בעונת 2009/2010 העפילה מכבי חיפה בפעם השנייה בתולדותיה לשלב הבתים, לאחר שהדיחה את גלנטורן מצפון אירלנד, אקטובה מקזחסטן ורד בול זלצבורג מאוסטריה. היא הוגרלה לבית אחד עם באיירן מינכן, יובנטוס ובורדו. מכבי חיפה הפסידה במשחק הראשון לבאיירן 3 - 0, ואת חמשת משחקיה הנותרים הפסידה בתוצאה 1 - 0 ובכך הייתה לקבוצה הראשונה בתולדות המפעל שמסיימת את שלב הבתים ללא נקודות וללא שערי זכות.
הקבוצה הישראלית השלישית שהעפילה לשלב הבתים היא הפועל תל אביב שבעונת 2010/2011 העפילה לשלב הבתים בפעם הראשונה בתולדותיה, לאחר שהדיחה את רד בול זלצבורג האוסטרית בתוצאה מצטברת של 3–4 (3-2 בזלצבורג ו-1-1 בבלומפילד). בשלב הבתים היא הוגרלה בבית אחד עם ליון, בנפיקה ליסבון ושאלקה 04. היא סיימה את הבית במקום הרביעי לאחר ניצחון 0–3 על בנפיקה, תיקו 0-0 עם שאלקה 04 (בבית) ותיקו 2-2 נגד ליון.
בעונת 2015/2016 העפילה מכבי תל אביב לשלב הבתים של ליגת האלופות בפעם השנייה בתולדותיה, לאחר שהדיחה בשלב הפלייאוף את פ.צ. בזל. מכבי תל אביב הוגרלה עם צ'לסי, פורטו ודינמו קייב. היא כבשה שער זכות אחד וסיימה את הקמפיין ללא נקודות. מכבי תל אביב בחרה לערוך את משחקיה באצטדיון סמי עופר.
בעונת 2022/2023 העפילה מכבי חיפה לשלב הבתים של ליגת האלופות בפעם השלישית בתולדותיה. בסיבוב המוקדמות השני ניצחה את אולימפיאקוס 5-1 בתום שני המשחקים. בשלב המוקדמות השלישי עברה את אפולון לימסול 4-2, ובשלב הפלייאוף גברה על הכוכב האדום בלגרד 5-4. בבתים של ליגת האלופות קיבלה את פ.ס.ז (צרפת),יובנטוס (איטליה) ובנפיקה ליסבון (פורטוגל).
שחקנים ישראלים בליגת האלופות.
אבי כהן שיחק בגביע אירופה לאלופות במדי ליברפול, הזוכה בגביע, בעונת 1981/1980, אם כי לא היה בהרכב בחצי הגמר ובגמר.
באשר לגרסה המחודשת של המפעל, הרי לבד מהקבוצות הישראליות שהוזכרו, שיחקו עוד מספר ישראלים בשלב הבתים של ליגת האלופות במדי קבוצות אירופאיות. הראשון שביניהם היה חיים רביבו במדי פנרבחצ'ה בעונת 2001/2002. אחריו היו אחרים כמו קלמי סבן במדי סטיאווה בוקרשט בעונת 2006/2007, יוסי בניון במדי ליברפול, מספר עונות החל מעונת 2007/2008, ביברס נאתכו במדי רובין קאזאן בעונת 2010/2011 ובמדי צסק"א מוסקבה מספר עונות החל מעונת 2014/2015, אליניב ברדה במדי ראסינג גנק בעונת 2011/2012, בירם כיאל בסלטיק בשתי העונות שלאחר מכן, וניר ביטון במדי אותה קבוצה, החל מעונת 2014/2013. בעונת 2014/2015 שיחקו דודו ביטון וסינטיאהו סלליך בליגת האלופות בשורות מריבור וכמוהם מרואן קבהא שלוש שנים לאחר מכן. כן שיחקו רמי גרשון וקני סייף במדי גנט בעונת 2016/2015. מנור סולומון במדי שחטאר דונצק בעונת 2019/2020 הוא הכובש הישראלי הצעיר ביותר בליגת האלופות, בגיל 20 ו-69 יום בלבד. סולומון המשיך להופיע ולכבוש במדי אותה קבוצה גם בעונות שלאחריה.
שידורי ליגת האלופות בישראל.
ליגת האלופות משודרת כיום בישראל בכל ערוצי הספורט של ערוץ הספורט, חלק מהמשחקי שלב הבתים של ליגת האלופות משודרים גם בערוצי הספורט של צ'רלטון. משחקי חצאי הגמר והגמר משודרים לרוב בערוצים המסחריים.
המשדר מתחיל בשעה 21:00 עם "אולפן ליגת האלופות". המשחקים מתחילים ב-22:00 וכל ערוץ עובר למשחק אחר. שדרי המשחקים הם נדב יעקבי ועמיחי שפיגלר ופרשני המשחקים הם שגיא כהן ועמרי אפק. בערוץ "5LIVE" לא משודר משחק אלא "ערוץ הקיבוץ" שמראה את כל השערים. מודי בר און, אבי מלר, איציק זוהר יושבים באולפן ובכל פעם שמתרחש אירוע באחד המגרשים, הם עוברים לשם. בזמן שלא מתרחש דבר במגרשים, חברי הפאנל יושבים ומדברים. לצד המסך מופיעות התוצאות של המשחקים. כשנגמרים כל המשחקים, מתאחדים שוב הערוצים לסיכום ותקצירי המשחקים. בסוף הערב מתארחת להקה שמנגנת 3 שירים וסוגרת את המשדר. מודי בר-און הגיש את המשדר עד למותו ב-2022.
ההמנון הרשמי.
ליגת האלופות הוא עיבוד מוזיקלי של טוני בריטן להמנון צדוק הכהן של גאורג פרידריך הנדל - המנון ההכתרה של מלכי בריטניה. בריטן נשכר על ידי אופ"א בשנת 1992 כדי שיכתוב להם עיבוד להמנון. היצירה נוגנה על ידי התזמורת הפילהרמונית המלכותית והיא מושרת על ידי מקהלת האקדמיה של סנט מרטין בשלוש השפות הרשמיות של אופ"א: אנגלית, צרפתית וגרמנית. ההמנון מנוגן לפני תחילת כל משחק בליגת האלופות וגם בתשדירים שלפני המשחק. ההמנון עצמו אורך כ-3 דקות, אך מעולם לא הופץ באופן רשמי לצורכי מסחר בגרסתו המקורית. בגמר ליגת האלופות 2009 בסטדיו אולימפיקו שברומא שר את ההמנון זמר הטנור אנדראה בוצ'לי.
מילות השיר הן:
איי סיישל
אלבר ממי
אלבר מֶמי (בצרפתית: Albert Memmi; בערבית: ألبير ممّي; 15 בדצמבר 1920 – 22 במאי 2020) היה סופר, סוציולוג, אינטלקטואל ופילוסוף יהודי-צרפתי ממוצא תוניסאי.
ביוגרפיה.
אלבר ממי נולד ב-15 בדצמבר 1920 בגטו בתוניס, בירת תוניסיה למשפחה יהודית, הבכור מבין שמונה ילדים לאביו פרנסואה שהיה ממוצא יהודי איטלקי ולאמו מרגריט (לבית צרפתי). הוא למד בבית ספר יסודי של אליאנס, ומאחר שהיה התלמיד הטוב בכיתתו, קיבל מלגה שאפשרה לו ללמוד בתיכון צרפתי בתוניס (Lycée Carnot de Tunis), אחר כך למד פילוסופיה באוניברסיטת אלג'יר והמשיך ללמוד בסורבון.
בזמן הכיבוש הגרמני של תוניסיה, בשנים 1942 עד 1943 נשלח למחנה עבודת כפייה. בשנת 1944 חזר ללימודי הפילוסופיה, תחילה באלג'יר, אחר כך בפריז.
לאחר מלחמת העולם השנייה נישא לאישה צרפתייה והשניים חיו בתוניס. ממי עמד בצומת של שלוש תרבויות: ערבית, צרפתית ויהודית, ועבודתו התבססה על הדרכים לשלב בין תרבות המזרח לתרבות המערב. המעבר החד מתרבות צפון אפריקה לתרבות המערב הייתה חוויה שעיצבה את יצירתו וכל חייו עסק בשאלות של זהות.
ממי פעל למען דו-קיום יהודי ערבי, ביקר בישראל פעמים רבות ופעל למען השתלבותה של ישראל במרחב הערבי. ממי תמך גם במאבקה של תנועת הפנתרים השחורים.
ממי נפטר ב-22 במאי 2020 בגיל 99.
יצירתו הספרותית והעיונית.
בשנת 1953 יצא לאור ספרו הראשון, הרומן "נציב המלח" ("La Statue de sel"). את ההקדמה לרומן כתב אלבר קאמי. ממי שלח את הספר לז'אן-פול סארטר שפרסם אותו בהמשכים בכתב העת הפילוסופי-ספרותי שלו "זמנים מודרניים" וכך זכה להכרה והצלחה. בשנת 1980 יצר הבמאי חיים שירן דרמה טלוויזיונית על פי סיפורו של ממי "נציב המלח", שזכתה בפרס אונסק"ו הבינלאומי ובפרס "כינור דוד".
בשנת 1957 יצא לאור ספרו "דיוקן הנכבש ולפני כן דיוקן הכובש" ("Portrait du colonisé, précédé de Portrait du colonisateur"). את ההקדמה לספר כתב ז'אן-פול סארטר. זה ספר עיון הדן בנושא הכיבוש, הקולוניאליזם והסוגיות הקשורות בהם.
בשנת 1982 יצא לאור ספרו "הגזענות" הדן בתופעה ממגוון של זוויות.
בשנת 1998 פרסם ספר המוקדש לתוניסיה ביחד עם עבד אל-והאב מדב, גם הוא יליד תוניסיה.
קישורים חיצוניים.
לאחר מותו
רדיוס שוורצשילד
רדיוס שוורצשילד או הרדיוס הכבידתי (הרדיוס הגרביטציוני) הוא ערך גבולי של רדיוס, המתקשר לכל מסה ופרופורציונלי לגודלה. הערך מגדיר עבור המסה אזור המכונה חור שחור - שעם ההתקרבות אליו עוצמת שדה הגרביטציה מתחזקת וקצב השתנותה נעשה תלול, ומעבר לו כל גוף וקרינה אינם יכולים אלא לנוע אל תוכו ולהיבלע. עצם שכל מסתו נמצאת בתוך רדיוס שוורצשילד שלו הוא עצם שעבר קריסה כבידתית ומהווה חור שחור. רדיוס שוורצשילד קרוי על שמו של קרל שוורצשילד, שגילה אותו ב-1916, כחלק מן הפתרונות שהציע למשוואות איינשטיין (מטריקת שוורצשילד).הערך מציין למעשה אזור של סינגולריות קואורדינטורית, המהווה תנאי הכרחי אך בלתי מספיק לקיום סינגולריות כבידתית, המתאפיינת בעקמומיות וצפיפות אינסופית. בהתייחס לחורים שחורים, רדיוס שוורצשילד מגדיר את מעטפת אופק האירועים.
המונח משמש בפיזיקה ובאסטרונומיה.
הרחבה.
לפי שוורצשילד, אם נדחס את מסתו של גוף כלשהו לכדור שרדיוסו הוא רדיוס שוורצשילד של הגוף, גוף זה יהפוך לחור שחור. עם זאת, כאשר רדיוס שוורצשילד עובר בתוך הגוף, הוא אינו אלא גבול תאורטי. לדוגמה, רדיוס שוורצשילד של השמש הוא כ-3 ק"מ לערך, כלומר עמוק בתחום השמש (רדיוס השמש כיום מוערך בכ־700,000 ק"מ) ולכן אינו אלא גבול תאורטי (ואכן חומר וקרינה יכולים לצאת ממרכז השמש). למעשה, מאחר שהשמש משתייכת לקבוצת הננסים הצהובים - כלומר מסתה היא קטנה ביחס לשמשות אחרות ונמוכה מגבול צ'נדראסקאר, הנדרש לגבירת כוח הגרביטציה המושך לקריסה על לחץ הניוון המנוגד לה - שלב החיים האחרון שלה הוא ננס לבן, והיא רחוקה מלקרוס לחור שחור.
רדיוס שוורצשילד הוא יחסי למסת הכוכב, ועצמים ואינפורמציה אינם יכולים לצאת ממנו. הרדיוס משמש גם להגדרת אופק האירועים של חור לבן.
הגדרה מתמטית.
רדיוס שוורצשילד, formula_1, נתון על ידי הנוסחה:
formula_2
כאשר:
רדיוס שוורצשילד (במטרים) של גוף הוא על כן בקירוב formula_8 פעמים מסת הגוף בק"ג.
מאחר שרדיוס שוורצשילד לפי הגדרתו הוא הגבול שמעבר לו אף אור אינו יכול להימלט משדה הכבידה של הגוף, מהירות המילוט מרדיוס שוורצשילד עצמו שווה בעצם למהירות האור, ולכן ניתן לחלץ את משוואתו מנוסחת חישוב מהירות מילוט.
נוסחת מהירות המילוט היא:
formula_9
לשם קבלת הרדיוס עבורו מהירות המילוט שווה למהירות האור, נציב במקום Ve את מהירות האור, c:
formula_10
נבודד את r, ונקבל את רדיוס שוורצשילד:
formula_11
החישוב היחסותי.