בכורדיסטן נחגגה הסהרנה המרכזית בחול המועד פסח שכן הסהרנה הוא חג אביבי במהותו. חגיגות הסהרנה מתאפיינות בהילולה גדולה, שבין השאר כוללת יציאה של כלל חברי הקהילה לטבע לסעודות, תרומות, שירה ותחרויות שירה, נגינה על תוף וזורנה וריקוד. בקרבת זמנים נחגג בכורדיסטן חג הנורוז. הסהרנה בכורדיסטן הייתה אירוע של שבירת שגרת היומיום ואפשרה מפגשים חברתיים חוצי גיל ומגדר ושחרור מהנורמות החברתיות.
אף על פי שהחג אינו דתי במהותו, ישנן תפילות מיוחדות לחג וטקסים דתיים כגון הכנסת ספר תורה חדש לבית הכנסת וטקסי אירוסין המתקיימים כחלק מן החגיגות.
הסהרנה בכורדיסטן.
חגיגות הסהרנה אפשרו ליהודים ולמוסלמים בכורדיסטן לבסס את היחסים הטובים, לעיתים אף החבריים, בין הקהילות. ראש השבט הכורדי המקומי או אע'א (שהיהודים כינו אותו מתוך כבוד Saharanei) סיפק את השטח בו נערכה הסהרנה. בימי החגיגות, האע'א הרחיב את החסות על היהודים ואף הציב שומרים בלילות במתחם החגיגות. אנשי הכפרים והשבטים באזור הביאו ליהודים אספקה לאירוע ולעיתים אף הקימו שוק קטן באזור. בסיום החגיגות, כשהיהודים חזרו לבתיהם, השכנים המוסלמים קיבלו את פניהם בלחם וגבינה. חגיגות הסהרנה היו זמן להכרויות שידוכים בין המשפחות.
הסהרנה בישראל.
בעשורים הראשונים למדינה, היהודים ממוצא כורדי לא חגגו את הסהרנה. נראה שהסיבות לכך קשורות לקשיי ההסתגלות לחיים במדינת ישראל ומדיניות כור ההיתוך. ב־1972 יוצאי כורדיסטן בישראל ארגנו לראשונה את חגיגות הסהרנה בישראל. הסיבות לחידוש החגיגות קשורות להתרופפות אידאולוגיית קיבוץ הגלויות והעניין של בני קבוצות שונות בישראל לתת ביטוי מחודש לשורשים התרבותיים והאתניים שלהם. חגיגות המימונה והסהרנה היו מהביטויים הראשוניים לשינוי זה. כמו כן, פעילים פוליטיים יוצאי כורדיסטן ואחרים (בעיקר ממפלגת העבודה) השתמשו באירוע לפעילות פוליטית. הסהרנה בשנות השבעים התקיימה בחול המועד סוכות ונמשכה שלושה ימים. הלפר ואברמוביץ טוענים שבחגיגות השתתפו 40,000 חוגגים, כ־30% מקהילת יוצאי כורדיסטן באותה התקופה. אולם בשל חשש מ"תחרות" מול חגיגות המימונה הפופולריות של עדת יוצאי מרוקו הנערכות באסרו חג של חג הפסח, הוחלט על העברת הסהרנה לחול המועד סוכות דווקא. ייתכן ומהלך זה תרם בסופו של דבר לדעיכת החגיגות שאיבדו רבות מאופיין, שכן החג הפך מחג אביבי המציין את שיא הפריחה וההתחדשות בטבע, לחג סתווי הנערך בתקופה היבשה והחמה של סוף הקיץ.
הסהרנה בימינו.
בישראל, מרכז חגיגות הסהרנה הוא בטבריה, שם מוצגת תערוכת מורשת ופולקלור ומוקרנים סרטים על ההיסטוריה של יהדות כורדיסטן. כמו כן גם בירושלים ובמבשרת ציון נוהגים לחדש ולחגוג את החג עם מיטב האומנים הכורדים וכלי הנגינה מלווים בבגדים כורדים מסורתיים.
היות שחג הסהרנה החל להיחגג בחול המועד של חג הסוכות, שינוי מועד החגיגה, חייב גם את התאמת התכנים של חג הסהרנה לחג הסוכות היהודי: ישיבה בסוכה, אתרוג ולולב בחגיגות ושמחת בית השואבה. בנוסף לכך, מרבית האוכלוסייה הכורדית במדינת ישראל באותם ימים הייתה אוכלוסייה דתית-מסורתית ובשל כך, עם השנים החג הפך מחג חילוני מובהק לחג מסורתי, בעל מאפיינים דתיים יהודים מובהקים.
שינוי נוסף שעבר על החג במרוצת השנים הוא 'כניסתם' של סממנים לאומיים וסממנים פוליטיים אליו, וזאת כחלק ממאמציו של הארגון הארצי של יהודי כורדיסטן לקבל את תמיכת המדינה וחסותה, שניתנה בתיווך של המפלגות השונות. במהלך האירוע המרכזי, נערכה עצרת מרכזית, בה נאמו אישי ציבור ופוליטיקאים ישראליים רבים, אשר לרוב ניצלו מעמד זה לצורך מטרותיהם הפוליטיות.
עם צבירת האהדה והפופולריות בארץ, הוחלט על הרחבת החגיגות לכמה מוקדים שונים בארץ וזאת על מנת להקל על ציבור החוגגים אשר נדרש לעבור מרחקי נסיעה גדולים, שלעיתים רבים גם גוררים חופשה כפויה מימי עבודה רבים. סיבה נוספת הייתה הרצון להביא לכך שיותר אנשים ייחשפו לחג הסהרנה ויגיעו לחגיגות.
בשנים האחרונות, המיזם הלאומי הלו"ז העברי, שייסדה חלי טביבי ברקת, פעל להחזיר את הסהרנה למועד המקורי, אסרו חג הפסח.
הווארד הוקס
הווארד הוקס (באנגלית: Howard Winchester Hawks; 30 במאי 1896 – 26 בדצמבר 1977) היה במאי קולנוע, תסריטאי ומפיק אמריקאי.
ביוגרפיה.
הוקס נולד במדינת אינדיאנה שבארצות הברית. בצעירותו התחרה הוקס כנהג מרוצי מכוניות. במהלך מלחמת העולם הראשונה שירת כטייס בצבא ארצות הברית, ועם סיום המלחמה החל הוקס לעבוד בהוליווד בעבודות מזדמנות. בשנת 1926 הוא מכר את התסריט הראשון שלו, "הדרך לתהילה", לאולפני פוקס. הוקס גם ביים את הסרט ובכך התחיל את הקריירה שלו כבמאי.
הוקס עבד כשנתיים בפוקס, עד לפרישתו בשנת 1929. משנה זו הוא הפך לבמאי עצמאי, ללא חוזה מחייב עם שום אולפן, סידור שבו המשיך לדבוק עד סוף ימיו.
בהמשך הקריירה שלו ביים הוקס מספר רב של סרטים רבים, שרבים מהם הוא גם כתב והפיק בעצמו. סרטו של הוקס זכו להצלחה רבה בתקופתם, ולרוב הוא נהנה מביקורת נלהבת. סוד הצלחתו של הוקס היה כנראה טמון בשימוש שעשה בתסריטאים מיומנים כגון בן הכט וויליאם פוקנר, יחד עם החופש האמנותי שנהנה ממנו בדרך כלל כבמאי עצמאי, שני יתרונות שהעניקו לרוב סרטיו איכות גבוהה לדעת מבקרי וצופי התקופה.
בשנת 1975 זכה הוקס בפרס אוסקר לשם כבוד.
הוקס מת בשנת 1977 בפאלם ספרינגס שבקליפורניה.
טריווה.
את הרעיון להפקת הסרט "להחזיק ולאבד" קיבל הוקס מהתערבות עם הסופר ארנסט המינגוויי. הוקס התרברב בפני המינגוויי שהוא יוכל ליצור סרט טוב מהספר הגרוע ביותר שהמינגווי כתב. המינגוויי התערב איתו על כך שלא יוכל להפיק סרט מיצירתו "להחזיק ולאבד". הסרט זכה להצלחה רבה.
Adobe Dreamweaver
Adobe Dreamweaver (אדובי דרימוויבר) היא תוכנה המשמשת ליצירה ועריכה של דפי אינטרנט ואתרי אינטרנט אשר פותחה במקור על ידי חברת Macromedia, עד אשר נרכשה החברה על ידי אדובי מערכות ב-2005. קיימות גרסאות של התוכנה למערכות ההפעלה חלונות ו-Mac OS.
סקירה.
בגרסאותיה הראשונות הוצעה דרימוויבר כתוכנת עריכה המשלבת את הפרודוקטיביות של עיצוב ויזואלי WYSIWYG, עם מצב שליטה ועריכה של קוד ה-HTML. שילוב זה היה נדיר כאשר התוכנה יצאה לשוק בסוף שנות התשעים, דבר שסייע רבות לתפוצתה. בהמשך הוספו לה טכנולוגיות חדישות, כגון תמיכה בCSS, ג'אווה סקריפט, ותמיכה בשפות צד-שרת כגון PHP ו-ASP.
כחלק מעורך ה-WYSIWYG, דרימוויבר יכולה להסתיר מהמשתמש את הפרטים של קוד ה-HTML, דבר המקל על מתחילים בתחום ביצירת דפי אינטרנט ואתרים בסיסיים. כמו כן, עורך הקוד של דרימוויבר מתקדם גם הוא, ומקל על כתיבה של תסריטים מסובכים על ידי הטעמה של הפקודות והאופרטורים השונים בצבעים נבדלים (לכל שפה יש סכמת צביעה משלה), הדגשת שגיאות תחביר, והשלמה אוטומטית של קודים. התוכנה גם מספקת כלי ניהול למסגרת האתר, כאשר ניתן בה לנהל תיקיות שורש של מספר אתרים, לתכנן את מבנה הקישורים של כל אתר באמצעות דיאגרמות, ולהתחבר לשרת מרוחק לצורך העלאת האתר לרשת.
בכך, דרימוויבר משמשת כסביבת פיתוח משולבת המכסה את כל האספקטים בפיתוח האתר: עיצוב גרפי, כתיבת קוד, וניהול האתר.
עם כניסתה של גרסת ה-MX, שולבו בה כלים דינמיים ליצירת תוכן. באותה הרוח של WYSIWYG, מאפשרת דרימוויבר התחברות לשרת בסיס נתונים דרך ממשק ויזואלי, כמו גם סינון והצגה של תוכן, כאשר הקוד מוחדר באופן אוטומטי לתוך דפי האתר. החל מגרסה 8 והלאה, לאחר הרכישה על ידי אדובי, הותאמה התוכנה כך שתייצר קוד תקני יותר בהתאם להנחיות W3C. בגרסאות יותר מאוחרות, נוספו לתוכנה תמיכה ב-HTML5 וב, והחל מגרסת CC 2015 יש אינטגרציה מלאה עם סביבת העבודה Bootstrap לפיתוח בצד לקוח.
היבט מכובד של דרימוויבר בגרסאותיה החדשות הוא המבנה בר-ההרחבה. כעת ניתן להרכיב תוספות לתוכנה ("Extensions"), אשר כל אחד יכול לפתח, בדרך כלל ב-HTML או Javascript. דרימוויבר נתמכת בקהילה רחבה של מפתחים, המפתחים הרחבות מגוונות, ומאפשרים את הורדתם או רכישתם של אלה דרך אתר התוכנה.
דרימוויבר מספקת סכמת צביעה מובנית למטרות סימון קוד, בשפות הבאות:
תמיכה בעברית.
עד גרסה CS3, כדי לעצב דפים המכילים עברית או ערבית היה צורך בהתקנת הרחבות חיצוניות שפותחו על ידי מפתחים צד שלישי. בין ההרחבות שהיו נפוצות, לדוגמה, עבור גרסת MX לצורך כתיבת עברית נכללו "חלומות" (שתמכה בקידוד לעברית ויזואלית, ISO-8859-8 ) ו-DreamHebrew (שתמכה גם בתקן הוויזואלי ISO-8859-8 וגם בתקן הישן של חלונות, Windows-1255). גרסת CS3, שהייתה כאמור הגרסה הראשונה שפותחה לאחר הרכישה של אדובי, נמכרה, בדומה לתוכנות אדובי רבות, גם גרסה מזרח-תיכונית (Middle Eastern Version) שאפשרה הקלדת שפות מזרח תיכוניות כעברית, ערבית, אורדו ופרסית בצורה טבעית גם כשהמשתמש עבר למצב עריכת קוד-מקור.
Dreamweaver
דביר
דביר הוא שם עברי, המשמש כשם פרטי (בעיקר לגברים) וכשם משפחה. מקור השם בתנ"ך, כשם נוסף לקודש הקודשים.
אסלאם סוני
האסלאם הסוני הוא הזרם המרכזי באסלאם. מקור השם 'סונים' (בערבית: "أهل السنة والجماعة"; תעתיק מדויק: אהל א (ל)סֻנה ואלג'מאעה, ובקיצור: أهل السنة – אהל א (ל)סֻנה) לקוח מהמילה הערבית "סונה" ("سنة") שפירושו נוהג, דרך חיים.
האסלאם הסוני מחולק לארבע אסכולות הלכתיות, אך כולן נחשבות לגיטימיות באורתודוקסיה הסונית. מקובל לראות באסלאם הסוני זרם מאוחד שלאורך ההיסטוריה שמר על בסיס פוליטי ודתי יציב, ועל כן הוא לא התפצל לכתות שונות מראשיתו ועד ימינו. בניגוד לאסלאם הסוני, האסלאם השיעי, הזרם השני בגודלו באסלאם, מפולג לכתות רבות.
היסטוריה.
התהוות האסלאם הסוני.