בוריס בוריסוביץ' יגורוב (ברוסית: Борис Борисович Егоров; ) הוא קוסמונאוט סובייטי שטס לחלל במשימה במסגרת תוכנית ווסחוד.
קורות חיים.
בוריס יגורוב נולד במוסקבה למשפחת רופאים. בשנת 1961 הוא סיים מכון לרפואה במוסקבה והחליט לעסוק בתחום חדש ומתפתח - רפואת החלל.
למרות שבאופן רשמי יגורוב לא נכלל ביחידת הקוסמונאטים, הוא עבר קורס הכנות והוצב בצוות של חללית ווסחוד 2. בכך, בשנת 1964 הוא היה הרופא הראשון שהגיע לחלל.
לאחר הטיסה בוריס יגורוב המשיך לעסוק במחקרים שונים בתחום רפואת החלל ובשנת 1967 סיים עבודת הדוקטורט.
במשך שנים הוא עבר במכוני מחקר סובייטים בתחום זה ובשנים 1984-1992 היה מנהל מכון ביוטכנולוגיה. במהלך עבודתו יגורוב פרסם מאמרים רבים והוא בעל 16 המצאות.
בוריס יגורוב נפטר בשנת 1994 ונטמן בבית העלמין נובודוויצ'יה.
הר ואייט אירפ
בית אביש
Berna 2VM
Berna 2VM היא משאית מתוצרת יצרנית המשאיות, הטרוליבוסים והאוטובוסים Berna אשר יוצרה עבור צבא שווייץ בין השנים 1964–1976.
משאיות "Berna 2VM" יוצרו במספר תצורות ושירתו בצבא שווייץ בין השנים 1964–1998.
חאג'רה חאן
FBW Dreiachskipper Type 80-N
FBW Dreiachskipper Type 80-N היא משאית מתוצרת יצרנית המשאיות, הטרוליבוסים ומנועי האוטובוסים השווייצרית Franz Brozincevic Wetzikon (שם מלא: "(Franz Brozincevic &amp; Cie (FBW)" אשר נבנתה בשנת 1976 בשווייץ.
היצרן "Franz Brozincevic Wetzikon".
"Franz Brozincevic Wetzikon" צברה מוניטין מעולה עבור הנדסה ברמה העליונה, התמחתה בכלי רכב מותאמים אישית. החברה השתמשה רק ברכיבים של ייצור משלה, מערכת יקרים שאפשרה לחברה לייצר רק כמה מאות יחידות בשנה.
בשנת 1982, "Franz Brozincevic Wetzikon" מוזגה עם המתחרה השווייצרי שלה, "Saurer" , דיימלר-בנץ ("Daimler-Benz" ) החזיקה בנתח ניכר בחברה החדשה, ((Nutzfahrzeuggesellschaft Arbon &amp; Wetzikon (NAW), הייצור של כמה סוגים של כלי רכב FBW הופסק, הוחלף על ידי הרכבים של מרצדס בנץ: משאיות ומשאיות כבדות. עם זאת, NAW המשיכה לייצר טרוליבוסים עד שנת 2003.
יוהאן השני, נסיך אנהלט-צרבסט
יוהאן השני, נסיך אנהלט-צרבסט (בגרמנית: Johann II. Fürst von Anhalt-Zerbst; 1341 - 11 באפריל 1382) היה נסיך גרמני מבית אסקניה, אשר שלט בנסיכות אנהלט-צרבסט.
ביוגרפיה.
יוהאן היה בנם הצעיר של אלברכט השני, נסיך אנהלט-צרבסט ואשתו השנייה ביאטריקס מסקסוניה-ויטנברג, בתו של רודולף הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה.
בשנת 1359 מת אחיו הבכור אלברכט השלישי, נסיך אנהלט-צרבסט, ובשל כך לאחר מות אביו בשנת 1362, ירש יוהאן את הנסיכות, ושלט במשותף עם דודו ולדמאר הראשון, נסיך אנהלט-צרבסט עד מותו בשנת 1368, ולאחר כן שלט עם בן דודו ולדמאר השני, נסיך אנהלט-צרבסט, אשר מת בשנת 1371 ללא יורשים. לאחר מות בן דודו, שלט יוהאן לבדו באנהלט-צרבסט.
ב-11 באפריל 1382 מת יוהאן, ובניו זיגיסמונד, אלברכט וולדמאר ירשו את נחלותיו במשותף.
משפחתו.
בשנת 1366 התחתן יוהאן עם אליזבת מהנברג-שלאוזינגן, בתו של יוהאן הראשון, רוזן מהנברג-שלאוזינגן, ממנה היו לו ארבעה ילדים:
לזאת שניצחה (שיר)
לזאת שניצחה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית עדן בן זקן, מתוך אלבום האולפן השלישי שלה, לזאת שניצחה. השיר יצא לאור ב-12 בפברואר 2017, כסינגל הראשון והפותח מתוך האלבום.
השיר הגיע למקום החמישי במדיה פורסט, וה-14 ברדיו אמצע הדרך.
רקע וכתיבה.
השיר יצא יומיים לאחר שהתארסה. השיר נכתב, הולחן והופק על ידי דולב רם ופן חזות ויעקב למאי. השיר הוא מעין בלדה ים-תיכונית, אשר מספרת בתוכה סיפור על זוגיות בין גבר לאישה שנפגעה בצורה בלתי הפיכה בעקבות בגידה מצידו של הגבר.
בנוסף לכך, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, בסמוך לצאתו כסינגל.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של עדן בן זקן ב-12 בפברואר 2017. בתחילת הקליפ ניתן לראות את בן זקן ואת בן הזוג שלה ישנים במיטה. בסמוך לכך, הטלפון שלה מצלצל וכאשר היא עונה היא מוזעקת לעבודה שלה. היא מתלבשת ויוצאת מתוך הבית תוך שהיא נפרדת מבן זוגה לשלום.
לאחר מכן, היא נכנסת אל תוך המכונית שלה ומגלה כי שכחה את הארנק שלה בבית. היא מסמסת לבן הזוג שלה שהיא חוזרת לקחת את הארנק תוך שהיא מסמלת לנהג לנסוע אל הבית. בן הזוג שלה לא מספיק לקרוא את ההודעה וכאשר נכנסת בן זקן אל תוך הבית, היא מגלה כי הוא מתנשק עם מישהי. השניים מביטים בה, היא מפילה את הטלפון שלה ארצה ויוצאת בסערה מתוך הבית.
נכון לספטמבר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-26 מיליון צפיות, מה שהופך אותו לאחד מתוך הסרטונים הישראלים הנצפים ביותר ביוטיוב.
במה מדליקין
במה מדליקין הוא הפרק השני במסכת שבת העוסק בעיקר במצוות הדלקת נרות שבת ובהכנות לכניסת שבת.
מתקופת הגאונים נהוג לומר את הפרק הזה במשנה במהלך תפילת ערבית של שבת. למנהג זה ניתנו מספר טעמים. בעוד המנהג המקורי היה לאומרו אחרי תפילת ערבית, כיום המנהג המקובל ברוב המקומות הוא לאומרו לפניה.
תוכן הפרק.
עיקרו של הפרק עוסק בהלכות הדלקת נרות שבת. בתחילת הפרק מפורטים סוגי השמנים והפתילות המותרים והאסורים לשימוש. השמנים והפתילות האסורים הם כאלה שאינם בוערים באופן מיטבי. הם נאסרו בשל החשש שאדם ינסה לתקן את הנר במהלך השבת או להדליקו מחדש, ובכך יעבור על מלאכת מבעיר האסורה. חשש נוסף הוא שנר שאינו דולק כראוי לא יועיל להאיר את הבית ולא ימלא את תפקיד מצוות הדלקת הנר.
שמנים נוספים שיש שאסרו להדליק בהם, הם כאלה שיש להם ריח רע, כדי שלא יעזוב את ביתו, ושוב הנר לא ימלא את תפקידו; שמנים שיש להם ריח טוב, מחשש שמא אדם ייקח חלק מהשמן כבושם ויעבור על איסור מכבה; או שמנים שהדלקתם מסוכנת ועלולה לגרום לשרפה. דעות אחרות מצמצמות יותר את השמנים המותרים. רבי טרפון, למשל, סבר שמותר להדליק רק בשמן זית.
ייתכן שיש להבין את הדיון בין התנאים על רשימת השמנים המותרים על רקע המשבר הכלכלי שהתרחש בארץ ישראל בסוף המאה ה-1 ובמרבית המאה ה-2, על רקע תוצאות המרד הגדול, חורבן בית שני ולאחר מכן תוצאות מרד בר כוכבא. בעקבות המשבר הורגש מחסור בשמנים בכלל ובשמן זית בפרט.
בנוסף לכך מובאים דינים שונים הנוהגים בהדלקת נר שבת, ואופנים שונים בהם מותרת ההדלקה או אסורה.
בסוף הפרק מוזכר לראשונה הקשר בין מצוות הדלקת נרות שבת לנשים: למרות שחובת ההדלקה נוהגת בגברים כבנשים, נהוג כי מי שמדליק את הנרות היא האישה.
המשנה האחרונה של הפרק עוסקת בהכנות האחרונות לשבת בכלל, וקובעת: לסיכום מובאים הדברים המותרים והאסורים לביצוע בזמן בין השמשות בכניסת השבת.
בתלמוד הבבלי, מופיעים בפרק זה, אגב דיני הדלקת נרות שבת, גם דיני חנוכה ומצוות הדלקת נרות חנוכה, שאינן מופיעות במשנה.
אמירתו בליל שבת.
מקור המנהג.
מקור המנהג לומר משניות אלו בערבי שבתות הוא בתקנת גאונים והמקור הראשון לכך הוא בסדר רב עמרם גאון:
הטעמים לאמירתו.
יש שכתבו להזכיר הדלקת נר שבת, שהיא משום שלום בית.
ויש שכתבו מפני סכנת המזיקים, שבעבר בתי הכנסיות היו בשדות, ותקנו אותו בשביל בני אדם שמאחרים לבוא, שיסיימו תפילתם בעת שהקהל אומר "במה מדליקין".
מיקום אמירתו.
ישנם מנהגים רבים בקשר למיקום בקבלת שבת שבו אומרים את הפרק "במה מדליקין": כך למשל, על פי המנהג הספרדי הירושלמי הוא נאמר לאחר "לכה דודי", ואילו בקרב יהודי עיראק הוא נאמר לפני "מזמור לדוד"; בקהילות גאורגיה ומרוקו הוא נאמר אחרי "אנא בכח" ולפני "לכה דודי"; וישנן קהילות ספרדיות אחרות האומרות אותו בסוף "קבלת שבת", לפני ערבית. לפי נוסח אשכנז המקורי לא אומרים את "במה מדליקין" בקבלת שבת, אלא בסוף תפילת ערבית של שבת (אחרי קדיש תתקבל), אבל ברוב המקומות בארץ ישראל נהוג לומר אותו בקבלת שבת, בהשפעת הקהילות הספרדיות. במנהג האיטלקי, המנהג המקורי לאומרו אחרי ערבית, אבל היום הוא נאמר לפני קבלת שבת.
ברכה.
בגניזת קהיר נמצא נוסח מיוחד של ברכה שהיה נאמר קודם אמירת פרק במה מדליקין:
ברכה זו לא התקבלה על ידי פוסקי ההלכה וקהילות ישראל, וקיומה לא היה ידוע מאף מנהג עד מציאתה בגניזה.
ברית היהודים משתתפי לשעבר במאבק הצבאי נגד פשיזם
הישר מקנדיא
תחנת הכוח רמת חובב
תחנת הכוח רמת חובב (תחנת הכוח אורות יוסף) היא תחנת כוח במחזור משולב, המייצרת חשמל באמצעות גז טבעי. התחנה שוכנת מצפון מזרח לאזור התעשייה נאות חובב, כ-10 ק"מ מדרום לבאר שבע. התחנה הייתה אחת מתחנות כוח פנים-ארציות של חברת החשמל לישראל, ובדצמבר 2020 נמכרה לקבוצה חברות, בהן "שיכון ובינוי" ו"אדלטק".
היסטוריה.
בתחילת שנות ה-90, בעקבות העלייה ממדינות ברית המועצות לשעבר והגידול המהיר באוכלוסיית ישראל, גדל מאוד הביקוש לחשמל בישראל. עד לאותו זמן כל התחנות הקיימות בישראל פעלו בטכנולוגיה קיטורית והוקמו לאורך חוף הים התיכון. כדי לטפל בהגברת הביקוש הוחלט על בניית מערך טורבינות הגז: תחנות כוח בפנים הארץ שיפעלו באמצעות טורבינות גז תעשייתיות. במערך הגז נעשה שימוש בטכנולוגיית קירור המבוססת על קירור באוויר, מה שאפשר למקם את התחנות גם בפנים הארץ ולא רק בסמוך לחוף הים. כמו כן שטחה של תחנת כוח מסוג זה הוא כשישית בלבד מהשטח הנדרש לתחנת כוח פחמית, ולכן הקמת תחנות אלו התאפשרה על שטח קטן מזה הנחוץ לתחנת כוח קיטורית. המתקנים הפעילים בשטח התחנה הם נמוכים וקטנים יותר, מה שמצמצם פגיעה סביבתית בשטח ומקל על השתלבות התחנה בנוף שבו הוקמה. בשנת 1992 זכתה חברת סולל בונה במכרז להקמת התחנה.