הרגלים שונים של האם בזמן ההיריון ישפיעו בדרכים שונות על משקל היילוד בלידה. למשל: עישון, צריכת אלכוהול וסמים עלולים להשאיר את משקל העובר נמוך יחסית. מחקרים שונים מראים גם את הקשר בין צריכת הקפאין של האם למשקל התינוק בלידה. על פי מחקרים אלה ניתן להסיק כי צריכה מוגברת של קפאין בשליש הראשון של ההיריון תוביל להפלות ספונטניות.נוסף על כך, מראים את הקשר בין צריכת קפאין במהלך ההיריון למשקל נמוך של העובר בלידה (פחות מ-2.5 ק״ג). אך, לא ניתן לקבוע את המינון המדויק היוצר את ההשלכות.
לחץ נפשי.
למתח נפשי של האם במהלך ההיריון יש השפעה שלילית על משקל היילוד בלידתו. אירועים מלחיצים נמצאו משפיעים על משקל התינוק בלידה, במיוחד כאלה המתרחשים בשליש הראשון או השני של ההיריון. במקרים אלו ישנו סיכוי גדול יותר ללדת תינוק בעל משקל נמוך. על פי מחקרים נמצא כי מתח הנובע כתוצאה מחוויה של התעללות נפשית, פיזית ומינית במהלך ההיריון מעלה את הסיכון ללדת תינוקות במשקל נמוך יותר. התאוריה היא שמתח יכול להשפיע על העובר בשני מנגנונים : במסלול הנוירואנדוקריני, או במסול החיסוני (דלקתי).המתח הנפשי גורם לגוף לשחרר הורמוני לחץ הנקראים גלוקוקורטיקואידים שיכולים לדכא את המערכת החיסונית, וכן להגביר את השחרור של הורמון משחרר קורטיקוטרופין מה שיכול להוביל ללידה מוקדמת. ממצאים אלה יכולים להצביע על מאמצים עתידיים שיובילו למניעת משקל נמוך בלידה.
טיפול בפגים.
פג מוגדר כתינוק שנולד לפני שבוע 37 להיריון. בין השנים 2000- 2008 נולדו בישראל כ־100,867 תינוקות פגים. אחוז הפגים בישראל הוא 8% מסך כלל התינוקות הנולדים בשנה בישראל (כ-100,000).הבעיות העיקריות והאופייניות לפגים נובעות מחוסר בשלות של מערכות הגוף והן שכיחות יותר ככל שמשך ההיריון קצר יותר. ברחם, התינוק נמצא במקום מוגן ובטוח, האור והרעש שמגיע אליו מעומעם ורגוע. המעבר מהרחם לעולם החיצוני הוא מהיר וחד, מה שמאלץ אותו להתמודד עם מציאות של רעש, אור, כאב וידיים שונות המטפלות בו וללא מגע האם באופן רציף בעוד מערכות גופו אינן בשלות לכך. חשוב להכיר את השפה המיוחדת של פגים ולדעת לתת להם את המענה הנכון לצרכייהם ההתפתחותיים. מהרגע שפג נולד כל פג או תינוק במשקל נמוך באופן יחסי מוכנס לאינקובטור כבר בחדר הלידה, ומועבר משם במהירות, בליווי צוות הרופאים מהפגיה, אל הפגיה. בשלב הראשון כאשר מוכנס הפג לפגיה מבצעים בו פעולות חיוניות ראשוניות, בדרך כלל כל זה נעשה ללא ליווי של ההורים. למרות הרצון ללוות את היילוד החדש הדבר עלול להפריע לצוות במילוי תפקידו.כל פגיה היא קצת אחרת אך לכולן עקרון דומה. ישנו חדר בו מצויים היילודים הזקוקים לטיפול המורכב ביותר. זהו חדר "טיפול נמרץ" ,בחדר זה ישנו אינקובטור לכל פג, ומכשירים רפואיים המראים נתונים לגבי הדופק, מספר הנשימות, ריווי חמצן בדם ועוד. פגים הדורשים טיפול מעט פחות אינטנסיבי יהיו בחדר אחר בדרך כלל, וגם שם יש מכשירים דומים ואינקובטורים. חדר שה נקרא "חדר הביניים". ברוב הפגיות קיים חדר נוסף, בו שוהים הפגים בשלבי גדילה מתקדמים הזקוקים לטיפול קל יחסית, בדרך לשחרור הביתה. בחדר זה אין אינקובטורים והפגים שוכבים בעריסות. הפגיה צריכה להיות מקום סטרילי יחסית מחיידקים, משום שפגים רגישים מאוד לזיהום. לכן, מקפידים מאוד בפגיה על ניקיון, רחיצת ידיים, מקפידים על לבישת חלוקים וכפפות ולעיתים גם מסיכות. הצוות הרפואי בפגיה כולל רופאי ילדים ניאונטולוגים בכירים ומתמחים ברפואת פגים ויילודים, צוות של אחיות המתמחות בתחום, עובדים/ות סוציאליים/ות וצוות של פיזיותרפיסטים.
משקל התינוק מסביב לעולם.
יש הרבה וריאציות למקורות לגביי משקל הלידה מסביב לעולם, שיעור מספר התינוקות הנולדים במשקל נמוך הוא כ־20,000,000 אך נתון זה אינו מדויק זאת משום שבהרבה מקומות לא שוקלים את היילודים בלידה. משקל היילוד מהווה אינדיקציה לבריאות האם והתינוק. על פי נתונים משנת 2013 ל 22 מיליון תינוקות היה משקל נמוך בלידה המהווים 16% מכלל התינוקות שנולדו. בדרום אסיה ישנו השיעור הגבוהה ביותר של תינוקות שלא נשקלו בלידתם שיעור של כ־66%, כמו כן, בעלי אחוז הגבוהה ביותר ברחבי העולם ללידת יילודים במשקל נמוך כ־28%. הבאים בתור מערב ומרכז אפריקה וכל שאר המדינות המתפתחות שלהן 14% של לידת תינוקות במשקל נמוך. יותר מ-96.5 % מהתינוקות הנולדים במשקל נמוך נולדים במדינות מתפתחות ברחבי העולם. משום שהטיפול בתינוקות שכאלה דורש טיפול מיוחד הכרוך בעלויות רבות הדבר יכול להוות נטל כלכלי על קהילות מסוימות ברחבי העולם.
מגלוזאורים
מגלוזאורים (שם מדעי: "Megalosauroidea") היא קבוצה של דינוזאורים תרופודים גדולים הכוללים 3 משפחות שחיו מאמצע היורה עד לסוף הקרטיקון לפני 170-85 מיליון שנה. הם השתייכו לקבוצת הטטנורים.
לבני המשפחה היו לסתות דקות יחסית ומלאות שיניים וייתכן שהם הותאמו לחיים על חופי ימים או נהרות ושלו מהם דגים או אף זוחלים ימיים קטנים. הגדול שבבני הקבוצה היה הספינוזאורוס שהיה גדול התרופודים והגדול שבכל טורפי היבשה אי-פעם. הוא הגיע לאורך של 6-18 מטר ולמשקל 7-20 טון.
כלבם של בני בסקרוויל (סרט, 1983)
כלבם של בני בסקרוויל (באנגלית: The Hound of the Baskervilles) הוא סרט טלוויזיה בריטי משנת 1983 בבימויו של דאגלס היקוקס ובכיכובם של איאן ריצ'רדסון בתפקיד שרלוק הולמס ודונלד צ'רצ'יל בתפקיד דוקטור ג'ון ווטסון. הסרט מבוסס על הרומן "כלבם של בני בסקרוויל" מאת ארתור קונאן דויל.
הפקה.
ב-1982 המפיק האמריקאי סיי ויינטרוב שיתף פעולה עם המפיק האנגלי אוטו פלסצ'קס כדי ליצור שישה עיבודים לטלוויזיה של סיפורי שרלוק הולמס. צ'ארלס אדוארד פוגו גויס לכתיבת התסריטים. אבל נוצרו סרטים רק לשניים מהסיפורים "חותם הארבעה" ו"כלבם של בני בסקרוויל", לפני שהחלו שידורי סדרת הטלוויזיה "שרלוק הולמס" של טלוויזיית גרנדה ב-1984. סרט שלישי בשם "Hands of a Murderer" צולם בסופו של דבר בכיכובו של אדוארד וודוורד בדמות שרלוק הולמס וג'ון הילרמן בדמות דוקטור ווטסון.
דנהולם אליוט שגילם בסרט זה את ד"ר מורטימר שיחק לפני כן בתפקיד סטפלטון בקומדיה הפרודית של הסיפור בכיכובם של דאדלי מור ופיטר קוק. הוא הופיע עם קוני בות' גם בסרט "The Strange Case of the End of Civilization as We Know It". בות' עצמה שיחקה ב-1987 בסרט "שובו של שרלוק הולמס".
חלק גדול מהמבטא האמריקאי של מרטין שו הוא דיבוב של שחקן אחר שנוסף בפוסט-פרודקשן
פיאטזקזאוריים
פיאטקזאוריים (שם מדעי: Piatnitzkysauridae) היא משפחה של דינוזאורים תרופודים שחיו ביורה באמריקה הדרומית ואמריקה הצפונית והיו מבין הגדולים שבבני תקופתם, בייחוד בדרום אמריקה.
מינים אלה היו בעלי גוף מגושם, רגליים קצרות יחסית ולסתות קצרות שהזכירו לסתות של אבליזאוריים, אך הם לא היו קרובים אליהם. הם גם הזכירו מעט אלוזאוריים בעיקר בצורת הגולגולת, אם כי מחשיבים אותם לקרובי המגלוזאוריים האירואסייתים.
דינוזאורים אלה היו מטורפי העל בתקופתם והם ניזונו מטרף איטי ולעיתים גם נמצאו לצד חופי ימים או נהרות. הגדול שבהם היה הפיאטניצקיזאורוס שהגיע לאורך 4.3 מטר ולמשקל של 400 ק"ג.
סוגים.
במשפחה זו קיימים רק שלושה סוגים שחלקם נמצאים במחלוקת מדעית:
קפרשט
קפרשט (ברומנית: Căpreşti, ביידיש: קאפרעשט) היא עיירה שנוסדה בשנת 1851. בעבר הייתה קפרשט עיירה יהודית. עד הצטרפותה של בסרביה לברית המועצות, העיירה הייתה מפורסמת בירידים השבועיים שנערכו בה. כיום, היא נמצאת במחוז פלורשט, מולדובה.
גאוגרפיה.
קפרשט נמצאת על גדות נהר ראוט (Răut), כ-88 ק"מ צפונית-מערבית לקישינב, בגובה 117 מ' מעל גובה פני הים.
היסטוריה.
קפרשט נוסדה בשנת 1851 במחוז סורוקה שבבסרביה כחלק מ-17 מושבות חקלאיות יהודיות שהוקמו באזור בשנים 1836–1853. למושבה החקלאית החדשה הוקצו 470 דונמים של אדמות בערבה האירואסייתית, שנרכשו או הושכרו מבעל המקום המקומי, לשם עבור כמה עשרות משפחות יהודיות (211 איש) ממחוז פודוליה. התושבים הראשונים היו שרול ורזוב ולייפה גייזינר. בשנת 1858 היו במושבה 33 משקי בית (200 גברים ו-157 נשים), והוקם שם בית כנסת יהודי. על פי מפקד אוכלוסין שנערך על ידי הרוסים, ב-1897 היו כבר 1,002 תושבים בקפרשט, מהם 866 יהודים. ב-1899 שכרו 36 משפחות יהודיות, שכללו 211 נפשות, 118 דונם; בסך הכל התגוררו במושבה 135 משפחות, והיו בה שני בתי כנסת ושני חדרים ללימודי תלמוד תורה.
בסוף המאה ה-19, זכו תושבי קפרשט לעצמאות אדמיניסטרטיבית של עירם. בשנת 1906 קפרשט הייתה לאחד המקומות הראשונים במחוז הבסרבי שחוברו באמצעות קו טלפון לעיר המחוז סורוקה. הרחוב הראשי רוצף, והפך לחלק מציר סורוקה-קישינב. ב-8 ביולי 1908 נפתחה האגודה לחסכונות והלוואות בעיר (שכונתה "הבנק היהודי"), שמנהלה היה לייזר גייזינר (אביו של המשורר העתידי הרץ ריבקין). באותה שנה נפתח בית המרקחת הראשון בעיר.
בתחילת המאה ה-20 החלו להיערך בעיר ירידים מדי יום חמישי, אליהם נהרו איכרים ואומנים ממחוזות שכנים רבים. מסורת זו נמשכה גם לאחר שבסרביה הפכה לחלק מרומניה, ואפילו במהלך התקופה הסובייטית. ראש העיר באותה העת היה שמחה פורטנוי; יו"ר הבנק היה לייב הייס. בעיר היו מספר בתי עסק, בהם בית מרחץ, בתי מרקחת, מספרות, פונדק, בית תה, מחצבת אבן, מתפרה, מאפיה, חנויות ירקות, חנויות נעליים, שני רופאים ומיילדת. ב-1927 נפתחו מפעל למי סודה ובנק לאומי.