טילי ק"א: סוללות טילי ההוק המתקדמות היו גאוות מערך הנ"מ הישראלי. המערכות החדישות נועדו מחד להתריע על התקדמות מטוסי אויב, ומאידך לנטרל את מטוסיו באמצעות שיגור טילים מונחי מכ"ם מתקדמים ומהירים לעבר כלי הטיס.
תותחי נ"מ: יחידות תותחי הנ"מ שהוצבו במקומו רגישים (כגון מתקני נפט, התרעה, מודיעין ובסיסים) נועדו להפיל כלי טיס שכבר חדרו לשטח ישראל, ובדר"כ גם ביצעו את מתקפתם. מבחינה זו נקראו התותחים "נשק מעניש", כלומר כזה שאמור לפגוע במטוס שכבר הפציץ.
באוקטובר 1973 ישראל החזיקה ב-7 סוללות הוק, ובנוסף להם הוחזקו לא מעט תותחי נ"מ באזורים אסטרטגיים בסיני וברמת הגולן. התותחים הגנו בעיקר על מתקנים שונים שהיו מרוחקים ממרכז הארץ וקרובים לחזיתות כגון: בסיסי חיל האוויר ברפידים, אופיר (שארם א-שייח') ורמת דוד, כמו גם על מתקנים אסטרטגיים כגון שדה הנפט באבו רודס. הם הגנו גם על מוצבי פיקוד כמו "דבלה" (אום חשיבה) או הר כנען, ומתחמים אוגדתיים כמו "טסה", "בלוזה" ו"נפח".
כוחות הנ"מ נחלו הצלחה גדולה במהלך המלחמה והפילו 177 כלי טיס בימי המלחמה, רובם המכריע באמצעות תותחים.
לקחים ומסקנות.
מחדלים מרכזיים.
הטעויות שאפפו את פעילות החיל בשלושים השעות הראשונות של המלחמה העיקו על טייסי החיל ומפקדיו ואף פגעו במורל ובפעילות לכל אורך המערכה. בספרו "30 שעות באוקטובר" מונה שמואל גורדון את שתי הטעויות העיקריות של חיל האוויר בפתיחת המלחמה: שינוי המשימה בבוקר 6 באוקטובר, וביטול מבצע תגר לטובת דוגמן.
לקחים ושיפורים מרכזיים.
תחקור ושיפור - לאחר המלחמה נעשו בחיל האוויר מאמצים גדולים כדי להבין את הטעויות שנעשו, ולמנוע את הישנותן. בחיל האוויר התמקדו רבות ברענון ועדכון תורות הלחימה, מתוך הבנה כי תוכניות מרובעות וקשיחות נוטות להישבר, וצריך לתכנן בצורה גמישה יותר.
יצירת נוהלים ברורים - חיל האוויר פנה להבהיר את שיטת הפעלתו בפני מקבלי ההחלטות ובפני שאר זרועות צה"ל ומפקדיו. הרצון היה למנוע מצב עתידי בו יטולטל הכוח האווירי מזירה לזירה, או ממתאר אחד לאחר, כפי שקרה בימים הראשונים ללחימה (נוהל שהיה מקובל גם לפני המלחמה אך לא יושם).
עליית חשיבות מערך ההגנ"א של האויב - בחיל האוויר הבינו כי תקיפת שדות תעופה ומטוסי קרב נחוצה אמנם, אך האויב הערבי של המטוסים הישראליים הוא לא המטוס כי אם הטיל הסובייטי. הטקטיקות החדשות לתקיפות טילים באו לידי ביטוי בהצלחה במלחמת לבנון הראשונה בעת חיסול סוללות הטילים הסוריות בבקעת הלבנון במבצע ערצב 19 בראשית המלחמה.
אבדות חיל האוויר במלחמה.
מעל לרבע מכוחו המוטס של החיל נפגע במלחמה. כ-102 מטוסים מתוך 383 מטוסי הקרב של החיל אבדו, בהם 32 פנטומים, 53 סקייהוקים, אחד עשר מיראז'ים ושישה מסוקי סער. אבדו גם 7 כלי טיס נוספים. בנוסף למטוסים שאבדו, רבים אחרים ניזוקו ונזקקו לתיקונים רציניים במהלך המלחמה ולאחריה. בתחילת המלחמה היו ברשות חיל האוויר רק 301 מטוסים כשירים, ומדי יום ירדה הכמות בכ-5 בממוצע, כך שברוב ימי המלחמה, או לפחות עד להפעלת הרכבת האווירית האמריקנית, פעל חיל האוויר עם פחות מ-300 מטוסי קרב כשירים. לעיתים אף התקרב מספר המטוסים לקו האדום שהציב מפקד החיל בני פלד - 220 מטוסים.
53 אנשי צוות אוויר נהרגו ויחד עם אנשי הקרקע (ממערך הנ"מ ומתומכי הלחימה) נהרגו במהלך המלחמה 91 חיילים, 44 נפלו בשבי ו-53 חולצו על ידי כוחות הקרקע והמסוקים. עד היום מוגדרים מספר מאנשי צוותות האוויר שנהרגו במלחמה כחללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע.
לי דן
לי דן (נולדה ב־13 באוגוסט 1979) היא מתורגמנית לשפת הסימנים הישראלית, המופיעה בשידורי טלוויזיה רבים כשהיא מתרגמת את הנאמר לשפת הסימנים הישראלית.
ביוגרפיה.
דן נולדה וגדלה בקיבוץ דן. בצה"ל שירתה כמורה חיילת בבית הספר "אורט גאולה" ובארגון "שמע" לחירשים וכבדי שמיעה.
לדן שמיעה תקינה, והיא פועלת כמתורגמנית לשפת הסימנים בשידורי טלוויזיה רבים: "רק בישראל" (שם שולבה גם בתוכן התוכנית בתור גאג), "ארץ נהדרת", שידורי חדשות, ועוד. בנוסף, פועלת דן כמתורגמנית בהצגות חיות (לדוגמה: "ילדים חורגים לאלוהים", תיאטרון באר שבע).
מלבד עיסוקיה כמתורגמנית, מתנדבת דן בעזרה לחירשים בתחומים שונים, כמו בתקשורת עם הרשויות, ומתרגמת בסיטואציות שונות, כמו בבתי משפט, בתי חולים ובאירועים. את טקס יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל בכיכר רבין תרגמה דן עד להחלת כתוביות סמויות בשידורי הטלוויזיה בישראל, ותרגמה גם את טקס הזיכרון ליצחק רבין.
דן הופיעה בסרט הדוקומנטרי "האישה מהבועה" שביימה נטע לוי, שתיעד את חייה ושודר בערוץ yes דוקו. הסרט ליווה אותה גם בהכנות לחתונתה עם גלעד דקל. היא הופיעה בהצגה "על אביסו זה לא" (הוצגה בישראל, בניו יורק ובצרפת) ובהצגה "שפת ההם". בשתי ההצגות התקיימה הצגה בשפת הסימנים, ללא תרגום נלווה.
בשנת 2019 תרגמה לשפת הסימנים את האירוויזיון שנערך בישראל; האירוויזיון הראשון שהונגש לחירשים על מסך שלם. לאחר מכן תרגמה דן באותו אופן את תוצאות הבחירות לכנסת העשרים ושתיים והבחירות לכנסת העשרים ושלוש, לצד מתורגמנים נוספים.
עקב היעדרה של חקיקה מתאימה, בועת התרגום בשידורי הטלוויזיה קטנה מדי ואיננה מאפשרת להבין את הנעשה בה. במבצע שומר החומות התנדבה דן לתרגם את שידורי החדשות הטלוויזיוניים. לאחר מכן, ארגנה והשתתפה בצוות מתורגמניות מתנדבות, שתרגמו את שידורי החדשות השוטפים בגודל מלא על גבי המסך, ארבע פעמים ביום, באמצעות תוכנת Streamyard. אחרי פעילותה של דן, שילבה כאן חדשות בשידוריה ביוטיוב תרגום לשפת הסימנים על גבי חצי מסך עד לסיום המבצע.
ביום הסטודנט 2021 באוניברסיטת תל אביב תרגמה מופע ראפ של רביד פלוטניק.
חיים אישיים.
דן הייתה נשואה לגלעד דקל, ולהם שני בנים.
התערוכה העולמית של פריז (1900)
התערוכה העולמית (בצרפתית: Exposition Universelle) שהתקיימה בפריז בין ה-15 באפריל ל-12 בנובמבר 1900 הייתה התערוכה העולמית שנועדה לסכם את המאה ה-19 ולחגוג את פתיחת המאה ה-20, במרכז תקופת ה"בל אפוק" (וה"Fin de siècle") ובהשראתה. עם כ-50 מיליון מבקרים היא הייתה התערוכה העולמית הגדולה ביותר עד זמנה. האולימפיאדה השנייה בעת החדשה התקיימה בפריז בד בבד עם התערוכה.
התערוכה.
שטח התערוכה השתרע על פני 1,120 דונם, בעיקר באזור שאן דה מארס ולאורך שתי גדות הסן.
כמה מן המבנים המפוארים והמרכזיים ביותר בפריז הוקמו עבור התערוכה, בהם תחנות הרכבת גאר דה ליון וגאר ד'אורסה (כיום מוזיאון ד'אורסה), גשר אלכסנדר השלישי, הגראן פאלה והפטי פאלה. גם הקו הראשון של הרכבת התחתית של פריז הוקם במיוחד עבור תערוכה זו. עבור התערוכה הוקם גם גלגל ענק, הגדול ביותר באירופה, כמסורת שהתקבעה מאז התערוכה העולמית של שיקגו (1893).
בין החידושים שהוצגו בתערוכה ניתן למנות סרטים קצרים בני כדקה של קטעי אופרה ותיאטרון (בהשתתפות גדולת שחקניות התקופה, שרה ברנאר) הכוללים קול ותמונה, הוצג לראשונה דרגנוע (מדרגות נעות), מנוע דיזל מופעל בשמן צמחי (ביו דיזל), הטלסקופ שובר-אור הגדול בעולם, בעל גודל עדשה של "40 (1.02 מטר) וסינאורמה, הקרנת סרטים מסביב לצופה. פרדיננד פורשה הציג את ה"לוהנר-פורשה היברידי מעורב", כרכרה בעלת מנוע בעירה פנימית שהניע מנועים חשמליים שהוצמדו לגלגלים אשר הגיע למהירות של 56 קמ"ש. מבחינה אמנותית ואדריכלית שלט בתערוכה סגנון האר נובו.
האופניים ה-שוודיות החדשניות לתקופה Svea Velocipede זכו במדליית הכסף.
ב"תצוגה הכושית" (Exposé nègre) הוצגו תמונות מחיי האפרו-אמריקאים בניגוד בולט לגן החיות האנושי של "הכפר הכושי" של תערוכת 1889.
במסגרת התערוכה התקיימו במהלך אוגוסט הקונגרס הבינלאומי הראשון לפילוסופיה והכינוס השני של הקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים (במסגרתו הוצגו 23 הבעיות של הילברט).
לפי מסורת שהשתרשה בתערוכות העולמיות הוענקו במסגרת התערוכה פרסים רבים. מדליית זהב ליצירת אמנות הוענקה לציור "פילוסופיה" של גוסטב קלימט וועדה להנדסה אזרחית בראשה עמד גוסטב אייפל העניקה מדליית זהב לגשר הרכבת הטרנס-סיבירית בקרסנויארסק.
כוונה בקיום מצוות
מצוות אין צריכות כוונה
שחזור קבצים
שחזור קבצים אשר נמחקו ממערכת הקבצים או עודכנו באופן שגוי, הוא פעולה אשר נתמכת על ידי חלק ממערכות הקבצים הקיימות היום. לעיתים ניתן לשחזר קבצים שלא באמצעות שירותי מערכת הקבצים, אך פעולה זו מסובכת יותר, אמינה פחות ולרוב דורשת אנשי מקצוע. הבסיס ליכולת לשחזור קבצים מחוקים הוא העובדה כי תוכן קבצים שנמחקים ממערכת קבצים אינם מוחלפים מיידית על ידי תוכן אחר, אלא המחיקה היא בעיקרה של רישום הקובץ, ומשמעה סימון השטח, בו תוכן הקבצים המחוקים נמצא, כפנוי לכתיבת קבצים חדשים. ככל שניסיון שחזור המידע נעשה צמוד יותר למחיקה, כך הסיכוי להצלחת השחזור גדול יותר.
על אף שיכולת זו יכולה לשמש להצלת מידע חשוב שנמחק בשוגג, היא יכולה גם לייצר בעיות ביטחון מידע, כאשר משתמשים אשר אינם מבינים את הקלות שבשחזור מידע אשר נמחק מהכונן הקשיח שלהם, מאמינים שבמחיקתו מנעו את הגישה אליו, בעוד שלמעשה המידע ניתן לשחזור בקלות יחסית.
קיימות שיטות למחיקה לצמיתות של קבצים, אך הן אינן נתמכות באופן אוטומטי על ידי כל מערכות ההפעלה, ולעיתים דרושה לשם כך תוכנה מקצועית.
כאשר המידע נדרש לצורך פיענוח פשעים והמצאת ראיות לבית המשפט, שיחזור המידע נקרא "שחזור קבצים פורנזי". המילה נגזרת משמו של הפורום הרומאי, מקום בו התקיימו משפטים ברומי העתיקה. לצורך שחזור פורנזי נדרשות אמינות וטכניקות השונות מאלה הנדרשות לשחזור רגיל.
זאב פרל
זאב פרל כיהן כראש עיריית צפת בין השנים 1983–1993.