חיים.
קיסר נולד למשפחת דתית לאומית מיוצאי תימן. את שירות החובה שלו בצה"ל עשה כמשגיח כשרות ולאחר מכן למד בישיבת בני עקיבא גבעת שמואל. במקצועו הוא סופר סת"ם.
לדבריו, כבר בילדותו הנהיג אביו בביתם תזונה צמחונית, כי ראה בהיתר אכילת הבשר לאחר המבול היתר בזוי. הוריו נהגו להתאים היבטים שונים של המסורת היהודית לשולחן הצמחוני, קיסר מספר שהם נהגו להחליף את המילים בפיוט "מה ידידות" המושר בליל שבת, ובמקום "מבעוד יום מוכנים תרנגולים מפוטמים" הם שרו "מבעוד יום מוכנות הביצים שבחמין". צמחונות הייתה חריגה בנוף ילדותו, והוא מספר שבבית הכנסת היו מקניטים את אביו על כך. בבגרותו עבר קיסר מצמחונות לטבעונות לאחר שהתוודע לצער שחווים בעלי החיים בתעשיית החלב והביצים.
קיסר אב לארבעה. גר בפתח תקווה.
פעילות הסברה.
קיסר מעביר הרצאות לפני קהל דתי וחילוני. סרטון על אודותיו שעלה לאתר יוטיוב בחודש מרץ 2018 הגיע לכשני מיליון צפיות.
הספר "ולפני עיוור השלם".
בשנת 2018 יצא ספרו בן מאת העמודים "ולפני עיוור השלם". הספר, שמופץ חינם בישיבות, כולל הרחבה ותיקונים של קונטרס קודם מ-2015, שכלל 53 עמודים ונקרא "וְלִפְנֵי עִוֵּר". מהדורה זו הודפסה בעשרות אלפי עותקים, והופצה גם היא חינם.
בספר מובאים מקורות מדברי חז"ל ופוסקי הלכה הסוברים שאיסור צער בעלי חיים הוא ציווי מדאורייתא. קיסר כותב שהאיסור אינו נשמר בתעשיית בעלי החיים בת ימינו, ומתאר פרקטיקות בתעשייה זו כגון הפרדת עגל מאמו, גריסת אפרוחים והשחיטה התעשייתית. לאור זאת טוען קיסר טוען שאילו הייתה היום סנהדרין היא הייתה אוסרת מזון מהחי באיסור הנאה. באין סנהדרין קיסר מסתמך על ציווי אחר מן התורה, לפני עיוור לא תיתן מכשול, שלפיו מוטלת חובה על האדם שלא לגרום לאחרים לחטוא. קניית מוצרים מהחי אסורה לדעת קיסר משום שהיא גורמת ליצרנים להמשיך לעבור על איסור צער בעלי חיים. בנוסף ניתן בספר הסברו של קיסר לסיבת הקורבנות, למקור הביטוי "אין שמחה אלא בבשר", ולתכליתם של בעלי החיים לפי היהדות.
ביקורות והסכמות.
הספר קיבל הסכמות ודברי שבח מהרב משה צוריאל,הרב דניאל שפרבר, הרב דוד רוזן, הרב נתן לופס קרדוזו והרב בניהו ברונר. גם נשיא מדינת ישראל, ראובן ריבלין, שיבח את פועלו של קיסר ואת הקונטרס.
מאידך גיסא, הרב פרופסור ארי צבי זיבוטפסקי ויוסף זיבוטפסקי פרסמו במקור ראשון ביקורת על המהדורה הראשונה ("ולפני עיוור") שבה טענו שמבט כולל על הספרות התורנית מעלה תמונה אחרת לחלוטין מזו של קיסר, וכן שכמה מהמקורות שהביא קיסר הוצאו מהקשרם. עוד טענו שלא בכל התעשייה ישנו צער בעלי חיים. לביקורת צורפה תגובה של קיסר.
בשנת ה'תשס"ח 2008, בוויכוח עם חבר הכנסת דאז יהודה גליק פעיל העלייה להר הבית וחידוש עבודת הקרבנות, שלח קיסר את טענותיו, באמצעות עו"ד ראובן לדיאנסקי, מנכ"ל תנו לחיות לחיות. גליק הגיב בדף הפייסבוק שקיסר מטעה את הציבור בכך שאכן יש מצוות רבות ומרכזיות שאין לעשותם אלא אם משתמשים במוצרים מבהמות, כמו תפילין, מזוזות וכתיבת ספרי תורה, שאין לעשותן בלי עור של בהמה, ושקרבן הפסח נוסף על היותו מצווה שאסור לחדול ממנה, ישמש להאכלת אנשים (נזקקים) שיאכלו ממילא בשר בהמה שהייתה נשחטת למטרת אכילה. תגובה מפורטת למכתב פרסם באתר ויי נט של ידיעות אחרונות.
בזאיה
בזאיה היה מלך אשור מהשושלת האדאסית. לפי רשימת המלכים האשורית הוא היה מלכה ה-52 של אשור. הוא שלט במשך 28 שנים  (1622-1649 לפנה"ס). הוא החליף את איפטר-סין, מלכה הקודם של אשור. בזאיה לא השאיר אחריו שום כתובות.
לוליה (מלך אשורי)
לוליה היה מלכה ה-53 של אשור לפי רשימת המלכים האשורית. שלטונו של לוליה נמשך 6 שנים (1616 - 1621 לפנה"ס). הוא החליף את בזאיה והוחלף על ידי שו-נינואה. לוליה לא היה שייך לשושלת האדאסית, לאחר מותו תפס את השלטון שו נינואה והשושלת האדאסית חזרה לשלוט באשור.
מוסלמים סונים
חיל האוויר השלישי של ארצות הברית
חיל האוויר השלישי של ארצות הברית (באנגלית: Third Air Force) הוא כוח אווירי המשתייך לכוחות האוויר של ארצות הברית באירופה ובאפריקה. משימתו של חיל האוויר השלישי היא הכנת הכוח האווירי וניהול מבצעים בזירת אירופה, אפריקה והמזרח התיכון,
במסגרת פיקוד אירופה ופיקוד אפריקה.
מפקדתו ממוקמת בבסיס רמשטיין שבגרמניה והוא פרוס גם בבסיסים נוספים באנגליה, איטליה, טורקיה, ספרד, הונגריה, האיים האזוריים, הולנד, נורווגיה, ג'יבוטי ועוד.
היסטוריה.
ב-19 באוקטובר 1940 הוקם מחוז האוויר דרום-מזרח ארצות הברית במסגרת הגיס האווירי של צבא ארצות הברית והופעל ב-18 בדצמבר 1940. ב-9 באפריל 1941 קיבל את השם חיל האוויר השלישי. משימת החיל הייתה הגנה על אזור החוף. עם כניסת ארצות הברית למלחמת העולם השנייה קיבל החיל גם משימה לאמן צוותי אוויר ובמהלכה אימן 18,894 קצינים ו-168,733 חיילים. כמו כן השתתף החיל בפעילות לוחמה נגד צוללות. ב-1 בנובמבר 1946 פורק החיל.