חדר ניתוח מחלקתי.
בבתי חולים גדולים מצויים לעיתים קרובות חדרי ניתוח נוספים על חדרי הניתוח הכלליים. אלו שוכנים בצמוד למחלקות מסוימות או למרפאות אותן מחלקות - למשל מחלקות לרפואת עיניים או מחלקות לכירורגיה פלסטית - ומשמשים את אותן מחלקות לעריכת ניתוחים נוספים.
המבנה, הצוות והציוד של חדרי ניתוח אלו דומים לאלו של חדרי הניתוח הכלליים. עם זאת, חדרי ניתוח אלו הם לרוב קטנים יותר מחדרי הניתוח הכלליים. הם אינם ערוכים בדרך כלל לקיום ניתוחים בהרדמה כללית, אלא ניתוחים בהרדמה מקומית בלבד. משום כך הם משמשים לעריכת הניתוחים הקלים יותר של אותה מחלקה. בניתוחים אלו אין משתתף בדרך כלל רופא מרדים.
חדר ניתוח מרפאתי.
חדר ניתוח מרפאתי הוא חדר ניתוח קטן, המיועד לניתוחים קטנים וקלים, הנערכים בהרדמה מקומית בלבד – בדרך כלל ניתוחי כירורגיה פלסטית. הם מצויים בסניפים של ארגוני בריאות כמו קופות חולים, או במרפאות פרטיות של רופאים. לעיתים חדר הקבלה של הרופא במרפאה משמש אותו גם כחדר ניתוח ומצויד בהתאם. הצוות הפועל בחדרי ניתוח אלו הוא בדרך כלל של רופא אחד בלבד, ולעיתים עוזרים לידו אח או אחות.
חדר ניתוח בבית חולים שדה.
חדרי ניתוח בבתי חולים שדה פעלו ופועלים במתקנים שכאלו, אשר נפרסים על ידי יחידות צבא במסגרת עימותים צבאיים ועל ידי גופים בינלאומיים וארגוני מתנדבים באזורי סכסוכים ואתרי אסון.
חדר ניתוח בבית חולים שדה שוכן בדרך כלל באוהל (שפתחיו נסגרים לרוב ביריעות על מנת לשפר את שמירת הסטריליות בתוכו) או במבנים קשיחים ניידים, כגון קרונות ומכולות.
איוש חדר ניתוח בבית חולים שדה, ציודו ופעולתו הם דומים לאלו של חדר ניתוח כללי, אך על כל ציודו להיות נייד וניתן לאריזה ולהעתקה למיקום אחר בתוך פרק זמן קצר. כמו כן, פעולתו של חדר ניתוח שכזה, כמו גם ציודו, מתמקדים בטיפול בפציעות טראומה, האופייניות למצבי מלחמה ואסונות טבע.
אנליזה (מדע)
בתחום המדע והרפואה, אנליזה היא תהליך של בדיקת כל הגורמים של התופעה או העצם הנחקר. חשיבותה של אנליזה באה לידי ביטוי בניסויים, שמטרתם לבדוק את הגורמים בתופעה או בחפץ מסוים.
בתהליך האנליזה מפרידים כל תופעה לחלקיה ומנתחים כל אחד מהחלקים, כדי להגיע להבנה גדולה יותר על התופעה; אחרי שמאבחנים ובודקים את החלקים השונים, קובעים את תפקידו של כל חלק.
אנליזה מתבצעת בסוגים שונים של ניסויים כמו גם במדעי המחשב, הנדסה וכימיה.
על אותם עקרונות של האנליזה המדעית (הפרדה, ניתוח וקביעה), מתבצעת אנליזה בתחומים שאינם קשורים ישירות למדעים, כגון: מוזיקה, כלכלה וספרות.
מטא-אנליזה.
מטא-אנליזה היא סקירה סטטיסטית של אנליזות שונות, כלומר, אנילזה של אנליזות.
מטא-אנליזה היא אנליזה בעיקר בתחום הסטטיסטיקה, היא בודקת אנליזות שונות מניסויים שונים באותו תחום כדי להגיע לתוצאה מדויקת יותר.
נקודות ניסיון (משחקי תפקידים)
במשחקי תפקידים, נקודות ניסיון (בראשי תיבות: נק"ן, באנגלית: Experience Points או XP) הן מדד לניסיונה ויכולתה של הדמות, וככל שמספר הנק"ן גבוה יותר - כך עוצמתה של הדמות גבוהה יותר והיא זוכה ליותר יכולות. נקודות ניסיון ניתנות בדרך כלל בסוף הפגישה (של המנחה עם השחקנים) או בסוף ההרפתקאה כפרס על הישגי הדמויות ופעולות מוצלחות שלהן (כגון הריגת מפלצות, פתרון בעיות, שימוש מוצלח במיומנויות ואף משחק תפקידים טוב) ובאות לשקף את הניסיון שצברה הדמות ולהגדיל את עוצמתה ויכולותיה.
במשחק התפקידים מבוכים ודרקונים נקודות הניסיון נצברות על מנת לעלות דרגה (level). כל דרגה שעולה הדמות מעניקה לה שדרוג ביכולות (כגון יותר נקודות פגיעה המייצגות את כמות הנזק שהדמות יכולה לספוג ולהישאר החיים) ואף יכולות חדשות. את נקודות הניסיון מעניק שליט המבוך בהתאם להישגיה של הדמות במהלך ההרפתקאה. כך למשל, במהדורה הראשונה של מבוכים ודרקונים לוחם היה זקוק ל-2000 נק"ן כדי להעלות לדרגה שנייה ו-4000 נק"ן לדרגה שלישית, 8000 נק"ן לדרגה רביעית וכן הלאה. כל דרגה העניקה לו עוד 1ק8 נקודות פגיעה ושיפור ביכולות הלחימה שלו (יותר התקפות בסיבוב, בונוס לסיכויי הפגיעה וכו').
בשיטות משחק אחרות כגון GURPS נק"ן משמשות את השחקן ל"רכישת" מיומנויות חדשות ושדרוגים לדמותו.
שחקנים המשחקים רק בשביל להגדיל את עוצמת הדמות שלהם נקראים נק"ניסטים בגלל המרדף האובססיבי שלהם אחרי נק"ן. זהו תרגום עברי למונח האנגלי "מנצ'קין".
נקודות פגיעה (משחקי תפקידים)
במשחקי תפקידים, נקודות פגיעה (בראשי תיבות: נק"פ, באנגלית: Hit Points או Health Points או בקיצור HP) הן מדד המאפיין את חוסנה ובריאותה של הדמות. ככל שלדמות מספר נקודות פגיעה גבוה יותר, כך היא חסונה יותר, בריאה יותר ומסוגלת לספוג יותר נזק ועדיין להישאר בחיים. ישנם שני סוגי נק"פ:
לדוגמה, במבוכים ודרקונים, לוחם חסון ומנוסה בדרגה 9 הוא בעל 9ק8 נק"פ: הוא התחיל עם 8 נקודות פגיעה, כאשר כל פעם שהוא עולה בדרגה הוא מטיל קובייה בת 8 פאות (נקראת ק8) ומקבל 1–8 נק"פ, אם נניח שבכל ההטלות קיבל את התוצאה המקסימלית יהיה לו נק"פ קבוע של 72; לעומת זאת, לקוסם מתחיל - המקדיש את כל מרצו ללימודי אמנות הנסתר והקסום ומזניח את גופו - בדרגה 1 יהיו רק 4 נק"פ. לכן, כמות נזק שתהרוג בקלות את הקוסם המתחיל (כגון מכת חרב ארוכה) רק תפצע את הלוחם החסון והמנוסה.
יוצרי מבוכים ודרקונים הסבירו את השימוש בשיטת הנק"פ המופשט על גבי נזק מציאותי בכך שהיא מאפשרת לדמויות להילחם בהרבה מפלצות, להיתקל בסכנות ומלכודות, לספוג נזק ובכל זאת להאריך ימים, בעוד שאם היו מתארים נזק על ידי קטיעות איברים ומומים תמידיים, מהר מאוד הדמויות (בייחוד אנשי הקרבות) היו הופכות לנכות והיו יוצאות מן המשחק עקב חוסר יכולת להילחם או לבצע פעולות הרפתקניות אחרות (טיפוס, ריצה וכו').
הקונספט של נקודות הפגיעה השפיע גם על משחקי המחשב והווידאו ועל משחקי הקלפים, שם הוא לעיתים נקרא "נזק", "מד בריאות", "מד חיים", "בריאות" או "פסילות". לדוגמה: במשחק הנסיך הפרסי, בו נסיך עם חרב מטפס במבוכים ונלחם בשומרים, שיקויים מסוימים מעלים את הנק"פ הקבוע של הנסיך, בעוד ששיקויים אחרים רק מרפאים אותו ומחזירים לו נק"פ משתנה שאבד. עיקרון הנק"פ קיים בכל משחקי התפקידים הממוחשבים ובפרט אלה המתבססים על מבוכים ודרקונים.
חואן מנואל סראט
ריקי סנדרס
ריקי ווין סנדרס (באנגלית: Ricky Wayne Sanders; נולד ב-30 בספטמבר 1962 בטמפל, טקסס) הוא שחקן פוטבול אמריקני לשעבר בליגות ה-NFL וה-USFL.
קריירה.
את קריירת הפוטבול שלו החל סנדרס באוניברסיטת המדינה טקסס-סן מרקוס. לאחר שסיים את לימדיו במכללה, ב-1985 עבר לשחק ב-USFL עבור יוסטון גמבלרס. לאחר סגירת הליגה ב-1986, עבר לשחק עבור וושינגטון רדסקינס, שם השתלב עם ארט מונק וגארי קלארק בשלישית תופסים שכונו "הפלוגה". שיא הקריירה של סנדרס היה בסופרבול XXII, בו תפס תשע מסירות למרחק 193 יארדים מתוכן שתי מסירות לטאצ'דאון. בסוף עונת 1995 פרש סנדרס ועד היום מחזיק בשיא היארדים למשחק סופרבול (193 יארדים) ובשיא מרחק התפיסה לטאצ'דאון (80 יארדים).
אברהם גרשון מקיטוב
רבי אברהם גרשון מקיטוב (נפטר בכ"ה באדר א' תקכ"א, 1761), היה רב ומקובל בברודי שבגליציה, וגיסו של הבעל שם טוב (הבעש"ט). היה תלמידו של הרב שלום שרעבי (הרש"ש הקדוש). עלייתו לארץ ישראל ב-תק"ז (1747) נחשבת באופן סמלי כראשונה לעליית החסידים ושימשה גשר ראשון בין תנועת החסידות במזרח אירופה ובין ארץ ישראל.
קורות חייו.
אברהם גרשון נולד כנראה בעיירה קיטוב או בברודי לרבי אפרים מברודי. אברהם גרשון היה מחברי הקלויז בברודי ונחשב בקרב חכמי דורו כמקובל וכגדול בתורה. הרב יחזקאל לנדא, חברו מהקלויז בברודי, מכנה אותו: "אהובי ידיד נפשי וחביבי הרבני המופלא ומופלג בתורה ובחסידות". רבי יונתן אייבשיץ תיאר אותו: "הרב החסיד המפורסם מופלג בתורה ומקובל אלוהי".
יחסיו עם הבעש"ט מתוארים בספר ההגיוגרפי "שבחי הבעל שם טוב". תחילה התנגד רבי גרשון מקיטוב לבעש"ט ולדרכו, ואף התנגד לנישואיו עם אחותו, חנה, אולם לאחר "התגלות הבעש"ט" כצדיק וכבעל מופתים דבק בו ובדרכיו והפך לתלמידו המובהק ולידידו הקרוב. בשלב מסוים אף עבר למז'יבוז' כדי לשמש מורה ומחנך לבנו של הבעש"ט, רבי צבי. השפעתו החינוכית עליו נמשכה גם לאחר עלייתו לארץ ישראל באמצעות חילופי מכתבים.
עלייתו לארץ ישראל.
רבי גרשון מקיטוב היה ראשון העולים לארץ ישראל שהשתייכו לתנועת החסידות. עלייתו הייתה ככל הנראה על דעת הבעש"ט שקיווה להפיץ את תורתו גם בארצות המזרח, כפי שעולה מתוכן האיגרת המפורסמת ששלח אליו לארץ ישראל. אל רבי גרשון התלוו אשתו וילדיו הקטנים. שנת עלייתו המדויקת לא ברורה. יש הטוענים שעלה מתוך מטרה לפגוש את רבי חיים בן עטר בעל "אור החיים", שהבעש"ט העריכו מאוד עד כדי כך שכינה אותו "ניצוץ של משיח"; אולם מסתבר יותר שהגיע לארץ ישראל בערך בשנת תק"ז (1747) כארבע שנים לאחר פטירתו של רבי חיים בן עטר.
בדרכו לארץ ישראל שהה רבי גרשון תקופה מסוימת בעיר קושטא. למדנותו ומעמדו קירבו אותו אל חכמיה הספרדים של קושטא שעם חלקם הפליג מאוחר יותר בספינה לארץ ישראל ועם אחרים המשיך לשמור על קשר באמצעות חילופי מכתבים. מאותה תקופה נשמרה התכתבות בין הרב יחזקאל לנדא, חברו של רבי גרשון מהקלויז בברודי, לבין רבי יצחק בכר דוד מחכמי קושטא, כאשר רבי גרשון עצמו משמש כמתווך ביניהם.