בשנת 1980 נסעה ללימודים באוניברסיטת מקגיל במונטריאול, קנדה. שם הכירה את הצייר היווני קירילוס וניאדיס ומאוחר יותר נישאה לו. בעקבות הקשר עם וניאדיס החלה לשיר שירים בשפה היוונית. בעת שהותה בקנדה הקליטה אלבום שלם משירי נעמי שמר, בעיבודים קלאסיים לפסנתר של ירון רוס.
בשנת 1986 שיתפה לראשונה פעולה עם המלחין היווני מיקיס תאודוראקיס, כשתירגמה שירים שכתב והלחין בהשראת הבלדה על מאוטהאוזן של יעקבוס קמבנליס. בשנת 1988 הוזמנה על ידי תאודוראקיס להשתתף בקונצרט שהתקיים במחנה הריכוז מאוטהאוזן באוסטריה, לפני 15,000 איש ונציגים מ-25 מדינות. הקונצרט שודר בשידור ישיר בטלוויזיה למרבית ארצות אירופה. באותה שנה הוזמנה שוב על ידי תיאודורקיס לסיבוב קונצרטים באירופה.
בשנת 1990 הופיעה בפסטיבל ישראל בערב יחיד ובערב משותף עם מריה פאראנדורי. שרה כסולנית באנסמבל הישראלי למוזיקה עתיקה, הופיעה בווקליזות ביפו ובעכו, בהפקות תיאטרון של הקאמרי בתל אביב ובתיאטרון חיפה. עם התזמורת הקאמרית רמת גן, סימפונט רעננה והתזמורת הקאמרית הרצליה, ובהפקה "הבריאה" עם הברירה הטבעית.
בתחילת שנות ה-90 הקליטה מחזור שירים של אלזה לסקר-שילר בתרגום יהודה עמיחי, שהלחינה יעל גרמן בשם "בוא אליי בלֵיל".
בקיץ 1993 הופיעה כאורחת של תיאודורקיס בפסטיבל ישראל, וביוון ב-1995 בחגיגות יום הולדת 70 למיקיס תאודוראקיס. התקליטור "טרילוגית מאוטהאוזן" יצא לאור בשנת 2000. מואב הקליטה מספר תקליטורים בהם שירים של יעקובוס קבנליס, לורקה, נעמי שמר, אלזה לסקר-שילר ז'אק ברל ועוד.
בשנת 2003 השתתפה בפסטיבל אבו גוש וביצעה את "הבלדה על מאוטהאוזן" בתרגומה.
מואב חיברה לחנים לשירי משוררים ("משאלות" אסתר ראב) ושילבה אותם בהופעותיה.
נפטרה בשנת 2017.
עבו עברון יוסף
קולטן לאינסולין
קולטן לאינסולין הוא קולטן טרנסממברנלי שמופעל על ידי אינסולין. הוא שייך למשפחה גדולה של קולטני טירוזין קינאז.
מבנה.
קולטן לאינסולין מורכב משתי תתי-יחידות אלפא ושתי תתי-יחידות בטא. תתי-יחידות בטא חוצות את הממברנה התאית ומקושרות על ידי קשרים דו גופריתיים.
פעילות.
קולטני טירוזין קינאז, לרבות קולטן אינסולין, מסייעים לפעילותם על ידי הוספת קבוצת פוספט לטירוזין ספציפי של פרוטאינים מסוימים בתוך התא. סובסטראט – חלבונים אשר עברו זרחון על ידי קולטני אינסולין. אחד החלבונים האלה הוא חלבון הנקרא IRS 1. קשירה וזרחון של 1-IRS מובילים להגדלת זיקה של טרנספורטרים של גלוקוז (נשאי גלוקוז). טרנספורטרים של גלוקוז הם מולקולות הנמצאות על הממברנה החיצונית של רקמות המגיבות לאינסולין (למשל, תאי שריר). הגדלת זיקה של הטרנספורטרים מובילה לקליטה מוגברת של גלוקוז מהדם לרקמות הללו.
פתולוגיה.
התפקיד העיקרי של קולטני גלוקוז הוא לקלוט גלוקוז. לכן, חוסר רגישות לאינסולין מוביל לסוכרת מסוג 2 (diabetes mellitus type 2) – התאים אינם מסוגלים לקלוט גלוקוז, וכתוצאה מכך נוצרת היפרגליקמיה.
בקרה על ביטוי גני.
חלבון 1-IRS משופעל פועל שליח שניוני שמזרז את השעתוק של גנים המבוקרים על ידי אינסולין.
פירוק של אינסולין.
אחרי שמולקולת אינסולין התחברה לקולטן והפעילה מעבר אותות, היא יכולה להתנתק מהתא או להיכנס פנימה ולהתפרק. ידוע כי מולקולת אינסולין טיפוסית מתפרקת בערך 71 דקות אחרי שהיא נוצרה.
מחשב לכל ילד (ישראל)
מחשב לכל ילד הוא מיזם שמטרתו לאפשר לילדים משכבות מצוקה לרכוש מיומנויות שימוש במחשב והתחברות למאגרי מידע, כדי שאלה יסייעו בפיתוח חשיבה יוצרת, יתרמו להתפתחות הילד ולהעלאת דימויו העצמי, וישמשו מנוף לצמצום הפער הדיגיטלי והפער החברתי. המיזם החל לפעול בשנת 1996, ביוזמתם של אנשי עסקים ושל שר הכלכלה והתכנון פרופ' שמעון שטרית, והוא פועל בחסות משרד ראש הממשלה. המיזם פועל מראשיתו במסגרת עמותת המפעל הלאומי לפיתוח חברתי. בשנת 2003 הצטרפה למיזם עמותת "חלון לעולם המחר".
בשנים 1996–2020 עמד בראש מיזם "מחשב לכל ילד" פרופ' אריה סקופ. משנת 2020 עומד בראש המיזם יוסי רוזן.
למיזם מועצה ציבורית, שבראשה עומד נציג משרד ראש הממשלה.
במסגרת המיזם מוענקת למשפחת הילד ערכת מחשוב הכוללת -
תקציב העמותה בשנת 2013 היה כ-21 מיליון ש"ח. במימון המיזם שותפים הממשלה (שמעניקה לעמותה קרוב ל-40% מתקציבה), העמותה, באמצעות תרומות שגייסה, הרשויות המקומיות ומשפחות הילדים (בשיעור סמלי). התורמים העיקריים של הפרויקט: מיקרוסופט ישראל, אשר תורמת את כל תוכנות המחשבים לפרויקט משנת 1996, קרן אדמונד ג'יי ספרא, ג'ון גנדל ועוד.
בחודש יוני 2013 הוחל בהסבת המיזם מחלוקת מחשבים שולחניים לחלוקת מחשבי לוח ומחשבי Smart Micro PC.
עד אמצע שנת 2020 הוענקו במסגרת הפרויקט למעלה מ-92,000 ערכות מחשב בכ-213 רשויות מקומיות מכל המגזרים בישראל. המיזם מקדיש תשומת לב גם לילדים בעלי צרכים מיוחדים. להערכת העמותה יש בישראל 168,000 משפחות ללא מחשב שבהן יש ילדים בגיל חינוך, ובשנת 2020 היא מתכננת להעניק מחשבים ל-6,200 משפחות מתוכן.
אלגברת הקווטרניונים
דרום-מערב אסיה
דרום-מערב אסיה הוא חלקה הדרומי-מערבי של יבשת אסיה. ישנן מספר חלוקות לאזור זה, אשר נחשב לחלק מהמזרח התיכון בחלקו.
גאוגרפיה.
מערב אסיה (במידה רבה חופף עם המזרח התיכון) הוא אזור במערב יבשת אסיה. המונח אסיה המערבית לרוב משמש בכתבים ארכאולוגיים, באומות המאוחדות מתייחסים אליו כתת-אזור. המונח מובדל מהמזרח התיכון, בכך ש"מערב אסיה" מתייחס לאזור הגאוגרפי בלבד בעוד שהמזרח התיכון מתייחס לאזור הגאופוליטי, וכולל גם אזורים בצפון אפריקה כמו מצרים.
דמוגרפיה.
נכון לשנת 2015, חיים באזור זה כ-300 מיליון בני אדם, והוא משתרע על שטח של כ-6,255,160 קמ"ר. המדינות המאוכלסות ביותר הן טורקיה ואיראן, ולאחריהן עיראק. השפות העיקריות המדוברות באזור הן ערבית, פרסית וטורקית.
מדינות המשתרעות על יותר מיבשת אחת כמו טורקיה ומדינות דרום קווקז (ארמניה, אזרבייג'ן וגאורגיה) נכללות על ידי האומות המאוחדות באזור זה.
לתת-אזור זה יש שישה אזורי משנה: אסיה הקטנה, חצי האי ערב, דרום קווקז, לבנט, איראן ומסופוטמיה.
השימוש במושג "מערב אסיה" החל ככל הנראה בתחילת המאה ה-19. השימוש במושג בהקשר הגאופוליטי והכלכלי העכשווי החל בשנות ה-60 של המאה ה-20
מבחינה כלכלית, נפט הוא הענף המרכזי במשק האזורי. יותר ממחצית מעתודות הנפט בעולם וכ -40 אחוזים מעתודות הגז הטבעי בעולם ממוקמות באזור.
מדינות.
המדינות באזור הגאוגרפי הן:
ג'ים (גם גים; בערבית: ﺟﻴﻢ) היא האות החמישית באלפבית הערבי. לפניה באה האות ת'א ואחריה האות חא.
בערבית סטנדרטית ג'ים מייצגת את העיצור /ʤ/ (כמו גימ"ל גרושה המשמשת בעברית למילים שאולות). אולם, בניבים ערביים רבים היא נהגית אחרת. בערבית מצרית, למשל, היא נהגית כעיצור /ɡ/ (כמו גימ"ל רגילה בעברית מודרנית), וכך גם נהגות האותיות המקבילות לג'ים ברוב השפות השמיות. בערבית לבנטינית וברוב ניבי צפון אפריקה הוגים אותה כעיצור /ʒ/ (כמו זי"ן גרושה). בערבית כוויתית ובחלק מהניבים העיראקיים הוגים אותה כעיצור /j/ (כמו יו"ד). בדואים רבים הוגים אותה כמו בערבית מצרית, אך מחנככים אותה: /ɡʲ/ (כמו ГЬ ברוסית).
האות ﭺ (כמו ג'ים, אבל בעלת שלוש נקודות דיאקריטיות) היא אות חיצונית לאלפבית הערבי, שנוספה כווריאנט של ג'ים. האות נוצרה בשפה הפרסית כשזו עברה להשתמש באלפבית הערבי, כדי לייצג את העיצור /ʧ/ (כמו צד"י גרושה), שלא קיים בערבית ספרותית. בישראל, ברשות הפלסטינית, בעיראק ובמדינות המפרץ הפרסי משתמשים באות ﭺ כדי לייצג דווקא את העיצור /g/.
בכתיבה, האות ג'ים מתחברת מצד ימין ומצד שמאל, כשאר האותיות למעט "דוד' ארז".
מקור האות ג'ים הוא ב"גימל" הפניקית ויש לה מקבילות ברוב האלפביתים (אם כי, כאמור, רובן נהגות כגימ"ל בעברית):
מעלות רנקין
מעלת רנקין היא יחידת מידה לטמפרטורה המשתמשת בסולם רנקין (Rankine). היא קרויה על שמו של המהנדס והפיזיקאי הסקוטי ויליאם ג'ון מקורן רנקין אשר הציע אותה בשנת 1859. יחידת מידה זו אינה נפוצה ביום יום.
המעלה מסומנת ב־R° (או ב־Ra° אם יש צורך להבחין אותה מסולמות ראומיר (Réaumur) ורמר (Rømer). בדומה לקלווין (המסומן: K), האפס בסולם רנקין הוא האפס המוחלט, אולם מעלת רנקין אחת שקולה למעלת פרנהייט אחת ולא למעלת צלזיוס אחת כפי שמתקיים בסולם קלווין. טמפרטורה של F° 459.67- שווה ל־R° 0.
אם כן, המרה ממעלות צלזיוס למעלות רנקין תתבצע לפי:
T[°R]= 1.8×T[°C] + 491.67
מספר תחומים הנדסיים בארצות הברית העוסקים בטמפרטורה משתמשים בסולם רנקין. עם זאת ברחבי העולם המדעי, שבו נהוג להשתמש במערכת היחידות הבינלאומית (יחידות SI), טמפרטורה תרמודינמית נמדדת בקלווין.
בטבלה הבאה מוצגים קשרים של מספר סולמות טמפרטורה בולטים עם סולם רנקין.
מירל בראטש
מירל בראטש (נולד ב-1936) הוא סופר יהודי ישראלי יליד גאלאץ, רומניה, הכותב ברומנית.
מירל בראטש סיים לימודיו והוסמך כמהנדס בנין. היה קצין בצי. בשנות השמונים של המאה ה-20 היה עיתונאי נשכני ב-"Drapelul Roşu" (הדגל האדום), כתב עת שיצא בטימישוארה. לאחר שנכלא לכמה חודשים, עלה לישראל והתיישב בבאר שבע.
בנוסף לכתיבתו הספרותית, מירל בראטש מפרסם מפעם לפעם גם בעיתונות הישראלית בשפה הרומנית, בעיקר ב-"Ultima oră" (השעה האחרונה).
בשנת 2005 הוענק לו פרס ניקו פלטי (Nicu Palty).
ריכרד רטי
ריכרד רטי (Richard Réti; 28 במאי 1889 בפזינוק - 6 ביוני 1929 בפראג), שחמטאי יהודי אוסטרו-הונגרי ולאחר מכן צ'כוסלובקי, מחבר ספרי שחמט מחבר בעיות שחמט ומחבר סיומי שחמט.
ביוגרפיה.