בתחילת ספטמבר הביע ארגון החזית העממית לשחרור פלסטין תמיכה בקבלתה לאו"ם של מדינה פלסטינית. דובר מטעם הארגון ציין: "אנו תומכים בתוכנית של ההנהגה הפלסטינית לפנות לאו"ם, משום שזו הזכות הטבעית של הפלסטינים כחלק ממאבק פוליטי נגד הכיבוש הישראלי". יו"ר מפלגת היוזמה הלאומית הפלסטינית מוסטפא ברגותי תמך בקמפיין וציין כי הוא "האופציה האחרונה עבור שתי המדינות". כמו כן, טען ברגותי כי "הגיע הזמן לאלטרנטיבה. אין יותר מקום לקיום שיחות", והוסיף כי הקמפיין הדיפלומטי הוא "קול צעקה אשר מופנה כלפי הקהילה הבינלאומית בבקשה למציאת פתרון של שתי מדינות". ארגון החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין הביע אף הוא תמיכה בקמפיין הדיפלומטי, עוד ביולי 2011, וארגן עצרת תמיכה בקמפיין במטה האו"ם בעזה. דובר מטעם הארגון עודד את הציבור לתמוך בקמפיין, וציין כי יש להפעיל לחץ בינלאומי על ישראל.
על אף הסכם הפיוס בין חמאס לפת"ח, שהושג באפריל 2011, הביע ארגון חמאס ביקורת רבה כלפי הקמפיין הדיפלומטי הפלסטיני. גורמים רשמיים בארגון חמאס ציינו כי הקמפיין הוא מהלך סמלי בלבד, שלא יביא לכל תוצאות. דובר הארגון סאמי אבו זוהרי ציין כי "גם אם המהלך הזה יתבצע, הוא לא יחייב את כוחות הכיבוש לסגת מאדמות פלסטין". הוא אף האשים את פת"ח שכך פעל באופן חד-צדדי, וציין שחששות הארגון חמאס לא נלקחו בחשבון. ימים מספר לפני הגשת הבקשה למועצת הביטחון של האו"ם, דחה ראש הממשלה בפועל ברצועת עזה אסמאעיל הנייה באופן פומבי את הבקשה, אך הדגיש כי חמאס לא יעמוד בדרכה של הקמת מדינה פלסטינית. כמו כן, אמר הנייה כי "לאף מנהיג פלסטיני אין זכות לפגוע בזכויות הלאומיות הפלסטיניות, וכן לכל גורם רשמי פלסטיני אין זכות לבצע ויתורים היסטוריים על אדמות פלסטיניות או על זכויותיהם של הפלסטינים, ובראשן זכות השיבה".
על אף שמספר בכירים בארגון חמאס ציינו כי יתמכו בהסכם שלום על בסיס קווי 1967, המשיכו הנייה ובכירים רבים אחרים להתנגד להסכם מסוג זה.
התייחסות בישראל.
ממשלת ישראל התנגדה לחלוטין למהלך הפלסטיני באו"ם וטענה כי רק באמצעות משא ומתן בין ישראל לפלסטינים ללא תנאים מוקדמים תוכל לקום מדינה פלסטינית. בעקבות המהלך הפלסטיני, דיפלומטים ישראלים ברחבי העולם החלו אף לנסות ולהפעיל לחץ על מדינות רבות על מנת שיתנגדו או שימנעו מלהצביע בעד הכרה והצטרפות של מדינה פלסטינית לאו"ם. עם זאת, בשל ה"רוב אוטומטי" לו זוכים הפלסטינים בעצרת הכללית של האו"ם, ממשלת נתניהו הצהירה מראש כי היא אינה מצפה שתצליח למנוע מהחלטה זו לעבור במקרה בו תתקיים על כך הצבעה בעצרת הכללית של האו"ם. באוגוסט 2011 ציין שגריר ישראל באו"ם רון פרושאור כי לישראל לא יהיה כל סיכוי לשנות את התוצאה של החלטה מסוג זה באספה הכללית של האו"ם ואמר כי "המקסימום שאנחנו יכולים לקוות הוא שנשיג קבוצה של מדינות אשר ימנעו בלהצביע או שיעדרו במהלך ההצבעה".
במקום זאת, ממשלת ישראל התמקדה בהשגת "רוב מוסרי" של המעצמות הדמוקרטיות הגדולות, בניסיון להפחית את משקל ההצבעה. משקל רב הושם על עמדת האיחוד האירופי, אשר טרם הודיעה על עמדתה הרשמית בנושא.
שר החוץ אביגדור ליברמן הזהיר כי אם הפלסטינים יפנו באופן חד צדדי לאו"ם, הם יפרו את הסכמי אוסלו ובעקבות כך ישראל כבר לא תראה עצמה כמחויבת להסכמי אוסלו. כמו כן, ליברמן המליץ גם להפסיק את הקשרים של ישראל עם הרשות הפלסטינית.
התייחסות בארצות הברית.
בארצות הברית, הקונגרס העביר הצעת חוק המגנה את היוזמה הפלסטינית וקראה לממשל אובמה הממשל להטיל וטו על כל החלטה חד צדדית להכרה במדינה פלסטינית שתתקבל מחוץ להסדר מוסכם על ידי שני הצדדים. הצעת חוק דומה עברה בסנאט אשר גם איים להפסיק את הסיוע הכספי לגדה המערבית. בסוף אוגוסט הועלתה הצעת חוק נוספת בקונגרס אשר הציעה לחסום מימון ממשלתי אמריקני לכל מדינה החברה באו"ם אשר תומכת בהכרה חד צדדית במדינה פלסטינית. גורמים רשמיים בארצות הברית בהם שגרירת ארצות הברית באו"ם סוזן רייס והקונסול הכללי בירושלים דניאל רובינשטיין, הביעו עמדות דומות.
התייחסות בינלאומית.
נכון לספטמבר 2011, 127 מהמדינות החברות באו"ם הכירו במדינת פלסטין. על מנת שהמדינה הפלסטינית תהפוך לחברה בעצרת הכללית, בקשתה חייבת לזכות באישור בהצבעת מועצת הביטחון של האו"ם ולאחר מכן בתמיכת שני שלישים (129) מן המדינות החברות באו"ם. מהלך זה יצליח רק במידה ואף אחת מחמש החברות הקבועות של מועצת הביטחון לא ישתמשו בזכות הווטו שלהן. בשל כוונתה המוצהרת של ארצות הברית להשתמש בזכות הווטו שלה, ההנהגה הפלסטינית העלתה את האפשרות כי תנסה בשלב זה להשיג מעמד של מדינה שאינה חברה (non member state) בעצרת הכללית של האו"ם - מהלך שמועצת הביטחון אינה מעורבת בו.
אפטריסט
קרדיואידה
קרדיואידה היא צורה גאומטרית המתארת את מסלולה של נקודה קבועה על גבי מעגל המתגלגל (ללא החלקה) סביב מעגל אחר בעל רדיוס זהה. אורך העקומה הוא פי 16 מרדיוס המעגל שיצר אותה, והשטח הכלוא בתוכה הוא פי שישה משטח המעגל. מקור השם במילה היוונית ללב - קרדיו, עקב צורת העקומה, המזכירה לב.
בקואורדינטות קרטזיות ניתן להציג את הקרדיואידה כעקומה פרמטרית:
גיולה (תואר)
גְיוּלה או דְיוּלה (בהונגרית: Gyula, במקורות פוגשים גם את הצורות Yula, Gula, Gila) היה, לפי כרוניקות מוסלמיות וביזנטיות, תואר של מנהיגים צבאיים של שבטי המדיארים (הונגרים) במאה ה-9–10. ה"דיולה" היה השני מבחינת המעמד הרשמי אחרי הדוכס הגדול לעומת ה"קֶנְדֶה" (Kende), המנהיג הרוחני. השלישי בחשיבותו היה ההרקה.
מקור המילה אינו ידוע. יש סבורים כי השתמשו במלה דומה בשפות טורקיות.
ה"גיולה" במאה ה-9.
האזכור הראשון של התואר "גיולה" קיים אצל הכרוניקונים הפרסים אחמד אבן רוסתה וגרדיזי בסביבות שנת 870. לפי עדויות אלה, בראש שבטי ההונגרים עמדו זוג של מנהיגים: הקנדה או קינדה (kende או künde), המנהיג הרשמי והרוחני, בעוד שבפועל הפיקוד נמצא בידי המנהיג הצבאי בקרוי "גיולה". ייתכן כי מנהיגות דו-ראשית מסוג זה (דיארכיה) הייתה קיימת בחאנות של הכוזרים (החאזארים).
לדברי הכרוניקון הערבי, "המג'ארים (כלומר ההונגרים) הם גזע של טורקים ומנהיגם רוכב יחד עם פרשים 20,000 במספר. מנהיגם נקרא קינדה (קנדה), אבל זהו רק תואר סמלי, מפני ששם האדם הממלא בפועל את תפקיד המלך נקרא ג'ילה (ג'ולה) וכל המג'ארים מצייתים לג'ולה שלהם בעל ענייני מלחמה והגנה."
גרדיזי כתב: "המג'ארים האלה הם סוג של טורקים. מנהיגם רוכב יחד עם 20,000 פרשים. מנהיגם זה נקרא קינדה. זהו התואר של הגדול שבמלכיהם. ולאותו מנהיג הממנה את הפקידים הם קוראים לו ג'ולה. מה שהג'ולה אומר לעשות, המג'ארים מבצעים."
ה"גיולה" במאה ה-10–11.
אחרי פלישת ההונגרים לאגן הקרפטים בסביבות 896, התואר "גיולה" מצוין בספר "על ניהול האימפריה" (בלטינית: "De administrando imperio") מאת הקיסר הביזנטי קונסטנטינוס השביעי פורפירוגנטוס, שמאשר כי בסביבות שנת 950 ה"גילה" היה אחד משני הקצינים שעזרו למנהיג של שבטי ההונגרים. לכל שבט גם כן היה מנהיג משלו. לדבריו, '"להונגרים יש מנהיג ראשון שהוא הנסיך היורש מבית ארפאד, בעוד לשניים האחרים, ה"גילה" וה"קרחאס" (ככל הנראה: קארא-חאן) יש מעמד של שופטים. ולכל שבט יש נסיך." ואחר כן, הוא מוסיף: "הקרחאס בולצוס הוא בן של הקרח'ס קאליס, וקרחאס הוא שם פרטי, אבל קרחאס הוא תואר כמו גילה, שהוא מעל הקרחאס".
הכרוניקון יואנס סקיליצס, שחי במחצית השנייה של המאה ה-11, סיפר על ההטבלה לנצרות בקונסטנטינופול של מנהיג הונגרי בשם גיולה באמצע המאה ה-10. לפי סקיליצס, גיולה הקפיד על האמונה החדשה ולקח איתו בישוף מיסיונרי בשם היירותאוס. מידע דומה נמסר גם ממקורות סלאביים.
דלתואידה
דלתואידה היא צורה גאומטרית המתארת את מסלולה של נקודה קבועה על גבי מעגל המתגלגל (ללא החלקה) בתוך מעגל אחר בעל רדיוס גדול פי 3. בהגדרה אחרת, דלתואידה היא היפוציקלואיד בעל k=3. אורך העקום הוא פי 16 מרדיוס המעגל שיצר אותה, והשטח הכלוא מתחתיה הוא פי 2 משטח המעגל המסתובב.
בקואורדינטות קרטזיות ניתן להציג את הדלתואידה כעקומה פרמטרית:
ישראל טויסיג
רבי ישראל טויסיג, הבית ישראל ממאטרסדארף (תרמ"ט, 1889 – ו' בתשרי תשכ"ח, 10 באוקטובר 1967) היה רב ופוסק בעיר מאטערסדארף אוסטריה אונגריה לאחר המלחמה עלה ירושלים, רבן של מאה שערים ובתי אונגרין.
ביוגרפיה.
נולד בפאפא שבהונגריה, להינדל ודוד יששכר טויסיג. נישא לקרובת משפחתו חיה הנלה, בתו של הרב יוסף פרסבורגר, ראב"ד העיר מטרסדורף ומחבר הספר "תפארת יוסף" (נפטר בשנת תרפ"ד). לאחר נישואיו התגורר כעשרים וחמש שנה במטרסדארף בסמוך לחותנו.
לאחר האנשלוס עלה עם בני קהילתו לארץ ישראל והתיישב בבתי אונגרין בירושלים. אחיו נהרגו בשואה. במשך שנים רבות כיהן כרבה של בתי אונגרין וכמו"ץ של העדה החרדית.
בנו שמעיה נפטר בחייו, והוא הוציא לזכרו את הקונטרס "בית שמעיה". בשנת תשכ"א נפטרה אשתו.
נפטר בו' בתשרי תשכ"ח ונטמן בהר המנוחות בירושלים.
חסידות ליסקא
דמברטון אוקס
דמברטון אוקס (באנגלית: Dumbarton Oaks) הוא השם המקובל לספריית ואוסף המחקר דמברטון אוקס (Dumbarton Oaks Research Library and Collection), השוכנת במבנה היסטורי בג'ורג'טאון, וושינגטון די. סי..