ברכבות למרחקים ארוכים ניתן למצוא גם קרונות שינה או קוּשֶט (couchette ), המצוידים במיטות, במים זורמים ולפעמים גם במקלחות, וקרונות מסעדה שבהם ניתן לאכול ארוחות בזמן הנסיעה. לרכבות אלו לפעמים מצרפים גם קרונות משא הנושאים את ציוד הנוסעים ולפעמים גם מכוניות. ברכבות העוברות בנופים מיוחדים מופעלים קרונות תצפית (בדרך כלל בקצה האחורי של הרכבת) בעלי חלונות רחבים או כיפה שקופה המאפשרים צפייה נוחה בנוף.
ברכבות הפועלות בקווים עמוסים, משתמשים לעיתים בקרונות נוסעים דו-קומתיים המאפשרים להסיע מספר גדול יותר של נוסעים ברכבת אחת.
קרונות נוסעים בשימוש רכבת ישראל.
ברכבת ישראל פועלים נכון לשנת 2017 קרונות נוסעים מהסוגים הבאים:
בעתיד הקרוב צפויה ישראל לעבור בהדרגה לרכבות נוסעים מונעות בחשמל ולא בדיזל. לצורך כך כבר הזמינה 330 קרונועים תוצרת חברת סימנס מסוג DDEMU שיסופקו החל מ-2020 (המתחברות לכשישים רכבות), וכן 62 קטרים חשמליים תוצרת בומברדיה - גרמניה מדגם בומברדייה טראקס שיחליפו את קטרי הדיזל הישנים ויותאמו לקרונות הנוסעים הקיימים שיותאמו להנעה החשמלית. בשלב זה רכבות המשא ימשיכו להיות מונעים בקטרי דיזל אך גם להם נרכשו מספר קטרים חדשים, וכן חלק מקטרי הדיזל מהדגמים המאוחרים והחדישים יותר של רכבות הנוסעים יותאמו לרכבות המשא.
החל מסוף 2006 החלה רכבת ישראל להתאים חלק מקרונותיה לשימוש נכים בכיסא גלגלים ואף קלנועיות קטנות ועד ל-2011 כבר דיווחה על התקנת מערכות מעלוני נכים שכאלה ב-24 רכבות (בכל רכבת הותקנו 2 מעלונים שכאלו). על פי חוקי הנגישות בכל רכבת חייב להיות לפחות קרון אחד מותאם לנגישות לנכים. בנוסף נעשה שימוש במעלונים שנמצאים בתחנות הרכבת שיאפשרו לנכים להיכנס לקרונות הרכבת המוגבהים ודורשים תיאום מראש לשימוש בהם. כך על פי הנתונים, ב-2017 בוצעו כ-40,000 נסיעות של בעלי מוגבלויות שכללו תיאום מראש כדי לדאוג לנציג מטעם הרכבת וקרון מותאם לשימוש. בעוד בתחילה נדרש תיאום אף יומיים מראש, בהווה התיאום נדרש כ6–7 שעות מראש. בנוסף חלק מסוגי הקרונות, כוללים כניסה בגובה הרציף מה שמאפשר כניסה חלקה לכיסאות הנכים. לרוב המקומות המיועדים לכיסאות הנכים סמוכים לדלתות הרכבת.
באמצע 2018 דיווחה הרכבת על תוכנית להתאמת כ-15 קרונות רכבת לשימוש מיוחד לרוכבי אופניים (בדומה לנעשה באירופה שם קיימים לעיתים קרובות קרונות רכבת ייעודיים לרוכבי אופניים) ולנכים. ההתאמות כוללות פירוק המושבים והשולחנות הקבועים בקרונות לטובת מושבים מתקפלים ומתקני אחיזה ועגינה שמאפשרים לרתום את כיסאות הגלגלים או האופניים בעת הנסיעה. הקרונות צפויים להשתלב בקווים מרכזיים בהם צפויים להם ביקוש. יש לציין שהעלאת אופניים לרכבת אושרה מקיץ 2012 תוך מגבלות מסוימות (למשל העלאת אופניים הותרה רק לקרון האחרון) אבל במשך השנים הפכה למטרד עבור משתמשי הרכבת ובמיוחד הנכים שהאופניים הפריעו לכניסתם ומקום מושבם בקרונות ולכן קודמה התוכנית שתגדיל את המקום המוקצה לאופניים בקרונות.
באמצע 2019 החלה הרכבת להכשיר קרונות עמידה לנוסעים ברכבות הפרבריות המיועדות לנסיעות בטווחים קצרים ליעדים קרובים (הפיילוט החל בקו בנימינה-רחובות שזמן הנסיעה הממוצע בו הוא כחצי שעה ולאחריו נוספו קרונות כאלה גם בקו הנגב המערבי, תל אביב-אשקלון-באר שבע). בקרונות אלו (מסוג קרונות הדאבל דק הדו קומתיים) הותקנו מושבים מתקפלים לאורך דפנות הקרונות בקומתם התחתונה במקום המושבים הרגילים וללא השולחנות וכן מחזיקי ידיים לתמיכה בנוסעים בעמידה ולהערכת הנהלת הרכבת קרון מוסב שכזה יוכל להסיע עד 20 אחוז יותר נוסעים מאשר בקרון ישיבה רגיל אף שמספר המושבים בו דומה למספר המושבים בקרון רגיל. קרונות אלו מותגו על ידי הרכבת כ"קרונות אורבניים".
קרון משא.
קרון משא מיועד להעברת מטען כחלק מרכבת משא בין מסופי מטענים. קיימים סוגים רבים של קרונות משא על פי סוג המטען שיש להעביר ולעיתים קרובות ניתן למצוא ברכבת יחידה מספר סוגים של קרונות.
סוגי קרונות משא נפוצים:
קרונות משא בשימוש רכבת ישראל.
רכבת ישראל משתמשת בקרונות משא מהסוגים הבאים:
קרון תפעול.
סוג נוסף של קרונות הוא ציוד נייד המשמש לעבודות שונות על מסילות הרכבת, כגון מנופים, רתכות, קרונות הנושאים חלקי מסילה או רבד, ציוד לטיפול ברבד וקרוניות להסעת עובדי הרכבת. קרונות אלו עשויים להיות בעלי הנעה עצמית או להגרר על ידי ציוד מסילתי נייד אחר בעל כושר הנעה עצמית.
נסיב אבקריוס
נחל אשכול
נחל אשכול הוא נחל המוזכר בתורה, בספר במדבר ובספר דברים, בסיפור שנים עשר המרגלים ששלח משה לתור את ארץ כנען:
הצעות לזיהוי הנחל.
זיהויו של נחל אשכול שנוי במחלוקת. רבי יהוסף שוורץ, בעל "תבואות הארץ", סבור כי נחל אשכול הוא נחל שורק והוא כותב: "למערב חברון ואדי אזראר, ולפי דעתי הוא נחל אשכול (במדבר י"ג כ"ג) והוא נחל שורק הנזכר בשמשון (שופטים ט"ז ד') (ומצאתי בתנחומא פרשת שלח לך שנחל אשכול נקרא כן על שם אשכול בעל-ברית אברהם (בראשית י"ד י"ג) שלקחו האשכול ממקומו עד כאן, הנה מוכח שבמחוז חברון הנחל". למרות זאת, במפה ששירטט מצוי נחל אשכול צפונית לחברון במיקום של נחל תלם.
רבי אשתורי הפרחי, בספרו "כפתור ופרח", כותב: "ונחל אשכול לצפון ההר, ששם היה חברון ומערת האבות הקדושים" בהערה לפסקה זו נאמר: "נחל קרוב לחברון. יש כמה ואדיות סביב חברון, ואין הסכמה איזה מהן נקרא בפי המרגלים נחל אשכול".
אברהם משה לונץ, בספרו "מורה דרך בארץ ישראל וסוריה", סבור כי "נחל אשכול הוא הנחל אשר העיר חברון עומדת בו". אבל הוא מוסיף: "אך התרים (התיירים) האחרונים הראו בראיית נכוחות כי יותר נכון לקבוע את מקומו אצל מקום הנקרא: תֻלֵילַתְּ אלענב (תלי הענבים) הסמוך לבאר שבע."
שם הנחל.
לפי הפסוקים, שמו של הנחל נקרא על שם אשכול הענבים שלקחו ממנו המרגלים:
לפי מדרש במדבר רבה כבר בתקופת אברהם נקרא המקום "נחל אשכול" כשמו אשכול רע אברהם על שם המאורע שעתיד להתרחש בו:
לפי הגר"א, בתחילה הנחל נקרא "נחל אֶשְׁכֹּל" בכתיב חסר (כפי ששמו מופיע בפסוק כג) על שם אשכל רע אברהם, ורק אחרי סיפור המרגלים נקרא "נחל אֶשְׁכּוֹל" בכתיב מלא (כפי ששמו נכתב בפסוק כד) על שם אשכול הענבים.
דיפול
בפיזיקה ובכימיה דִיפּוֹל (או מומנט-דיפול. בעברית: דו-קוטב) הוא תוצר של התפלגות מטען או זרם חשמלי. תכונה זו מהווה מדד לקוטביות התפלגות המטען (או הזרם), כלומר קיום אזור אחד בעל עודף מטען חיובי ואזור שני בעל עודף מטען שלילי.
גודל הדיפול (חלוקת המטען משני צדדי המולקולה) שווה לגודל המטען כפול אורך הדיפול. לפיכך ככל שהדיפול גדול יותר כך המשיכה שלו חזקה יותר. הדיפול הוא גודל וקטורי המסומן לרוב ב-formula_1, כאשר הווקטור מצביע מן האזור הטעון שלילית אל האזור הטעון חיובית, וגודלו תלוי בכמות המטענים וההפרדה ביניהם.
לתכונת הדיפול חשיבות רבה בפיזיקה ובכימיה. כך לדוגמה, לאטומים ומולקולות רבים יש דיפול האחראי לתכונותיהם החשמליות והמגנטיות.
אין לבלבל דיפול עם דה-פולריזציה כמו בדחפים עצביים.
הדיפול והמבנה המולקולרי.
הדיפול נוצר בעקבות חלוקת מטען על המולקולה. לפיכך הן בעקבות קשר יוני באמצעות אניון וקטיון יצרו דיפול על מולקולה והן בשל קשר קוולנטי קוטבי. למשל מולקולת המים (formula_2) יוצרת שני דיפולים על אף שסך המטענים במולקולה שווה לאפס.
הדיפוליות של מולקולה תקבע את הכיוון שממנו היא תתחבר למולקולה אחרת וכך תשפיע על המבנה מולקולרי. במילים אחרות, דיפול חיובי יעדיף להתחבר אל אניון במולקולה אחרת. אם אין באפשרות להתחבר למטען, הוא ינסה להתחבר לדיפול אחר כאשר המצב האופטימלי הוא שמול דיפול שלילי יעמוד דיפול חיובי. מאחר שבדרך כלל יש למולקולות מטענים נוספים, כמו זוג גלמוד הדיפול יתעקם מעט. למשל במולקולת המים, המצב האופטימלי של המטענים (מימן-חמצן)זה מזה יהיה במרחק של 95.84 פיקו מטר וזווית של-104.5 מעלות בין שני המימנים לאטום החמצן.
הגדרה מתמטית.
עבור אוסף מטענים נקודתיים.
הדיפול של אוסף מטענים נקודתיים formula_3 הממוקמים בנקודות formula_4 מוגדר כ:
formula_5
עבור התפלגות מטען רציפה.
הדיפול של התפלגות מטען רציפה, המאופיינת על ידי צפיפות מטען formula_6 מוגדר כ:
formula_7
הדיפול כמומנט ומולטיפולים אחרים.
כפי שניתן לראות מן ההגדרה, הדיפול הוא בעצם המומנט הראשון של התפלגות המטען.
באופן אנלוגי ניתן להתבונן במומנטים אחרים של התפלגות המטען הקרויים מולטיפולים.
כך לדוגמה, המומנט מסדר אפס, המוגדר כ:formula_8 או כ: formula_9, מכונה מונופול והוא בעצם המטען הכולל של המערכת.
ההתנהגות החשמלית של המערכת נשלטת (במובן שיוסבר להלן) על ידי המולטיפול הראשון שלא מתאפס. לפיכך הדיפול חשוב במערכת שהמונופול שלה מתאפס, כלומר במערכת של מטענים שבכללותה נטרלית. במערכת בה גם המונופול וגם הדיפול מתאפסים ההתנהגות החשמלית נשלטת על ידי המומנט השני של התפלגות המטען - הקוודרופול.
יש לציין שהגדרת הדיפול (ושאר המולטיפולים הגבוהים יותר) תלויה ברמת העקרון בבחירת ראשית הצירים, אולם במקרה בו המונופול מתאפס ההגדרה אינה תלויה בראשית.
פיתוח מולטיפולי.
הפוטנציאל החשמלי הנוצר על ידי התפלגות מטענים formula_6 נתון על ידי:
formula_11
ניתן לפתח ביטוי זה כטור חזקות ב-formula_12:
formula_13