בשנת 2000 ניהל את חגיגת יום כדור הארץ הלאומי, שם ראיין את הנשיא ביל קלינטון והשניים דנו בתוכניות להתמודדות עם ההתחממות הגלובלית ואיכות הסביבה. מפתיחת הסרט "11th Hour", תיעודי אודות ההתחממות הגלובלית ויחס האנשים להתחממות הגלובלית, גייס כמעט 40 מיליון דולר עבור הקרן שלו. אירוע זה הפך לאירוע הצדקה הסביבתי הגדול ביותר שהיה קיים בעולם. דיקפריו הגדיר כי ההתחממות הגלובלית היא "האתגר הסביבתי מספר אחת בעולם".
לדיקפריו כלי רכב חשמליים היברידיים ידידותיים לסביבה וביתו מופעל על ידי פנלים סולריים, אולם שימושו במטוסים פרטיים וביאכטות גדולות משך ביקורת בגלל טביעת הרגל הפחמנית.
בתחילת שנת 2016, בפגישה עם האפיפיור פרנסיס, העניק תרומה לצדקה ודיבר על נושאים סביבתיים. כמה ימים לאחר מכן, אולי בהשפעת פגישתו עם דיקפריו, האפיפיור אמר שהוא יפעל בסרט אבות המבוסס על אמונה מבוסס, מעבר לשמש. בחודש יולי 2016 העניקה הקרן שלו 15.6 מיליון דולר בסיוע לחיות הבר ושמירה על זכויות האינדיאנים בארצות הברית, יחד למאבק בשינויי האקלים. דיקפריו תומך פעיל בארגונים סביבתיים רבים ובהם: הקרן העולמית לשימור חיות הבר, גלובל גריין USA, NRDC.
לאונרדו דקפריו
בנימין קלמנזון
הרב בנימין (בני) יוסף קלמנזון (נולד בכ"ב באייר ה'תשי"ז, 23 במאי 1957) הוא מרבני הציונות הדתית, נשיא ישיבת עתניאל. הקים את ישיבת עתניאל ועמד בראשה יחד עם הרב רא"ם הכהן עד לשנת ה'תשפ"ב (2022).
ביוגרפיה.
גדל בשכונת נווה שאנן בחיפה. בנעוריו למד בתיכון רגיל ואחר כך בישיבה תיכונית בנתניה. בתקופת לימודיו בישיבת הכותל הפך לתלמידו של הרב שג"ר, אז ר"מ דומיננטי בישיבת הכותל, והשפעתו עליו רבה. בהמשך עבר עם קבוצה מתלמידיו של הרב שג"ר ללמוד בישיבת מקור חיים בירושלים. הוסמך לרבנות על ידי הרב עובדיה יוסף.
שימש כר"מ בישיבת ההסדר קריית שמונה ובישיבת הכותל. בשנת 1987 הקים עם הרב עמי עולמי כולל בעתניאל שהפך בסופו של דבר לישיבת ההסדר עתניאל שהרב קלמנזון עמד בראשה. בשנת 1993 הזמין את הרב רא"ם הכהן לכהן איתו כראש הישיבה. באוקטובר 2021 הודיע על פרישה מראשות הישיבה. מלמד מחשבת ישראל במכללת הרצוג.
חיים אישיים.
נשוי ליוכי, פסיכולוגית במקצועה. מתגורר בעתניאל ואב לשישה ילדים. גיסו מיכאל מרק, היה מנהל הישיבה, עד הירצחו בפיגוע ירי בראשית יולי 2016. גיס נוסף הוא פרופ' צבי מרק.
גישתו הדתית.
כתלמידו של הרב שג"ר ישנה למחשבה החסידית השפעה על הגותו ועל דרכו החינוכית. תפיסותיו בנושאי ספרות ותרבות נחשבות ליברליות בחברה הדתית, והוא סופג לעיתים ביקורות כנגד פתיחותו, בעיקר מחוגי ישיבת הר המור. חבר מערכת כתב העת לתרבות יהודית 'מבוע'. דעותיו הפוליטיות ביחס לערבים ולשטחי ארץ ישראל הן ימניות אולם בתוך הציבור הימני הוא נחשב "ממלכתי" ומתנגד לסירוב פקודה וליחס שלילי כלפי המדינה וראשיה.
הרב קלמנזון שם דגש על קשר אישי עם תלמידיו ולימוד תורה מתוך אהבה. לימוד הגמרא שלו מאופיין בעיון מן המקרא ועד לפסקי ההלכה בימינו. בפולמוס על שיטת הרבדים תמך בשיטה זו ובד"ר פנחס היימן.
זיכרון השואה.
הרב קלמנזון היה דוקטורנט להיסטוריה ומחשבת ישראל, אך לא סיים את עבודת הדוקטורט שלו. הוא משמש כחבר במועצה הפדגוגית של בית הספר להוראת השואה וכמדריך סיורי קבוצות של נוער ומבוגרים לפולין. אביו של הרב קלמנזון איבד את כל משפחתו בשואה.
לקראת תשעת הימים וצום תשעה באב ה'תשס"ט, הוציא את הספר "על מה אבדה הארץ - עיונים באגדות החורבן", העוסק בניתוח ספרותי והיסטורי של אגדות חורבן בית שני במסכת גיטין. הספר מבקש לראות את הרלוונטיות של הרעיונות שבאגדות בימינו. בהקדמתו כותב הרב קלמנזון כי לאחר חזרתו של עם ישראל לארץ ישראל יש צורך לשוב ולעיין בדברי האגדה של חז"ל, תחום שנזנח במהלך הדורות.
רא&quot;ם הכהן
הרב רא"ם הכהן (נולד בכ"ט באדר א' ה'תשי"ז, 1 במרץ 1957) הוא רב דתי-לאומי, ראש ישיבת עתניאל (עם הרב אלחנן שרלו) ורב היישוב עתניאל.
קורות חייו.
נולד לידעיה, ממקימי וממנהלי ישיבת הר עציון ובנו של החוקר שמואל הכהן וינגרטן, ודינה, ביתו של נתן גרדי, מראשוני החלוצים הדתיים והרבנות הצבאית. מכונה ראם על שם אבי סבו, רבי אהרון מרדכי. גדל על גבול השכונות רחביה ושערי חסד בירושלים. בצעירותו היה מבאי ביתו של הרב שלמה זלמן אוירבך.
למד בישיבה התיכונית נתיב מאיר, אצל הרב אריה בינה והרב דוד פוקס, ולאחר מכן בישיבת ההסדר הר עציון באלון שבות, אצל הרב אהרן ליכטנשטיין והרב יהודה עמיטל. שירת בצה"ל כקצין בשריון, ובשירות המילואים התקדם עד לדרגת רס"ן. נסמך לרבנות בידי הרב ליכטנשטיין והרב אליעזר ולדנברג (מחבר השו"ת "ציץ אליעזר"). שימש גם את הרב שלום אייזן, פוסק בעדה החרדית. היה מקורב לרב נחום רבינוביץ' ולרב שלמה דיכובסקי. שולח את ספריו לקבלת הסכמות מהרב אביגדר נבנצל.
שימש כר"מ בישיבת אור עציון בראשות הרב חיים דרוקמן ובישיבת שבות ישראל באפרת. ב-1994 הוזמן על ידי הרבנים בנימין קלמנזון ועמי עולמי לעמוד בראש ישיבת בית הוועד לתורה בעתניאל. אחרי הירצחו של הרב עולמי באותה שנה מונה לרב היישוב.
בעבר היה פעיל בארגון במעגלי צדק. ב-2006 היה מועמד לתפקיד הרב הצבאי הראשי.
משמש כחבר בוועדת השיפוט במיזם 'קנה לך חבר' - תחרות החיבורים התורניים לבני הציונות הדתית של מפעל הפיס.
הרב הכהן הוא זוכה פרס הרב קוק לשנת 2020.
משפחתו.
נשוי לנעה, העומדת בראש אולפנת אמ"ית אוריה בבאר שבע, ולהם תשעה ילדים.
אחיו הבכור הוא האלוף גרשון הכהן. אחים נוספים הם הרב אלישיב הכהן, ראש ישיבת בית שמואל בחדרה, הרב אביה הכהן, ר"מ בישיבת תקוע, והרב חיים הכהן, ר"מ במכינה הקדם צבאית בית יתיר. גיסו הוא הרב אהרלה הראל.
גישתו ודרכו.
גישתו של הרב הכהן מאופיינת בעצמאות הגותית. למרות היותו תלמיד של הרב ליכטנשטיין, גישתו בלימוד הגמרא אינה כשיטה הבריסקאית. הוא עוסק בקבלה ובפרט בתורת הרמח"ל, אדמו"רי חב"ד הראשונים (בפרט אדמו"ר הזקן) והרמ"ע מפאנו. גם תורת הראי"ה קוק היא נדבך מרכזי בהגותו, בייחוד בחלק הכלל-אנושי על פי הפרשנות של הרב דוד כהן (הרב הנזיר).
אחד מהמאפיינים המרכזיים בשיטתו של הרב הוא ההתחקות אחר שיטה של חכם. כך למשל, כמעט כל מקום בכתבי חז"ל שבו מוזכר רבי אליעזר בן הורקנוס, לטענתו ישנו קו מנחה של שמירה על הקיים ללא חדשנות והתפשרות, עד לשבירה עצמית כדי לעמוד ביעד זה. לעומת זאת, במרבית דבריו של רבי שמעון בר יוחאי נמצא שהמחשבה היא הקובעת, והתוצאה בעולם היא משנית.
הוא נוטה להביע את דעותיו בנושא מסוים לאחר שהוא מראה את הצדדים השונים בסוגיה, ומביע לרוב עמדה מורכבת, אך באופן פסקני. הוא נוהג לערום על השולחן ערימות גדולות של ספרים שמהם הוא מצטט במהלך השיעור ועובר ביניהם במהירות. בדרשתו בישיבה בערב שבת הוא נוהג לקרוא מתוך ספר תורה.
הרב הכהן פסק שיש חובה הלכתית לחתום על כרטיס לתרומת איברים דרך עמותת אדי תוך סימון שהתרומה תתבצע "רק באישור איש דת לפי בחירת המשפחה". כמו כן הוא נמנה עם אנשי התנועה לחידוש מצוות התכלת בימינו, ונמנה עם הוועד המנהל של עמותה שמטרתה לשווק פתילי תכלת לציצית במחיר שווה לכל נפש.
הרב הכהן פסק שחל איסור הלכתי לעשן. הוא מונה מספר סיבות לדבר: המעשן גורם לעצמו נזק גופני שנאסר בהלכה; הוא גורם למיתתו ולכן מאבד עצמו לדעת; עישון פסיבי נחשב כרצח בגרמא; על פי הרמב"ם ישנה חובה אלוהית שגופו של האדם יהיה בריא ככל האפשר. מסיבה זו הוא נמנע מלהסתמך בשעת קידושין על עדותם של מעשנים וחוצי קו הפרדה רצוף בכביש. בעקבות דברי הרמב"ם בדבר החובה הדתית לשמור על הגוף, הוא נוהג לשחות בבריכה פעמיים בשבוע, ובעבר השתתף בצליחת הכנרת.
תורה וצבא.
הרב הכהן ממליץ לבוגרי תיכון ללכת לשנה לפחות בישיבה או במכינה, עקב התוכן התורני המועט שאותו רוכשים תלמידי הישיבות התיכוניות והתיכונים הדתיים, והתובנה כי לימוד התורה במוסדות האלו אינו שלם ולא עומד ברף הנדרש של אהבת התורה ולימוד תורה לשמה. לימודים בישיבת הסדר, לפי שיטתו, אינם מתאימים לכל אחד, וכל אדם חייב לעשות בירור עם עצמו מהי הדרך המתאימה לו.
הוא תומך בשירות תלמידי ישיבות ההסדר במחלקות רגילות עם שאר החיילים, ולא במחלקות נפרדות.
הוא מאמין שיש לכבד את הפלסטינים, ובייחוד את הפליטים הנמצאים במחנות. לצד זאת, ברובד הפוליטי, משתייך הרב לצדה הימני של המפה, ומתנגד לכל נסיגה מיש"ע. גישתו הכללית היא הנחלת ערכים על ידי השגת תמיכה ציבורית נרחבת, ללא שימוש בכוח או בכפייה פיזית או מילולית. על אף שלא חתם על גילוי הדעת השולל סרבנות בצה"ל (על רקע תוכנית ההתנתקות), עשה מאמצים למניעת מצבים של סרבנות.
כתובת תל דן
כתובת תל דן היא מצבה ארמית הכתובה בארמית קדומה תוך שימוש באלפבית פיניקי, המתוארכת בין המאה ה-9 לפנה"ס למאה ה-8 לפנה"ס, שהוצבה בשער העיר העתיקה דן (תל דן) שבצפון עמק החולה.
הכתובת נתגלתה על ידי משלחת החפירות בתל דן בראשותו של פרופ' אברהם בירן, ראש מכון גליק לארכאולוגיה מקראית בהיברו יוניון קולג', בשנים 1993-1994. החלק הראשון של הכתובת נתגלה ב-21 ביולי 1993 על ידי גילה קוק, מודדת משלחת החפירות, ועוררה מיד עניין רב. בשנת 1994 נתגלו עוד שני שברים מן הכתובת בריצוף רחבת השער. הכתובת נמסרה על ידי רשות העתיקות לתצוגה במוזיאון ישראל, והיא מוצגת באגף הארכאולוגי שבמוזיאון.
כתובת תל דן המתוארכת לתקופת מלכותם של צאצאי דוד, תקופת בית ראשון (תקופת הברזל II), היא הראייה הארכאולוגית החוץ מקראית החשובה ביותר ואולי אף היחידה, אשר מזכירה את בית דוד.
הרקע להקמתה.