'סקיי גארד' (Skyguard) היא מערכת קרקעית להגנה אווירית הכוללת משגר של טיל ה'ספארו' ושני תותחי נ"מ 35 מ"מ מונחי מכ"ם. ה'סקייגארד' פותח במשותף על ידי חברת ריית'און וחברת 'אורליקון-קונטראווס' (Oerlikon-Contraves) השווייצרית. מערכת ה'סקייגארד' נמצאת בשירות מצרים, יוון, ספרד וטאיוואן.
טמפל בר (לונדון)
טמפל בר (באנגלית: Temple Bar) או מחסום טמפל מסמל את הגבול בין וסטמינסטר לסיטי של לונדון בלונדון שבאנגליה. במקום זה הופך רחוב פליט לסטרנד.
עד שנת 1878 ניצב במקום פתח שער עשוי אבן שסימל את הגבול בין הערים. בימי הביניים שלט האיגוד של העיר לונדון על שטחים מחוץ לחומות העיר. חלק מהזכויות של לונדון היו שליטה במסחר הנכנס אל העיר. לשם כך הוקמו מספר מחסומים על הדרכים הראשיות לעיר, במקום שבו עבר גבול שטח השיפוט של העיר. המפורסם במחסומים אלה היה "טמפל בר" - מחסום טמפל - שמקור שמו בקרבתו לכנסיית טמפל והאתר שהיה שייך פעם לאבירים הטמפלרים וכיום נמצאות בו אכסניות המשפט. המחסום התפרסם בהיותו המפריד בין המרכז המסחרי של אנגליה, הסיטי של לונדון, לבין המרכז הפוליטי של אנגליה, וסטמינסטר.
לפי המנהג נאסר על המלך האנגלי להיכנס לתחומי הסיטי, והיה עליו לעצור במחסום טמפל ולבקש את רשותו של הלורד ראש העיר על מנת להיכנס לסיטי. הרשות ניתנה כשהלורד ראש העיר נתן למלך את חרב המדינה מצופת הפנינים כדי להראות את נאמנותו.
כיום אין המחסום קיים, אולם אנדרטה עליה ניצב גריפין מציינת את מקומו.
המחסום.
ככל הנראה המחסום היה מחסום עץ. שער שהיה במקום מאז שנת 1293 נהרס בזמן מהפכת פשוטי העם בשנת 1381.
בימי הביניים ניצב במקום שער עץ, שבקומתו העליונה בית כלא. השער נשרף בזמן השרפה הגדולה של לונדון בשנת 1666.
לאחר השריפה מינה צ'ארלס השני את סר כריסטופר רן לבנות שער חדש. השער נבנה בין השנים 1669 ו-1672 ונהגו להציג עליו את ראשי הבוגדים.
שאר שערי לונדון (אלדגייט, אלדרסגייט, בישופסגייט, קריפלסגייט, לודגייט, מורגייט וניוגייט) נהרסו בשנת 1800, אולם מחסום טמפל נשאר על מכונו עד שנת 1878, אז נאלצו להרחיב את הרחוב בשל התנועה הרבה, והגשר פורק. אבניו אוחסנו ונרכשו בשנת 1880 על ידי סר הנרי מוקס שבנה את השער מחדש באחוזתו.
ב-1984 נרכש השער מחדש בעלות של מיליון ליש"ט והוקם מחדש בכיכר פטרנוסטר צפונית לקתדרלת סנט פול.
אולד ביילי
אולד ביילי (באנגלית: Old Bailey - "ביילי הישן") הוא בית המשפט הפלילי של לונדון שבאנגליה. פירוש המילה "ביילי" הוא חלק מטירה.
היסטוריה של המבנה.
במקום שבו עומד כיום בית המשפט עמד בימי הביניים בית הכלא ניוגייט. הבניין הנוכחי נבנה בשנת 1907 על פי תכנונו של האדריכל א' ו' מאונטפורד. בראש כיפת המבנה ניצב פסלה של אלת הצדק הרומית – התגלמות הצדק – מאת הפסל פ' ו' פומרוי. בניגוד לייצוגו של הצדק בפסלים רבים, שבהם מכוסות עיני האישה המגלמת אותו, במקרה זה עיניה גלויות. האישה מחזיקה בידה הימנית חרב, המסמלת את כוח בתי המשפט להעניש, ובידה השמאלית מאזניים, המסמלים את השוויון בפני החוק.
הבניין ניזוק במהלך הבליץ במלחמת העולם השנייה. לאחר תום המלחמה שוקם המבנה. בין השנים 1970–1972 נבנה אגף חדש בבניין ובו אולמות משפט בסגנון מודרני.
מנהגים מיוחדים.
בשל גילו של הבניין נשמרו בו מסורות היסטוריות רבות שאין נוהגים עוד לפיהן במקומות אחרים בבריטניה. כך למשל, בעת פנייה לשופט המכהן באולד ביילי יכונה השופט "אדוני הלורד" ("My Lord") בעוד שביתר בתי המשפט בבריטניה מכונה השופט "כבודו" ("Your Honour"), תואר נמוך יותר.
כתובת מישע
צמיגות
צְמיגות היא תכונה של זורם המבטאת את התנגדות הזורם לעיוות (שינוי צורה – דפורמציה) תחת מאמץ גזירה.
הצמיגות נתפסת לעיתים קרובות כסמיכות, או התנגדות למזיגה. הצמיגות מתארת את התנגדותו הפנימית של הזורם לזרימה, וניתן לחשוב עליה כעל מידה של חיכוך. לדוגמה, מתנול הוא "דליל", כלומר בעל צמיגות נמוכה, ושמן או דבש הם "סמיכים" (או צמיגים) כי יש להם התנגדות גבוהה לשינוי צורה.
צמיגות וצפיפות הן שני גדלים פיזיקליים בלתי תלויים. מבחינה מקרוסקופית, כשנוזל מסוים צפוף יותר מנוזל אחר, הנוזל הפחות צפוף יצוף על פני הנוזל היותר צפוף. כך למשל, כשנשפוך שמן על מים, השמן יצוף על פני המים, בדיוק מהסיבה ששמן פחות צפוף ממים. בשיח היומיומי "צמיגות" ו"צפיפות" לעיתים משמשים כמילים נרדפות, אך כאמור מבחינה פיזיקלית הן מהוות גדלים בלתי תלויים לחלוטין. בעוד שצפיפות מתארת את כמות החומר (מסה) ליחידת נפח, ונמדדת בקילוגרם למטר מעוקב, צמיגות מתארת את התנגדות הנוזל לזרימה, ויחידותיה הן ניוטון-שנייה למטר רבוע. למען ההבנה האינטואיטיבית: משהו שהוא יותר צפוף (=צפוף) - נוטה לשקוע, ומשהו שהוא פחות צפוף (=קלוש) - נוטה לצוף; משהו שהוא יותר צמיג (=סמיך) - נוטה להתנגד לזרימה, ומשהו שהוא פחות צמיג (=דליל) - נוטה להתנגד פחות לזרימה. את העובדה שצמיגות וצפיפות הן גדלים בלתי תלויים ניתן לראות בדוגמה לפיה אם נשפוך כוהל למים, הכוהל יצוף על פני המים. משמע הכוהל פחות צפוף מהמים (יותר קלוש). עם זאת, הכוהל גם פחות צמיג ממים (יותר דליל). אם נשווה את דוגמת הכוהל לדוגמת השמן נראה שאין קשר בין צפיפות לצמיגות: שמן יותר צמיג ממים אך פחות צפוף מהם, ואילו כוהל פחות צמיג ממים ופחות צפוף מהם.
השפעת הצמיגות נובעת מהתנגשות חלקיקים הנעים במהירויות שונות. לדוגמה, בזרימה מעל פלטה נייחת, חלק ממולקולות הזורם באות במגע עם פני המשטח. כתוצאה מתנאי אי החלקה מתקבל, אם הפלטה נייחת אזי גם מולקולות הזורם נייחות ולמעשה מתקבלת שכבת זורם הנחה על הפלטה. כאשר "מטפסים" במעלה שכבות הזורם מעל הפלטה, רואים כי המהירות גדלה עד למהירות הזרימה המציפה הראשונית טרם המפגש בין הזורם לפלטה. עבור צינור, באופן דומה, בעקבות תנאי ההחלקה, לא ייווצרו מהירויות על דופן הצינור, ופרופיל הזרימה יבנה כך ששיא הזרימה תימצא על ציר הסימטריה של הצינור.
זורם (גז או נוזל) שאינו מפעיל התנגדות למאמצי גזירה נקרא זורם אידיאלי (צמיג) או זורם לא צמיג. לכל זורם שאינו "אידיאלי" קיימת צמיגות כלשהי, וערכה חיובי.
על אף ההגדרה הנ"ל, מקובל לומר כי נוזל ייקרא צמיג אם צמיגותו גדולה מצמיגות המים, וייקרא אידיאלי אם צמיגותו נמוכה מצמיגות המים.
אפשר להבין את מושג הצמיגות מתוך האנלוגיה בין מוצק לנוזל, אשר שניהם נשענים על כוחות בין אטומים. מתוך כך טבע ג'יימס מקסוול את המונח "fugitive elasticity" עבור צמיגות. כפי שבמוצקים דפורמציה אלסטית מתנגדת למאמצי גזירה, כך בזורמים קצב הדפורמציה בזמן מתנגד למאמצי הגזירה. ניתן לראות זאת בבירור מהגדרת קשיחות וצמיגות:
formula_1
formula_2
formula_3
formula_4
חוק הצמיגות של ניוטון.
כאשר מפעילים מאמץ גזירה על גוף מוצק, הגוף מתעוות (מתעבר) עד שהעיבור מניב כוח מנוגד, המאזן את מאמץ הגזירה המופעל, וכך מושג שיווי משקל. כאשר מופעל מאמץ גזירה על זורם, למשל כאשר רוח נושבת על פני הים, הזורם זורם, וממשיך לזרום כל עוד מופעל המאמץ. כאשר מפסיקים להפעיל את המאמץ, בדרך כלל שוככת הזרימה עקב דעיכה של אנרגיה – האנרגיה הקינטית הופכת לחום. ככל שהזורם צמיג יותר, כך גדולה יותר התנגדותו למאמץ הגזירה, וכך מהירה יותר דעיכת הזרימה.
בכל משטר זרימה, שכבות שונות נעות במהירויות שונות, ו"סמיכות" הזורם נובעת ממאמץ הגזירה שבין השכבות.
אייזק ניוטון טען שעבור זרימה אחידה, מקבילה וישרה, מאמץ הגזירה formula_5 בין שכבות נמצא ביחס ישר לגרדיאנט המהירויות בכיוון הניצב לשכבות. במילים אחרות – התנועה היחסית של השכבות.
הקבוע μ
מכונה קבוע הצמיגות, צמיגות או צמיגות דינאמית. זורמים רבים, למשל מים וגזים, המתנהגים לפי הקריטריון של ניוטון, מכונים זורמים ניוטוניים. בזורמים לא־ניוטוניים יש יחסים מורכבים יותר מאשר קשר ליניארי בין מאמץ הגזירה וגרדיאנט המהירות.
יחידות צמיגות.
היחידות הפיזיקליות לצמיגות במערכת יחידות מדעית (SI) הן:
formula_7.
במערכת יחידות cgs יחידת הצמיגות נקראת פואז (poise)
formula_8.
ומקובל להציג ערך זה במאיות הפואז (cP=centi-poise)
במערכת זו יחידת הצמיגות הקינמטית נקראת סטוקס (stokes):
formula_9.
הצמיגות והמאמץ.
ניתן לראות כיצד ערך הצמיגות משחק תפקיד ביצירת מאמצי גזירה:
בדוגמה זו, הפלטה התחתונה נייחת והפלטה העליונה נעה במהירות קבועה U.
תנאי השפה מקיימים את תנאי אי ההחלקה ואי החדירה:
formula_10.
ומתקבל הפתרון מתוך משוואות נאוויה־סטוקס:
formula_11.
ומאמץ הגזירה המתקבל: formula_12.
כלומר, מאמץ הגזירה קבוע, וגודלו תלוי במהירות הפלטה הנעה, בגובה התעלה ובצמיגות הזורם.
סוגי צמיגות.
הסימון של הצמיגות הדינמית משתנה בין האסכולות השונות: בקרב מהנדסי מכונות, מהנדסי כימיה ופיזיקאים הצמיגות תסומן בדרך כלל באות היוונית formula_13, ובקרב כימאים תסומן באות היוונית formula_14.
אפיון נוסף לצמיגות הוא הצמיגות הקינמטית formula_15, כאשר:formula_16
גודל זה מתאר למעשה את היחס בין כוחות הצמיגות לכוחות האינרציה.
באנליזה אל-ממדית משתמשים במספר ריינולדס על מנת לתאר בצורה חסרת יחידות את היחס הזה:
תל-צור
באר גנים
באר גנים הוא יישוב קהילתי שהוקם בתחילת העשור השני של המאה ה-21 על ידי משרד הבינוי והשיכון עבור תושבים שפונו מחבל עזה בקיץ 2005, במסגרת תוכנית ההתנתקות. היישוב נמצא צפונית לאשקלון. אופיין המגזרי של המשפחות ביישוב הוא דתי, מלבד שני מתחמים בודדים בהם מתגוררות משפחות דתיות וחילוניות יחדיו.