מחזור החיים של עש הקמח ההודי נע בין 30–300 ימים ויכול להתנהל כולו בתחומי הבית. הנקבה מטילה בין 60–400 ביצים על מקור המזון והן בוקעות לאחר כ-2–14 יום. הזחלים ניזונים מהמזון במשך 2–41 שבועות עד שמחליטים להתגלם בהתאם לטמפרטורה וטיב המזון. הבוגרים אינם ניזונים ולכן חיים בין שבוע לשבועיים, בתקופה זו הם מזדווגים והנקבות מטילות את הביצים. בשנה אחת יכולים להתקיים 3–4 מחזורי חיים.
נזקים ובקרה.
עש הקמח ההודי ניזון ממגוון גדול של מוצרים ממקור צמחי כגון מוצרי דגן, אורז, לחם, פסטה, תבלינים, פירות יבשים, אגוזים וזרעי צ'יה. כמו כן ניתן לפעמים למצוא אותם גם בפולי קקאו, שוקולד, ופולי קפה, עוגיות, קמח ועוד. המזון יהיה לרוב מכוסה קורים דקים אשר הזחלים טווים לקראת התגלמות.
לזחלים הצעירים יש יכולת להידחק גם לחורים הקטנים ביותר ולהיכנס לשקיות מזון וכלי פלסטיק שאינם סגורים הרמטית. ברגע שהבית נגוע קשה מאוד להיפטר מהעש, וכדי למנוע את התפתחותו יש לזרוק את כל מקורות המזון שחשודים כנגועים. אוכל נקי אפשר לאפסן במקרר ולהשתמש במוצרים דוחי עש כדי להרחיק את העשים הקיימים. יש לחכות לפחות מחזור חיים אחד לפני שמחזירים את האוכל למקום שהיה נגוע.
מעמדה החוקי והבינלאומי של ירושלים
אלכסנדר קרלין
אלכסנדר אלכסנדרוביץ' קרלין (ברוסית: Александр Александрович Карелин; נולד ב-19 בספטמבר 1967 בנובוסיבירסק, ברית המועצות – כיום ברוסיה) הוא מתאבק עבר רוסי בסגנון יווני-רומי במשקל על-כבד, הנחשב לגדול המתאבקים בכל הזמנים.
קרלין החזיק ברצף ניצחונות של 13 שנה בין 1987 ו-2000, כאשר בשש השנים האחרונות ברצף לא איפשר ליריביו לזכות אפילו בנקודה. זכה ב-3 מדליות זהב אולימפיות רצופות (ובעוד מדליית כסף), ב-9 אליפויות עולם רצופות, וב-12 אליפויות אירופה.
כיום קרלין הוא פוליטיקאי, והיה חבר הדומה של רוסיה מטעם מפלגת רוסיה המאוחדת בין 1999 ו-2020.
מחזיק בתואר Ph.D בחינוך גופני. זוכה עיטור גיבור הפדרציה הרוסית – העיטור הגבוה ביותר ברוסיה.
מאפיינים וטכניקה.
קרלין היה מתאבק חזק באופן מיוחד, וזריז מאוד ביחס לגודלו (משקלו היה כ-130 ק"ג).
הוא נהג להשתמש בטכניקה שכונתה "הנפת קרלין" : אחיזה ביריביו מאחור, הנפתם באוויר והטחתם במזרן - טכניקה קשה ביותר המצריכה גמישות וכוח רב מאוד כשמדובר ביריבים במשקל על-כבד, אשר פעמים רבות שוכבים על המזרן כשפניהם כלפי מטה כדי להתגונן.
הישגים.
במשך 13 שנה, בין השנים 1987 ו-2000, שלט קרלין ללא עוררין בענף ההיאבקות בסגנון יווני-רומי במשקל על-כבד - המשקל הגבוה ביותר הקיים בענף, כאשר הוא לא מפסיד ולו בקרב אחד. במהלך הרצף הזה, מאז שנת 1994, לא זכה אף יריב שלו ולו בנקודה אחת נגדו.
במהלך אותן 13 שנה זכה קרלין ב-3 מדליות זהב אולימפיות רצופות, ב-9 אליפויות עולם רצופות (בשנה אולימפית לא נערכת אליפות עולם), וב-12 אליפויות אירופה – כל האליפויות בהן השתתף.
הרצף חסר התקדים שלו נקטע כאשר הפסיד במפתיע בגמר אולימפיאדת סידני (2000) למתאבק האמריקאי רולון גארדנר, והסתפק במדליית הכסף.
באותה שנה פרש קרלין מהיאבקות תחרותית, במאזן יוצא דופן של 887 ניצחונות מול שני הפסדים בלבד.
קרלין היה נושא הדגל של מדינתו בשלוש אולימפיאדות רצופות - עבור ברית המועצות באולימפיאדת סיאול (1988), עבור חבר המדינות באולימפיאדת ברצלונה (1992) ועבור רוסיה באולימפיאדת אטלנטה (1996).
קריירה ציבורית ופוליטית.
ב-1996 הוענק לקרלין עיטור גיבור הפדרציה הרוסית – העיטור הגבוה ביותר ברוסיה.
עוד כשהיה מתאבק פעיל נבחר קרלין לדומה בבחירות בשנת 1999 מטעם מפלגת רוסיה המאוחדת. הוא שב ונבחר לדומה ב-2003, ב-2007, ב-2011 וב-2016. הוא התפטר מחברותו בדומה ב-15 בספטמבר 2020.
קרלין מפעיל מאז 1993 את "קרן קרלין", ששמה לה למטרה לקדם את החינוך הגופני ובפרט את ההיאבקות היוונית-רומית במחוז הולדתו, נובוסיבירסק. הקרן מקימה מתקנים, מממנת נסיעות של ספורטאים בני כל הגילים לתחרויות, ומנהלת בית ספר להיאבקות יוונית-רומית.
החלטה מספר 181 של העצרת הכללית של האו&quot;ם
אסלאמיזציה
אסלאמיזציה (בערבית: أسلمة, באנגלית: Islamization) הוא מונח המשמש לתיאור תהליך של חיזוק ההשפעה של דת האסלאם בתחומים שונים של המדיניות הציבורית והחיים הציבוריים, כמו גם לתיאור תהליך המרת דת המוני של אוכלוסייה אשר מוביל לעלייה במספר האנשים המאמינים באסלאם.
רקע היסטורי.
בעבר.
גל האסלאמיזציה הראשון התרחש במהלך סוף המאה ה-6 ותחילה המאה ה-7 לספירה כאשר מייסד האסלאם, הנביא מוחמד, הצליח לגבש קהילה מוסלמית חזקה שכבשה את העיר מכה ואסלם אותה. תהליך האסלאמיזציה התפשט בקרב העמים שאכלסו את השטחים העצומים שנכבשו על ידי צבאות ערב במאות הראשונות לאחר מותו של מוחמד. תהליך המרת הדת של האוכלוסייה המקומית נמשך בפועל זמן רב. למרות שהתהליך לא נכפה, מעמדם הציבורי וזכויותיהם של רבים מקרב האוכלוסייה הלא מוסלמית נפגעו, ובשל כך רבים החליטו בסופו של דבר להמיר את דתם.
למרות שההתרחבות הצבאית וההשפעה של האימפריות הערביות דעכה לבסוף, תהליך האסלאמיזציה המשיך להתקיים בדרכים אחרות. מדינות מוסלמיות ששלטו בסחר באוקיינוס ההודי ובאזור מדבר הסהרה הפיצו לאורך השנים את דת האסלאם באמצעות הסחר, והאינטראקציה עם האוכלוסייה המקומית, תהליך אשר הוביל לכך שהאסלאם התפשט באזורים כגון צפון אפריקה, חבל הארץ סאהל באפריקה ובדרום מזרח אסיה (שם נמצאת כיום הקהילה המוסלמית הגדולה ביותר בעולם). השלטון המוסלמי באזורים הללו הגיע רק לאחר שחלקים נרחבים ומשמעותיים של האוכלוסייה באזורים הללו התאסלמו.
בהווה.
כיום, במדינות שבהן האסלאם היא הדת השלטת, קיימת חדירה של דוקטרינות האסלאם כמעט בכל תחומי החיים וחיי הפרט.
על אף שבמרבית מדינות המערב כיום קיימת מדיניות סובלנית לכל הדתות, ארגונים ואישים בולטים שונים בעולם המערבי, בעיקר פוליטיקאים מן הימין הקיצוני, מתייחסים למספר ההולך וגדל של המהגרים המוסלמים במדינות מערב אירופה בעשורים האחרונים ולתהליך האסלאמיזציה המתרחש במדינותיהם כתופעה שלילית ואף מסוכנת וטוענים באופן מוצהר כי יש להתנגד להתפשטות האסלאם במדינותיהם (ראו לדוגמה ז'אן-מארי לה פן ו-חרט וילדרס).
המתנגדים להתפשטות של האסלאם באירופה מצביעים על המחלוקת והחיכוכים הקיימים כיום בין האוכלוסייה המקומית למהגרים המוסלמים השמרנים בנושאים חברתיים ובשל החשש הקיים מצמיחה מהירה של הקהילות המוסלמיות באירופה בשל שיעורי הילודה הגבוהים יחסית של האוכלוסייה המוסלמית, בניגוד לשיעורי הילודה הנמוכים המאפיינים את האוכלוסייה בעולם המערבי – מגמה אשר עלולה להשפיע בעתיד באופן מהותי על אורח החיים החילוני-מערבי אשר קיים במדינות הללו כיום.
ועד יישובי הגולן
ועד יישובי הגולן הוא ארגון המייצג את תושבי הגולן בנושאים שאינם באחריותן הישירה של הרשויות המקומיות. ועד יישובי הגולן פועל בעיקר להבטחת המשך ריבונות ישראל על הגולן וניהול מאבק נגד נסיגה מהגולן. הוועד החליט על הקפאת העמותה בשנת 2016 לאחר שהגיע למסקנה לאור המצב כי "לא נשקף איום על הגולן בעתיד הנראה לעין ואין עוד הצדקה לקיומו של הוועד".
היסטוריה.
הועד בגלגולו הראשון.
ועד יישובי הגולן קם בשנת 1969, כשנה וחצי לאחר כיבוש הגולן במלחמת ששת הימים וחידוש ההתיישבות היהודית בגולן. באותן שנים הגולן היה שטח מוחזק בידי צה"ל, מנוהל בידי ממשל צבאי, ללא רשויות אזרחיות. ועד יישובי הגולן נבחר כגורם המייצג את היישובים. הוועד פעל להקמת יישובים בגולן, חיזוק היישובים הקיימים, קליטת תושבים חדשים והעלאת אמצעי ייצור בגולן. במקביל, פעל הוועד למען החלת הריבונות הישראלית על הגולן ולחיזוק היחסים עם התושבים הדרוזיים.
עם פלישת צבא סוריה לגולן במלחמת יום הכיפורים, פונו היישובים היהודיים מהגולן. כעבור עשרה ימים, לאחר שצה"ל שחרר את הגולן וגירש את כוחות סוריה, החלו תושבי הגולן לשוב לבתיהם. תחילה עלו הגברים בלבד והחלו לשקם את ההריסות, ועם שוך הקרבות הצטרפו אליהם גם הנשים והילדים.
מיד לאחר המלחמה, גיבש ועד יישובי הגולן את דרכו בעקבות המלחמה. הוועד החליט לפעול למען הקמת עיר ישראלית בגולן, יישוב מרכז הגולן – אזור שלא היו בו יישובים ובו התרחשה הפלישה הסורית, וסיפוח הגולן לריבונות מדינת ישראל. אלה הנושאים בהם התמקד הוועד בשנים שלאחר המלחמה.
אולם בחודשים הראשונים של 1974 עיקר פעולתו של הוועד היה מאבק לחיזוק עמדתה של מדינת ישראל במשא ומתן עם סוריה על הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל לסוריה, וחיזוק עמידת הממשלה בלחץ האמריקאי. במשא ומתן זה דרשו הסורים נסיגה מהגולן, וממשלת ישראל התנגדה לכך. במשך חודשים נוהל משא ומתן בנושא. ועד יישובי הגולן הוביל מאבק נגד נסיגה אל מעבר לקו הסגול – הקווים שקדמו למלחמת יום הכיפורים. המאבק כלל הפגנות, שביתת רעב של אנשי רוח ליד לשכת ראש הממשלה והקמת היישוב קשת, תחילה בתוך קוניטרה, ולאחר מכן בנקודת הקבע ליד חושניה, במרכז הגולן.
בהסכם הפרדת הכוחות רוב שטח הגולן נשאר בידי ישראל, אך לא נמנעה לחלוטין נסיגה מן הקו הסגול – ישראל נסוגה מקוניטרה. עם זאת, המאבק מנע הסכמה לדרישות הסוריות לפינוי יישובים ישראליים ולוויתור על שטחים חיוניים לביטחון.
פעולת ועד יישובי הגולן בתקופת ממשלת רבין הראשונה להקמת גוש יישובים במרכז הגולן ולהקמת העיר קצרין נחלה הצלחה. קצרין עלתה על הקרקע ב-1977 ובאותן שנים קמה ההתיישבות במרכז הגולן.