חומצה קרוטית (באנגלית: Cerotic acid) היא חומצת שומן רוויה. בטמפרטורת החדר החומר הוא מוצק גבישי לבן. זוהי חומצה קרבוקסילית שלה שרשרת בת 26 פחמנים נוסחתה: C26H52O2 או CH3(CH2)24COOH, החומצה הקרוטית שייכת לקבוצת חומצות השומן הארוכות המיוצרות ברשתית התוך-פלזמית בתא. הצטברות חומצה קרוטית בגוף מתרחשת בחולי אדרנולויקודיסטרופיה. החומצה היא מרכיב חשוב בדונג דבורים ובווקס קרנוּבָּה מקור השם במילה הלטינית Cire -דונג.
ג'אנג סונג-הו
ג'אנג סונג-הו (בקוריאנית: 장성호; נולד ב-12 בינואר 1978) הוא ג'ודוקא עבר דרום קוריאני אשר התחרה בקטגוריית המשקל עד 100 ק"ג.
ג'אנג התחרה שלוש פעמים במשחקים האולימפיים. בסידני 2000 הוא הודח בסיבוב הראשון, באתונה 2004 הוא זכה במדליית הכסף, ובבייג'ינג 2008 הוא סיים במקום השביעי לאחר שהודח בשלב רבע הגמר.
ג'אנג מחזיק בשתי מדליות מאליפויות העולם, מדליית כסף (1999) ומדליית ארד (2001). במשחקי אסיה הוא זכה בשתי מדליות, מדליית זהב (2006) ומדליית כסף (2002). באליפויות אסיה ג'אנג מחזיק בשש מדליות. שתי מדליות זהב, (1999, 2005), שלוש מדליות כסף (2003, 2004 ו-2008) ומדליית ארד (1999).
במהלך הקריירה זכה ג'אנג במדליות רבות בתחרויות מהסבב העולמי, וביניהן מדליות בטורנירי טוקיו ופריז היוקרתיים.
התפרצות החצבת בישראל (2018)
התפרצות מחלת החצבת בישראל היא אירוע מתמשך של התפרצות חריגה של מחלת החצבת בישראל במהלך שנת 2018, מעל 4,300 אנשים אובחנו כחולים, ועשרות אלפים נקראו להתחסן בעקבות חשיפתם לאנשים שחלו במוסדות לימוד, קופות חולים, בנסיעה באוטובוס או בטיסה.
רקע.
עד לאמצע שנות ה-60 של המאה ה-20 הייתה החצבת מחלת ילדים נפוצה שכל ילד נדבק בה במהלך הילדות ובעקבות זאת הוא היה מחוסן נגדה במהלך כל חייו. משנת 1967 הוכנס החיסון נגד החצבת לשגרת החיסונים שניתנו לילדים בגילאי תשעה חודשים עד שנתיים בתחנה לבריאות המשפחה.
בעקבות הכנסת החיסון, בשנים 1971–1973 לא היה אף מקרה מוות מחצבת בקרב האוכלוסייה היהודית בישראל. עם זאת, המחלה המשיכה להתקיים בקרב אוכלוסיות שלא חוסנו ובקרב חלק קטן מהמחוסנים, שכן יעילות החיסון אז נאמדה ב-98%. בשנת 1975 התפרצה בישראל מגפת חצבת בקרב ילדים מעל גיל 9 ועד מבוגרים צעירים שלא חוסנו בילדותם.
בתחילת 1990 עקב התפרצות מגפת חצבת בקרב העבריים מדימונה שגרמה למוות של ילדה מסיבוכי המחלה, הוחלט על חיסון כל הילדים בכיתה א', דבר שיאפשר להגיע לאחוז חיסון גבוה בהרבה מאצל תינוקות, כי לא כל ההורים הגיעו לחסן את התינוקות שלהם.
בעקבות החיסון ההמוני נגד החצבת, המחלה הפכה לנפוצה הרבה פחות. עם זאת, ישנן התפרצויות של המחלה שמתרחשות בעיקר בשל שיעורי התחסנות נמוכים.
ירידה בכיסוי החיסוני עשויה להביא לחזרה של המחלה ולפגיעה בעיקר בלא-מחוסנים, בתינוקות, בקשישים ובבעלי מערכת חיסונית חלשה.
התפרצויות במאה ה-21.
בשנים 2007–2008 חלה עלייה חדה במספר מקרי החצבת בישראל לעומת השנים שקדמו להן. לפי נתוני משרד הבריאות, בין 1 באוגוסט 2007 ל-18 במרץ 2008 התגלו 902 מקרים, מתוכם 746 באזור ירושלים (לעומת 115 מקרים באזור ירושלים בכל שנת 2006). במשרד הבריאות ציינו שפלגים מסוימים בציבור החרדי מסרבים להתחסן בפני המחלה.
בשנת 2015 התגלו מספר מקרים של חצבת באזור מרכז הארץ. משרד הבריאות איתר מעל 1,000 איש אשר נחשפו למחלה וכ-680 חוסנו.
התפרצות בשנים 2018 – 2019.
ב-2018 אירעה התפרצות חריגה של מחלת החצבת בישראל, כ-4,300 בני אדם, רובם ילדים, אובחנו כחולים במחלה בעיקר בירושלים, בית שמש, צפת, בני ברק וביתר עילית. דווחו 66 מקרים של דלקת ריאות ושלושה מקרים של דלקת המוח. למעלה מ-30,000 חוסנו.
בחודש אוקטובר פורסמו בהבלטה בעיתונות החרדית בישראל הוראות רבנים המורים על החובה להתחסן מפני המחלה, ועל הקביעה כי הנמנע מלהתחסן או לחסן את ילדיו דינו כשופך דמים.
בחודש נובמבר 2018 פעוטה הלוקה בתסמונת דאון מתה לאחר שחלתה בחצבת, הפעוטה לא חוסנה נגד המחלה. זה היה מקרה מוות מחצבת ראשון בישראל לאחר כ-15 שנה.
בחודש דצמבר 2018 נפטרה קשישה בת 82 שסבלה ממחלה המטולוגית קשה ונדבקה בחצבת.
בחודש אוגוסט 2019 נפטרה דיילת אל-על בת 43, שנדבקה בחצבת במהלך טיסה מספר חודשים קודם לכן. מחלתה הסתבכה והיא סבלה ממנינגואנצפליטיס . היא הייתה מחוסנת במנה אחת מתוך השתיים המקובלות.
הפעלת סעיף 19 לפקודת בריאות העם מ-1940.
בעקבות התפרצות המחלה בגן ילדים בחריש, וסירובם של חלק מההורים לחסן את ילדיהם, הורה רופא מחוז חיפה במשרד הבריאות, פרופסור שמואל רשפון, לראש המועצה לאסור את כניסתם של 14 ילדים שלא חוסנו נגד חצבת לשני גנים ביישוב, הילדים יוכלו לחזור לגנים רק לאחר שיקבלו לפחות מנת חיסון אחת נגד חצבת.
פקודת בריאות העם מ-1940 מתירה חיסון כפוי של האוכלוסייה בישראל במצבים של מגפה המסכנת באופן מיידי וברור את כלל החברה. סעיף 19 שמכוחו פעל הרופא המחוזי הופעל בישראל רק פעמיים, ב-1949 בעת התפרצות של אבעבועות שחורות ובתחילת שנות ה-90 עקב התפרצות חצבת.
בעקבות ההתפרצות.
באפריל 2019 מבקר המדינה יוסף שפירא החל בעריכת ביקורת בעקבות התמודדות משרד הבריאות עם ההתפרצות.. ב-23 במרץ, תוך כדי התפרצות נגיף הקורונה בישראל, התפרסם דו"ח מבקר המדינה בנושא התמודדות מערכת הבריאות עם מגפות לפי הדו"ח רק 57% מבדיקות החצבת נעשו במועד.
בדצמבר 2019 פורסם בדו"ח של משרד הבריאות לסיכום שירותי הבריאות לתלמידים, כי שיעור ההתחסנות נגד חצבת (חיסון MMRV) בקרב התלמידים בשנת הלימודים תשע"ט, עמד על 97.8%, מספר שיא ביחס לחמש השנים שקדמו לה.
מאגרי מים ברמת הגולן
מאגרי המים ברמת הגולן הם סדרה של מאגרי מים מלאכותיים ברמת הגולן שנועדו לשם תפיסת מי שיטפונות ואגירתם. מי המאגרים משמשים בחקלאות ברמת הגולן בשאר ימות השנה, לאחר עונת הגשמים. מרבית המאגרים סוכרים אפיקי נחלים באגן הניקוז של הכנרת, ומיעוטם באגן הניקוז של הירמוך.
מספר מאגרים הם מאגרי מי קולחין המשמשים, לאחר טיהורם, בחקלאות.
נפחם הכולל של המאגרים הוא כ-35 מלמ"ק.
רקע גאולוגי והידרולוגי.
רמת הגולן היא רמה בזלתית הנמצאת ממזרח לכנרת ולעמק החולה. רמת הגולן נמצאת בגובה של 400-1,000 מטרים מעל פני הים, והיא מתנשאת ממזרח לכנרת הנמצאת כ-200 מטרים מתחת לגובה פני הים. קו פרשת המים בגולן תואם במידה רבה את קו התילים, ועובר כרצועה דקה ברוחב מספר קילומטרים במזרח רמת הגולן, צמוד לגבול ישראל-סוריה. לכן, מרבית מי הגשמים היורדים בגולן זורמים לכנרת ולנהר הירדן.
בבסיס הקמת המאגרים נמצאת ההנחה שבמקום לשאוב מים לחקלאות מהכנרת לגולן (הפרש גבהים של 600-1,200 מטרים), יהיה נכון יותר לאגם את מי השיטפונות במרומי רמת הגולן, ולספק את המים לשטחים החקלאיים מתוך מאגרי המים ברמה.
ברמת הגולן נמדדו ערכי נגר גבוהים ביחס למקומות אחרים בישראל (כלומר, אחוז גדול יותר ממי הגשמים זורם על פני השטח ואינו מחלחל), דבר המגדיל את כמות המים הנתפסת. בנוסף, שכבות הקרקע החרסיתיות בין קילוחי הבזלת משמשות כשכבת אטימה טבעית המונעת חלחול מים מהמהאגר לעומק הקרקע, וחוסכות את הצורך באיטום מלאכותי בתחתית המאגר.
המאגרים.
המאגרים הוקמו החל משנות ה-70 והם בבעלות חברת המים של הגולן "מי גולן". נכון ל-2018 נבנו 14 מאגרים, אשר נפחם הכולל הוא כ-35 מלמ"ק (מיליון מטר מעוקב). מרבית המאגרים הם מטיפוס "מאגר גיא" - מאגר הנוצר באפיק נחל כתוצאה מסכירת האפיק.
תשעה מאגרים אוגמים מי שיטפונות הזורמים מערבה אל אגן הכנרת. חמישה מאגרים נוספים (כדוגמת מאגר בנטל ומאגר חיתל) הוקמו ממזרח לקו פרשת המים, והם אוגמים מי שיטפונות אשר ללא המאגרים היו זורמים לאגן הירמוך ונשפכים לירדן מדרום לכנרת. מאגרים אלה אינם גורעים מים מהכנרת אלא מוסיפים מים למשק המים של ישראל (אך הם גורעים מים מהירדן הדרומי וים המלח). למי המאגרים הוכנסו מיני דגים הניזונים מאצות, כדי למנוע התפתחות אצות העלולות לפגוע באיכות המים ולגרום לסתימות.
כדי להתגבר על תנודתיות כמויות הגשם מדי שנה, מוזרמים בתחילת החורף מים למאגרים לצורך מילוי חלקי. מים אלה מגיעים ממקורות יציבים כמו קידוח שמיר (קידוח מים במורדות הגולן ליד קיבוץ שמיר). מילוי המאגרים מבעוד מועד מבטיח כמות מים מספקת לחקלאי הגולן גם בשנים שחונות. במקרה של שנה גשומה, גולשים עודפי המים מהמאגר, דרך הנחלים, אל הכנרת. המאגרים מחוברים ביניהם בקווי מים לצורך העברת עודפים ביניהם ולהקטנת ההתאדות בקיץ. אחד מקווים אלו הוא צינור הנפט הטרנס-ערבי המושבת העובר במרכז רמת הגולן.
בנוסף למאגרי השיטפונות, הוקמו ברמת הגולן חמישה מאגרי קולחין, אליהם מוזרמים מי הביוב של ישובי הגולן. מי הקולחין עוברים טיפול במכוני טיהור שפכים (מט"ש) ומושבים לאחר טיהורם לשימוש בחקלאות. מאגרי מי הקולחין מספקים כ-2.5 מלמ"ק נוספים של מים.
מכוני טיהור השפכים ברמת הגולן מטפלים גם בשפכי הרפתות הרבות המצויות ברמת הגולן. סמוך למאגר יקוצה (מט"ש מיצר) הוקם בשנת 2010 מתקן ביוגז המפיק גז מתאן מזבל פרות. המתאן המופק מזין גנרטורים המייצרים חשמל בהיקף של 2–3 מגה וואט חשמל בשנה.
מאגרי השיטפונות והקולחין מספקים את מרבית המים לחקלאות בגולן. מים נוספים מגיעים ממקורות טבעיים כגון מים מבריכת רם ומי מעיינות. כמויות קטנות נוספות מופקות מקידוחים ברמת הגולן ומשאיבה מהכנרת.