המשגיח בישיבה מאז הקמתה היה הרב עמנואל בש, תלמידו של הרב מאיר חדש. בתחילת קיץ 2014 הוא פרש מתפקידו. מגידי השיעורים הם הרב מנחם יוסף דויטש, הרב יעקב משה ליבוביץ, הרב אריה פרידמן,הרב יעקב לוי והרב אביגדור לוי. ראש ה"קיבוץ" הוא הרב יעקב גולדברג, והמשגיח הרב מרדכי לוי.
בשנת 2015 למדו בישיבה כ-350 תלמידים. בשנת 2016 הגיע לשיאו משבר כלכלי שפגע בישיבה, והרב משה הלל הירש נחלץ לעזרתה. הישיבה ששכנה במבנים שכורים שונים בעשורים הראשונים לפעילותה נאלצה לעזוב את ירושלים ובאלול ה'תשע"ו עברה הישיבה לשטח שהוקצה לה בעיר בית שמש. מבני הקבע של הישיבה עודם בשלבי תכנון.
סניפי הישיבה.
תחת חסותה של הישיבה כמה ישיבות-בנות:
ורג'ן
Cut away
קאט אוויי
רדיוניקס
רדיוניקס היא שיטה פסבדו מדעית המתיימרת לאבחן ולהשפיע מרחוק על ה"אנרגיות האלקטרומגנטיות" ואחרות המוכלות ומקיפות, כביכול כל דבר חי, צומח ודומם. לרוב המילה מקושרת למצבים בריאותיים של אבחון ו"טיפול גוף ונפש" באמצעות דגימה של המטופל כגון: שיער, דם, רוק ואפילו תצלום או כתב יד. אין עדות מדעית כלשהי ליעילות השיטה, ועקרונותיה אינם עומדים בקנה אחד עם הפיזיקה והביולוגיה המודרניים.
השיטה פותחה בתחילת המאה ה-20 בידי אלברט אברהמס (1864–1924), על בסיס הטענה שבגוף אדם בריא "תדרים" מסוימים, ואילו בגוף אדם חולה "תדרים" אחרים. המשמעות של המילה "תדרים" בקרב העוסקים ברדיוניקס שונה מהמשמעות המדעית של המילה תדר, ואינה תואמת רעיון ידוע כלשהו בפיזיקה. העוסקים ברדיוניקס משתמשים במכשירים שונים שנועדו לאתר את הבעיה, כביכול ב"תדריו" של המטופל, ולתקן אותה. ה-FDA האמריקני אינו מכיר שימוש רפואי ליגיטימי כלשהו למכשירים אלו.
קורצוויל מערכות חינוכיות
משה פורת
משה פורת (7 במאי 1920 - 30 ביולי 2011) היה עורך דין שעסק בפעילויות ציבוריות שונות.
תולדות חייו.
נולד בשנת 1920 בביאליסטוק שבפולין בשם משה פורוזובסקי, בנם של ישראל וצילה פורוזובסקי.
בילדותו למד בגימנסיה העברית "תרבות" בביאליסטוק.
בשנת 1937 סיים את לימודי הבגרות והחל ללמוד משפטים באוניברסיטת ורשה. בשנת 1938 המשיך את לימודי המשפטים באוניברסיטת ליברפול שם הצטיין במיוחד בהישגיו.
בקיץ 1939 חזר לחופשה בביאליסטוק ושם "תפסה" אותו מלחמת העולם השנייה. הוא הצליח לברוח מעבר לגבול הליטאי ולהגיע לוילנה, שם השיג סרטיפיקט לארץ ישראל, וב-7 בפברואר 1941, לאחר תלאות שונות, הצליח להגיע לחופי ארץ ישראל.
את לימודי המשפטים סיים בשנת 1944 בבית הספר המנדטורי למשפטים בירושלים, והחל בעבודתו כיועץ המשפטי של המרכז החקלאי של ההסתדרות בתל אביב.
משנת 1948 עד לשנת 1952 היה היועץ המשפטי הראשון של משרד האוצר בראשותו של אליעזר קפלן ובנוסף שימש כאפוטרופוס לנכסי נפקדים בין השנים 1950–1952.
משנת 1952 עד שנת 1964 שימש כיועץ המשפטי של "המוסד" שכלל גם את הש.ב.
בשנת 1952 ייסד בשותפות עם עו"ד שלמה אשר את משרד עורכי הדין 'פורת את אשר' שבמהלך השנים שינה שמו ל"מ. פורת ושות', עורכי דין ונוטריונים".
בשנים 1954-1956 - לימודי כלכלה באוניברסיטה העברית בירושלים.
בנוסף, כיהן בין היתר בתפקידים הבאים:
פעילות ציבורית.
הקדיש את מרבית זמנו לפעילות ציבורית ענפה.
ציוני הערכה.
ציוני הערכה שקיבל משה פורת מהמוסדות הנ"ל:
סיוע לעולים חדשים.
משה פורת, שהכיר והבין את קשיי ההסתגלות של העולים החדשים והיה קשוב לצרכיהם, סייע ותרם להם רבות בדרכו. בין השאר:
1990-2011 - חבר המועצה הציבורית למען יהודי ברית המועצות, ועמותת סל"ע (סיוע לעולים במשבר).
1991 - הקמת "קרן יד לעולים" - קרן סיוע לעולי רוסיה החדשים.
כמו כן, תמך בתיאטרון גשר החל ממועד היווסדו וכיהן כחבר הנהלת התיאטרון משנת 1992 עד 2009. בנוסף, כיהן כיו"ר עמותת ידידי התיאטרון בין השנים 1993-2003.
Angie הוא שיר רוק של להקת הרולינג סטונז, השיר, אשר נכלל באלבום Goats Head Soup הוא אחד מן השירים המפורסמים של הלהקה.
השיר נכתב על ידי מיק ג'אגר וקית' ריצ'רדס. השיר הוא בלדה אשר מספרת על סופו של רומן. השיר מלווה בנגינת גיטרה אקוסטית ובגרסה באלבום בנגינת פסנתר של ניקי הופקינס.
השיר הגיע למקום הראשון בבילבורד הוט 100 ולראשי המצעדים במדינות שונות בעולם.
על אף שנהוג לחשוב שהשיר נכתב על אשתו של דייוויד בואי אנג'לה, או על השחקנית אנג'י דיקנסון השיר למעשה לא נכתב על דמות מסוימת. באוטוביוגרפיה שפרסם ריצ'רדס בשנת 2010 כתב כי התחיל לכתוב את השיר כאשר הוא שהה במכון גמילה מסמים , אשתו דאז אניטה פלנברג הייתה בהיריון, ואנג'י היה "פשוט שם", ולא מדובר על דמות מפורסמת. לבת שנולדה לו ולאניטה כמה חודשים מאוחר יותר הם קראו אנג'י בעקבות השיר.
בנוסף טען ג'אגר פעמים רבות בראיונות שהוא כלל לא פגש את אנג'לה בואי כאשר כתב את שארית המילים.
בשנת 2005 המפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית השתמשה בשיר בקמפיין הבחירות של אנגלה מרקל על אף שלא קיבלו אישור להישתמש בו.
השיר חודש בין השאר על ידי גאנז נ' רוזס וטורי איימוס.
השיר הוקלט בסוף שנת 1972 ויצא בתור סינגל באוגוסט 1973. הבי-סייד של השיר הוא Silver Train. אורך השיר הוא 4:33.
אלכסנדר ואסילייביץ' סובורוב
תסמונת מחזור עירות-שינה שונה מ 24 שעות
שן ארי
שן הארי
מרס פאת'פיינדר
ג'מיל מרדם ביי
גבריאל יוסף לוי
הרב גבריאל יוסף לוי (נולד ב- ז' באדר ה'תשי"ד, 10 בפברואר 1954) הוא ראש ישיבת באר התורה, יוזם ונשיא הגמ"ח המרכזי.
ביוגרפיה.
נולד ליצחק ושיינדי לוי. גדל בכפר אליהו ובשכונת רחביה בירושלים. למד בבית ספר חורב, בישיבת קול תורה, אצל הרב שלמה זלמן אוירבך, ובישיבת פוניבז' אצל הרב אלעזר מנחם מן שך והרב שמואל רוזובסקי. לאחר פטירתו של הרב רוזובסקי היה שותף בעריכת כתביו ושיעוריו והוצאתם לאור.
בשנת 1977 נשא את שפרה בתו של הרב אהרן פלדמן, לימים ראש ישיבת נר ישראל. בשנת 1984 מונה למגיד שיעור בישיבת בית מתתיהו בבני ברק. בשנת 1992 מונה לעמוד בראשות ישיבת פחד יצחק בירושלים עם הרב יונתן דייויד. כמו כן היה ראש הקיבוץ ומגיד שיעור בישיבת אור אלחנן.
בקיץ ה'תשנ"ג (מאי 1993) הקים את ישיבת באר התורה בשכונת בית וגן בירושלים. בשנת 2016 עברה הישיבה לעיר בית שמש.
שיטת הלימוד של הרב לוי מתאפיינת בדרך לימודו של רבו הרב רוזובסקי.
בשל המצוקה הכלכלית של הורים במגזר החרדי הבאים להשיא את צאצאיהם, הקים הרב לוי ב-2001 את הגמ"ח המרכזי, המעניק הלוואות של מאות אלפי שקלים לאלפי משפחות חרדיות.
משפחתו.
אביו, הרב יצחק לוי, מחבר סדרת הספרים "פרשיות בספרי הנביאים", היה מורה ללימודי תנ"ך בישיבת חורב בירושלים, בנו של רופא הילדים ד"ר יעקב לוי, (ראש מחלקת ילדים בבית החולים ביקור חולים. גיסו הוא הרב יהושע כ"ץ, רב העיר מעלה אדומים, גיס נוסף הוא הרב אברהם אבא וינגורט, עורך ספרי הרב יחיאל יעקב וינברג.
אחיו הרב מרדכי הוא משגיח הישיבה.
מבניו:
חתנו הרב יצחק וינברג, לשעבר מוסר שיעורים לבני הקיבוץ בישיבה, כיום ר"מ בישיבת נחלת אהרן בראשות הרב ניסן קפלן.
פרשת חטיפת המטוס של דימשיץ-קוזנצוב
ארכיון אדריכלות ישראל
ארכיון אדריכלות ישראל (הידוע גם בראשי התיבות "אאי") הוא אוסף תיעודי בתחום האדריכלות ישראלית המהווה מאגר מידע ייחודי ומרכזי על הבניה במרחב הארץ-ישראלי והישראלי מסוף המאה ה-19 ועד ימינו. משכנו של האוסף בקומת המרתף של מגדל שלום מאיר בתל אביב הוא סמלי, שכן האוסף שוכן בחלל שמעליו ניצב בעבר בנין הגימנסיה העברית הרצליה, מבנה שעם הריסתו נתקבע בזיכרון הקולקטיבי כסמל וכתמרור לשימור אדריכלות ישראל ולתיעודה.
תולדות האוסף.
ראשיתו של ארכיון אדריכלות ישראל כאוסף ביתי שנוסד על ידי ד"ר צבי אלחייני, אדריכל והיסטוריון של אדריכלות, עוד בהיותו סטודנט לתואר ראשון במחלקה לארכיטקטורה בבצלאל באמצע שנות ה-90 של המאה ה-20. האוסף התרחב באופן משמעותי במהלך לימודיו של אלחייני לתואר שני ושלישי במסגרת הפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון ובעקבות כך הוקצה לו בשנת 2009 באדיבותה של חברת "כיכר הרצל" חלל במגדל שלום מאיר, שמאז התרחב לכדי שטח בן כ-500 מ״ר.
עם השנים גדל האוסף וצבר פרסום ומוניטין. רבבות הפריטים השמורים בו מגיעים אליו הן דרך פנייה יזומה למתכננים פעילים או ליורשיהם, הן דרך קליטת חומרים שמופקדים בו תדיר והן על ידי רכישה ואיסוף של חומרים ממגוון רחב של מקורות. נכון לשנת 2017, מקיף אינוונטר הארכיון אוסף היברידי בן למעלה ממיליון פריטים בהם חומרים אדריכליים מסורתיים (על גבי נייר) או פריטים שנוצרו מראש באמצעות מדיה דיגיטלית.
בתחילת שנת 2014 נרשם ארכיון אדריכלות ישראל כעמותה שבין מטרותיה העיקריות נועדה להפיץ את תרבותה של אדריכלות ישראל בישראל ומחוץ לה (באמצעות פרסומים, תערוכות, סרטים, ימי עיון ועוד) ולהרחיב את הגדרת הארכיון כמרכז תיעוד, מידע וידע למורשת הבנייה והאדריכלות בישראל עבור מנעד רחב של משתמשים.
בשנת 2015 החלה המחלקה ליודאיקה של ספריית אוניברסיטת הרווארד לסרוק אוספים נבחרים מאוצרות הארכיון במסגרת תהליך דיגיטציה מקיף שהיא עורכת בשנים האחרונות באוספים פרטיים וציבוריים בישראל. בשנה זו החל גם תהליך מיחשוב הארכיון בשיתוף חברת מערכות המידע ׳אידאה׳ מקיבוץ משמר העמק.
אוספים אישיים בארכיון.