את עונותיו הראשונות כמאמן העביר לחמן בילדים א' של הפועל פתח תקווה. בשנת 1986 עבר לאמן את קבוצת נערים ב' של קבוצת בני יהודה, שם אימן במשך שתי עונות, עד אשר קודם למאמן קבוצת הנוער של המועדון. עונה לאחר מכן עבר לאמן את קבוצת הנוער של מכבי פתח תקווה. בעונת אימן לראשונה קבוצת בוגרים, את הפועל מחנה יהודה מליגה ב', והוא בן 24 בלבד. הוא אימן במועדון במשך שלוש עונות, בסופן הלך לאמן בבית"ר פתח תקווה, גם היא מליגה ב'. לאחר עונה אחת בפתח תקווה עבר לחמן לאמן את הפועל גבעת אולגה מליגה א'.
בתחילת קיבל לחמן את תפקיד עוזר המאמן בעירוני ראשון לציון, והגיע איתה לגמר גביע המדינה. במהלך העונה שאחריה פוטר מאמנה הראשי של הקבוצה, ויקו חדד, לחמן החליף אותו בתפקיד עד לסיום העונה, ונשאר בתפקיד למשך עונה נוספת. לאחר מכן אימן את מכבי פתח תקווה למשך עונה אחת. בתחילת עונת 1999/2000 קיבל את משרת המאמן בהפועל כפר סבא, אך פוטר אחרי המחזור השישי. בהמשך העונה לחמן מונה למאמן הפועל באר שבע מהליגה הלאומית, איתה גם פתח את העונה שלאחריה, אך פוטר במהלכה. את אותה עונה סיים כמאמן הפועל בית שאן.
באמצע עונת שכרה את שירותיו מכבי הרצליה, והוא הצליח להביא אותה עד למקום השלישי, רחוקה מחזור אחד מעלייה לליגת העל. את עונתו השנייה בקבוצה הוא סיים במקום החמישי, ובסיום העונה נטש את הרצליה לטובת בני סכנין מליגת העל. עונת זכורה היטב בסכנין, בזכות ההישג הכפול: הקבוצה גם שרדה לעונה נוספת בליגת העל, וגם זכתה בגביע היסטורי, שגם זיכה את הקבוצה בכרטיס לגביע אופ"א. לחמן המשיך בקבוצה, ואימן את הקבוצה בגביע אופ"א, בו הודחה הקבוצה על ידי קבוצת ניוקאסל יונייטד האנגלית. במהלך תקופתו בסכנין חיצי ביקורת רבים הופנו כלפי לחמן מכיוון מאמנים אחרים וכלי תקשורת, על המשחק הקשוח והאגרסיבי שהפגינה קבוצתו.
בעונת אימן את עירוני קריית שמונה והוביל אותה למקום השלישי בליגה הלאומית. בעונה שלאחר מכן הגיע לחמן להפועל פתח תקווה, אך לא נחל הצלחה עם הקבוצה וזאת ירדה לליגה הלאומית, כשבמהלך העונה עלה לחמן לכותרות עקב סכסוך מתוקשר עם שחקן הקבוצה, עידן סרור. את עונת פתח לחמן בהפועל עכו, אך התפטר לאחר 14 מחזורים. לאחר חצי עונה בה לא אימן, קיבל לחמן הצעה לאמן את קבוצת הצמרת הגנאית אקרה הארטס אוף אוק. לחמן אימן בקבוצה עד לסיום העונה, והוזכר כמועמד לאימון נבחרת זמביה.
בשובו לארץ שכר אריאל שיימן את שירותיו כמאמן מכבי הרצליה. במחזור השמיני של העונה, במהלך משחק ההפסד להפועל חיפה, ירד שיימן מהיציע, נזף בלחמן והחל לצעוק ולתת הוראות לשחקנים. לאחר המשחק עזב לחמן את הרצליה, וחתם שוב בבני סכנין. לאחר שהגיע לסכנין הועלו נגד קבוצתו טענות בשל משחקה הברוטלי, ולחמן עצמו אף הואשם שנתן הוראות לשחקניו לפגוע במכוון בשחקני הקבוצה היריבה. כתוצאה מכך, ב-8 במרץ 2009, פוטר מתפקידו.
ביוני 2009 לחמן מונה למאמנה של פאפוס הקפריסאית, אך פוטר בספטמבר, שבוע אחרי מחזור הפתיחה.
לקראת עונת חתם בהפועל רעננה מהליגה הלאומית, אותה אימן עד להתפטרותו בספטמבר 2011. כחודש לאחר מכן מונה לחמן למאמנה של מכבי פתח תקווה, בעקבות התפטרות המאמן מרקו בלבול. בינואר 2012 התפטר לחמן מתפקידו עקב חוסר הצלחת הקבוצה תחתיו כמאמן.
ב-30 בינואר 2012 מונה לחמן לאימון הפועל ראשון לציון בעקבות פיטוריו של ניסן יחזקאל, ובתום העונה ירד עמה לליגה הלאומית. בדצמבר 2012 הצליח לחמן לזכות יחד עם קבוצתו בגביע הטוטו לליגה הלאומית, שהיה לתואר הראשון של ראשון לציון בכל הזמנים, ובתום העונה סיים עם הקבוצה במקום השישי בליגה הלאומית. בפתיחת עונת נקלעה הקבוצה לתחתית הטבלה, עם ניצחון אחד ב-11 משחקים, וב-19 בנובמבר 2013 פוטר לחמן מתפקידו.
בינואר 2014 חתם אייל לחמן בהפועל אשקלון. בתום העונה ירדה הקבוצה לליגה א' ולחמן סיים את תפקידו.
ב-7 ביוני 2015 מונה לחמן למאמן מועדון ספורט אשדוד לאחר שזו ירדה לליגה הלאומית, וב-18 בדצמבר פוטר מאימון הקבוצה.
ב-27 בדצמבר 2015 מונה לחמן למאמן הפועל עפולה לעונה וחצי. ב-19 בינואר 2017 פוטר מתפקידו.
ב-15 במרץ 2017 מונה לחמן למאמן מכבי הרצליה בקדנציה שלישית. ב-17 בספטמבר 2017 פוטר מתפקידו.
ב-18 בינואר 2018 מונה למנהל המקצועי של מחלקת הנוער של קבוצת בני יהודה תל אביב.
ב-24 במאי 2020 מונה כמאמנה של הפועל רעננה מליגת העל, בניסיון לסייע לקבוצה במאבקי התחתית. עם סיום העונה וירידתה של רעננה לליגה הלאומית עזב לחמן את הקבוצה.
ב-1 ביולי 2022 מונה למנהלה המקצועי של אדומים אשדוד.
לחמן משמש גם כפרשן בערוץ הספורט. בפרשנותו הוא נודע בעיקר בהתמצאותו בכדורגל האפריקאי. עם זאת, זכה לביקורות על הפרשנות שלו שנתפסת כמלאת פאתוס והאדרה של קבוצות ושחקנים מעבר ליכולותיהם האמיתיות.
שיבולי הלקט
שבולי הלקט (בכתיב חסר: "שבלי הלקט") הוא ספר עברי שחובר באיטליה על ידי ר' צדקיה בן אברהם הרופא במאה השלוש עשרה. עוסק בעיקר בענייני אורח חיים, והוא כולל הלכות פסוקות, מנהגים וטעמיהם ופירושים על התפילות. המחבר מתבסס בפסיקותיו על מקורות קדמוניים ומשלב סיכומי פסיקה בלשון שוטפת עם דיונים יסודיים המתבססים בעיקר על 3 מקורות: תשובות הגאונים, ספרות בית מדרשו של רש"י [האורה, הפרדס, מחזור ויטרי, תשובות מכתבי יד], פסקי רבי ישעיה די טראני (הרי"ד גדול פוסקי איטליה לפניו).
בנוסף למקורות קדמוניים הוא מבסס את דיוניו על דברי רבותיו וחכמי דורו. הוא מביא בעיקר את דברי 'אחי רבי בנימין', 'מורי אחי שני [=בן דודי] רבי יהודה בן בנימין' ואחיו רבי צדקיה בן בנימין, רבי אביגדור כ"ץ (כהן צדק). זאת בנוסף לרבו רבי מאיר בן משה (אלא שפעמים רבות מוזכר שמועות בשם ר' מאיר ולא ברור אם מדובר ברבו זה או ברב רבו השני המהר"מ מרוטנבורג, שהיה רבו של ר' אביגדור כ"ץ).
השילוב הקולח בין פסיקה לבין דיון ושילוב מגוון עם מקורות קדמוניים הפך את ספרו לאחד מעמודי התווך ומקורות הפסיקה של ה'טור' בעיקר בחלק 'אורח חיים'. ה'בית יוסף' מביא אותו כמקור כמעט בכל סימן בחלק 'אורח חיים' וכך הוא הונצח בפסקיו הקאנוניים של 'השולחן ערוך'.
מבנה הספר ודפוסיו.
הספר שבלי הלקט עוסק בעיקר בענייני אורח חיים, והוא מחולק לשתים עשרה 'ערוגות' כאשר כל ערוגה היא נושא מרכזי המחולק לשיבולים, ובסך הכל ישנם 372 שיבולים (שב"ע שיבולים).
הספר נערך וקוצר על ידי חכם לא ידוע ונדפס כך לראשונה בוונציה שנת ה'ש"ו (1546), ללא הזכרת ר' צדקיה כמחברו ובהשמטת קטעים גדולים ממנו. באופן זה נדפס עוד פעמיים: בשנת תקנ"ד (1794) בדובנא ושנתיים אחר כך בסלוניקי בשנת תקנ"ו (1796).
בשנת תרמ"ז (1887) הודפס הספר מחדש בשלמותו בווילנא על פי שני כתבי יד על ידי המהדיר שלמה בובר, אשר הוסיף לו הקדמה ארוכה וכן הערות בגוף הספר.
בשנת תשכ"ו (1966) הוציא שמואל קלמן מירסקי מהדורה מדעית של הספר עם מבוא מקיף עליו ועל מחברו. מהדורה זו כוללת "עניין תפילה ועניין שבת." חלקים נוספים מעבודתו של מירסקי נדפסו בספר זיכרון לזכרו שיצא לאור בשנת תשל"א (1971).
עשרות תצלומים מכתבי יד של החיבור, מלאים וחלקיים נמצאים בספרייה הלאומית באוניברסיטה העברית בירושלים.
הערוגה השביעית בספר - "סדר הפסח" כוללת פירוש להגדה של פסח ונדפסה בכמה מהדורות של ההגדה לפסח.
תוכן הספר.
בהקדמת הספר מזכיר המחבר את המשל "ננסים עומדים על כתפי ענקים" בשם "אחד מחכמי אומות העולם".
כאמור, הספר מחולק לערוגות, כל ערוגה - נושא:
א. תפילה ב. שבת ג. ברכות ד. ראש חודש ה. חנוכה ו. פורים ז. פסח ח. עצרת (שבועות) ט. תענית י. ראש השנה יא. יום הכיפורים יב. סוכות.
בסוף כל ערוגה חורז המחבר מעין שיר סיום ובו מבאר תוכן הערוגה בקצרה. בסיומו של הספר כותב המחבר חרוז הרומז על נושאי הספר כולם:
בהוצאתו של ר' שלמה בובר הובאו הלכות נוספות מר' צדקיה שהובאו בכתב היד אשר אינן נכללות בשנים עשר הערוגות. נושאי ההלכות הם: הלכות שמחות (אבלות), מילה, ציצית, תפילין, שחיטה, טריפה, וכן כמה תשובות מהגאונים שהעתיק המחבר.
ספר שבולי הלקט היה אחד מספרי ההלכה הנפוצים ביותר באיטליה במשך שנים ארוכות, ופוסקי הלכה רבים, ובהם הבית יוסף, ציטטו מדבריו פעמים רבות. אצל יהודי איטליה הוא נחשב למרא דאתרא וקיימים מספר מנהגים ההולכים על פי שיטתו בניגוד למה שהתקבל להלכה בשולחן ערוך.
בנוסף להלכות הרבות המהוות את גוף הספר, כתב המחבר בתוך דבריו גם פירושים לתפילה, ואף פירוש ארוך יחסית להגדה של פסח (בסימן ריח).
שיבולי הלקט חלק שני.
בנוסף לספר "שיבולי הלקט" כתב המחבר עוד ספר העוסק בדיני איסור והיתר, אישות, קידושין, גיטין, כתובות, חליצה, נידה. כמו כן הובאו בו דיני ממונות ותשובות נוספות מהגאונים ומראשונים קודמים. המעתיק של כתב היד כתב בתחילת ההעתקה 'חלק שני מהספר שיבולי הלקט' ומכאן שם הספר. כתב היד של ספר זה היה בידי שד"ל, וגם הרב החיד"א העיד על קיומו בספרו "שם הגדולים".
הספר לא הובא לדפוס על ידי ר' שלמה בובר, אף שמעיד בהקדמתו שראה את כתב היד שלו.
בשנת תשמ"ח (1988) הוציא לאור הרב שמחה חסידה חלק ראשון מספר זה.
ספר התניא - "תניא רבתי".