אתיקת מידע (באנגלית: Information Ethics) היא תחום בתוך מידענות ואתיקה העוסק בשאלות מוסריות, ובנורמות חברתיות בתחום של מידע. האופן בו בני אדם מתנהגים עם מידע משתנה כל הזמן. על כן גם הנורמות הקיימות, והחוקים שלנו צריכים להשתנות בהתאם. שאלות נפוצות בתחום נוגעות בשאלות של קניין רוחני, שאלות של אתיקת אינטרנט ושימוש בטכנולוגיות חדשות.
היסטוריה.
אתיקת מידע היא תחום בעל שורשים עמוקים בהיסטוריה האנושית. כבר ביוון העתיקה נשאלו שאלות של איך אנחנו יודעים? ומה הערך של מה שאנחנו יודעים? הוגים מוכרים שעסקו בשאלות הללו היו סוקרטס ואפלטון.הכרה בחופש הביטוי הייתה חיונית לשמירה על הדמוקרטיה בפוליס היוונית. כאשר הומצא הדפוס והידע הפך להיות כתוב, חל גידול עצום (התפוצצות המידע) בכמות הידע ונדרשו סדרי עולם חדשים כדי להתמודד עם השפע. מה אפשר לעשות עם ידע בספר, למי שייכות הזכויות, כמה הידע עלה וכן הלאה. נושאים אלה נגעו במגוון שלם של תחומים כמו, פילוסופיה, משפט, ספרנות, וכלכלה. עם מהפכת המחשוב, נוצר תחום מוגדר שעוסק בשאלות הללו, והוא נלמד בתחום של לימודי מידע.
פעמים רבות הטכנולוגיה מכתיבה את האופן שבו אנשים חושבים על אתיקה. לפעמים אנשים חושבים שמה שאפשרי הוא גם מה שמוסרי לעשות. הטכנולוגיה של היום מתקדמת בצעדי ענק. האתיקה שלנו לא מספיקה לעמוד בקצב. על כן השינויים החלים בתחום הם עצומים, וימשכו להשתנות בקצב מהיר.
תחומים מרכזיים.
קניין רוחני.
כאשר יש לנו חפץ מוחשי מאוד קל להכריז, מדובר ברכוש של אדם מסוים. קניין רוחני עוסק בכל אותם מקרים בהם מדובר ביצירה, רעיון סמל וכדומה. גם על אלה חלים חוקי קניין. חלק מהזכויות עוסקות בהכרה בזכויות של היוצר, או המפתח של הקניין, כמו זכויות יוצרים, זכויות מבצעים וסוד מסחרי. חלק מהחוקים עוסקים בזכויות כלכליות המעורבות בפיתוח רעיונות, כמו פטנטים, וסימן מסחרי.
גנבה ספרותית.
גנבה ספרותית (פלגיאט בלועזית) הוא שימוש בחומר של אדם אחר, והצגתו כשלך. גנבות אלו יכולות להתרחש בתיאטרון, במוזיקה, בעיתונאות ובעולם האקדמי. בעולם האקדמי ההתייחסות לגנבות מסוג זה חמורות ביותר, וגם גוררות עונשים שונים כמו כישלון בקורס ואף סילוק מהאקדמיה.
ניתן לראות שככל שעולה הנגישות של החומרים דרך האינטרנט, ישנה עלייה חדה במקרי הפלגיאט. מבצעי העבירה מתחלקים לכאלה שמעתיקים חומרים, ללא ידיעה שעליהם לציין את המקור ממנו הם נלקחו. מקרים כאלה כוללים אנשים שלא מודעים לכך שהחומר שהם לוקחים מוגן בזכויות יוצרים, או כאלה שלא מכירים את כללי הציטוט ועל כן שוגים. באקדמיה מרצים מנסים להסביר את הכללים לתלמידים שלהם כדי למנוע מקרים מסוג זה. אפשר להחזיר לתלמיד עבודה שאינה עולה בקנה אחד עם החוקים ולאפשר לתלמיד לתקן את השגיאה.
הסוג השני של העוברים על חוקי הפלגיאט הם אלו העושים זאת בכוונה תחילה. כגון כאלה שרוכשים עבודות מוכנות ומגישים אותם תחת שמם, או כאלה שעושים פרפרזה לטקסט המקורי על מנת להימנע מענישה. באקדמיה מוטלים על אנשים אלה עונשים כבדים על מנת למנוע פגיעה ביושרה האקדמית. העונש הנפוץ הוא סילוק מהאקדמיה.
פערים דיגיטליים.
התקדמות טכנולוגית מעלה שאלות בנוגע לפער הדיגיטלי. מבוגרים שהיו חשופים מגיל צעיר לטכנולוגיה מצליחים יותר מכאלה שלא, עובדה שמעלה שאלות לגבי פערים בנגישות לידע הטכנולוגי בכל הרמות, המדיני והפרטי, מדינות מפותחות מול מדינות מתפתחות, בתי ספר עם ציוד מחשבים טוב או כאלה שאין להם תקציב. ואפילו הורים המתלבטים האם לרכוש לילדם טלפון חכם. כיוון שכולם רוצים לקדם את ילדיהם, המטרה במסגרות החינוך היא צמצום הפער, באמצעות תוכניות כמו שילוב של מחשבים בבתי ספר וגני ילדים שאין בהם ציוד כזה באופן קבוע. למרות המאמצים המתבצעים הפער הולך מתרחב, בעיקר כיוון שהטכנולוגיה מתקדמת במהירות, חלק מהציבור חשוף להתקדמות וחלק נשאר מאחור.
נימוסים והליכות.
כיום הרבה מן התקשורת הבין אישית שלנו מתרחשת דרך האינטרנט, ויצר סוג חדש של כללי התנהגות הנקראים נטיקה. האופן שבו אנשים פונים אחד לשני השתנה מאוד. מה שנחשב מנומס עכשיו נחשב חצוף לפני כמה שנים. סוגי התנהגות כאלה כוללים לדוגמה:
כיום, גם לפיסוק, או לאותיות גדולות באנגלית יש משמעות שונה מאשר משמעותם בעבר.
כיוון שהאינטרנט מאפשר אנונימיות אנשים מרגישים כאילו יכולים לפעול בחופשיות גדולה יותר. על כן ישנה אלימות מילולית רבה. קללות שאנשים לא היו משתמשים בהם בפומבי, נכתבות בקלות באתרים השונים.
דוגמה למערכת נימוסים במרחב התקשורת החדש, אפשר למצוא בוויקיפדיה עצמה תחת . גם בפורומים יש חוקי התנהגות מסוימים. כל אלה הם דוגמאות לנטיקה.
פדופיליה.
פדופיליה היא תופעה מוכרת ברשת האינטרנט. האנונימיות שהרשת מאפשרת נותנת לפדופילים מרחב פעולה. הטרדות מיניות מתרחשות על בסיס קבוע. 15% אחוז מילדי ישראל קיבלו מסרים מינים, 21% קיבלו תכנים פוגעניים. הרשת מאפשרת לפדופילים לפעול לבד או ביחד עם פדופילים אחרים. נוצרות קהילות שלמות המעבירות חומרים פורנוגרפיים, והדרכות כיצד יש לפעול במינימום סיכון. בשל הסיכונים ההולכים וגדלים של ילדים ברשת, נוצרות יותר ויותר הדרכות על אינטרנט בטוח.
קטאנה (כלי שיט בלתי מאויש)
קטאנה (Katana) הוא כלי שיט בלתי מאויש (כשב"ם, באנגלית: ) מתוצרת התעשייה האווירית לישראל (תע"א).
קטאנה הוא כלי שיט רב-תכליתי, זהו כלי שיט קרבי, המיועד למשימות ביטחון שוטף בזירה הימית, להגן על אזורי סחר רגישים (ZZE), גבולות ימיים, נמלים ונכסים אסטרטגיים ימיים כמו אסדות קידוח, צינורות נפט ועוד. הכלי מתאים למשימות במים עמוקים וכן במים רדודים יחסית סמוך לחוף.
המערכת נחשפה בפברואר 2014.
קטאנה מצוידת במערכת ניהוג כפולה: ניתן להשתמש בה כפלטפורמה לא מאוישת אוטונומית או נשלטת באמצעות תחנת שליטה מרוחקת, וגם ככלי שיט קרבי מאויש. היא מצוידת במערכות התרעה, איתור, זיהוי וסיווג מטרות, וכן יירוטן באמצעים שונים.
קטאנה מכילה מערכות שונות, ביניהן מערכת למניעת התנגשות, תקשורת, מערכות מכ"ם ומערכות נשק.
הכשב"ם הוצג בתערוכת AUVSI2014 באורלנדו שבארצות הברית במאי 2014.
ביארק אינגלס
ביארק אינגלס (באנגלית: Bjarke Ingels; נולד ב-2 באוקטובר 1974) הוא אדריכל דני. בשנת 2006 הקים את משרד האדריכלים BIG (קבוצת ביארק אינגלס - Bjarke Ingels Group) ומאז הוא עומד בראשו. בשנת 2009 היה שותף בהקמתה של סוכנות הייעוץ בתחום העיצוב KiBiSi. אינגלס ידוע בחדשנותו ושאפתנותו העיצובית ורבים מהמבנים שעיצב שוללים מוסכמות מסורתיות של תכנון ומרחב. כמו כן, לעיתים קרובות משלב אינגלס רעיונות של פיתוח בר-קיימא ומושגים סוציולוגיים בעבודותיו, אך מקפיד לנסות להשיג איזון בין חדשנות לדרישות פרקטיות של אדריכלות.
אינגלס נולד בקופנהגן בשנת 1974 לאב מהנדס ואם רופאת שיניים. בשנת 1993 החל אינגלס ללמוד אדריכלות באקדמיה המלכותית, הוא רצה להיות מאייר, וקיווה שהדבר יעזור לו לשפר את יכולות הרישום שלו. רק לאחר מספר שנים של לימודים הוא החל להביע עניין ממשי באדריכלות. הוא המשיך את לימודיו במכון הטכני לאדריכלות בברצלונה ובשנת 1999 חזר לדנמרק כדי להשלים את לימודיו. בשנתו השלישית בברצלונה הקים את משרדו הראשון וזכה בתחרות האדריכלים הראשונה שלו.
משנת 1998 ועד 2001 עבד אינגלס עבור האדריכל ההולנדי רם קולהאס ב-OMA שברוטרדם. בשנת 2001 חזר לקופנהגן והקים, יחד עם חבירו לעבודה אצל קולהאס ג'וליאן דה סמדט, את משרד האדריכלים PLOT. המשרד זכה לתשומת לב עולמית עבור חדשנותו העיצובית ובשנת 2004 זכו אינגלס ודה סמדט בפרס אריה הזהב מהביאנלה לאדריכלות של ונציה (חלק מהביאנלה של ונציה). באותה תקופה זכו עבודותיהם של אינגלס ודה סמדט להערכה רבה והם החלו לצבור הכרה עולמית. בין עבודותיהם באותה תקופה ראוי לציין את VM Houses, פרויקט מגורים שמורכב משני בניינים בצורות V ו-M, שהיה הפרויקט הגדול הראשון של PLOT. אינגלס אף התגורר בפרויקט עד שנת 2008, אז עבר ל-Mountain Dwellings, פרויקט סמוך שגם הוא פרי תכנונו. מבנה נוסף שתכנן אינגלס באותה תקופה הוא ביה"ח הפסיכיאטרי של אלסינור, לו צורה של פתית שלג.
בשנת 2006, בעקבות התפרקותו של PLOT, הקים אינגלס את BIG, שמעסיקה היום כ-60 אדריכלים. הפרויקט הראשון עליו החלו לעבוד היה Mountain Dwellings, פרויקט מגורים עצום המשלב 10,000 מ"ר של דיור ו-20,000 מ"ר של חניונים ומקומות חנייה. הפרויקט הושלם ב-2008 ובעקבותיו זכה אינגלס במספר פרסים חשובים.
בשנת 2010 הושלם פרויקט המגורים השלישי של אינגלס שנקרא 8 House. זהו פרויקט המגורים הגדול ביותר שנעשה אי פעם בדנמרק ובסקנדינביה. הפרויקט משלב דירות ושטחי מסחר.
שבתאי הקיקיון
שבתאי הקיקיון (שם מדעי: "Samia cynthia ricini") הוא תת-מין פרפראי ממשפחת השבתאיים שמוצאו ביבשת הודו. זהו העש המתורבת היחידי מלבד טוואי המשי שמשמש לייצור משי מסחרי.
שבתאי הקיקיון הוא עש גדול יחסית, בעל מוטת כנפיים של כ-115 מ"מ. הכנף בעלת גוני חום ומעוטרת בדגמים דמויי ירח ונקודה דמוית עין בחלקה העליון. הנקבה מטילה ביצים לבנות על צמחי קיקיון מצוי, והן בוקעות לאחר כ-10 ימים. הזחלים בצבע לבן ניזונים מהעלים במשך כ-35 יום ומגיעים עד לאורך של כ-7 ס"מ. שלב הגולם אורך כ-3 שבועות. הפרפרים הבוגרים חיים כ-5 עד 8 ימים.
בניגוד למין Samia cynthia, תת-המין שבתאי הקיקיון הוא עש מתורבת המשמש לייצור משי אֵרי (Eri silk). משי זה עמיד יותר מהמשי שמייצר טוואי המשי, אך תהליך הפקתו מהפקעות קשה יותר.
אדריאן פרננדס