על פי עדויות של כוחות ההצלה היה קושי רב לאתר את מקום התאונה מכיוון שדיווחי הנוסעים היו חלקיים ואף שגויים, כי התאונה אירעה סמוך לשטחים חקלאיים בלתי מיושבים של קיבוץ רבדים. כוחות ההצלה הראשונים שהגיעו לאירוע היו כוחות מד"א מקריית מלאכי, בית שמש, רחובות וקריית גת. הכוחות הראשוניים שהוזנקו למקום האירוע היו כוחות מגן דוד אדום קריית מלאכי. על פי עדות נהג האמבולנס, אי אפשר היה לזהות את מיקום התאונה, אך מסוק של חיל האוויר שטס סמוך, אותת לנהג ולשאר כוחות החילוץ על מקום התאונה המדויק.
פינוי הנפגעים נמשך עד לתוך הלילה. עקב מיקום האירוע היה קושי רב לפנות את פצועי התאונה. גם החשכה הקשתה על גורמי החילוץ. היעדר תאורה במקום הקשה על החיפושים אחרי ניצולים או הרוגים נוספים.
חקירת נסיבות האירוע ופעולות המעורבים.
בחקירת אסון רבדים נמסר כי נהג המשאית החל לחצות את המסילה בלי שהבחין ברכבת המתקרבת מכיוון צפון, שנסעה במהירות המותרת בקטע זה. לנהג המשאית היו 18 שניות לחצות את המסילה, אך הוא לא הספיק לעשות זאת. בעת חקירת האירוע במשטרת ישראל ועל ידי נציגים מטעם משרד התחבורה, התברר כי המשאית הועמסה עשרות אחוזים מעל המותר, וזו כנראה הסיבה שהתעכבה על המסילה. על פי התחקיר, נהג הקרונוע ליאוניד טורק (46) תושב רמלה נהג במקצועיות רבה וניסה למנוע את הפגיעה במשאית עד לשברירי השנייה לפני ההתנגשות. התחקיר קבע שנהג הקרונוע לא האט על פי ההוראה להאט באזור התאונה בשל העבודות שבוצעו במקום באותה העת, למרות שנסע במהירות המותרת בקטע זה. למרות זאת, במשטרה סברו שאשמתו מזערית ביחס לנהג המשאית ולחברת ההובלות. על פי נתוני הקופסה השחורה של הרכבת, ירדה מהירות הרכבת מ-140 קמ"ש ל-120 קמ"ש בערך, בשניות שלפני ההתנגשות.
נהג המשאית ליאוניד גלינסקי (51) תושב דימונה מחברת ההובלות "האחים אליהו" היה בעל הרשעות תנועה רבות ברישומי משטרת התנועה בישראל. בארבע השנים 2001–2005 הורשע ב-24 עבירות תנועה, בהן אי-עצירה בעצור ועבירות מהירות.
נהג הקרונוע ליאוניד טורק נפגע ונהרג במקום מכיוון שישב בחזית הקרונוע.
נזקים טכניים למערך הקרונות.
בעת ההתנגשות של מערך הרכבת במשאית, ראש הקרונועים (7231) התרסק לחלוטין ונזרק לתעלה סמוכה כמה עשרות מטרים מנקודת ההתנגשות. הקרון השני (7431) במערך זה ירד מהמסילה אך לא הלך בעקבות ראש הקרונוע. הקרונוע האחרון למערך זה (7031) נשאר על המסילה וחבור לשני המערכים הנוספים.
לאחר כיומיים פונו שרידי הקרונוע מספר 31 של רכבת ישראל מזירת התאונה. המסילה תוקנה למחרת היום, על מנת להמשיך את פעילות קו הרכבת. באותו היום הופנו רכבות לקו זה למסילת אשדוד - חלץ עד לסיום שיפוץ המסילה. מערך 31 של רכבת ישראל, אשר ספג את הנזק המרבי, הושבת ונגרט. מערך 21 של רכבת ישראל הועבר ביחד עם מערך 22 לאבחון והכשרתו מחדש לשירות פעיל.
מחלוקת האדנים בצד המסילה.
אחד הגורמים לעצירת הקרונועים ויציבותם על המסילה היה ערימת האדנים שעמדה סמוך למפגש הרכבת. היו מחלוקות רבות בעניין מיקומם והשפעתם על התאונה; הם אף הוצגו כאחד הגורמים לתאונה, אך מהר מאוד הוברר כי האדנים ייצבו את הקרונועים הפגועים חזרה על המסילה.
הגורמים למספר ההרוגים הרב.
אחד הגורמים העיקריים למספר ההרוגים והפצועים הגבוה היה ריכוז של רוב נוסעים בחלקה הקדמי של הרכבת. נוסעים רבים עברו לקרונות הקדמיים משום שרק בשלושת הקרונות הראשונים של הרכבת (מערך 31) פעל מזגן. בשני המערכים הנוספים (מערך 21 - מערך 22) המזגן לא עבד עקב תקלה טכנית.
הליכים משפטיים.
פרקליטות מחוז הדרום הגישה כתב אישום נגד החברה עצמה ושלושה מבכיריה בעבירות של גרימת מוות ברשלנות וחבלה ברשלנות. בעקבות עסקת טיעון הורשעה הרכבת בגרימת מוות ברשלנות ומי שכיהן בתקופת התאונה כסגן מנהל אגף תחזוקת תשתיות הורשע בעבירה של מעשה פזיזות ורשלנות והוטל עליו עונש של עבודות שירות.
תאונת הרכבת ברבדים בשנת 2003.
בתאריך 16 בנובמבר 2003 ארעה סמוך לרבדים תאונת רכבת בעלת מאפיינים דומים. רכבת נוסעים מספר 105 שיצאה מנהריה בשעה 07:41 לבאר שבע התנגשה סמוך לשעה 10:00 במשאית שגם היא עסקה בעבודות ההקמה של כביש 6. הרכבת הייתה מורכבת מארבעה מערכי IC3 שבראשם קרון ניהוג מספר 7240. כתוצאה מהתאונה נהרג נהג המשאית ונהג הרכבת נפצע אנושות ומת מפצעיו כעבור יומיים.
מסילת הרכבת כיום.
כדי למנוע תאונות דומות בוטלו כל מעברי המסילה בתוואי שבין רמלה לבאר שבע והוחלפו בהפרדות מפלסיות במסגרת השדרוג וההכפלה של מסילת הדרום בשנים 2005–2012.
התרבות הכברית הגאומטרית
פרומגיסטראט
פרומגיסטרט (בלטינית: promagistratum) הוא התואר שניתן ברפובליקה הרומית לאדם הפועל עם סמכות של בעל משרה, מגיסטראט, אך בלי להחזיק במשרה כזו בפועל. משרה זו נוצרה ברפובליקה כדי לאפשר שליחת מושלים לפרובינקיות מעבר לים לתקופה ממושכת, במקום לבחור בהם מחדש מדי שנה. הפרומגיסטראטים מונו על פי "החלטת הסנאט" (senatus consultum) ולא על–פי חוק מיוחד, ולכן, כמו פעולות אחרות של הסנאט הרומי, היו ניתנות לביטול על ידי אסיפות העם. דוגמה לכך הייתה החלפתו של קאיקיליוס מטלוס על–ידי גאיוס מריוס במהלך מלחמת יוגורתה.
הפרומגיסטרטים שימשו בדרך כלל בתפקיד פרוקוואיסטור (כלומר, במקום קוואיסטור), פרופראיטור (במקום פראיטור) או פרוקונסול (במקום קונסול). אחרים שימשו כפרוקוראטורים, במקום "קוראטורים". לפרומגיסטרט הייתה סמכות זהה לזו של בעל המגיסטרט המקביל ולווה באותו מספר של ליקטורים ונהנה בדרך כלל מסמכות שווה לזו של המגיסטרט בתוך תחום השטח שעליו שלט. לעיתים קרובות, אך לא בהכרח, מונו לתפקיד זה אנשים שכבר נשאו בתפקיד המגיסטרט המקביל.
מוסד הפרומגיסטרט נוסד כאשר גילו הרומים כי אין זה נוח או מעשי להמשיך להוסיף מגיסטרטציות רגילות כדי לנהל את ענייני הפרובינקיות שלהם, ההולכות ומתרבות. על כן, הם אימצו את הנוהג של מינוי אדם שיפעל במקום (pro) המגיסטרט.
הפרומגיסטרט נהנה בפרובינקיה אליה נשלח מסמכות מוחלטת ומחסינות מתביעה כל עוד נשא במשרה. עובדה זו הובילה רבים מהמושלים הפרובינקיאליים לחתור להיבחר שוב ושוב למשרתם כדי להימנע מתביעה על דרכי הסחיטה והשוחד שנקטו. דוגמאות מפורסמות לכך הם גאיוס ורס ולוקיוס סרגיוס קטילינה.
האימפריום של הפרומגיסטראט היה מוגבל לשטח הטריטוריאלי אליו נשלח או לגבולות המשימה שהוטלה עליו והוא פקע ברגע שהפרומגיסטרט נכנס לתוך הגבול הקדוש של רומא.
כוחם הכמעט בלתי–מוגבל של הפרומגיסטרטים הוביל לשימוש במונח "פרוקונסול" ביחס לכל בעל משרה רם שמונה מלמעלה או מבחוץ לשלוט בשטח תוך התעלמות מהמוסדות הפוליטיים המקומיים (כלומר, אדם שלא נבחר וסמכותו עולה על זו של הפקידים הרשמיים המקומיים).
טוטנהאם (כדורגל)
איי אכזיב
איי אכזיב או איי חוף אכזיב הוא שמם של קבוצת איים ישראלים בים התיכון כקילומטר ממערב לחוף אכזיב. הקבוצה מכילה שני איים קטנים, אכזיב ושגביון, ושונית, שונית אכזיב. האיים הם יחידה גאולוגית אחת עם איי ראש הנקרה, הנמצאים מצפון להם.
גודל האיים אכזיב ושגביון הוא כמה מאות מטרים רבועים בודדים, בעוד שהשונית קטנה יותר ומורכבת ממאות גושי כורכר.
איי אכזיב הם חלק משמורת הטבע שמורת ים ראש הנקרה-אכזיב. האיים הם שריד של רכס הכורכר המערבי של מישור חוף הגליל.
מקור השם.
האי שגביון קרוי על שם שגביון, ראש בית כנסת בעיר אכזיב בתקופת המשנה.
היסטוריה.
בדומה לשאר האיים שמול חופי ישראל בים התיכון, איי אכזיב נוצרו בעקבות תהליכי גידוד שגרמו להרס הרכס ולנסיגתו של קו החוף מזרחה. שני האיים והשונית הם הפסגות הדרומיות השורדות של הרכס. האיים נתונים להשפעה מתמדת של גלי ים, דבר היוצר תהליך מתמשך של בלאי וסחיפה בשטחם. הם מאופיינים בריבוי בריכות טבעיות ושלוליות, המשמשות אזור מחיה טבעי לבעלי חיים שונים. יחד עם זה, עקב רסס מי המלח ותהליכי גאות ושפל, הצמחייה באיים מעטה. בשנות ה-90 החלו לעבור ולנוח באיים להקות של קורמורנים.
באיים יש שרידים לחציבת אבנים מימי קדם למטרות בנייה בחוף הסמוך.
בקיץ 1987 הקים שמוליק ויזנגרין, יזם נהרייני, אתר תיירות על האי שגביון שמשך אליו תיירים ישראלים רבים והעניק לאי את הכינוי "אי האהבה". בתום אותו קיץ, בית הקפה נסגר בלחץ רשות שמורות הטבע.
אכזיב (אי)
שגביון (אי)
שונית אכזיב
איי חוף אכזיב
טוטנהאם הוטספור
Ciconia ciconia
Pistacia lentiscus
Cyperus
Punica
הרכב קאמרי
במוזיקה קלאסית, הרכב קאמרי הוא הרכב מוזיקלי קטן יחסית, הכולל קבוצה קטנה של נגנים/זמרים (לרוב שלושה עד שמונה). קיימים הרכבים רבים בשילובים שונים ומגוונים; עם זאת, במוזיקה הקלאסית נשתרשו כמה הרכבים הנחשבים "מקובלים" כמו רביעיית מיתרים או שלישיית פסנתר.
קטעים מתוך יצירה קולית ארוכה (אופרה, אורטוריה וכיוצא בזה) הכתובים למספר זמרים נקראים "קטעי אנסמבל". דוגמה ליצירה בהרכב יוצא דופן היא שירי עם של בריו, לסופרן, חליל צד, קלרינט, נבל, צ'לו וכלי הקשה.
דואט.
במונח "דואט" או "דוּאוֹ" (בעברית, על פי החלטות האקדמיה ללשון העברית: "דּוּאִית" - מן המילה "דּוּ", אך מאוד לא מקובל להשתמש במילה זו) משתמשים בכמה מובנים:
שלישייה.