עוד באותה שנה לאלבום ולפרויקט "עבודה עברית", חידש את "הינני כאן" (עיבוד: אריה ברקוביץ'), שביצע במקור יהורם גאון, ולאלבום המחווה "חברים שרים זוהר" חידש את "כך עוברים חיי" (עיבוד: רובי בן-שמעון), שהתפרסם בביצועו של זוהר ארגוב.
בשנת 2000 חזרו חיים משה ודקלון לשתף פעולה, ויחד יצרו את האלבום הכפול "סוגרים מעגל", בו הם ביצעו את הקלאסיקות ששרו בתקופת "צלילי הכרם" בעיבודים מחודשים של רובי בן-שמעון.
ב-2001 הוציא את האלבום "באמצע החיים", ששמו רמז על גילו של משה. בין שירי האלבום בלטו: "עד נשימתי האחרונה" (שיר אהבה למדינת ישראל שכתב והלחין עוזי חיטמן), "שמרי על עצמך" (מילים: דוד חלפון, לחן: שלומי שבת) ו"תלכי אליו אישה" (מילים: חוה יעקובר, לחן: מלי קוממי). את שירי האלבום עיבד אריה ברקוביץ'.
בסוף 2002, כחלק מאלבום הדואטים "שניים סוכר" הקליט חיים משה יחד עם חברו הזמר יואב יצחק את אחד הלהיטים הגדולים שלהם "עד סוף העולם", למילותיו של יוסי גיספן ולחן של הזמר והיוצר שמעון בוסקילה.
ב-2004 הוציא דואט נוסף "אותך לצידי" ביחד עם ליאור נרקיס במסגרת האלבום "שניים סוכר 2".
באפריל 2005 הוציא משה את האלבום "נוגע בנשמה". בנוסף לשיר הנושא בלטו עוד הדואט הקצבי "בלאגנים" (עם בנו גדי משה), "ילד שלי" (גרסה עברית לשיר היווני "נייס בלאמו") ו"להתראות" (מילים: שוש מולא, לחן: יווני). האלבום הכיל שתי מחרוזות עם שירים מאלבומיו הקודמים של משה. רובי בן שמעון וג'קי אסולין עיבדו והפיקו. האלבום יצא בחברת התקליטים "אן אם סי", וזאת לאחר שמשה סיים את שיתוף הפעולה עם חברת ההפקות והתקליטים של "האחים ראובני" לאחר שני עשורים.
במהלך שנת 2007, לאחר הפסקה בת מספר שנים, יצא לאור האלבום "קרוב ללב" ובו שיתף פעולה עם הכותבים החדשים של אותה תקופה אשר יצרו להיטים כמו "אחד כמוני", "הכוכב שלי" וכן השיר האחרון שמשה הקליט למילותיו של חברו עוזי חיטמן "מהשנייה הראשונה"
בשנת 2008, יצא לאור אלבום אוסף, "הדואטים" ובו הדואטים הנבחרים שחיים משה הקליט במהלך הקריירה עם חברים כגון: דקלון את "כואב ושר לך", אבנר גדסי "מנגן ושר", שלומי שבת "שמרי על עצמך", יואב יצחק "עד סוף העולם", ליאור נרקיס "אותך לצידי", ליאור פרחי "כמו ילדה", רון שובל "סלחי לי", בנו, גדי משה, בשיר "בלגאנים" וכן ביצוע עם שלישיית "מה קשור" לשיר "נפרדנו כך" ועוד.
במרץ 2010 באלבום "עבודה עברית - שרים עוזי חיטמן" חידש חיים משה את "תסלחי לי" (מילים: עוזי חיטמן, לחן: יווני, עיבוד: אבי גוטמן) - שיר הנושא מתוך אלבומו השני של בר כהן. עוד באותה שנה, החל משה בסיבוב הופעות בשם "אהבנו".
ב-2011 לפרויקט ולאלבום "שני צדדים למטבע" חידש את "עיניים שלי" (עיבוד: נדב ביטון), שאת גרסתו העברית הראשונה ביצע יהודה פוליקר.
ב-2012 יצא אלבומו ה-43 של חיים משה "איך שבאת" בין שירי האלבום בלטו "איך שבאת" (מילים ולחן: סגיב כהן), "תסלחי לי" שבמקור בר כהן (מילים: עוזי חיטמן, לחן: יווני), "נלדק" (מילים: דורון דוידסקו, לחן: אריק זנתי), "למולדת" יחד עם אלדד פרי (מילים: אשר מזרחי, לחן: עממי תוניסאי) "רואים אלי" (מילים ולחן: אלגרבלי) ועוד להיטים.
ב-10 בדצמבר 2013 הוציא את הלהיט "מיליון של חלומות" שכתב אופיר כהן ללחן ועיבוד של רון כרמי.
ב-6 בנובמבר 2014 הוציא את הלהיט "מסע חיי" שכתבה עינת הולנדר בהשראת תהילים ללחן של שלומי שבת.
ב-19 במרץ 2015 הוציא את השיר "לנצח" שכתב והלחין אופיר כהן לעיבוד והפקה מוזיקלית רפאל גריידי.
ב-18 בספטמבר 2016 הוציא את הלהיט "מול שמיים" שכתבה עינת הולנדר ללחן של רביב בן מנחם (דוד של חיים משה) לעיבוד והפקה מוזיקלית של רן כרמי.
ב-22 ביוני 2020 יצא הלהיט "אהבתי את כולם" שכתב יוסי גיספן והלחין עדי לאון השיר נכתב לזכרו של הזמר נתנאל נגר.
בשיר השתתף גם חיים משה וגם אבנר גדסי, דקלון, ישי לוי, יואב יצחק, רובי לוי, שימי רון ועוד זמרים ובקטעי הקריאה: ירון אילן ודידי הררי.
בשנת 2021 הוציא את הדואט המצליח "מן זאמאן" למילותיו וללחנו של חגי אוזן ביחד עם אלירן אביטל
השיר "מן זאמאן" הוא בעצם דואט עם הזמרת גאיידה הדואט משולב בין עברית לערבית.
ילקוט שמעוני
ילקוט שמעוני הוא לקט מדרשים קדומים המסודרים לפי פסוקי התנ"ך. זהות המחבר וזמנו שנויים במחלוקת בין החוקרים.
מחבר.
לא ידוע רבות על מחבר הילקוט או על זמן יצירתו. מדפיס הילקוט בוונציה בשנת 1566 רבי מאיר פרינץ, ייחסו לרבנו שמעון ראש הדרשנים מפרנקפורט, וכן ייחסו החיד"א בספרו שם הגדולים. כך גם כתב הרב שלמה סופר בספר חוט המשולש על החתם סופר שהיה מצאצאיו של הילקוט שמעוני.לדעת החוקרים צונץ ואברהם אפשטיין הילקוט חובר בפרנקפורט בתחילת המאה ה-13. לדעת הרב שלמה יהודה רפפורט (שי"ר) מחבר הילקוט שמעוני הוא רבי שמעון קרא. הרב יום-טוב ליפמן צונץ העריך כי מדובר באותו אדם, אולם שי"ר סבר כי הוא חי במאה ה-11.
תוכן.
מדרשי הילקוט מלוקטים מהתלמוד הבבלי והירושלמי, מהספרא והמכילתא, מדרש רבה ומדרש תהילים, אבות דרבי נתן, פרקי דרבי אליעזר ומסכתות קטנות, פסיקתא ותנחומא ועוד מדרשים שנעלמו במשך השנים וזהו למעשה השריד היחיד שלהם, כדוגמת מדרש ויסעו, מדרש אספה, מדרש אבכיר, ספרי זוטא, והוא מקור מרכזי בשחזור אותם מדרשים אבודים.
פירוש על הילקוט, בשם "זית רענן", חיבר הרב אברהם גומבינר, בעל "המגן אברהם". הפירוש היה קיים בשלמותו רק בפני עצמו, אך בצמוד לילקוט נדפס ברוב המהדורות רק תקציר ממנו.
מהדורות.
הילקוט נדפס לראשונה בשנת ה'רפ"א. בשנת תשל"ג (1973) החל מוסד הרב קוק להוציא לאור מהדורה מדעית של הספר בעריכת דוב היימן ויצחק שילוני. עד עתה (2015) יצאו לאור תשעה כרכים על התורה, ושני כרכים על נביאים. מבוא לספר מהרב בצלאל לנדוי נדפס בתחילת כרך ראשון על נביאים.
משנת 1998 החלה לצאת בירושלים, על ידי הרב רפאל לוין, מהדורה חדשה ומוערת, המביאה גם גרסאות של המכונה כתב יד אוקספורד של הילקוט, שהוא בכיר כתבי היד שלו, וכן לשאר המדרשים המובאים בילקוט. במהדורה זו מובא גם פירוש זית רענן השלם, שבמהדורות הקודמות נדפס רק תקציר שלו. עד היום הודפסו 13 כרכים, הכוללים את חמשת חומשי תורה ומגילות איכה, רות ואסתר.
עינן
עינן (נקרא גם עין-מלאחה) הוא אתר ארכאולוגי-פרהיסטורי בעמק החולה, בתחום שמורת נחל עינן ובסמוך למעיין עינן (עין מלאחה), בגובה כ־70 מטרים מעל פני הים. זהו אחד מאתרי המפתח של התרבות הנאטופית, תרבות המעבר ליישובי קבע שקדמה למהפכה הנאוליתית. באתר התגלו מבנים בעלי יסודות אבן, בתי קברות וחפצי אמנות רבים.
ארכאולוגיה בעינן.
האתר נתגלה בשנת 1951 עקב עבודות של חברת מקורות באזור. החברה הציבה מתקני דלק לטובת משאבות המים האזוריות, אך גנזה אותם באדמה מטעמי בטיחות, וכך נתגלו שרידי האתר. ז'אן פרו, ארכאולוג צרפתי, הוזמן לחקור את האתר וערך בו שתים־עשרה עונות חפירה. ממשיכו של פרו, פרנסואה ואלה (François Valla), ערך באתר מספר חפירות נוספות, בשנים 1996–2005 והתמקד בשרידי השלב הנאטופי הסופי.
רצף ההתיישבות הנאטופי באזור נחלק לארבע שכבות יישוב, השכבות I – IV (כאשר שכבה I חותמת את היישוב הנאטופי). התיישבות הנאטופים נערכה בין 15,000–11,500 שנים לפני זמננו ומכסה למעשה את כל התקופה. נהוג לחלק כל אחת מהשכבות הנ"ל למספר תתי־שכבות אשר נושאות את מספר השכבה ואחת מהאותיות: b ,a או с.
לחפירות בעינן תרומה רבה להבנת התרבות הנאטופית. בין השאר, האתר מלמד כי בידי האדם הייתה האפשרות להקים ישובי־קבע גם בטרם המצאת החקלאות, זאת אילו בסביבתו נמצאו הפריטים להם נזקק להתקיים. החפירות בעינן חשפו התיישבות קבע מבוססת בעלת עולם חומרי עשיר, ושאולי יש בה כדי לרמז על נטיות לעולם הרוחני. כמו כן, האתר העיד על שכלולים טכנולוגיים בתעשיית הכלים והאדריכלות. מן הקבורה ניתן להסיק כי ביות הכלב נעשה, לראשונה, על ידי הנאטופים, לפני כ-15,000 שנים. כמו כן, בעיני אחדים, יכולה הקבורה לטעון בעד דירוג חברתי פרימיטיבי. פריטים טכנולוגיים כמגלים שנתגלו באתר, מעידים על תחילתה של חקלאות פרימיטיבית וקשירת האדם לאדמה.
היישוב הנאטופי.
שכבות.
התקופה הנאטופית הקדומה מיוצגת בשכבות IV - III. אלו היו עדות לראשית ההתיישבות הנאטופית באתר. המבנים בשכבה זאת הוקמו לתוך בורות בעלי קוטר של כעשרה עד שישה מטרים. סביב לבתים נמצאו חורים באדמה ששימשו להחזקת עמודי עץ. קורות אלו תמכו בקירות וגג הבניין אשר הורכבו מבד וצמחייה.
הקבורה מתקופה זאת היא קבורת־יחיד קבוצתית. הגופות הונחו בתנוחה מכווצת עד מכווצת למחצה, הקבורה היא ראשונית וחלק מהשלדים מעוטרים בדנטליום (קונכיית שן הים). קבר יוצא דופן הוא קבר H104 בו נמצאה גופת אישה ולצדה גור כלבים או זאבים. רבים בחוקרים טוענים כי מדובר בעדות לביות הכלב. מרבית השלדים נמצאו מחוץ למבני המגורים.
מבני שכבה II המייצגת את התקופה הנאטופית התיכונה, דומים לאלו של השכבה הקודמת. זאת ניתן לראות בבנין 62. אבניו בינוניות ומוקדו עגלגל ומתוחם. הקברים בתקופה זאת מפוזרים יותר מאשר בשכבה הקודמת, אך נשמרו מספר מאפיינים כגון: קבורת־יחיד, קבורה חצי מכווצת וקבורה ראשונית. הקישוטים פסקו בשלב זה, ונראה שהפריטים שנמצאו שייכים לשלב אחר. נעשה דיפון של הקברים בלוחות אבן.
בשכבה Ic המשתייכת לתקופה הנאטופית המאוחרת, נמצאו מספר מבני מגורים הדומים במבנם למבני השכבה הקודמת. כמו כן, נמצאו בורות עמוקים ורדודים. הבורות העמוקים יותר בנוים בצורה פעמונית ומצופים אדמה חרסתית. הבורות הרדודים מסוידים, ולעיתים שמשו כקברים.