ועידת לטראן הראשונה ב-1123, אשר סיימה את מאבק האינווסטיטורה, אישרה את האיסור על ניקולאיזם. סעיף 3 בהחלטותיה אסר באופן מוחלט על כמרים, דיאקונים ותת-דיאקונים לחיות עם אישה מלבד אלו שהקונציל של ניקאה אישר בסעיף 3. כך למשל נאסרה שהותן בבית הכומר של בתולות שהקדישו עצמן לדת (virgines subintroductae). איסור זה לא כלל את אימו, אחותו או דודתו של הכומר, או נשים בעלות קרבה דומה שאין חשש לגביהן.
נישואי כמרים
לסלי וליאנט
לסלי וליאנט (אנגלית: Leslie Valiant; נולד ב-28 במרץ 1949) הוא מדען מחשבים בריטי, זוכה פרס טיורינג לשנת 2010. פרופסור באוניברסיטת הרווארד ומחלוצי המחקר בלמידה ממוחשבת.
חייו.
את לימודיו עשה באימפריאל קולג', בקינגס קולג' באוניברסיטת קיימברידג' ובאוניברסיטת ווארויק (Warwick), שם השלים דוקטורט, בשנת 1974. וליאנט הוא חלוץ בתחום הבינה המלאכותית ועסק רבות בפיתוח התשתית התאורטית ללמידה ממוחשבת. וליאנט הביא לפריצות דרך גם בתאוריות על מורכבות חישובית וגם בחישוב מבוזר ומקבילי.
אחד מהישגיו העיקריים הוא מאמרו משנת 1984, "תאוריה של הניתן ללמידה" (A Theory of the Learnable), העוסק בלמידה ממוחשבת באמצעות חישובים מקורבים והסתברותיים ובו הציג את הרעיון של למידת PAC.
בשנת 1986 זכה בפרס נבנלינה, בשנת 1997 בפרס קנות', בשנת 2008 הוענקה לו מדליית EATCS מטעם האיגוד האירופי למדעי המחשב התאורטיים. בשנת 2010 זכה בפרס טיורינג. ועדת הפרס ציינה בנימוקיה כי "ב-30 השנים האחרונות תרם לסלי וליאנט תרומות בסיסיות להיבטים רבים במדע המחשב התאורטי. עבודתו פתחה חזיתות חדשות, תרמה מושגים מבריקים חדשים והציגה תוצאות שופעות מקוריות, עומק ויופי. עבודתו של וליאנט פשוטו כמשמעו הגדירה ושינתה את נוף המחקר במדעי המחשב".
זירת האוקיינוס השקט
סרחיו רודריגז
עמוס פיאט
עמוס פיאט (נולד ב-1 בדצמבר 1956 בחיפה) הוא מדען מחשב ישראלי ופרופסור באוניברסיטת תל אביב.
בין השנים 1976 ל-1982 שירת בצה"ל. בשנת 1987 סיים דוקטורט במכון ויצמן בהנחיית עדי שמיר. בשנים 87–89 היה בפוסטדוקטורט באוניברסיטת קליפורניה בברקלי אצל מנואל בלום וריצ'רד קארפ ובשנת 1989 הצטרף לסגל אוניברסיטת תל אביב.
יחד עם עדי שמיר ואוריאל פייגה פיתח את פרוטוקול פייגה-פיאט-שמיר.
ב-1987 ייסדו פיאט ויוסי טולפן את חברת אבטחת המידע "מחקר אלגוריתמים". ב-1997 נמכרה החברה לסיילינק האמריקנית תמורת כ-83 מיליון דולר במזומן ובמניות.
הסטוג'ז
הביסטי בויז
טלהקאסטר
סרג' גינצבורג
הטרו-נורמטיבי
מוני נאור
מוני נאור (נולד ב-מרץ 1961) הוא מדען מחשב ישראלי ופרופסור במכון ויצמן, זוכה פרס גדל לשנת 2014.
ביוגרפיה.
נאור נולד וגדל בחיפה. בוגר בית הספר הריאלי העברי בחיפה, הוא קיבל תואר ראשון במדעי המחשב מהטכניון בשנת 1985 ודוקטורט באוניברסיטת קליפורניה בברקלי בהנחיית מנואל בלום בשנת 1989.
בשנים 1989 ל-1993 היה חוקר במרכז IBM Almaden. החל משנת 1993 הוא חבר סגל מכון ויצמן ומופקד על הקתדרה על שם ג'ודית קלימן. נאור עוסק בחקר יסודות הקריפטוגרפיה ופיתח יחד עם עדי שמיר את הקריפטוגרפיה הוויזואלית.
היה פרופסור אורח באוניברסיטת סטנפורד ואורח במעבדות המחקר של חברת מיקרוסופט. בשנת 2008 נבחר לעמית האגודה הבינלאומית למחקר קריפטולוגי (IACR). בשנת 2014 הוענק לו פרס גדל, יחד עם רונאלד פייגין ואמנון לוטם, "על תוצאות פורצות דרך באלגוריתמים של קיבוץ מידע (אגרגציה)" במאמר שפרסמו.
ג'ון ווטסון
זהר מנה
זׂהר מנה (17 בינואר 1939 – 30 באוגוסט 2018) היה מדען מחשב ישראלי, פרופסור באוניברסיטת סטנפורד, במכון ויצמן למדע ובמרכז הבינתחומי הרצליה.
ביוגרפיה.
זהר מנה נולד וגדל בחיפה. הוא קיבל תואר ראשון (1962) ושני (1965) במתמטיקה מהטכניון ותואר דוקטור במדעי המחשב מאוניברסיטת קרנגי מלון שבפנסילבניה בהנחיית אלן פרליס, זוכה פרס טיורינג הראשון ורוברט פלויד (אף הוא זוכה פרס טיורינג). בשנים 1962–1964 שירת בצה"ל כמתכנת. לימד באוניברסיטת סטנפורד בין השנים 1968 ל-1972. בשנים 1972–1995 היה בסגל מכון ויצמן, ובין השאר היה מנחה הדוקטורט של עדי שמיר ונחום דרשוביץ. בשנת 1978 מונה לפרופסור מן המניין באוניברסיטת סטנפורד, ועד 1995 המשיך להיות פרופסור גם במכון ויצמן. בשנת 2010 פרש לגמלאות מאוניברסיטת סטנפורד.
תחומי מחקרו כללו את תורת החישוביות, לוגיקה של תוכנית מחשב, לוגיקה טמפורלית ויישומיה, הוכחה אוטומטית, חישוב מקבילי, מערכות זמן אמת, מערכות היברידיות , אימות תוכנה, אימות חומרה וסינתזה של תוכניות .
ספרו The Mathematical Theory of Computation, שיצא לאור ב-1974, הוא מראשוני הספרים שעסקו בביסוס מתמטי של מלאכת התכנות. הספר תורגם לצ'כית, איטלקית, יפנית, הונגרית, בולגרית ורוסית. בשנת 2003 יצא לאור מחדש באנגלית בהוצאת דובר.
יחד עם אמיר פנואלי כתב שלושה ספרים בנושאי לוגיקה טמפורלית:
כתב גם ארבעה ספרים יחד עם ריצ'רד וולדינגר :
ספרו האחרון, שנכתב יחד עם ארון ברדלי, The Calculus of Computation: Decision Procedures with Applications to Verification יצא לאור בהוצאת שפרינגר בשנת 2007.
בשנת 1994 נבחר לעמית ACM. בשנת 2016 הוענק לו פרס הרברנד, יחד עם ריצ'רד וולדינגר.
נפטר ב-30 באוגוסט 2018 בגיל 79, ונקבר למחרת בבית העלמין מנוחת עולם בנתניה. הותיר אחריו את רעייתו ניצה וארבעת ילדיו.
סדר דרשוביץ-מנה קרוי על שמו ועל שם תלמידו, נחום דרשוביץ.
דן בונה
דן בונה (נולד בישראל ב-1969) הוא מדען מחשב ישראלי ופרופסור באוניברסיטת סטנפורד, זוכה פרס גדל לשנת 2013. מחקריו עוסקים בתחומי הקריפטוגרפיה ואבטחת מחשבים.
קורות חייו.
בשנת 1996 סיים דוקטורט במדעי המחשב באוניברסיטת פרינסטון בהנחיית פרופסור ריצ'רד ליפטון. זכה במספר פרסים, בהם פרס פקרד, פרס אלפרד סולן (Alfred P. Sloan Award), פרס טרמן (Terman Award) ופרס ה-RSA.
בשנת 2002 היה ממקימי חברת Voltage Security. היה שותף בוועדת הייעוץ לכתיבת האנציקלופדיה לקריפטוגרפיה ואבטחה.
בשנת 2013 הוענק לבונה פרס גדל (בשיתוף עם מת'יו פרנקלין ואנטואן ז'וקס), על מאמרו עם פרנקלין בנושא הצפנה מבוססת מיפוי בי-ליניארי, ופיתוח הצפנת בונה-פרנקלין.
אלכס ביריוקוב
אלכס ביריוקוב הוא מדען מחשב ישראלי המלמד באוניברסיטת לוקסמבורג.
בשנת 1994 סיים תואר שני בטכניון בהנחיית אלי ביהם ובשנת 1999 סיים דוקטורט בטכניון בהנחיית שמעון אבן ואיל קושילביץ. אחר כך השתלם במכון ויצמן תחת עדי שמיר ואחר כך לימד ב-Katholieke Universiteit Leuven בבלגיה. הוא כתב כשלושים ערכים באנציקלופדיה לקריפטוגרפיה ואבטחה בהוצאת שפרינגר. עבודתו הנודעת ביותר היא פיתוח צופן זרם LEX.
בשנת 1998 פיתח יחד עם עדי שמיר ואלי ביהם את קריפטאנליזה דיפרנציאלים לא אפשריים (Impossible differential cryptanalysis).
קישורים חיצוניים.
צלה עמידרור
צִלה עמידרור (הֶלֶר) (דצמבר 1916 - 18 בפברואר 2017) הייתה ממפקדות בית"ר ולוחמות אצ"ל ומאסירות אצ"ל שנכלאו על ידי הבריטים בבית הסוהר לנשים בבית לחם. יקירת תל אביב.
ביוגרפיה.
צִלה הֶלֶר נולדה בפולין לבנימין ולמלכה הלר. בשנת 1921 עלתה עם משפחתה לארץ ישראל. בשנת 1931, בהיותה בת 15, הצטרפה לבית"ר והייתה פעילה בסניף התנועה בתל אביב, במקום שבו ניצב כיום בניין מצודת זאב. היא התמנתה למפקדת בבית"ר הצעירה.
בשנת 1935, בהיותה בת 19, התגייסה לאצ"ל. כעבור שנה נישאה לאריה טפליצקי, לימים עמידרור. בשנת 1940 התגייס בעלה לצבא הבריטי ונשלח ליוון, שם נפל בשבי הגרמני למשך חמש שנים, עד תום מלחמת העולם השנייה.
בתחילת שנות ה-40 השתתפה בקורס מפקדים בשוני. היא פיקדה והשתתפה בפעולות שונות מטעם הארגון. בדצמבר 1941 נעצרה בידי הבריטים. היא נלקחה לבית הסוהר ביפו וכעבור מספר ימים הועברה לבית הסוהר לנשים בבית לחם. במשך תקופה הייתה האם היחידה בבית הסוהר. במהלך שהותה במעצר סרגה בובה כדי להעביר את הזמן, וכיום מוצגת הבובה במוזיאון אסירי המחתרות.
בשנת 1961 פרסמה את זיכרונותיה מימי מעצרה בספר "במעצר בבית-לחם" בהוצאת מכון ז'בוטינסקי (עם הקדמה מאת מנחם בגין). הספר תורגם לאנגלית בשנת 1999 (Tzila Amidror Heller, "Behind Prison Walls: a Jewish Woman Freedom Fighter for Israel’s Independence") ויצא לאור בהוצאת "כתב".
לאחר קום המדינה הייתה מראשי "המשפחה הלוחמת" של יוצאי אצ"ל. במשך שנים רבות הייתה חברת מרכז תנועת החרות ומרכז הליכוד. יקירת תל אביב לשנת תשמ"ט (1989).
צוק האובסידיאן
צוק האובסידיאן מצוי צפונית-מערבית לקלדרה של הפארק הלאומי ילוסטון במדינת וויומינג, ארצות הברית. הצוק מורכב מאובסידיאן ונוצר מלבה ריוליטית במהלך הפליסטוקן, לפני כ-180,000 שנים.
היווצרות.
הצוק נוצר מזרם נרחב של לבה ריוליטית, שעוביו 120–160 מטרים. הזרם נבע מצינור הזנה המצוי כקילומטר אחד ממזרח לצוק, ומילא עמק קיים בלבה.
אובסידיאן – סלע געשי אמורפי או בעל גבישים מיקרוסקופיים – נוצר לרוב מהתקררות מהירה של לבה, ולכן נמצא לרוב בשכבות דקות או בגושים קטנים יחסית. מאחר שזרם לבה בעובי כזה אינו יכול להתקרר במהירות ליצירת אובסידיאן, משערים כי הלבה הריוליטית הייתה דלה מאוד במים והרכבה מנע צמיחת גבישים. המבנה העמודי של הצוק – הנובע מהיווצרות משושים, בדומה לבזלת עמודית הנוצרת בהתקררות איטית – מהווה תמיכה בהשערה זו. השערה נוספת גורסת כי האובסידיאן נוצר מהתקררות מהירה של זרם הלבה שבא במגע עם קרחון.
מאפיינים.