היא הייתה נציגת גרמניה במיס אירופה 1950.
ב-1952 נסעה לארצות הברית בתפקיד "שגרירת האופנה הגרמנית", מגזין לייף פרסם מאמר בן שלושה עמודים אודותיה, היא גם הוחתמה בסוכנות דוגמנות בניו יורק.
היא נשארה בארצות הברית תקופה מסוימת שם גם החלה לעסוק בעיצוב אופנה.
ב-1967 ייסדה בית ספר לדוגמנות בברלין שהיא עמדה בראשו במשך שנים.
ב-13 בינואר 2002 הלכה לעולמה. שנה לאחר מותה, פורסמה האוטוביוגרפיה שלה "Ein Nerz und eine Krone".
יחסי ירדן-ערב הסעודית
Bury a Friend
Bury a Friend הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית בילי אייליש, ומופיע באלבום הבכורה שלה, . השיר יצא לאור ב-30 בינואר 2019, על ידי חברות התקליטים דארק-רום רקורדס ואינטרסקופ רקורדס, כסינגל השלישי מתוך האלבום.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום השישי במצעד הסינגלים הבריטי.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי בילי אייליש עצמה, ואחיה פיניאס או'קונל שגם הפיק אותו. השיר בדומה לשאר שירי האלבום , הוא שיר בסגנון האלקטרוני, המשלב בתוכו גם את סגנון האינדסטריאל.
כמו כן, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, בסמוך לצאת האלבום.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של בילי אייליש ב-30 בינואר 2019. את הקליפ ביים מיכאל צ'אבס והוא צולם ביממה אחת. בתחילת הקליפ, ניתן לראות בן אדם ישן במיטתו ולאחר מכן הוא מתעורר בבהלה בעקבות סיוט שחלם. הוא בוים על ידי מייקל צ'אבס.
נכון לנובמבר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-280 מיליון צפיות.
הרב רובין
יחסי ישראל-מצרים
סגנונות כתיבה
גדר הגבול ישראל-מצרים
עמק מוצא
עמק מוצא הוא עמק שבו נמצא אחד מיובליו של נחל שורק היורד מכיוון מוצא, ליד הכפר הנטוש קאלוניה ועד לסכר בית זית בירושלים. בעמק עובר שביל ירושלים והוא כלול בשטח פארק ירושלים.
כללי.
עמק מוצא הוא אזור הנמצא במרכז סערה ציבורית ומחלוקת כאשר מצד אחד עומדים תושבי האזור ו"גופים ירוקים" ובראשם החברה להגנת הטבע ומהצד השני גופי תכנון מוניציפליים וארציים, הקרן הקיימת לישראל, עיריית ירושלים והרשות לפיתוח ירושלים. עמק מוצא מרכז בתוכו מאפיינים טיפוסיים לנוף הצומח והחי המקומי. בעמק מצויים שני מעיינות שכבה (עין מוצא ועין ארזה), חורשות ויערות אורן ירושלים וברוש, בוסתנים, שרידי חקלאות עתיקה ושרידי חקלאות בת ימינו.
נוף, חי וצומח.
עמק מוצא ושוליו הם חלק ממסדרון אקולוגי חשוב ובו ריכוז גדול של בעלי חיים שברחו מאימת הזחילה האורבאנית של העיר ירושלים אל תוך שטחי המחיה שלהן. לעמק חשיבות מיוחדת כשמורה של נוף הרי יהודה שלא זוהמו על ידי הבניה של ירושלים והן כשער הכניסה ומבוא חזותי לעיר ממערב. פנים אלו והמערכת האקולוגית הענפה הפכו את העמק ליעד פופולרי למטיילים וחובבי טבע מירושלים והארץ כולה.
בעמק חבויים מעיינות, מטעים, בוסתנים וכרמי זיתים. בעמק מתקיימת להקה גדולה יחסית של מספר עשרות פרטים של צבי ארץ ישראלי, תת-מין של המין צבי מצוי - אחד מסמליה של ארץ ישראל. כן נצפו בעמק שועל מצוי, תן מצוי, דלק סלעים, דרבן מצוי, וכן אוכלוסייה מגוונת של זוחלים, אוכלוסייה גדולה של עטלפים, עופות דורסים כדוגמת אוח מצוי ועקב עיטי, חיוויאי, בז מצוי, נץ מצוי וינשוף עצים מקננים בעמק בצד ציפורי שיר ובהן צוקית בודדת, דוחל שחור גרון וסנונית מערות.
נוף הצומח של העמק אופייני לבתה ים תיכונית, עצי פרי מבוסתנים, מטעים שחלקם גדלים פרא ופריחה מגוונת.
פיתוח ושימור.
עמק מוצא נמצא במוקד מספר תוכניות פיתוח של כבישים ותשתיות. מערכת הכוללת שני כבישים ראשיים המתפצלים מכביש תל אביב-ירושלים (כביש 1) במחלף מוצא - כביש הטבעת המערבית וכביש 16. בנוסף, מערכות תשתית המבוצעות בעמק הן קו מים ראשי נוסף לירושלים בקוטר של 100 אינץ' (פרויקט "הקו החמישי") וקו חלוקת גז טבעי בנחל רבידה, במעלה לבית החולים הדסה שהושלם במרץ 2019, במסגרתו הוקמה תחנת הפחתת לחץ בסמוך למושב בית זית.
הפארק המטרופוליני.
במסגרת התוכניות לפיתוח מחד ושימור מאידך של עמק מוצא רבתי מוגדר שטח העמק כחלק מהפארק המטרופוליני של ירושלים – מיזם של הקרן הקיימת לישראל, רשות הטבע והגנים, עיריית ירושלים והרשות לפיתוח ירושלים. פארק עמק מוצא כולל שטח של כ-5,000 דונם והוא אחד מארבעה הפארקים המרכיבים את הפארק המטרופוליני, לצד פארק עמק הארזים, פארק עמק רפאים ונחל צופים. במסגרת התוכנית המוצעת יוקם מוקד פעילות בשטח של 1,500 מ"ר, ייסללו מגרשי חניה עבור 200 מכוניות ובנייה של אגם מלאכותי בשטח שכיום אינו מוצף באופן טבעי. התוכנית כללה גם מסעדה וחוות סוסים. במאי 2019, הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה בירושלים החליטה לדחות את התוכנית. במקומה אושרה תוכנית מינימלית שכמעט ואינה כוללת פיתוח של האזור, זאת מאחר שהייתה עלולה לפגוע במערכות אקולוגיות וברצף השטחים הפתוחים באזור.
כביש 16.
כביש 16, או '"דרך אריאל שרון", היא דרך הנסללת ככניסה נוספת לירושלים ואשר אמורה לחבר בין מחלף מוצא לשכונות מערב ירושלים. אורך הכביש יהיה 4.7 ק"מ. הכביש יחצה את מרכז עמק מוצא בגשר. ב-6 בינואר 2014 אשרה ועדת השרים לענייני פנים ושירותים את התוכנית לסלילת הכביש ותכנונו המוקדם לקראת תחילת ביצועו. עלותו של הפרויקט נאמדת ב-1.3 מיליארד ש"ח, ועבודות הקמתו צפויות להמשך כארבע שנים. במקור תוכנן הכביש לעבור לאורך עמק מוצא ומשם לעלות לכיוון ירושלים דרך נחל רבידה ויער ירושלים. בשנת 2000 שונתה התוכנית, בעקבות דרישת הארגונים הירוקים והמשרד להגנת הסביבה, כך שיעבור במנהרה מתחת ליער ירושלים, עם זאת כביש הגישה למנהרה חוצה את העמק.
הכפר הנאוליתי.
כחלק מהעבודות שמבצעת חברת נתיבי ישראל לסלילת כביש 16, נערכה חפירת הצלה על ידי רשות העתיקות, אחת מחפירות ההצלה הגדולות שנעשו בישראל מאז ומעולם, בה נחפרו 300 ריבועי חפירה בגודל של חמישה על חמישה מטרים כל אחד. במקום התגלה כפר מהתקופה הנאוליתית בארץ ישראל (כ-7,000 שנה לפני הספירה). במקום נחשפו עשרות מבנים בשטח של כ–200 דונם, זהו היישוב הנאוליתי הגדול ביותר שהתגלה בארץ ישראל.
בדצמבר 2019, לאחר שהסתיימה חפירת ההצלה, כוסה האתר בעפר והשטח יושר לקראת המשך עבודות סלילת כביש 16.
כביש הטבעת המערבי.
כביש הטבעת המערבי הוא חלק ממערכת כבישים היקפית המתוכננת סביב העיר ירושלים (כולל דרך יצחק שמיר - כביש 9, כביש הטבעת המזרחי וכביש הרכבת מדרום) המצטרפים יחד כדי ליצור כביש טבעת המחובר עם כביש 1 וכביש 39 למטרופולין תל אביב ושפלת החוף. כביש הטבעת ישמש גם ציר אורך צפון-דרום המחבר את אזור שכונת מלחה עם אזור רמת הדסה, מעוז ציון והר חרת. התוכנית הוכרזה כתוכנית תשתית לאומית (תת"ל 1) ב-14 במרץ 2003. מטרות תוכנית "תת"ל 1" היא השלמת כביש הטבעת סביב ירושלים בקטע שבין מחלף מוצא (התחברות לכבישים 1, 9, 16) ומשם בכביש, מנהרות וגשרים לאורך נחל שורק, מתחת לרמת הדסה, בגישור מעל "נחל חנדק" מתחת לרכס אורה/עמינדב עד להתחברות לכביש 39 (נחל רפאים) בדרום באזור גבעת משואה. כמו כן, סלילת כביש בין מחלף חמד לכביש הטבעת המערבי ליצירת ציר רוחב נוסף. במקור תוכנן הכביש בין מחלף הראל לדרום ירושלים, בספטמבר 2005 הוועדה לתשתיות לאומיות הורתה על שינוי תוואי הכביש ואימצה את חלופת מוצא, מאחר שהתוואי המקורי היה עלול לגרום לנזקים נופיים רחבים באזור עמק מוצא ונחל שורק. בחלופת מוצא יסלל רוב הכביש במנהרה לעומת חלופת הראל, בה חוצה הכביש בחציבה את שולי הר חרת. בפברואר 2007, הורה משרד האוצר על הקפאת התכנון והקידום של כביש, עקב חוסר תועלתו הכלכלית עם ביטול תוכנית ספדיה להרחבת ירושלים מערבה.
פרויקט קו המים החמישי לירושלים.
בשנת 2008, החליטו בחברת מקורות שיש צורך בקו מים חמישי לירושלים (בנוסף לארבעה הקווים הקיימים), בקוטר של 100 אינץ' (2.59 מטר), שיענה על צורכי העיר וסביבתה לעשורים הקרובים. הפרויקט הוא למעשה מערכת עצומה של צנרת, משאבות, ברכות ותחנות חשמל. עלות הפרויקט כ-2.5 מיליארד דולר, ובשיאה, המערכת תוכל לספק 65 אלף קוב מים בשעה. במסגרת הפרויקט נחפר תוואי הקו לאורך צידו המערבי של עמק מוצא, ונבנתה תחנת איגום ושאיבה ענקית בפתח העמק.
אתרים בעמק.
מצפון לדרום:
גבול ישראל-מצרים
יחסי אוקראינה-אינדונזיה
יחסי אוקראינה-אסטוניה
יחסי אוקראינה-ארצות הברית
יחסי אוקראינה-בלארוס
יחסי אוקראינה-גרמניה
יחסי אוקראינה-הממלכה המאוחדת
יחסי אוקראינה-ישראל
העימותים בגבול ישראל – רצועת עזה (2018–2019)
יחסי אוקראינה-לטביה
יחסי אוקראינה-ליטא
יחסי אוקראינה-סין
יחסי אוקראינה-סן מרינו
יחסי אוקראינה-פולין
אירועי העימותים בגבול ישראל – רצועת עזה (2018–2019)
יחסי אוקראינה-פקיסטן
יחסי אוקראינה-צרפת
יחסי אוקראינה-רוסיה
יחסי אורוגוואי-איטליה
יחסי אורוגוואי-אל סלוודור
יחסי הרשות הפלסטינית-ישראל
יחסי אורוגוואי-אנטיגואה וברבודה
יחסי אורוגוואי-אקוודור
יחסי אורוגוואי-ארצות הברית
יחסי אורוגוואי-גרמניה
יחסי אורוגוואי-הונגריה
יחסי אורוגוואי-הונדורס
יחסי אורוגוואי-הממלכה המאוחדת
יחסי אורוגוואי-וייטנאם
יחסי אורוגוואי-ונצואלה
יחסי אורוגוואי-יוון
יחסי אורוגוואי-יפן
יחסי אורוגוואי-ישראל
יחסי אורוגוואי-מלזיה
יחסי אורוגוואי-ניקרגואה
יחסי אורוגוואי-פורטוגל
יחסי אורוגוואי-צרפת
יחסי אורוגוואי-שוודיה
יחסי אזרבייג'ן-איחוד האמירויות הערביות
יחסי אזרבייג'ן-איי שלמה
יחסי אזרבייג'ן-אינדונזיה
יחסי אזרבייג'ן-אלבניה
יחסי אזרבייג'ן-אלג'יריה
יחסי אזרבייג'ן-אנגולה
יחסי אזרבייג'ן-אנטיגואה וברבודה
ניסוי שדה-שובל מתקדם