אולואיד הוא גוף גאומטרי תלת-ממדי חד-פאתי, שפני השטח שלו הם הקמור של שני מעגלים חופפים הנמצאים בשני מישורים מאונכים זה לזה, כך שכל אחד מהם מכיל את מרכזו של השני. האולואיד הוא גוף הקטעים הראשון שהתגלה. גילה אותו פול שץ שרשם עליו פטנט בשווייץ, בשנת 1929.
תכונות וערכים גאומטריים.
ייחודם של גופי הקטעים, ושל האולואיד בתוך כך, הוא בהיותם גופים חד פאתיים פריסים. בשונה מגופים שהם חד-פאתיים, אך אינם פריסים, כמו הכדור או הטורוס, ובשונה מגופים שהם פריסים אך מרובי פאות כמו הפאונים למיניהם, פני השטח של האולואיד הם חד-פאתיים ופריסים כאחד.
שטח הפנים של האולואיד נתון בנוסחה:
r הוא רדיוס גזרות העיגול של המבנה השלדי. שטח הפנים של האולואיד זהה לשטח הפנים של כדור בעל אותו רדיוס.
לא נמצאה עדיין הדרך לחשב את נפחו באמצעות פונקציות אלמנטריות. גאומטריה חישובית נותנת את הקירוב הבא:
תכונות קינמטיות.
העובדה שפני השטח של האולואיד הם פריסים וחד-פאתיים, מעניקה לו תכונה, שהיא ייחודית לו, ולגופי הקטעים האחרים, והיא, שבשעה שהוא מתגלגל על פני משטח ישר, כל אחת מהנקודות שעל פני השטח שלו באה במגע עם המשטח. פועל יוצא מכך הוא, שהעיקבה שמותיר אחריו האולואיד במהלך מחזור גלגול אחד זהה בצורתה לפריסה שלו.
במהלך תנועת הגלגול, מתווה מרכז הכובד של האולואיד מסלול עקלתון, אשר בממוצע הוא קו ישר. במהלך התנועה, מרכז הכובד של האולואיד אינו שומר על מרחק קבוע מהמשטח עליו הוא מתגלגל. הפרש הגבהים בין נקודות המינימום והמקסימום נתון בנוסחה:
הפרש גבהים זה גורם לכך שתנועת האולואיד אינה חלקה לחלוטין.
שימושי האולואיד.
האולואיד משמש רכיב מרכזי במנגנונים המשמשים לערבול כמה סוגי נוזלים לכדי תערובת הומוגנית ככל האפשר. תכונה זאת קשורה ליכולתו הייחודית של האולואיד לפרוס את כל המעטפת שלו כאשר הוא מתגלגל על מישור. אודות לתכונה זאת, האולואיד מסתובב ומשנה את האוריינטציה שלו בתבנית סיבוב ייחודית ומורכבת בעודו מתגלגל על מישור. כאשר מייצבים את האולואיד במקומו תוך כדי השרייתו בנוזל, ומסובבים אותו בתבנית שמחקה את סיבובו כאשר הוא מתגלגל על מישור (זאת באמצעות מנגנון תמסורת תנועה מורכב למדי), אז הוא יכול לשמש כמחולל ערבול יעיל למדי של תערובת נוזלים, בדיוק בגלל יכולתו "לא להחמיץ" אף נקודה על מעטפתו - מה שמוביל ליצירת תבנית זרימה מורכבת וריתמית של הזורם המערבלת את החומרים באופן יעיל.
משפחת האולואידים.
גילוי האולואיד הביא לגילוי קבוצה של גופים נוספים שיש להם תכונות קינמטיות וגאומטריות דומות. הקבוצה שנקראת גופי גלילה דו-דיסקתיים (Two-disk rollers) כוללת גופים, שהמבנה השלדי שלהם בנוי מזוג אליפסות, או עיגולים, חופפים הנמצאים במישורים מאונכים זה לזה, באופן שהצירים שלהם או הקטרים שלהם נמצאים על קו ישר אחד. המרחק בין מרכזי האליפסות, או המעגלים, משפיע על אופי תנועתם. כך למשל, גוף גלילה דו-דיסקתי, שהמרחק בין מרכזי מעגלי המבנה השלדי שלו הוא formula_4, מתאפיין בכך, שבניגוד לאולואיד, בזמן גלגול, הוא שומר על גובה מרכז כובד קבוע, ולכן תנועתו חלקה. גופי גלילה, שהמבנה השלדי שלהם מבוסס על אליפסות נקראים אליפסולואידים, (אליפסה ואולואיד). גם בקבוצה זו ניתן למצוא גופים שתנועתם חלקה. כמו האולואיד, פני השטח של כל הגופים, שהמבנה השלדי שלהם מבוסס על עיגולים, או אליפסות, מאונכים זה לזה, מוגדרים על ידי הקמור של מבנה זה. קבוצת גופים זו, ביחד עם קבוצת הספריקונים, מרכיבה את קבוצת הגופים הפריסים, החד-פאתיים, הידועים כיום.
הספריקון ומשפחת הספריקונים.
הספריקון (sphericon) הוא הגוף הפריס החד-פאתי הראשון שהתגלה, שהגדרתו אינה מבוססת על מושג הקמור. המבנה של הספריקון, ושל כלל הגופים הנמנים עם קבוצת הספריקונים, הנקראת על שמו, נגזר מגופי סיבוב, שצורת החתך שלהם היא מצולע משוכלל. בניגוד לאולואיד, תנועת הגלגול של הספריקון היא חלקה, וכל הערכים הגאומטריים והקינמטיים שלו, כמו של יתר הגופים בקבוצה, ניתנים לחישוב ישיר, מדויק ופשוט.
ראנצ'ו מיראז' (קליפורניה)
גנרל של ארמייה
ראנצ'ו מיראג'
ארון סוורץ
ארי רון
ארי רון (1932 - 31 במרץ 2017) היה מאייר ומעצב גרפי ישראלי. התפרסם בעיקר באיוריו לספר הילדים "איה פלוטו".
ביוגרפיה.
רון נולד בתל אביב וגדל בירושלים, שם למד בבית הספר בצלאל. בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20, לאחר שירותו הצבאי, עבר להתגורר עם רעייתו דינה בקיבוץ מגידו. בהמשך למד בבית הספר הלאומי הגבוה לאמנויות היפות בפריז, צרפת, וכשחזר לישראל השתכן בחיפה.
רון שימש כמורה לעיצוב גרפי במרכז האקדמי לעיצוב ולחינוך ויצו חיפה מאז שהוקמה בו מחלקה לעיצוב גרפי במהלך שנות ה-70. הוא עסק בהוראה גם בטכניון, באוניברסיטת חיפה ובמכללת אורנים.
רון נפטר ב-31 במרץ 2017 מדום לב. כתושב חיפה, נטמן בבית העלמין תל רגב. הותיר אחריו את אשתו דינה ושתי בנות.
יצירותיו.
בשנת 1957 יצא לאור ספר הילדים "איה פלוטו". הספר נכתב על ידי דינה רון ולאה גולדברג, בעקבות איוריו של רון, אותם יצר עבור בתו כשגר בקיבוץ מגידו. בשנות ה-70 צייר רון מחדש את עטיפת הספר עבור מהדורתו המחודשת, כיוון שהגלופה המקורית אבדה. בנוסף לאיוריו לספר זה, אייר רון ספרי ילדים נוספים, וכן עסק בעיצוב בולים ובעיצוב מסחרי, כמו הלוגו הראשון של קליל תעשיות.
בשנת 1983 עיצב את קלפי המשחק "טאקי". בהמשך המשיך לעבוד יחד עם חיים שפיר, ממציא המשחק, ואף אייר את ספרו "ארץ האין".
בשנת 2016 הוצגה ב"בית שץ" בירושלים תערוכה שהציגה מגוון מעבודותיו, אותן יצר במשך יותר מחמישים שנה.
Yves rocher
אגודת הלהט&quot;ב
היום הארוך ביותר (פירושונים)
הוצאת אפיק
שרה שרה
שרה שרה (מעוצב: שׂרה שׁרה) הוא אלבום האולפן ה-23 של הזמרת-יוצרת הים תיכונית שרית חדד. האלבום יצא לאור ב-28 במרץ 2017, בחברת התקליטים אבי גואטה הפקות. עם יציאת האלבום, יצא לאור השיר "לא תודה", שזכה להצלחה רבה בארץ.
האלבום זכה להצלחה רבה כאשר הפך לאלבום הנמכר ביותר של חדד בעשור האחרון, עם מכירות של למעלה מ-80,000 עותקים. בזכות נתוני המכירות של האלבום, הוענק לו תואר פלטינה כפולה בישראל. שמה המקורי של שרית והיותה זמרת, יצרו את שם האלבום "שָׂרָה שָׁרָה", ואת שיר הנושא מתוכו, "שרה שרה".
בנוסף לכך, השיר "למה לי" מהאלבום הגיע למקום ה-12 במצעד השנתי של רשת גימל.
רקע וכתיבה.
את האלבום הפיק אבי גואטה, ואת שיריו כתבו מלחינים ופזמונאים רבים, כשהבולטים מביניהם הם; הנרי, דולב רם ופן חזות, אלירן אביטל, מאיר בנישתי, מאור אדרי, נתנאל ששון, תמר יהלומי ואחרים.
הספרייה הנשיאותית על שם ג'רלד פורד
הספרייה הנשיאותית על שם ג'רלד פורד (באנגלית: Gerald R. Ford Presidential Library) היא ספרייה נשיאותיות המנציחה את שמו ואת מורשתו של נשיאה ה-38 של ארצות הברית, ג'רלד פורד. הספרייה ממוקמת בקמפוס הצפוני של אוניברסיטת מישיגן בעיר אן ארבור, מישיגן, הנמצאת 130 קילומטר מהמוזיאון הנשיאותי על שם ג'רלד פורד. הספרייה והמוזיאון הנשיאותיים על שם ג'רלד פורד מופרדים זה מזה לפי בקשתו של פורד.
היסטוריה.
בספרייה יש חומר על חייו האישיים של ג'רלד פורד ואשתו בטי פורד, מכתבים שכתב בעת כהונתו כנשיא וספרים העוסקים בכהונתו כנשיא ארצות הברית. פורד ביקר מספר פעמים בספרייה עד למותו בשנת 2006. הוא ואשתו נקברו במקום.
בעודו חבר הקונגרס של ארצות הברית, פורד החל לתרום את ניירות ומסמכים מכהונתו לספרייה ההיסטורית של בנטלי באוניברסיטת מישיגן, שם רכש את השכלתו הגבוהה ב-1965. עם תום כהונתו כנשיא ארצות הברית, הציע פורד לתרום את החומרים הנשיאותיים שלו לספרייה הנשיאותית שתוקם בקמפוס האוניברסיטה ותנוהל בידי הארכיון הלאומי של ארצות הברית.
בניית הספרייה החלה ב-15 בינואר 1979 וב-27 באפריל 1981 נפתחה הספרייה לציבור. זאת הספרייה הנשיאותית היחידה המופרדת מהמוזיאון הנשיאותי.
אוספים.
רוב האוסף של הספרייה מורכב מניירות מימי כהונתו של פורד בבית הלבן בשנים 1974–1977. בספרייה ניתן למצוא מאמרים של בטי פורד, מאמרים נוספים לפני ואחרי תקופת הנשיאות של פורד, ראיונות מחקר וכיוצא בזה. בסך הכל, יש 3,500 שעות שמיעה של אודיו, 25 מיליון דפי מסמכים, 3,500 שעות של סרטי קולנוע העוסקים בחייו של פורד ו-450,000 תמונות.
נובמבר - שובו של העדר
אברהם ביג'אג'ו
הרב אברהם ביג'אג'ו (1858 – 12 באוגוסט 1923) היה שד"ר ודיין, רב הקהילה היהודית בפארו שבפורטוגל, ומחשובי רבני העדה הספרדית בירושלים.
קורות חיים.
נולד בקושטא שבאימפריה העות'מאנית לאהרון ביג'אג'ו. בילדותו עלה עם אביו לארץ ישראל והשתכן בירושלים. בצעירותו למד בבית הספר דורש ציון ורכש שם בין היתר שליטה בשפות ערבית, צרפתית וטורקית.
לאחר שנישא בצעירותו, התגורר בשכונת נחלת שבעה בירושלים, ויצא לשליחויות שונות כשד"ר מטעם מוסדות ירושלים וחברון לארצות המזרח, חצי האי ערב, איראן, עיראק, הודו וסין. בשנת 1897 שהה בשליחות במרקש שבמרוקו מטעם כוללות חברון.
בפעילותו בירושלים שימש כשוחט וכמוהל, וכגבאי בית החולים משגב לדך. כן שימש כמורה צדק ודיין לצד הרב משה תג'יר והרב יצחק לבטון, ובהמשך לצד הרב בן ציון אברהם קואינקה.
בחודש ינואר 1912 נבחר לשמש כחבר בוועד העדה הספרדית בירושלים לצד הרבנים דוד פאפו, יוסף מרדכי הלוי, חנניה גבריאל, רפאל שלמה לניאדו ויוסף שאול אלישר.
בשלב מסוים עזב את ירושלים, ועבר להתגורר בפארו שבפורטוגל, שם שימש כרב ושוחט הקהילה היהודית במשך שנים רבות.
לאחר שבנו בן ה-19 ואשתו הראשונה נפטרו, נישא בשנית ונולדו לו בן ובת נוספים.
הלך לעולמו ב-12 באוגוסט 1923 (ל' באב ה'תרפ"ג).