ערכו של גבול טולמן-אופנהיימר-וולקוף הוא כ־2.3 מסות שמש, והוא התגלה על ידי הפיזיקאי רוברט אופנהיימר ותלמידו ג'ורג' וולקוף בשנת 1939. הם התבססו על עבודתו של ריצ'רד טולמן והגבול נקרא על שם שלושתם.
102 לפנה&quot;ס
ליזי מקגוויר
ליזי מקגוויר (באנגלית: Lizzie McGuire) היא סדרת דרמה קומית אמריקאית לנוער של ערוץ דיסני, אשר שודרה משנת 2001 ועד 2004. עלילת הסדרה סובבת סביב חייה של ליזי מקגוויר (הילרי דאף), נערה מתבגרת בת 12 שנקלעת לבעיות אופייניות לגיל ההתבגרות. בסדרה משולבים קטעי אנימציה.
בישראל הסדרה שודרה בערוץ ג'טיקס בתרגום עברי.
עלילה.
הסדרה עוקבת אחר השגרה היום יומית של ליזי, אשר לא זוכה לפופולריות בבית ספרה, אך למרות זאת, היא נלחמת בקשיים לצד חבריה הטובים גורדו ומירנדה. בבית הספר ישנה ילדה, קייט סנדרס, שהיא ההפך הגמור מליזי, היא פופולרית וחברתה לשעבר של ליזי. אך עד מהרה הצטרפה אל ה"מקובלים" שבבית הספר ונטשה את ליזי. ליזי וחברתה הטובה מירנדה דלוקות על הנער הפופולרי ביותר בבית ספר (וגם הטיפש ביותר), איתן קראפט, שלא במקרה החבר של קייט. אל ליזי נלווית דמותה המצוירת אשר מבהירה לצופים את רגשותיה ומחשבותיה.
ליזי מקגוויר ממריאה לרומא (הסרט).
הסרט יצא ב- 2 במאי 2003, בבימויו של ג'ים פול. בסרט משתתפים רוב שחקני הסדרה, פרט לשחקנית לאליין.
עם יציאת הסרט, הוא קיבל תגובות שליליות ממבקרים, אבל הגיע למקום השני בבתי הקולנוע בארצות הברית, כאשר גרף בכול העולם, כ-55.6 מיליון דולר.
עודד מכנס
עודד מָכְנֶס (נולד ב-8 ביוני 1956) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ, מגדולי השחקנים של קבוצת מכבי נתניה בכל הזמנים, וחבר היכל התהילה של הכדורגל הישראלי.
ביוגרפיה.
מכנס נולד בנתניה, והוא בנו של הכדורגלן אריה מכנס ואחיו התאום של הכדורגלן גד מכנס. הוא למד בבית הספר היסודי "ביאליק" בעיר, והחל לשחק כדורגל עם אחיו בקבוצת הילדים של מכבי נתניה, בהדרכתם של אביו ושל המנהל ומגלה הכישרונות יוליוס וגנר. לקבוצת הבוגרים הגיע כבר בשנת 1974, כשהוא עדיין תלמיד בתיכון "טשרניחובסקי". כבר בעונתו הראשונה זכה באליפות המדינה.
במכבי נתניה שיתף פעולה עם מרדכי שפיגלר ועם דוד לביא. עד מהרה הפכו מכנס ולביא לצמד החלוצים הטוב ביותר בליגה הלאומית (אז הליגה הבכירה).
מכנס זכה בתואר מלך השערים של הליגה בעונת 1975/1976 עם 21 שערים ושוב בעונת 1978/1979 עם 18 שערים, ביחד עם אלי מיאלי מבית"ר ירושלים. אחר כך שב וזכה בתואר מלך שערי הליגה בשתי עונות רצופות: 1981/1982 ו-1982/1983 עם 26 ו-22 שערים (בהתאמה).
בנוסף למכבי נתניה, שיחק מכנס יחד עם אחיו, גדי, במדי מכבי פתח תקווה (1984–1986), וכן שיחק תקופות קצרות במכבי תל אביב, הפועל חדרה והפועל טבריה. ב-1990, לאחר ששיחק עונה אחת במדי הפועל צפרירים חולון, פרש ממשחק פעיל.
מכנס היה מלך השערים של הליגה הבכירה בישראל. סך כל שעריו בליגה (196) היה השיא הישראלי עד שנשבר על ידי אלון מזרחי. בנבחרת ישראל שיחק מכנס תחת הדרכתם של עמנואל שפר, דוד שווייצר וג'ק מנסל, ובסך הכל לזכותו שלושה שערים ב-14 הופעות במדי נבחרת ישראל. מכנס היה ידוע כשחקן הוגן ומעולם לא הורחק מהמגרש בכרטיס אדום.
מכנס מנהל בית ספר לכדורגל במושבו בית יצחק, ומשמש כפרשן במשחקי ליגת העל בערוצי ספורט 1.
ב-4 ביולי 2011 מונה מכנס לתפקיד יו"ר ארגון שחקני הכדורגל בישראל במקומו של אבי כהן. ביוני 2012 עזב את התפקיד והוחלף על ידי חיים רביבו.
מכנס נשוי לעינת, אחותו של המשנה ליועצת המשפטית לממשלה שרון אפק, ואב לשלושה.
סוברהמניאן צ'נדרסקהר
הקפיצה הגדולה
הקפיצה הגדולה (The Hudsucker Proxy, תרגום מילולי: מיופה הכח של הדסאקר) הוא סרט קומדיה משנת 1994 של האחים כהן שנכתב במשותף עם סם ריימי. הסרט מציג, כפארודיה, את קלות-הדעת בה דברים נעשים בחברות גדולות, ומספר זאת דרך המצאת ההולה הופ.
עלילת הסרט.
נורוויל בארנס, צעיר נאיבי ואמביציוזי שסיים בית ספר לעסקים בהצטיינות בעיירה קטנה, מגיע לניו יורק על מנת להתחיל לעבוד ולהוציא לשוק רעיון מהפכני (הולה הופ). לאחר שכל העבודות שהוא מוצא דורשות ניסיון (מה שאין לו), הוא הולך נואש לבית קפה, וכשיוצא ממנו מוצא מודעה בעיתון: "דרוש עובד דואר, אין צורך בניסיון, שעות עבודה רבות, שכר נמוך". בארנס, שכאמור, לא מצא עבודה אחרת, קופץ על ההזדמנות ומתקבל לעבודה.
לאחר ההתאבדות של ווארינג האדסאקר, מייסד ונשיא התאגיד הגדול "הדסאקר תעשיות", חבר המנהלים של החברה (ובראשם סגן הנשיא סידני מאסברגר) מכין תוכנית להורדת מחירי המניות כדי שיוכלו לקנות אותן בזול עם יציאתן לשוק: מועצת המנהלים תמנה לנשיא טיפש גמור שלא מבין בעסקים ורק יוריד את ערך מניות החברה, וכך המניות יהיו זמינות עבורם בזול.
באותו הזמן מתבקש בארנס למסור מכתב כחול לסידני מאסברגר, אולם לפני שהוא מספיק להעביר לו את המכתב, הוא גורם בלאגן במשרדו של מאסברגר ומצטייר בעיניו כטיפש גמור.
לאחר שבארנס מתמנה לנשיא הוא ממנה את איימי ארצ'ר למזכירתו. הוא לא יודע שארצ'ר היא עיתונאית חוקרת, שמנסה לגלות מדוע מונה אדם חסר ניסיון לנשיא של האדסקר תעשיות. בהמשך הם מתאהבים.
למורת רוחם של חבר המנהלים, הדסאקר הופכת לחברה מצליחה עוד יותר, כאשר המנהל-הבובה שמינו, ממציא את ההולה הופ אשר הופך ללהיט. במקביל ההצלחה עולה לבארנס לראש והוא הופך למנהל טיפוסי. ארצ'ר שהתאהבה בבארנס הנאיבי, מאוכזבת מהשינוי שחל בו ועוזבת אותו. באז, נער המעלית העליז, מגיע יום אחד למשרדו של בארנס ומציג בפניו רעיון מהפכני: קשית שתייה. בארנס מתייחס לרעיון בביטול ועל המקום מפטר את באז. לאחר מכן משכנע מאסברגר את הדירקטוריון לפטר את בארנס בטענה שהוא בלתי שפוי.
בארנס מסולק מהחברה בערב הסילבסטר והולך לכל מסבאה בעיר ושותה מרטיני. הוא לובש את מדי חדר הדואר שלו, יוצא מחלון הקומה ה-44 ומתכוון לקפוץ, אך מתחרט, ובאותו רגע מועד ונופל, עד שמטרים ספורים לפני פגיעתו בקרקע, נעצר שעון החברה על ידי מוזס, מפעיל השעון, והזמן עוצר מלכת. אז מופיע ווארינג האדסאקר כמלאך ומזכיר לבארנס ששכח למסור את המכתב הכחול למאסברגר. במכתב, שנמצא
עדיין בכיס המדים, מורה האדסקר להעביר את כל המניות שלו לנשיא הבא של החברה, קרי בארנס.
הסאטירה, הביקורת והמוטיבים בסרט.
הסרט הוא מעין סאטירה, אף על פי שאינו מוגדר כך: הוא קריקטוריסטי ומציג את המנהלים ואת החברה הגדולה כ"אנשי שעון". כרבים מסרטי האחים כהן הוא מציג סאטירה על הרדיפה אחר הכסף ואובדן האידיאלים בעולם המודרני. אנשי התאגיד מוצגים כחמדנים, קצרי רואי וצבועים. גם נהירת ההמון אחר אופנות מזדמנות ותהילת הרגע מוצגת באור נלעג. כך למשל, כאשר ווארינג האדסאקר מת, והכרוז מבקש מעובדי המפעל לעמוד דקת דומייה לזכרו, הוא מודיע שדקה זו תנוכה משכרם של העובדים. מסרים אלו מופיעים לעיתים קרובות בסרטי האחים כהן בין אם בסגנון קומי, כבקפיצה הגדולה, ביג ליבובסקי, לחסל את הליידי ואכזריות בלתי נסבלת; ובין אם באופן טרגי בסרטים כגון צומת מילר ופארגו.
השמות של מנהלי החברה ושל האנשים בחברה הגבוהה הם בדרך כלל אירופאים, גרמניים ובעלי אותו אופי: ווארינג האדסאקר, סידני מאסברגר, דוק ברונפנברנר, תורסטנסן פינלנדנסן (שם שהופיע גם באכזריות בלתי נסבלת כאיל הון שקל לרמותו).
לסרט אופי מיושן בכוונה תחילה והאחים כהן משתמשים בצורת בימוי שכיחה ולעיתים מוגזמת, שהשתמשו בה בשנות ה-30 עד שנות ה-50, על מנת להכניס את הצופה לאווירה בהתאם לתקופה.
בסרט נעשה שימוש רב באירוניה (לדוגמה: ה"הולה הופ" מאחד את כולם, אך למעשה מפריד אותם).
השעונים והמספרים.
בבסיס הסיפור עומד שעון החברה הממוקם מעל הקומה העליונה בבניין. את השעון מפעיל גבר שחור בשם מוזס. על פניו, נראה שלאדם שחור אין מקום בחברה הגדולה והרווחית הזאת.
הסרט מתחיל בתיאור של רווחי החברה, שמרוויחה "כל כך הרבה שזה כבר לא מצחיק". הסרט מעביר ביקורת על המנהלים הללו ומציג אותם כאפורים וחסרי חיים: כשבארנס מקבל את התדרוך לעבודתו בחדר הדואר, עבודתו מוסברת לו בצורה חדה, מדויקת (כמו שעון) ולא מובנת. כמו כן מודגש הניגוד בין החיים האפורים והמחושבים של אנשי העסקים בחברה לבין העובדה שזוהי חברה המייצרת צעצועים לילדים.
נשמעים הרבה תקתוקי שעונים, מכונות לחישוב רווחים למיניהן, ולוחות אשר התחלפותם משמיעה צלילי הקלדה. שעון החברה מוצג כדבר אשר העולם סובב סביבו, וזה מודגש בעיקר בכך שכאשר השעון לא זז, גם תנועתם של האנשים בעולם פוסקת, פרט לאלה שנמצאים בתוך השעון.
הבניין.
החברה נמצאת בגורד השחקים "האדסאקר", שהדרגות בו נקבעות על פי גובה הקומה (לדוגמה: חדר הדואר, המקום שממנו מתחילים לעבוד בחברה, נמצא במרתף, ואילו קומת המנהלים, בה נמצאים משרדי המנהלים הבכירים וחדרי הישיבות, נמצא בקומה ה-45). מדובר רבות על כך שווארינג האדסאקר קפץ מהקומה ה-45 ("ה-44 לא כולל קומת הביניים"). הבניין מצולם הרבה מלמטה או לכל אורכו, מה שמראה את כוחו של הבניין.
בסרט מראים 3 מצבים בהם אדם נמצא בגובה הקומה ה-45 בבניין אך מחוצה לו: הסיטואציה הראשונה היא כאשר ווארינג האדסאקר קופץ אל מותו בתחילת הסרט. האדסאקר מצולם מלמעלה ברגע שהוא קופץ אל מחוץ לחלון, והמצלמה מלווה אותו מלמעלה ומלמטה עד שהוא מתרסק על המדרכה.
הסיטואציה השנייה היא לפני שבארנס מתקבל לעבודה: סידני מאסברגר מנסה להציל מסמך יקר שעף מהחלון עקב שבירתו על ידי בארנס, אך נופל מהחלון. בארנס מחזיק אותו בשולי מכנסיו כאשר ראשו של מאסברגר כלפי מטה, וכך הוא ניצל.