המחבל המשיך בבריחה לשכם, שם הסתתר במשך כחודש וחצי, עד לכידתו בידי כוחות שב"כ, ימ"מ וחטיבת שומרון (גדוד 90) של צה"ל. בבית בו נלכד, צפונית לקסבה של שכם, שהו גם ילדים. בחקירתו התברר כי החליף מספר מקומות מסתור במהלך מנוסתו. עמו נעצרו פלסטינים אשר סייעו לו להסתתר, חרף העובדה שלא היה תושב המקום.
ההרשעה.
ביולי 2019 הרשיע בית המשפט המחוזי בלוד את המחבל ברצח, לאחר שהמחבל הודה במעשה. ארגון חוננו ייצג את משפחת בן גל כנפגעי העבירה בנובמבר 2019 גזר בית המשפט עונש מאסר עולם על המחבל, וכן תשלום פיצוי של 258 אלף שקלים לאלמנה ולילדיו היתומים של הרב. במאי 2018 חשף משרד הביטחון כי במסגרת תשלומי הרשות הפלסטינית למחבלים ולמשפחותיהם מעניקה הרשות משכורת חודשית לרוצח, אשר סכומה הכולל יגיע בעתיד ללמעלה מ-12 מיליון ש"ח.
כתבי אישום נוספים הוגשו נגד אביו וסייענים נוספים, אשר סייעו לרוצח בזמן מנוסתו. ארגון חוננו קרא להעמיד לדין את כלל הסייענים הקשורים למחבל, וכן את הצוותים הרפואיים שטיפלו בו בבתי החולים אל-רחמה ורפידיה בשכם, מבלי לדווח על הימצאותו. עוד קרא הארגון לשר הפנים אריה דרעי לשלול את אזרחותו הישראלית של המחבל.
הדלקת משואה על ידי האלמנה.
בעקבות הפיגוע הדליקה אלמנתו מרים בן גל משואה ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, לצד יעל שבח אלמנת הרב רזיאל שבח שנרצח בפיגוע ירי שבועות ספורים קודם לכן. בעקבות הפיגועים התכופים בין השתיים נרקם קשר.
תגובות לפיגוע.
תגובות בישראל.
ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין ואישי ציבור נוספים, פרסמו דברי תנחומים למשפחת בן גל, והבהירו כי מדינת ישראל תעשה כל מאמץ ללכוד את המחבל. ראש עיריית אריאל אלי שבירו, בשטחה אירע הפיגוע, התבטא ברוח דומה וקרא להחיל את ריבונות מדינת ישראל על יהודה ושומרון. ראש מועצת שומרון יוסי דגן, שהנרצח היה מתושביה, הוסיף: "לצערנו מדובר במקום עליו התרענו אינספור פעמים בעבר, מקום שמשמש כמקום לירידה של המוני שבח"ים מהתחבורה הציבורית הישראלית בשומרון. פיגוע קשה שני בחודש. תושבי השומרון חזקים. הטרור לא ינצח אותנו".
במהלך השבעה ביקרו בבית המשפחה בהר ברכה הנשיא ריבלין, רעיית ראש הממשלה שרה נתניהו, שר הכלכלה אלי כהן, סגנית שר החוץ ציפי חוטובלי, ראש האופוזיציה יצחק (בוז'י) הרצוג, ואחרים.
לאחר הפיגוע פרסמה אשת הנרצח מרים בן גל, מספר פעמים קריאה לראש הממשלה נתניהו לאשר בניית מאות יחידות דיור חדשות ביישוב הר ברכה, כחלק מאישור תב"ע ליישוב, כמענה ציוני לפיגוע. בתגובה הודיע נתניהו באמצעות ראש לשכתו יואב הורוביץ, אשר ביקר בבית המשפחה במהלך השבעה, כי "נעשה הכל" על מנת להרחיב את הר ברכה. הגשת התב"ע התקדמה בצעדים מדודים.
כשנה לאחר הרצח נקראה כיכר אריאל על שמו של הרב איתמר בן גל. בטקס החניכה השתתפו שר התחבורה ישראל כץ, יוסי דגן, אורן חזן, מפקד חטיבת שומרון שגיב דהן, בני משפחת הנרצח ואחרים. כמו כן, אחד הרחובות ביישוב הר ברכה בו התגורר נקרא על שמו. בטקס השתתף שר העובדה והרווחה אופיר אקוניס, ובשנת התשפ"ב, 2022, הונחה אבן פינה לשכונה חדשה בהר ברכה שתיקרא על שמו. הרב אליעזר מלמד, רב היישוב שבו גר, הקדיש את הכרך "העם והארץ" מתוך סדרת הספרים ההלכתית הפופולרית פניני הלכה לזכרו, וצרף כהקדמה את דברי ההספד שאמר בהלוויה. במלאת חודש לרצח, המשפחה ארגנה מיזם שבמסגרתו הם מציעים לרבים לקחת על עצמם דבר אחד מדמותו וממעשיו הטובים.
תגובות בין-לאומיות..
יממה לאחר הפיגוע כתב שגריר ארצות הברית בישראל דייוויד פרידמן: "לפני עשרים שנה תרמתי אמבולנס להר ברכה, בתקווה שישתמשו בו להעביר תינוקות בריאים. במקום זאת אדם מהר ברכה נרצח על ידי מחבל, מותיר מאחור אישה וארבעה ילדים. 'המנהיגים' הפלסטינים היללו את המחבל. מתפלל עבור משפחת בן גל". בעקבות דבריו פרסם עיתונאי הארץ גדעון לוי מאמר בעיתונו, בו כינה את היישוב הר ברכה בו התגורר הנרצח - "הר קללה". בתגובה פרסום פרידמן ציוץ ברשת הטוויטר: "מה קרה ל"הארץ"? ארבעה ילדים קטנים יושבים שבעה על אביהם שנרצח והעיתון הזה מכנה את קהילתם "הר קללה". האם אין להם הגינות?".
שר החוץ הגרמני זיגמר גבריאל, שביקר בישראל שבוע קודם לפיגוע, התבטא: "זהו פשע הדמים השני שמתרחש בתוך חודש. הרצח ממלא אותנו בצער רב ובדאגה רצינית. אלימות וקריאה לאלימות לא יובילו לכך שישראלים ופלסטינים יוכלו לחיות זה לצד זה בשלום ובביטחון". שגריר האיחוד האירופי בישראל עמנואל ז'ופרה כתב: "היום נדקר אזרח למוות סמוך לאריאל. מחשבותיי עם משפחת הקורבן. אין שום הצדקה לאלימות ולטרור. אני מקווה שהתוקף יובא לדין".
תגובות ברשות הפלסטינית.
ארגון הטרור הפלסטיני חמאס שיבח את הפיגוע וכינה אותו "פעולת גבורה מוצלחת", לאחר פיגוע הירי ליד חוות גלעד בו נרצח כחודש קודם לכן הרב רזיאל שבח. בהודעה שפרסם כתב: "פיגוע הדקירה מוכיח שאינתיפאדת אל-קודס נמשכת". סמוך באותו חודש פרסם הארגון פוסטר בו תמונות נרצחי פיגועים, ביניהם הרב בן גל. ארגון הטרור הפלסטיני הג'יהאד האיסלאמי בירך אף הוא על הפיגוע, ופרסם הודעה בה נאמר: "מדובר בפעולת גבורה הבאה כתגובה טבעית לפשעי הכיבוש של הציונים נגד העם הפלסטיני".
הדיווח של כלי התקשורת הרשמי של הרשות הפלסטינית וואפא על הפיגוע לא כלל גינוי כלשהו.
משה מרום
משה מרום (נולד ב-1 בינואר 1949) הוא קצין חיל הים במיל' בדרגת תת-אלוף. זכה פעמיים בפרס מפקד חיל הים לחשיבה יוצרת. בתפקידו האחרון בשירות שימש כנספח צה"ל הראשון בסין. באזרחות סייע בפיתוח עסקי ושיתוף פעולה טכנולוגי בין חברות הייטק ישראליות לסיניות והקים את אוניברסיטת גואנגדונג-טכניון, המיזם המשותף לטכניון ולאוניברסיטת שנטאו שבסין.
משפחה ועלייה.
האב אריק מרום היה ניצול שואה שברח מגרמניה והגיע לשאנגחאי בסין, שם פגש את לאה (לו-צ'יי), בת למשפחה יהודית שחיה בסין מדורות רבים. לקראת סוף מלחמת העולם השנייה עברו לעיר הנמל צ'ינגדאו ובני הזוג פתחו בר בקרבת הנמל. בשנת 1949, עם עליית הקומוניסטים לשלטון, נאלצו לסגור את העסק. באותה שנה נולד משה. לזוג נולדו עוד חמישה ילדים.
בשנת 1955 יצאה משפחת מרום באונייה בריטית להונג קונג, שם עברו לאונייה איטלקית שנסעה דרך תעלת סואץ לג'נובה. משם יצאו באונייה ישראלית והגיעו ביולי 1955 לחיפה.
לאחר שהות של כחודש במרכז הקליטה "שער העלייה" בחיפה התיישבה משפחת מרום עם ששת ילדיהם במושב העולים שדה אליעזר בגליל העליון. שם נולד בן הזקונים אלי מרום בנובמבר 1955.
לימודים.
ב-1963 החל משה את לימודיו בבית הספר לקציני ים עכו אותם סיים בשנת 1967 במגמת המכונאות הימית.
קריירה צבאית.
מרום התגייס לצה"ל בשנת 1967 אחרי שסיים את בית הספר לקציני ים עכו ושירת בחיל הים. ב-1970 התגייס לצבא הקבע ושירת במספן מודיעין של החייל. ב-1975 נשלח ללימודי הנדסת אלקטרוניקה בטכניון אותם סיים ב-1979. ב-1981 מונה לקצין אלקטרוניקה של בסיס חיפה, ב-1984 מונה לרע"ן אמל"ח אויב במחלקת מחקר של מספן מודיעין בדרגת סא"ל. ב-1987 נשלח ללימודי תואר שני בארצות הברית אותם סיים בהצטיינות והמשיך לתואר שלישי. משה סיים את לימודיו ב-1990 שזיכו אותו בתואר שני בהנדסת אלקטרוניקה ותואר שלישי באוקיינוגרפיה פיזיקלית. ב-1991 מונה לרמ"ח אלקטרוניקה ושילובים בדרגת אלוף-משנה במנהלת פרויקטים להב דולפין שניהלה את - בניית צוללות הדולפין בגרמניה, ספינות סער 5 בארצות הברית ופיתוח מערכות הלחימה של כלי השייט בארץ.
נספח בסין.
בשנת 1993 נשלח מרום להיות נספח צה"ל הראשון של ישראל בסין. בתפקיד זה קודם לדרגת תא"ל. בתקופת כהונתו כנספח, שנמשכה עד שנת 1997 מוסדו קשרים צבאיים ראשונים עם הצבא העממי הסיני, ביקרו בסין ראש הממשלה ושר הביטחון יצחק רבין והרמטכ"לים אהוד ברק ואמנון ליפקין-שחק ועוד משלחות רבות מהתעשיות הביטחוניות בישראל.
קריירה אזרחית.
ב-1998 לאחר שהשתחרר מצה"ל החל מרום לעבוד בחברת סאיטקס ומונה לדירקטור לפיתוח עסקי באסיה עם פוקוס על סין. נחתמו הסכמי שיתוף פעולה עם חברות מובילות בתחום הדפוס הדיגיטלי בסין.
בשנת 2003 מונה מרום למנהל פיתוח הנדסי במחלקת המו"פ של חברת קריאו שרכשה את סאיטקס ולימים קודאק שרכשה את 'קריאו', תפקיד אותו מילא עד סוף 2011. היה אחראי לפיתוח וייצור של מערכת לפיתוח גלופות הדמיה דיגיטליות במפעל בסין שהיה ראשון מסוג זה בחברה. מערכת זו השלימה את מערכת הקדם דפוס הדיגיטלי של קודאק. על פרויקט זה זכה מרום לציון לשבח ממנכ"ל קודאק העולמית. בתקופת עבודתו זו היה מרום שותף לתשעה פטנטים חדשים שנרשמו בארצות הברית.
בסוף 2013 קיבל מרום על עצמו את פרויקט הקמת טכניון בגואנגדונג בדרום סין. בנוסף לאחריות על בניית הקמפוס היה מרום אחראי גם לגיוס והקמת הארגון האדמיניסטרטיבי של האוניברסיטה. מרום היה המנכ"ל וסגן נשיאה הראשון של טכניון גואנגדונג, תפקיד אותו מילא עד סוף 2017.
מחקר מדעי - בנוסף לתפקידיו בתעשייה עסק מרום במחקר באוניברסיטת תל אביב בנושא ניתוח שבלים של כלי שיט בהדמיות מכ"ם מִפְתָּח סינתטי מוטס או מלווין. המחקר מומן על ידי מפא"ת משרד הביטחון. ממצאים מהמחקר פורסמו בעיתונים מדעיים חשובים.
השכלה ושפות.
בנוסף לעברית, מרום דובר אנגלית וסינית מנדרינית.
מרום למד במוסדות השכלה גבוהה מחזיק בתארים הבאים:
משפחה.
מרום נישא לרונית ממשפחת פליס אותה פגש בקריית שמונה שם שירתה ביחידת המורות של צה"ל. לזוג נולדו שני ילדים מיכל ואוהד.
מיכל עוסקת בפיתוח הדרכה בחברת אמדוקס. ואוהד מרום עוסק בפיתוח עסקי בין סין לישראל בעולם הסטארטאפים.