בִּגְלַל (ISSN 2409-9341) הוא רבעון ישראלי לספרות עם דגש מיוחד על שירה. בין 2012 ל-2016 יצאו לאור 17 גיליונות של כתב-העת. עם כותבי "בגלל" נמנים כ-300 יוצרים, ביניהם גם כותבים ידועים וותיקים בסצנה הספרותית - וגם כאלה ש"בגלל" הוא מקום פרסומם הראשון. עורכיו מפיקים את כתב-העת בהתנדבות ובנוסף למכירתו בדפוס, כל גיליון מופץ בחינם למנויים בדואר האלקטרוני ובהמשך גם כקובץ PDF להורדה באתר. כתב-העת מצטיין בחלק הרב יחסית שתופסת בו שירה בעלת חרוז ומשקל (לצד מבנים לא-צורניים), וכן בשילוב יצירות רבות של אמנות חזותית הקשורות קשר נושאי ליצירות הכתובות. משוררים ומבקרים בולטים רבים מייחסים ל"בגלל" חשיבות רבה וייחודית בתרבות הישראלית העכשווית. עורכי כתב-העת הם: אלי בר-יהלום, דיה, ציפי הראל ויוסי רוז'נקו. ד"ר נורית צדרבוים היא אוצרת התערוכות באתר כתב-העת.
"בִּגְלַל" הוא גם שמה של חבורה ספרותית שעיקר פעילותה הוא בהוצאת כתב-העת "בגלל" ועריכת אירועים ספרותיים המוקדשים לו.
אידאולוגיה.
בגיליון הבכורה כותבים העורכים:
על פי הערכת המבקר צור ארליך, הסיבה להקמת "בגלל" היא , וכתוצאה מכך,
בכל גיליונות כתב-העת יש ייצוג נרחב לשירה שיש בה גם אסתטיקה צורנית, לרבות חריזה ומשקל – אך גם לשירה הנכתבת בסגנון חופשי ללא סממנים צורניים: לדברי העורכים, האיכות היא הדבר היחיד שקובע.. העורכים כותבים גם:
המערכת מסתייגת מכל ניסיון לחלק את הספרות העברית על פי מוצא עדתי: .
אלי בר-יהלום, ממייסדי "בגלל" ועורכיו, כותב שעוד בשלב שדובר רק על חבורה ספרותית ולא על כתב-עת,
תוכן.
כל גיליון (החל מהשלישי ואילך) מוקדש לנושא מאגד, שמיועד, לדברי העורכים, לא להגביל את היוצרים, אלא להוסיף השראה. כך, גיליון מס' 4 הוקדש ל"אור וצל", גיליון מס' 8 ל"חלום ופנטסיה" וגיליון מס' 11 ל"מזרח ומערב". בדרך כלל גיליון אחד מכיל כ-160 עמודים.
בשונה מכתבי-עת רבים, החומר ב"בגלל" מרוכז במדורים על-פי סוגה. כל גיליון נפתח בהצגת משתתפיו. לאחר מכן - המדור המרכזי, המוקדש לשירה לירית, לאחריו - דבר המערכת, המכיל אמירה פילוסופית-אקטואלית. בהמשך הגיליון - מדור פואמות, מדור ילדים ("בגלול"), מדור פרוזה, תרגומים, מאמרים ולבסוף מדור המוקדש לשירה קלה או אירונית.
בחלק מהגיליונות ניתן למצוא גם מדור סאטירה אקטואלית, מדור תחרויות כתיבה ומדור זיכרון המוקדש למשוררים שנפטרו.
כמעט בכל העמודים משולבות יצירות אמנות חזותית המתאימות תמטית לטקסט.
חבורת היוצרים שהתגבשה סביב "בגלל" מונה כ-300 משוררים, סופרים, מתרגמים ואמנים חזותיים. ביניהם גם יוצרים צעירים (לרבות כאלה שטרם מלאו להם עשרים) ובני דור-הביניים, וגם בני הדור הוותיק (אנדד אלדן, יוסי גמזו, נורית יובל, דודי בן-עמי, אלכסנדר רדובסקי ואחרים).
ארבעת העורכים דנים יחדיו בכל יצירה ויצירה ומרבים לעבוד עם הכותבים באופן אישי באמצעות דואל כדי לשפר את איכות היצירות שהוחלט לפרסמן.
היסטוריה.
"בגלל" קם בעקבות הדיון הראשוני בכנסת בהצעת "חוק השירה" ב-9 במאי 2012, שבו נכחו בין השאר יוסי רוז'נקו ואלי בר-יהלום. דיון בפייסבוק ב-16 במאי הביא לגיבוש קבוצת משוררים שהכריזה על כוונתה לייסד חבורה ספרותית. יוסי רוז'נקו הציע את השם "בגלל" ובהמשך עיצב את הלוגו שבו אחת מאותיות ה-ל' הפוכה. דיה כינסה את הפגישה הראשונה ב-3 ביוני, שבה הוחלט להוציא לאור כתב-עת, שעורכיו יהיו בר-יהלום, רוז'נקו, דיה ומיכאל 'טלאש' פרלמוטר.
בימים שלאחר הפגישה הראשונה הצטרפו לחבורה כותבים ותיקים וחדשים, בהם גמזו, אלדן ורדובסקי. אלי בר-יהלום חיבר את שיר הנושא המופיע בעמוד השני של כל הגיליונות:
הגיליון הראשון ראה אור ב-14 ביולי 2012, וזמן קצר לאחר מכן התקיים ערב השקה בבית הסופר בתל אביב, שהביא ל"בגלל" כותבים חדשים רבים. באותו הזמן הצטרפו לצוות "בגלל" ציפי הראל וד"ר נורית צדרבוים - הראשונה כעורכת האתר ומעצבת התערוכות החזותיות, והשנייה - כאוצרת התערוכות. החל מגיליון מס' 10 הראל הצטרפה גם למערכת כתב-העת עצמו - במקום פרלמוטר, שנשאר חבר קבוע בחבורת "בגלל" ושיריו ממשיכים להופיע בגיליונות.
פעילויות נוספות של חבורת "בגלל".
מדי גיליון עולה לאוויר באתר האינטרנט תערוכה חזותית של אמנות עכשווית המוקדשת לנושא הגיליון. אוצרת התערוכות היא ד"ר נורית צדרבוים, ומשתתפים בה אמנים ידועים שיצירותיהם מוצגות בתערוכות לא-וירטואליות בישראל ומחוצה לה. מאמר האוצרת המוקדש לתערוכה מופיע גם בגיליון. מבחר היצירות הכלולות בתערוכה שונה ממבחר היצירות המודפסות בגיליון - אם כי ישנה חפיפה מסוימת. הקטגוריה שבה מוצגות כל התערוכות בדרך קבע נקראת 'בגללריה'.
מפעם לפעם עורכת החבורה תחרויות שירה, שהמנצחים בה נקבעים על ידי חבר שופטים חיצוני בשילוב עם הצבעות הקוראים באינטרנט. בין השופטים כיהנו כבר יורם טהרלב, מאיר עוזיאל, דודו ברק, סיון בסקין, משה מנשהוף, רון כתרי, ד"ר תמר עילם גינדין, ורד טוכטרמן ואחרים. השירים שזכו בתחרות מתפרסמים בכתב-העת במדור מיוחד. התחרות השישית שנערכה באוקטובר-נובמבר 2015 הוכרזה כ"תחרות בשיתוף אגודת הסופרים העברים" ומהלכה ותוצאותיה פורסמו גם באתר אגודת הסופרים ובדף הפייסבוק שלה.
מעת לעת עורכת החבורה ערבי-שירה שאליהם נאספים כותבים וחובבי שירה מכל רחבי הארץ.
תגובות.
מאז הקמתו משך "בגלל" את תשומת לבם של כותבים ומבקרים רבים. ד"ר חוה-ברכה קורזקובה מגדירה את "בגלל" כ. יהודית מליק שירן מתארת אותו כ וכ. פרופ' לב חקק מציין:
גם עיתונאים מחוץ לעולם הספרותי הסגור קיבלו את "בגלל" כמקור שירה איכותית ומהנה:
טענה שהועלתה כנגד "בגלל" היא איכות היצירות החזותיות (ציור וצילום), שתוארו כ; עם זאת, רבים אחרים מתארים את העיצוב הגרפי של "בגלל" כ או כבעל .
ביקורת נוספת שהעלה צור ארליך התייחסה ל בגיליונות הראשונים; אבל ארליך עצמו מדגיש שגם לדעתו תופעה זו חלפה, ו
יוסי גמזו קרא ל"בגלל" ולחברי החבורה .
יאיר בן-חור
יאיר בן־חור (נולד ב־9 בספטמבר 1975) הוא משורר, עורך ספרות, עורך לשון, נקדן ועורך שירה. פרסם ארבעה ספרי שירה פרי עטו וספר מאמרים, וערך וניקד מאות ספרים אחרים. לימד כתיבה אקדמית בקריה האקדמית אונו.
ביוגרפיה.
בן־חור נולד בירושלים ומתגורר בה. בוגר בית הספר התיכון מכללת אורט בירושלים. בשנת 1995 החל ללמוד באוניברסיטה העברית בירושלים, ובשנת 1999 סיים לימודי תואר ראשון בלשון עברית ובספרות עברית עם תעודת הוראה בלשון. בשנת 2000 זכה בפרס על שם יחזקאל קוטשר על הישגיו בלימודי התואר השני בלשון במסגרת קורס בהדרכתו של הפרופ' משה בר-אשר. בשנת 2004 סיים את לימודי התואר השני בלשון עברית באוניברסיטה העברית.
הוא החל את דרכו בעבודה כמורה ללשון לבגרות בבתי ספר, שם לימד לפי ספר שכתב. במהלך השנים שימש עוזר מחקר של הפרופ' אהרן ממן במפעל מסורות העדות באוניברסיטה העברית, עבד במאגר המונחים של האקדמיה ללשון העברית, והיה מגיה בירחון "ארץ אחרת".
בשנים 2004–2005 השתתף בקורס קריינות באולפני גבע ובקורס כתבי טלוויזיה באולפני חדשות 10. לאחר מכן שידר במשך שש שנים ברדיו החינוכי־קהילתי של קול ישראל. באותן שנים למד בסדנת משחק בהנחייתו של השחקן אסי שמעוני, בנו של שדרן הרדיו ומנחה הטלוויזיה יצחק שמעוני וממקימי תיאטרון פסיק הירושלמי.
עבודתו.
בן־חור החל לכתוב שירים בגיל 12 – שירו "החלונות הנמוכים" פורסם באנתולוגיה "התנגדות" בעריכת המשוררת ללי ציפי מיכאלי, אנתולוגיה שהוא ניקד. שישה שירים מפרי עטו פורסמו במיזם "פסיפס יוצרים", ספר שירים שיצא לאור מתוך קבוצות שירה בפייסבוק. את הספר ניקד בן־חור. שירים נוספים מפרי עטו התפרסמו בעיתון "ישראל היום" ובאתרי שירה שונים במרשתת.
ספר שיריו הראשון, "שיר השירים אשר ליאיר", יצא לאור בשנת 1993 בהוצאת "סער" בהנהלת חנוך סער. ספרו השני, "תחילת הזריעה", יצא לאור בשנת 2013 בהוצאת "פיוטית" של שושנה ויג. ספרו השלישי, "העשב נרדם בשדות", יצא לאור בשנת 2015 בהוצאת "פיוטית" של שושנה ויג. הספר יצא לאור בתמיכת קרן אקו"ם לעידוד יוצרים ויצירה ישראלית. בשנת 2017 הוציא לאור את הספר "החיים כבחירה – המדריך המקוצר לשקט נפשי" בהוצאת "אוריון". הספר יצא לאור בעקבות התאבדותם של אחיו ואחיינו, חיים ורון בן־חור ביולי 2016. בשנת 2019 הוציא לאור את ספר השירה הרביעי שלו, "מילה שלי" בהוצאת אוריון.
בשנים 2013–2016 ערך וניקד את "ספר היצירות של ילדי ישראל" מייסודה של הסופרת ריקה ברקוביץ במסגרת תחרות הכתיבה הארצית לילדים. לאחר מותה של ברקוביץ' עברה התחרות לניהולו של הסופר אלירן דיין, ובן-חור ממשיך לערוך ולנקד את ספר היצירות במסגרת זו. בשנים 2012–2014 שימש העורך הראשי של כתב העת "עבריתון".
החל בשנת 2015 הוא העורך הראשי של "מוטיב", כתב עת בנושא שירה וספרות עברית שייסד הסופר אלירן דיין. החל בשנת 2015 הוא מנקד באתר השירה והסיפור הקצר "ליריקה", בעריכת ענת קוריאל ורונית ליברמנש. החל בשנת 2017 הוא עורך הבית של הוצאת "מוטיב ספרים".
הוא עורך ספרים גם להוצאות לאור נוספות (למשל הוצאת אוריון, ספרי ניב וספרים של עמית נגלר בהוצאת מוסקט).
דוק בראון
ד"ר אמט לת'רופ "דוק" בראון (באנגלית: Emmett Lathrop "Doc" Brown, Ph.D.) הוא דמות בדיונית בטרילוגיית סרטי "בחזרה לעתיד". את הדמות גילם השחקן כריסטופר לויד.
דוק הפך מכונית ספורט מדגם דלוריאן DMC-12 למכונת זמן. מראהו והתנהגותו תואמים לטיפוס "הפרופסור המפוזר".
בשנת 2008, ד"ר אמט בראון נבחר על ידי המגזין אמפייר במקום 76 ברשימת דמויות הקולנוע האהובות ביותר.
ד&quot;ר אמט בראון
דוקטור אמט בראון
ד&quot;ר אמט ל. בראון
אמט בראון