כתוצאה מאינטגרציה כלכלית (איחוד מכסים, אזור סחר חופשי ו/או הסכם העדפה) בין שתי מדינות או יותר מוסט הייבוא ממדינה שאינה שותפה לאינטגרציה הכלכלית למדינה השותפה בה. דוגמה: למדינה א' יש מדיניות מכס אחידה (נניח 100%) כלפי מדינה ב' ומדינה ג'. מדינה א' מייבאת מוצר X ממדינה ב' בגלל היתרון היחסי שיש למדינה ב' בייצור מוצר זה על פני מדינה א' ומדינה ג'. אולם, לאחר שמדינה א' נכנסת לאינטגרציה כלכלית עם מדינה ג' המכס על מוצר X יורד וכתוצאה מכך זול יותר לייבא את מוצר X ממדינה ג' מאשר ממדינה ב'. כעת כאשר זול יותר לייבא את המוצר X ממדינה ג', יוסט הסחר (הייבוא) של מדינה א' ממדינה ב' למדינה ג' בגלל שהמחיר הזול יותר. מדינה א' מייבאת כעת ממקור יקר יותר (מדינה ג') לעומת האפשרות לסחור עם מקור זול יותר (מדינה ב') שיש לו יתרון יחסי (על פי מודל ריקארדו).
השפעות הסטת סחר על הרווחה.
שכלול ההשפעות החיוביות והשליליות של הסטת הסחר יביא לידי ביטוי את מידת ההשפעה של הסטת הסחר על הרווחה במדינה המייבאת. אם כך, הסטת סחר יכולה לגרום במקרים מסוימים לירידה ברווחה של המדינה המייבאת, אולם ישנם מקרים שבהם הסטת סחר תגרום לעלייה ברווחה של המדינה המייבאת. הקביעה אם הרווחה של מדינה תגדל או תרד בעקבות הסטת הסחר תלויה ברמת ההפרש בין מחיר הייצור המקורי של מוצר המיובא במדינות השותפות בהסכם הסחר לבין המחיר הקיים בשאר המדינות שאינן חברות בהסכם הסחר עם המדינה המייבאת. ככל שההפרש גדול יותר, כך הסיכוי שהרווחה תרד גדל.
דוגמאות להסטת סחר.
דוגמה להסטת סחר ניתן למצוא בייבוא של פרי הדר למדינות החברות באיחוד האירופאי. עד שנת 1986 נהגו מדינות האיחוד האירופאי לייבא פרות הדר ממדינות שונות באגן הים התיכון. אולם, משנת 1986 משצורפה ספרד לאיחוד האירופאי החלו מדינות האיחוד האירופאי לייבא את פרי ההדר בעיקר מספרד וזאת בגלל שהמכסים של הייבוא ממנה הורדו בהתאם להיותה חברה באיחוד האירופאי. בדוגמה זו ניתן לראות כיצד הסחר של האיחוד האירופאי בפרי ההדר הוסט ממדינות שונות באגן הים התיכון שאינן חברות באיחוד לספרד שנכנסה להסכם סחר עם האיחוד האירופאי עקב ההצטרפות לשורותיו.
דוגמה נוספת להסטת סחר ניתן למצוא במסחר בכבשים בין בריטניה לניו זילנד. לפני הצטרפות בריטניה לאיחוד האירופאי היה עיקר ייבוא הכבשים מניו זילנד, היצרן הזול ביותר. אולם, משהצטרפה בריטניה לאיחוד וכאשר קיבלה את מדיניות הורדת המכסים בין המדינות החברות בו, היה זול יותר לייבא כבשים מצרפת. עיקר ייבוא הכבשים הוסט מניו זילנד לצרפת למרות שמחיר המקור אצל האחרונה אינו זול יותר מניו זילנד. לפיכך, הסחר הוסט וביטל את עיקרון היתרון היחסי ולכן גם את יעילות המשק היות שהיה יכול להיות מסחר וייצור יעיל יותר.
ציפה
מארק אברלין
זק אפרון
ברוך מרקוס
הרב ברוך מרקוס (תר"ל, 1870 - י"ט בסיוון תשכ"א, 3 ביוני 1961) היה הרב הראשי הראשון של העיר חיפה בעידן המודרני (1906–1961) ודמות בולטת בניהול ענייני הדת והרבנות בארץ ישראל.
ביוגרפיה.
נולד בעיירה רִייֵטַוָס (Rietavas) שבפלך קובנה של האימפריה הרוסית (כיום בליטא), והיה תלמידו של הרב שמחה זיסל זיו, אחד מאבות תנועת המוסר, וכן למד מספר שנים בישיבת סלובודקה. בליטא גם הוסמך לרבנות. נשא את אסתר בתו של הרב נתן גינזבורג שהיה מהנדיבים בעיר העתיקה בירושלים בעל טחנת הקמח הממונעת הראשונה בעיר העתיקה. לאחר נישואיו עלה לארץ ישראל על סמך רישיונות עלייה של משפחת אשתו ולכן נקרא בתחילה מאיירס. לאחר תקופה בה התגורר ביפו, עבר לירושלים, שימש כמנהל "בית המוסר" שבחצר שטרויס, ולאחר מכן שימש כר"מ בישיבת תורת חיים. כמו כן ייסד וניהל, יחד עם הרב שמואל הלל שינקר, את ישיבת אור חדש.
בשנת תרס"ז (1906) התמנה כרב הראשי האשכנזי של חיפה, וכיהן בתפקידו כ-55 שנה.
בתרע"ד (1913) השתתף במסע המושבות שארגנו הרב קוק והרב יוסף חיים זוננפלד, ובו ביקרו עשרה רבנים בעשרים ושישה יישובים שהוקמו בצפון ארץ ישראל.
הרב מרקוס כיהן כיושב ראש הראשון של בית הדין הרבני בחיפה. היה בין מייסדי ועד הישיבות בארץ ישראל, סייע לישיבת תפארת ישראל בחיפה שהצטרפה למסגרת ועד הישיבות, ואף שימש בה כרב וכבוחן. היה חבר מועצת הרבנות הראשית לארץ ישראל. בשנותיו האחרונות נבחר לנשיאות הכבוד של תנועת המזרחי בחיפה.
הרב מרקוס כתב את הספר "אמרי ברוך" (חיפה, תר"ץ).
ייסד את בית הכנסת "שערי צדק הגליל" המצוי ברחוב חסן שוקרי 18 בחיפה. העירייה הציבה עליו שלט לזכרו.
נפטר בשנת ה'תשכ"א ונקבר בחיפה בבית הקברות היהודי כפר סמיר. שנתיים לאחר מותו, בתשכ"ג (1963), נקרא על שמו רחוב הרב ברוך מרכוס בחיפה, בשכונת ואדי סאליב.
בתו ציפורה נישאה לישראל עמיקם יושב ראש גדוד מגיני השפה העברית בחיפה, והאחראי להכנסת השפה העברית למברקה הארץ-ישראלית בזמן המנדט הבריטי.
נכדו נפל חלל במלחמת העצמאות כחובש במבצע יפתח בעת שהגיש עזרה לפצועים שנשארו מאחור לאחר נסיגת הכוחות.
שתיים מנינותיו הן העיתונאית והסופרת סמדר פרי ומירב הלפרין.
ז'ראלד פאסדה
ז'ראלד פאסדה (בצרפתית: Gérald Passédat) (נולד ב-24 במרץ 1960) הוא שף מסעדת "לה פטי ניס" (Le Petit Nice) במרסיי שבצרפת, שמחזיקה בשלושה כוכבים במדריך מישלן האדום מאז 2008 (נכון ל-2021).
משפחתו.
ז'רמן, סבו של ז'ראלד פאסדה נולד ב-1871 בטארן וגארון. אחרי לימוד אפייה ומגדנאות בפריז, הוא התיישב במרסיי ועסק במסחר וב-1917 רכש את וילה קורינת, בחוף הסלעי מול מצודת איף וקבוצת איי פריול למרגלות נוטרדאם דה לה גארד ופתח את מסעדת "לה פטי ניס" (Le Petit Nice).
כעבור שנים מספר נשא ז'רמן (שהיה אלמן) את זמרת האופרה לושיה (לוסי) אלאברן.
ז'אן-פול, אביו של ז'ראלד, נולד ב"פטי ניס" ב-1933 והפך כמו אמו לזמר אופרה, אבל עם תשוקה לבישול. בשנות השישים הוא החליט להקדיש את עצמו באופן בלעדי למטבח, ביחד עם אשתו, הוא הסב את "פטי ניס" למלון פאר, וזכה בכוכב במישלן ב-1977. הוא זכה ב-L'ordre national du Mérite ב-1988. המלון שייך לרשת רלה א שאטו. המסעדה נכללת במדריך השולחנות הגדולים בעולם.
הוא זכה בתואר אביר לגיון הכבוד ב-1 בינואר 2009.
ילדות ולימודים.
ז'ראלד פאסדה נולד ב-24 במרץ 1960 בוילה קורינת. הוא הרבה לשהות במטבח עם אביו ונשות המשפחה והחליט להיות שף. הוא התלמד שמונה שנים במוסדות שונים: Le Coq Hardi בבוז'יוואל, מלון בריסטול בפריז, מלון קריון בפריז, אצל האחים טרואגרו ברואן, ובלה פרה ד'אז'ני באז'ני לה בן אצל מישל גראר.
ב-1985 הוא הצטרף למטבח של אביו במסעדת "לה פטי ניס" כשוליה, ב-1987 עזב אביו על מנת לנהל את המסעדה במלון וז'ראלד נוטל את המושכות. בשנים 1987–1989 היה סגנו במטבח ז'יל גוז'ון.
סבסוד צולב
סבסוד צולב הוא כינוי להוזלת מחיר של שירות לפלח אוכלוסייה אחד, על חשבון העלאת המחיר לאותו שירות לפלח אוכלוסייה אחר, כך שייווצר לספק השירות רווח בחשבון הכולל.
סבסוד צולב נפוץ בעיקר בתחומים מסחריים כמו ענף התקשורת, התחבורה (הציבורית), המזון אך קיים אף בתשלומי המיסים המוניציפליים.
כך, מחירי נסיעה באוטובוס בקווים ציבוריים שאינם בעלי היתכנות כלכלית לא ישקפו את המחירים שהיו נהוגים בהיעדר סבסוד צולב. ההכנסות מקווים רווחיים יותר (בינעירוניים או קווים "מבוקשים" יותר) מכסים את העלויות ואובדן הרווחים בקווים הפחות אטרקטיביים, וזאת על מנת לאפשר את המשך פעילות אותם קווים חיוניים.
כך נעשה שימוש בסבסוד צולב בתחומים נוספים, למשל, מימון שיחות טלפון פנים ארציות, שנחשבות חיוניות, על ידי גביית מחירים גבוהים יותר במחירי השיחות הבינלאומיות, שהתעריף בהן אינו משקף בהכרח את המחיר שהיה מושג בתחרות חופשית, על מנת לאפשר את השירות החיוני.
דוגמאות אלו הן כחלק ממדיניות הרגולטורים לאפשר שירותים חיוניים במחירים נמוכים יחסית.
סבסוד צולב מאפשר לחברות מסוימות גם לנצח במכרזים למתן שירותים או סחורות על ידי הצעת מחיר זול מהמתחרים בכך שפער הרווחים הנמנע יושג באמצעות תחומים אחרים רווחיים יותר.
דוגמה לתחום בו נאסר במפורש בחקיקה ראשית לקיים סבסוד צולב הוא תחום תעריפי החשמל, שנקבעים על ידי הרשות לשירותים ציבוריים - חשמל. הרשות קובעת את תעריפי החשמל בהתאם לעיקרון העלות של ייצור החשמל והספקתו ללקוחות, בסעיף 31(א) לחוק משק החשמל, התשנ"ו - 1996, בו נקבע במפורש כי לא יוזלו תעריפים לאחד על חשבון העלאתם לאחר".
טיסה וירטואלית
עזרא בצרי
הרב עזרא בצרי (נולד בשנת 1937) הוא אב"ד בירושלים ומחבר ספרים.
ביוגרפיה.
נולד בירושלים לרב יוסף בצרי, שהיה נכד אחותו של הרב יוסף חיים, בעל "בן איש חי". כמו כן, הוא נינו של המקובל הרב יהודה פתיה. אחיו הצעיר הוא המקובל הרב דוד בצרי. בשנות ה-50 עת היה חשש שיגייסו את בני הישיבות לצבא השיג אישור מזויף של פסיכיאטר שהוא חולה נפש, ובאמצעותו השיג פטור משירות צבאי. לימים הסביר שהאמין שגיוס בני הישיבות אינו ראוי ולכן ראה בשימוש במסמך כוזב כדי להכשיל את הגיוס שלו מהלך כשר.
למד 14 שנים בישיבת פורת יוסף אצל הרב עזרא עטייה וקרובו הרב יהודה צדקה ששימש כראש הישיבה, וכן אצל הרב יצחק נסים. בשנת 1971 מונה לדיין בבית הדין הרבני האזורי ברחובות. בשנת 1975 התמודד על תפקיד הרב הראשי של חיפה. בשנת 1977 ביקש להתמודד על תפקיד הרב הראשי של ירושלים, אולם דבר המסמך הכוזב פורסם בתקשורת ובעקבות זאת ירדו סיכוייו להיבחר וברגע האחרון הוא הסיר את מועמדותו.