ישראל הכשירה את הכוחות המיוחדים של צבא אתיופיה למאבק בתנועה הלאומית האריתראית. לישראל הייתה גם גישה לנמל מסוואה האריתראי בים סוף. ניסיונות הדייג באזור החלו ביוזמת כמה משרדי ממשלה בשנת 1958. היה למערכת הביטחון הישראלית אינטרס לנוכחות באזור המוקף ארצות ערב. במקביל, באותה תקופה ענף הדיג היה נתון במשבר בגלל צמצום שדות הדיג באגן הים התיכון ותקריות עם ספינות משמר מצריות.
בסוף שנת 1960 יצאו ספינות ישראליות למסע סביב אפריקה, שארך שלושה חדשים והן החלו לדוג בים סוף בראשית שנת 1961. הספינות הועברו לאילת בדרך היבשה ושטו למסאווה דרך ים סוף. בשנות שלטונו של היילה סלאסי באתיופיה, התמיכה של ישראל במשטרו סייעה למנוע שלושה ניסיונות הפיכה נגדו. ב-1973 אתיופיה, בהשפעת ארגון האחדות האפריקאי, ניתקה את קשריה הדיפלומטיים עם ישראל, וב-1974 הופל משטרו של היילה סלאסי בהפיכה צבאית.
ב-1977 נסגרה עסקה סודית בין אתיופיה לישראל, שבמסגרתה העבירה ישראל סיוע צבאי בתמורה להעלאת יהודי אתיופיה. כמאתיים מיהודי אתיופיה הצליחו להגיע לישראל במטוסי תובלה ישראלים, אבל העסקה נפסקה לפני השלמתה בגלל החשיפה של המבצע בתקשורת על ידי משה דיין ב-1978. בנוסף, עד 1977 גם ארצות הברית סייעה לאתיופיה בהכשרה וציוד צבאי. מ-1978 ואילך נעלמה הנוכחות הצבאית של ישראל מאתיופיה.
ישראל אף סיפקה לאתיופיה ב-1983 ציוד צבאי סובייטי בשווי 20 מיליון דולר, ציוד שהוחרם במאבק עם אש"ף. לפי חלק מהמקורות, ב-1985 יועצים צבאיים ישראלים חזרו לאתיופיה. באותו זמן גם התבצע מבצע משה. יש הסבורים שהעברת הציוד קשורה לעליית יהדות אתיופיה. עיתוי המבצע היה מכריע גם כן, משום שבתקופה זו השתולל רעב באתיופיה ו-350 אלף פליטים ברחו לסודאן. הרכבת האווירית יצאה משטח סודאן מדינה שלישראל לא היו יחסים עמה. סודאן ספגה ביקורת והופעלו עליה לחצים מצד העולם הערבי והמבצע הופסק. האיסוף של שאר יהודי אתיופיה נעשה מאוחר יותר בשנת 1985 תחת כיסוי מטוסי סיוע אמריקאים לסודאן.
המבצע נודע כמבצע שבא. נטען שארצות הברית הבטיחה סיוע אמריקאי מוגבר למנהיג סודאן, כאשר החוב של סודאן באתו זמן עמד על 9 מיליארד דולר, והוא הבטיח לאפשר לישראל לבצע את האיסוף משטח סודאן. ב-1989 חודשו קשרים בין אתיופיה לישראל.
ב-1991 התקיים מבצע שלמה שנעשה בתיאום גלוי עם ממשלת אתיופיה. אתיופיה ביקשה נשק תמורת שיתוף הפעולה וישראל הציעה לה מתקנים להתפלת מים. בסופו של דבר אתיופיה קיבלה סיוע של 35 מיליון דולר. במסגרת התחממות ביחסים בין שתי המדינות, אתיופיה נמנעה בהצבעה באו"ם שנועדה להכיר בציונות כסוג של גזענות. מספר חודשים לאחר מכן הגיעה משלחת אתיופית לישראל בנושא חקלאות ותעשייה.
ב-1991 הוצע לאריתראה סיוע בתחום החקלאות והפיתוח. אריתראה קיבלה את עצמאותה מאתיופיה בשנת 1993.
ב-1993 הגיע ראש ממשלת אתיופיה לישראל ושתי המדינות חתמו על הסכם סיוע רפואי וחקלאי. לסיכום, אתיופיה הייתה מוקד אסטרטגי חשוב לישראל, בהתחשב במיקומה בקרן אפריקה בסביבת משטרים אסלאמיים.
קשרים עם מדינות אפריקה אחרות.
למדינת ישראל יחסים עם מדינות אפריקה האחרות. למשל עם ניגריה, דרום אפריקה, מצרים ואתיופיה.
פעילות באפריקה בתחילת המאה ה-21.
הפעילות של ישראל בתחום ההומניטרי עדיין מתמקדת בתחומים שבהם צברה ניסיון ומוניטין. מש"ב מרכזת בשיתוף משרדים ממשלתיים ישראלים וגופים בינלאומיים פרויקטים רבים בתחום החקלאות, חינוך, רפואה וטכנולוגיה. לפי דו"ח הפעילות של מש"ב לשנת 2010, עיקר פעילויות ההכשרה הוא בתחום החקלאות, הן מבחינת היקף המומחים שפועלים בתחום והן מבחינת היקף ההדרכות במסגרת שיתוף הפעולה עם מדינות אפריקה שמתקיימות בישראל ובמדינות אפריקה עצמן. 18 CINADCO הוא המרכז לשיתוף פעולה בפיתוח בתחום החקלאות שמושבו בבית דגן והוא הזרוע המבצעת של מש"ב בתחום.
"מרכז להכשרה בינלאומית ע"ש אהרון עופרי", שנוסד ב-1989 במסגרת מש"ב ובשיתוף פעולה עם משרד החינוך ומאז הקמתו משמש לפיתוח משאבי אנוש בתחום החינוך. מוקדי ההכשרה הם חינוך למדע וטכנולוגיה, חינוך קהילתי וניהול חינוכי. דוגמאות לפרויקטים באפריקה עצמה בתחום הפיתוח והחקלאות הם מרכז הכשרה בתחום הכוורות בקטיולה שבחוף השנהב. הפרויקט הוא פרי שיתופי הפעולה של מש"ב, USAID, ממשלת חוף השנהב, ANADER ו-FDFP. באריתראה נבנה על ידי ישראל תא היפרברי (לחץ מוגבר) במסאווה כחלק מפיתוח תיירות הצלילה במדינה. בקניה הוקם ב-1990 פרויקט קיוובזי – מרכז הכשרה והדגמה לטכנולוגיות חקלאיות והשקייה. זהו פרויקט משותף של מש"ב, אוניברסיטת ניירובי, USAID ומשרד החקלאות הקנייתי.
בסנגל הוקם פרויקט פוסיל ואלי, בסנגל הוא פרויקט הדגמה של טכנולוגיות חקלאות והשקייה. המרכז משמש כמרכז הדגמה וכמרכז הכשרה. נחתמו בין ישראל לאפריקה גם הסכמים לשיתוף פעולה כלכלי כגון זה שנחתם במרץ 2007 על ידי שר התעשייה והמסחר עם ליבריה, בנין, רואנדה ובורונדי. המדינות זקוקות לשדרוג של תשתיות בתקשורת, מים, חשמל וכבישים והפיתוח נתמך על ידי ארגוני מימון בינלאומיים וקרנות פעילים בכל המדינות הללו בחסות של האו"ם והבנק העולמי.
חברות ישראליות רבות כבר פועלות בתחום התשתיות והתקשורת ביבשת.
בנוסף, משרד הביטחון פועל באמצעות אגף סיב"ט, אגף לשיתוף פעולה ביטחוני וייצוא במשרד הביטחון. הייצוא הביטחוני לאפריקה עמד ב-2007 על 700 מיליון דולר, מתוך סך הייצוא הביטחוני של ישראל שהסתכם באותה שנה ב-4.8 מיליארד דולר. 20 אנשי עסקים פרטיים לעיתים מתווכים בעסקאות תחמושת עם משטרים שנויים במחלוקת.
L-33 רועם
גיל בלוז
גיל בלוז (באנגלית: Gil Bellows; נולד ב-28 ביוני 1967) הוא שחקן ובמאי קולנוע קנדי.
ביוגרפיה.
בלוז נולד בוונקובר שבפרובינציה קולומביה הבריטית שבקנדה. את לימודיו התיכוניים עשה בבית הספר מגי סקונדרי.
בלוז נהה אחר קריירת משחק, הוא למד באקדמיה האמריקאית לאמנויות הדרמה שבמנהטן והופיע על במות העיר. בלוז עשה תפקידים קטנים על המסך הקטן; ב-1991 הופיע בפרק של סדרת הדרמה "חוק וסדר". ב-1994 הופיע לראשונה בקולנוע - בלוז גילם את דמותו של טומי ויליאמס בסרט הקולנוע "חומות של תקווה". באותה שנה ראה אור סרט הקולנוע "Love and a .45", דרמת פשע בה שיחק בלוז את התפקיד הראשי לצד רנה זלווגר. שנה לאחר מכן שיחק בקומדיה הרומנטית "נישואין נוסח מיאמי" בכיכובה של שרה ג'סיקה פרקר. ב-1997 שיחק בסרט האימה הטלוויזיוני של Showtime "" מועמד 3 פרסי אמי, לצד השחקנים סם ניל וסיגורני ויבר.
בשנים שלאחר מכן גילם דמויות נוספות על המסכים, עד שקיבל את אחד התפקידים הראשיים בדרמה הקומית של דייוויד אי קלי "אלי מקביל" שזכתה להצלחה רבה. בלוז גילם את דמותו של בילי תומאס, אהוב הנעורים של אלי (קליסטה פלוקהארט), ועם דמות זו הוא כנראה מזוהה יותר מכל (1997–2002).
בשנים 2–2001 גילם את דמותו של הסוכן מאט קאלאן בסדרת הדרמה "הסוכנות" של CBS. בלוז גילם את אחת הדמויות הראשיות במותחן הפסיכולוגי "Chasing Sleep" (ראה אור ב-2001). ב-2003 גילם את ד"ר תיאודור קונווי במותחן "אופק נסתר" לצד ואל קילמר. ב-2006 השתתף בסרט המדע הבדיוני "Final Days of Planet Earth" של הולמרק. בלוז גילם את דמותו של פרנק טראמל בסרט הטלוויזיה "", בשנת 2010 שיחק בסרט "לצוד על מנת להרוג", ובאותה שנה שיחק במותחן "לא ייאמן" בכיכובם של סמואל ל. ג'קסון וברנדון ראות'.
בשנת 2011 החל לגלם את ניקולאי פוטין בסדרת הפעולה "צדק אמיתי" בכיכובו של סטיבן סיגל. בשנת 2012, שיחק בסרט "הבית בקצה הרחוב".
בשנת 2015 שיחק בסרט הפעולה "מתח גבוה", לצד ג'ון טרבולטה ושרון סטון, ובסרט "דרך שמחה לעת עתה" לצד האחיות אמנדה מישלקה ואליסון מישלקה. בשנת 2016 כיכב בסדרת הדרמה "עדי ראייה" שיצר התסריטאי הישראלי עדי חזק לרשת USA Network.
בשנת 2019 החל לגלם את דמותו של אוונס בסדרת הפשע "ג'ט" בכיכובה של קארלה גוג'ינו. באותה שנה שיחק בסרט האימה "סיפורים מפחידים שמספרים בחשיכה", ובסרט "אתיקה בעסקים" לצדו של לרנז טייט.
בשנת 2020 שיחק במיני-סדרה של רשת Freeform "אהבה בימי קורונה" בדמותו של פול.
בשנת 2022 שיחק במיני-סדרה "Women of the Movement"; דרמה היסטורית מבית רשת ABC בדמותו של עורך הדין האמריקאי ג'רלד צ'אתאם.
חיים אישיים.
בשנת 1994 נישא בלוז לשחקנית האמריקאית ריה קילסטדט ולהם בת ובן.
גיל בלוס
תותח L-33
סמיכות פרשיות
סמיכות פרשיות (או כתובים סמוכין) היא אחת הדרכים שבהן התורה נדרשת, ועל פיה יש להסיק על תוכנה של פרשיה מסוימת בתורה מן הפרשה הסמוכה לה.
נימוק.
הפסוקים בתורה סדורים פעמים רבות על פי מבנה ברור וסדר פנימי בין הפסוקים, כמו, למשל, פרשת ויקרא, המפרטת את דיני הקורבנות בצורה מסודרת, פרשיה אחרי פרשיה. לעומת זאת, פעמים רבות מצוות התורה כתובות ללא קשר ברור בין מצווה מסוימת לבין מצווה הסמוכה לה. כך, למשל, פרשת "קדושים תהיו" כוללת מצוות רבות הכתובות בקיצור, מתחומים הלכתיים מגוונים, שקשה להסביר את המכנה המשותף להם. באמצעות הכלל האמור קבעו חז"ל, שפסוקים חסרי קשר לכאורה נכתבו זה לצד זה כדי שנסיק מסמיכותם על קשר כלשהו ביניהם, ונלמד מאחד מהם פרט מסוים גם לגבי השני. הגמרא במסכת יבמות דף צ"ז ע"א מציינת ששתי הפרשיות צריכות להיות סמוכות ממש כדי שיהיה אפשר לפרש את הנושא על פי שיטת סמיכות הפרשיות.
המחלוקת בדברי חז"ל.
במדרש ההלכה ספרי פרשת בלק (במדבר פיסקא קלא) נחלקו תנאים אודות כלל זה:
מערער נוסף על שיטה דרשנית זו הוא רבי יהודה: