בשנת 1990 פנה דני לחמן, מי שניהל את 'הקו הלבן' (קו מידע וייעוץ לקהילה הגאה) אל צוות מרכז הסיוע בבקשה לבחון שיתוף פעולה ויצירת מענה לגברים שנפגעו מינית. הבקשה הובילה להקמת צוות חשיבה שבחן את האפשרות להפעיל קו סיוע לגברים, במרכז שעד אז הוגדר כמרחב נשי. למרות קשיים אידאולוגיים וטכניים, סוכם כי יופעל במרכז קו סיוע נפרד לגברים, ודני לחמן היה לרכז הראשון שלו. חמש שנים חלפו עד שהתאפשר למתנדבים גברים להצטרף לוועד המנהל של העמותה, ורק בשנת 2006 שונה שם העמותה כך שכלל בתוכו גם את הגברים הנפגעים.
למרות המאמצים לפרסום קו הסיוע לגברים והעלאת המודעות הציבורית לפגיעה מינית בגברים, נראה כי קשר השתיקה חזק ביותר ולקח זמן רב עד שההבנה כי גם ילדים, נערים וגברים נפגעים מינית חלחלה לציבור הרחב. עד היום זהו קו הסיוע היחיד לגברים שנפגעו הפועל בארץ. בשנת 2018 נעשו מאמצים להנגיש את קו הסיוע לדוברי ערבית וכיום ניתן לקבל גם סיוע בערבית באמצעות הקו וגם סיוע לגברים חרדים ודתיים.
מחלקות ליווי בהליך הפלילי.
בשנת 1998 החל לפעול במרכז פרויקט ניסיוני של ליווי נפגעות בהליך הפלילי. המודל פותח על ידי איגוד מרכזי הסיוע ושדולת הנשים, והופעל לראשונה במרכז סיוע תל אביב על ידי מירב דדיה, מתנדבת שלימים תהיה המנהלת הראשונה של המרכז, ועידו דרויאן, פרקליט בפרקליטות מחוז תל אביב. וכך כתבה דדיה על הפרויקט: "."..מפגש שלילי עם מערכת אכיפת החוק וחוסר מודעות של עובדי המערכת לנזקים הנפשיים הנלווים לתקיפה מינית, עשויים להחמיר את הנזק עבור הנפגעת. אולם מפגש חיובי עם מערכת אכיפת החוק, תוך קבלת תמיכה הולמת, הכוונה ומידע רלוונטי, עשוי להפוך את המפגש הנ"ל לחלק מתהליך השיקום של הנפגעת ואף להגביר את אמון הנפגעת והציבור כולו במערכת אכיפת החוק."".
כיום פועלות מחלקות ליווי בהליך הפלילי בכל מרכזי הסיוע בארץ. מחלקות אלו מציעות לפונות ולפונים ליווי למשטרה, לפרקליטות ולבית המשפט, סיוע בבירור מצב התיק, סיוע בכתיבת ערר ועוד. לצד זאת, פועלות הרכזות מול רשויות החוק ובהן שוטרים, חוקרים, פרקליטים ושופטים במטרה להעניק כלים להבנת הטראומה המינית וכך לשפר את המענה הניתן לנפגעות ולנפגעים ולהפוך את ההליך לנגיש ורגיש יותר לצורכי הנפגעות/ים.
קו סיוע לדוברות רוסית.
בעקבות העלייה ההמונית של יהודי ברית המועצות לשעבר בשנות ה-90 עלה צורך בסיוע ייעודי לדוברות רוסית, על ידי נשים שדוברות את השפה ומכירות את המאפיינים התרבותיים הייחודיים לקהילה זו. בשנת 2002 גויסה רגינה ברגין להיות רכזת ייעודית לסיוע בשפה הרוסית. החל משנת 2015, לאור ההבנה כי צורכי הקהילה השתנו והדרישה לסיוע ברוסית פחתה משמעותית, ניתן הסיוע ברוסית על פי דרישה באמצעות פניה לקו הסיוע הכללי.
קו הסיוע לגברים דתיים וחרדים 02-5328000.
במהלך השנים חלחלה ההבנה כי לצד העקרונות הפמיניסטיים האוניברסליים שמנחים את הסיוע, יש משמעות רבה גם לרגישות התרבותית ולהבנת החוויה של א/נשים ממגזרים וקבוצות מיעוט שונות בחברה. מתוך הבנה זו נפתח בשנת 2003 קו סיוע ייעודי לגברים דתיים וחרדים, המאויש על ידי מתנדבים מהציבור הדתי.
פעילות בתחום החינוך וההסברה.
מיום הקמתו אחת ממטרות המרכז הייתה יצירת שינוי חברתי בכל הקשור לאלימות מינית: שבירת קשר השתיקה, ניפוץ מיתוסים, שינוי היחס כלפי הנפגעות והנפגעים והבנה טובה יותר של הדינמיקה של הפגיעה. בשנותיו הראשונות נעשתה ההסברה על ידי הרכזות והמתנדבות בקו הסיוע. עם התבססות המרכז בשטח והרחבת הפעילות, החלו להגיע פניות בבקשה להכשרות וסדנאות בנושא. בשנת 1992 כבר הייתה רכזת ייעודית לתחום החינוך והחלו בבניית תוכניות הסברה וחינוך מסודרות. בשנת 1998 החל המרכז להפעיל מערך התנדבות ייעודי לעבודה החינוכית, בנפרד מההתנדבות בקו הסיוע. עם השנים התרחבה הפעילות של המחלקה החינוכית וכיום היא כוללת ארבע רכזות בשכר, בתחומים: חינוך בבתי ספר ומסגרות פורמליות, חינוך לבני נוער במצבי סיכון, מניעת הטרדה מינית במקומות עבודה וחינוך בציבור הדתי, ויחד מועברות אלפי סדנאות והרצאות למגוון רחב של קהלים.
פרויקט התיעוד.
בשנת 2016 הושק פרויקט התיעוד של מרכז הסיוע, המציע תיעוד בווידאו של סיפורי חיים של מי שחוו תקיפה מינית. הפרויקט הראשון מסוגו בארץ נובע מההבנה שלעדויות של נפגעות ונפגעים יש ערך רב הן ברמה האישית והן ברמה החברתית. ברמה האישית, תיעוד הסיפור מאפשר הכרה בפגיעה ומוביל לא פעם לתחושות שחרור והקלה מהסוד שנשמר במשך תקופה ארוכה, וכן מאפשר שליטה בסיפור ובמה שיעשה בו. ברמה החברתית, מאגר הסיפורים מהווה ביטוי לתופעה חברתית רחבה ומושתקת שנתפסת כטרגדיה אישית ולא כעיוות חברתי. הפונה מחליט/ה מה לעשות בתיעוד הסיפור שלה/ו. בין האפשרויות: שמירה בארכיון מאובטח, מתן אישור לשימוש בסיפור לצורכי מחקר, הדרכה מקצועית או כחלק מפעילויות למען שינוי חברתי.
פליקס צווייר
נועה פלדמן (שחיינית)
נועה פלדמן (נולדה בשנת 1994) היא אלופת ישראל בשחייה במשחה ל-200 מטר מעורב אישי (2012), שיאנית ישראל ואלופת המכביה (2013) במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי.
ביוגרפיה.
פלדמן התאמנה באקדמיה למחוננים במכון וינגייט ושחתה בקבוצת מכבי תל אביב כפר המכביה והפועל ירושלים.
בתחרות המילניום שנערכה בקריית ביאליק (בריכת 25 מטר) בסוף דצמבר 2008 קבעה פלדמן במשחה ל-50 מטר חופשי שיא ישראלי חדש לגילאי 15 בתוצאה של 26.90 שניות, שיפור לשיא בן ה-12 שנים של אניה גוסטומלסקי ממכבי קריית ביאליק (26.96 שניות).
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בבית איל, אשדות יעקב מאוחד בפברואר 2009 זכתה פלדמן במדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 57.65 שניות, אחרי עמית עברי מהפועל עמק חפר (55.65 שניות) וניקול סמסוניוק ממכבי אשדוד שקבעה שיא ישראלי חדש לגילאי 15 של 57.46 שניות.
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באשדות יעקב בפברואר 2011 זכתה פלדמן ב-3 מדליות, 2 כסף ו-1 ארד. מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 57.18 שניות, אחרי ניקול סמסוניוק (56.52 שניות) ולפני מרטינה מרקס ממכבי קריית אונו (57.28 שניות) ובמשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:19.51 דקות, אחרי ענת זימין מהפועל עמק חפר (2:17.88 דקות) ולפני יוליה בנך מהפועל אילת (2:22.41 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:02.64 דקות, אחרי אליסה ציפין מהפועל ערד (1:02.16 דקות) וקריסטינה צ'רנישב ממכבי קריית ביאליק (1:02.20 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט אותה שנה היא זכתה ב-4 מדליות אישיות, 1 כסף ו-3 ארד. מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי ביחד עם ניקול סמסוניוק בתוצאה של 58.09 שניות, אחרי מרטינה מרקס 57.72 שניות. מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:14.91 דקות, אחרי בת אגודתה נסטיה קורוטקוב (1:10.73 דקות) ויוליה בנך (1:11.54 דקות), במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:24.10 דקות, אחרי עמית עברי (2:16.31 דקות) ונסטיה קורוטקוב (2:20.11 דקות) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:07.64 דקות, אחרי בת אגודתה מרדית' בונדר (4:51.45 דקות) ועמית בכר ממכבי פארק מים רעות (5:06.67 דקות).
בפברואר 2012 זכתה פלדמן ב-4 מדליות אישיות, 1 זהב, 2 כסף ו-1 ארד באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באשדות יעקב. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא אישי חדש של 2:17.93 דקות, לפני אלה אורטשקנזי ממכבי פארק מים רעות (2:22.15 דקות) וכרמל אבן מהפועל משגב (2:25.17 דקות), מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.65 שניות, אחרי עמית עברי (55.60 שניות) ולפני מרטיה מרקס (56.99 שניות) בשלב המוקדמות היא קבעה שיא אישי חדש של 56.00 שניות ובמשחה ל-100 מטר חזה בשיא אישי חדש של 1:13.62 דקות, אחרי נסטיה קורוטקוב (1:10.88 דקות) ולפני יעל נרודיצקי ממכבי נהריה (1:14.94 דקות). מדליית ארד, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:02.66 דקות, אחרי עמית עברי (58.72 שניות) ואליסה ציפין (1:02.55 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי 2012 זכתה פלדמן ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:21.31 דקות, לפני נסטיה קורוטקוב (2:23.09 דקות) ואפרת רוטשטיין מירושלים רבתי (2:24.62 דקות), מדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.11 שניות, אחרי עמית עברי (57.49 שניות) ולפני אדווה בראון ממכבי ראשון לציון (58.83 שניות) ובמדליית ארד במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:07.68 דקות, אחרי עמית בכר (5:04.18 דקות) ויעל דניאלי (5:04.38 דקות), שתיהן ממכבי פארק מים רעות. נוסף לכך, היא סיימה במוקם רביעי במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:15.40 דקות. בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 1:14.72 דקות.
בתחרויות השחייה של המכביה התשע-עשרה שנערכו בבריכת השחייה החדשה שבמכון וינגייט ביולי 2013 זכתה פלדמן במדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי, ביחד עם אניה גוסטומלסקי, מרטינה מרקס וקרן זיבנר בשיא ישראלי חדש ושיא מכביה חדש של 3:50.29 דקות.
באליפות ישראל שנערכה באותה שנה היא זכתה במדליית ארד במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:24.49 דקות, אחרי אפרת רוטשטיין (2:20.43 דקות) ונסטיה קורוטקוב מהפועל דולפין נתניה (2:20.76 דקות).
נועה פלדמן
סבב המאסטרס העולמי 1000 של ה-ATP
IK Sävehof
לאופולד וילהלם, ארכידוכס אוסטריה