לאחר שחרורו מונה למנהל משאבי אנוש בחברת סאיטקס ומילא תפקיד זה עד מאי 1988, בתקופת עבודתו עברה החברה תהליך של ארגון מחדש לאחר משבר קשה, שכלל פיטורי עובדים באופן נרחב. ב-1988 מונה לסמנכ"ל משאבי אנוש בחברת טבע תעשיות פרמצבטיות. הוא פרש מתפקידו ב-2004 והמשיך לשמש כיועץ מיוחד למנכ"ל ולהנהלה. בפברואר 2005 מונה לדירקטור חיצוני בגילת רשתות לווין.
בשנים 1997–2003 שימש מרצה אורח בתוכנית ללימודי עבודה באוניברסיטת תל אביב.
בנימיני בעל תואר ראשון בסוציולוגיה ומדעי המדינה מהאוניברסיטה העברית בירושלים (1964), תואר שני בהתנהגות ארגונית מאוניברסיטת שיקגו (1980) ותואר דוקטור בלימודי עבודה מאוניברסיטת תל אביב (2016).
בית רוטשילד (ירושלים)
בעלי גלגול-למחצה
גלגול-למחצה
המוזיאון לפרהיסטוריה על שם משה שטקליס
העיר העתיקה (חיפה)
העיר העתיקה של חיפה
הרוממות
ירידה מהפסים
כביש E45
כיכר פייסל
כיכר פייסל (נקראת גם כיכר פייצל) היא כיכר עירונית בשכונת ואדי סאליב בחיפה.
היסטוריה.
הכיכר נמצאת על יד המקום בו שכן בעבר השער המזרחי בחומת חיפה העותמאנית, שנבנתה בשנת 1761 על ידי דאהר אל-עומר. הכיכר נוצרה עם היציאה מן החומות בתחילת המאה ה-19.
תחנת הרכבת חיפה מזרח.
בינואר 1904 נחנכה על יד הכיכר תחנת הרכבת חיפה מזרח, תחנת הקצה של רכבת העמק. בתקופת המנדט הבריטי הורחבה התחנה, ויצאו ממנה רכבות לשלוש יבשות שונות - אפריקה, אסיה ואירופה. בשנת 1946 פוצץ מבנה התחנה על ידי האצ"ל. מאז שנות ה-90 אין מעבר נוסעים בתחנה, והיא משמשת כתחנה תפעולית, כמחסן, כמוזיאון וכנקודת האפס של רכבת ישראל.
האנדרטה למלך פייסל.
בשנות השלושים של המאה ה-20 עבר בכיכר ארונו של פייסל הראשון, מלך עיראק, בדרכו משווייץ לעיראק דרך נמל חיפה. לרגל המאורע שונה שמה של הכיכר לשמה הנוכחי, והוקמה בה רחבה מרוצפת ואנדרטה. צורת האנדרטה כעמוד קטוע, ועל בסיסה קבועה כתובת בערבית: "לזכר העברת גופת הוד מלכותו, המנוח הגדול של הערבים, המלך פייסל הראשון", וכן אִמרה המיוחסת לפייסל: "העצמאות נלקחת ולא ניתנת - חירות העם בידיו". מיקום הרחבה והעמוד השתנה במהלך השנים בעקבות שינויים שנעשו בנתיבי הנסיעה. בתחילה שימשה הרחבה כמעגל תנועה והעמוד הוצב במרכזה, לאחר מכן בוטל מעגל התנועה והעמוד הוצב ממזרח לכביש ליד גדר בית הקברות, ולאחר מכן הועבר למקומו הנוכחי ממערב לכביש.
מבנה הכיכר וסביבתה.
מהכיכר יוצאים שדרות הפל"ים והרחובות העצמאות, חטיבת גולני (לפנים רחוב פייסל) ושיבת ציון. בסמוך עובר רחוב קיבוץ גלויות - בו שוכן שוק הפשפשים. רוב שטח הכיכר משמש ככביש לתנועה הנוסעת בכיוון צפון-דרום, בחלקו נת"צ המשמש את המטרונית העוברת בכיכר. במערב הכיכר רחבה מרוצפת קטנה המשמשת בחלקה כחניון, ובה האנדרטה למלך פייסל. לידה בתים ערביים ישנים בני 2–5 קומות. בדרום הכיכר שטח דשא ופרחים, וממזרח לה נמצאים מבני תחנת הרכבת חיפה מזרח ההיסטורית, ובית קברות קטן של משפחת אל-חלילי. מעבר להם נמצאים פסי הרכבת של התחנה.
כיכר פייצל
כפיות
סימטה
סמטא
עירוניות
הכנסיה הארצישראלית
צומת (מפלגה)
רובע הכרמל
רובע המפרץ
רובע כרמל
רוממות
רמות הכרמל
כביש אירופי מספר 45 (בשוודית: Europaväg 45, בגרמנית: Europastraße 45, איטלקית: Strada europea E45) הוא כביש בינלאומי השייך לרשת הכבישים E שבאירופה. קצהו הצפוני ממוקם בכפר הלאפי קרסואנדו (בפינית: קַארֶסוּבָנְטוֹ) שאותו חולקות ביניהן פינלנד ושוודיה, היישוב הצפוני ביותר בשוודיה; וקצהו הדרומי הוא העיירה ג'לה שבסיציליה. בדרכו חוצה הכביש חמש מדינות, ועובר בערים:
E45 הוא הכביש האורכי (צפון–דרום) הארוך ביבשת אירופה, והכביש הארוך ביותר בשוודיה. החלק השוודי של הכביש, באורך 1,690 ק"מ, הצטרף למִספּוּר הטראנס-אירופי רק ב-2006, והחלפת השילוט לאורכו הסתיימה כעבור כשנה, ועלתה כ-20 מיליון קרונות. הקטע שבין המבורג ופרדריקסהאוון קיבל את הסימון ב-1992 (עד אז הוא היה E3, דרך שלמעשה הגיעה עד ליסבון). רוב-רובו של הכביש בשוודיה הוא כביש רגיל, שרוחבו אינו עולה על שמונה מטרים, והוא חולף בעיקר בשממת-יער שבה כפרים אחדים ומספר ערים קטנות. בדנמרק הכביש הוא כביש מהיר רב-נתיבי, והוא ממשיך כך בחלקו הגדול על פני יתר הארצות (שישה אוטובאנים שונים בגרמניה, שניים באוסטריה וכתריסר אוטוסטרדות באיטליה).
עירוניות (תחום מדעי)
עִירוֹנִיוּת או אוּרְבָּנִיזְם בלעז (באנגלית: Urbanism) הוא ענף במדע העיר והאזור, העוסק במחקר, המבנה החברתי, צורת החיים ובהתאגדות של אנשים בעיר"." מקור המושג אורבניזם מגיע מהמילה Urb בלטינית. המשמעות היא עיר מוקפת חומה מתקופת האימפריה הרומית, בעוד שהמילה Urbanus נועדה לתאר את האופן בו חיים בעיר. המושג עיר מתייחס לסך כל האובייקטים הפיזיים שפזורים בחלל. לעומת זאת, המושג עירוניות הוא תחום הפרשנות המוסכם על קבוצה החולקת חיים במרחב פיזי נתון.
לכל עיר אורחות חיים הנהוגות ושייכות לה אשר מורכבות ממבנה חברתי המהווה מסגרת הקשר ייחודית שהחברים בה חולקים מבני משמעות משותפים. העירוניות נובעת מן הקשרים בין תושבי העיר לסביבה הבנויה שבה הם חיים. ניתן לראות בערים שונות התפתחות של צורות סלנג או ביטויים, שרק מי שמתגורר במקום מבין אותם. בעיר אחת יכולה להתקיים יותר מ"עירוניות" אחת, ויכולות להיות כמה מסגרות הקשר אשר יוצרות מבנים שונים של משמעות.
בתכנון ערים המושג "אורבניזם" משמש לאסטרטגיות מקצועיות (פוסט-אורבניזם, ניו-אורבניזם, אקו-אורבניזם וכו') שנועדו להביא לתכנון עיר טובה יותר שיש בה עירוניות. במסגרת זו, עירוניות הפכה למטרה שיש לשאוף אליה בכל עיר שמעוניינת להיחשב כעיר טובה ומוצלחת.
עם זאת, עירוניות איננה מערכת ערכים קבועה ויציבה. לכל עיר יש את הייחודיות שלה ושינוי בתנאים, במסגרת ההקשר, ישנה את אופן הענקת המשמעות. ולכן הניסיון להגדיר בכללים יבשים וקבועים את הדרך לתכנון עירוני שיוביל לעירוניות טובה כמוצר מדף שניתן לקחת וליישם, שונה מהגישה של אסכולת שיקגו הטוענת כי יש קשר הדוק בין המבנה הפיזי למבנה החברתי של העיר.
הנחות יסוד.
הנחת היסוד מאחורי העירוניות היא כי ערים, או צורות התיישבות אנושיות דחוסות אחרות, ממלאות מגוון של תפקידים חשובים בחברה האנושית והיסטורית, ומהוות מרכזים תרבותיים ופוליטיים, ועל כן ראויות לבחינה נפרדת מיתר סוגי ההתיישבות האנושית. אחת הסיבות לכך, היא רמת מְגֻוָּנוּת גבוהה יותר בקרב האוכלוסייה – הן בחשיבה והן במאפיינים אישיים - בהשוואה לאזורים לא עירוניים.
הגישה האורבנית טוענת כי לאנשים החיים בעיר מודרנית ישנה פחות השפעה שלילית על הסביבה. לאנשים המתגוררים בערים יש צורך קטן יותר במכונית, שכן עומדים לרשותם אמצעים כהליכה, אופניים ותחבורה ציבורית. הקרקע באזורים אורבניים צפופים מנוצלת בצורה יעילה יותר בהשוואה לאזורים תת-עירוניים או כפריים, שצורכים היקף גדול מאוד של תשתית שתשרת אותם. בעיר מתקיים שיתוף של רכוש, שירותים וסחורות: אלף אנשים יכולים לחלוק את אותו גן ציבורי – בניגוד לאפשרות שלכל אחד תהיה חלקת דשא פרטית. דוגמה נוספת: שוכרי דירות בבניין גדול מפחיתים את עלויות ההסקה בעצם העובדה שהם חולקים קירות, ובפועל דרושה להם רק כשישית מהאנרגיה שלה זקוק דייר בבית בודד בשטח זהה.
תאוריה עירונית.
לאור תהליכי אורבניזציה המאפיינים את תקופתנו, ניתן לראות כי יש תאוריות שונות העוסקות בנושא זה שממשיכות להתפתח למרות חילוקי הדעות הרבים. התאוריות העוסקות באורבניזם שונות אחת מהשנייה, יש תאוריות האומרות כי יש לבחון עירוניות על פי כללים יבשיים ויש תאוריות אשר קוראות לבחון את ייחודיותה של כל עיר עם מאפייניה השונים. המחקר אודות העירוניות התפתח במאה האחרונה לפי מספר שלבים מרכזיים:
המבנה העירוני.
שימושי קרקע – כל עיר שונה מחברתה במיקומה, גודלה, סגנון הבנייה, מבנה דמוגרפי ועוד. אך לצד הבדלים אלו ניתן לזהות מאפיינים משותפים. חוקרים מצאו כי קיימת בעיר חוקיות שחוזרת על עצמה בערים השונות. במרחב העירוני מתרחשות פעילויות שונות כמו מגורים, עובדה, מסחר, בילוי וכו'. לכל הפעילויות הללו נלווים מקומות וכדי לקיים את הפעילויות נעשה שימוש בקרקע העירונית לפי הצרכים השונים – פסיפס זה של הצרכים המשתנים וחלוקת הקרקעות בהתאם הוביל למינוח של שימושי קרקע.
קבוצה חברתית – ארגון חברתי בו הפרט תלוי בקהילה שהוא חלק בלתי נפרד ממנה. התוצאה של אותה תלות הדדית הולכת וגוברת בין החלקים השונים של חברי הקבוצה מבוססת על סמך אינטרסים משותפים של חבריה.
דינמיקה עירונית – (Urban Dynamics) הם הכוחות אשר מעצבים את העיר לאורך זמן. יכולה לקרות כתהליך הדרגתי וטבעי או כפעול ממשלתית מתואמת.
מערכות עירוניות.
המושג 'מערכת עירונית' (Urban System) מגיע מתחום הגאוגרפיה האזורית, ניתוח אורבני מסורתי וכלכלה אזורית. המינוח נולד כחלק מהניסיון ליצור ארגון פונקציונלי על המטרופולין בארצות הברית. מערכות עירוניות הן יישום בפועל של העיר והעירוניות. המערכת העירונית היא מערכת מורכבת, ובין מרכיביה הרבים ניתן למנות את האוכלוסייה, השטח, שימושי הקרקע, תשתיות הנדסיות (מים, נגר, ביוב, אשפה ופסולת, חשמל, מנהרות תשתית, תקשורת, אנרגיה, תחבורה ציבורית, הרחוב העירוני), מקורות תעסוקה ועוד.
מערכת עירונית לאומית מתחילה במערך ערים עם אוכלוסיית סף קבועה מראש. מקומות אלה מהווים בסיס להקצאת האזור כולו, או לפחות לאזורים פונקציונליים סביב צמתים אלה. אזורים אלו מאופיינים בכוח עבודה מרוכז ואזורי שירות שמהם ניתן להעריך מערכות יחסים בתוך מערכת זו.
תכנון עירוני ואזורי.