כן כיהן בוועדות שונות של שלטון המנדט, בהן ועדה שבחנה במחצית הראשונה של 1945 את מערכת החינוך בארץ ישראל ודרישות המורים לגבי שכרם. הוועדה המליצה על תשלום משכורת 13 למורים, אך מסקנותיה נגנזו. ביוני 1945 מונה קרוסבי ליו"ר וועדה לבירור דרכים למנוע עקיפת האיסורים לרכישת קרקעות על ידי יהודים באזורים אסורים על פי הספר הלבן. הוועדה ניהלה דיוניה עד אוקטובר 1945 והוחרמה על ידי היהודים. הוועדה המליצה על דרכים למאבק במעקפים של חוק הקרקעות, אך סירבה להמליץ על איסור העברת קרקעות לנאמנים ערבים של בעלים יהודיים. בסוף 1945 עמד קרוסבי בראש ועדה לבדיקת הסיבות למחסור בבנייה שהמליצה על תיקונים שונים בחוק הגנת הדייר.
באמצע 1946 יצא קרוסבי לחופשה ממושכת שלאחריה פרש לפנסיה. הוא נפטר בלונדון ב-1950.
החל משנת 1944 חולק פרס קרוסבי לספרות מוניציפלית על ידי חבר המועצות המקומיות.
הערכה.
במעריב תואר קרוסבי: "הצליח קרוסבי להשניא עצמו על היישוב. במשך 30 שנות שרותו הרצוף כאן, הוא נשאר אותו פקיד קטן מעוף, עקשן ותקיף ... השקפותיו, השקפות תלמיד האסכולה הקולוניאלית הישנה, שלפיה מושל בריטי מתמסר יותר לאדמיניסטרציה מאשר לפוליטיקה שצריכה להעשות בלונדון."
אדווין סמואל תיאר אותו כמאופק ואיטי, לעיתים עד כדי ייאוש.
יוחאי ספונדר
יוחאי ספונדר (נולד ב-14 באוקטובר 1982) הוא סטנדאפיסט וקומיקאי ישראלי.
ביוגרפיה.
ספונדר גדל ברמת הגולן, שירת בצה"ל בחיל השריון. לאחר שחרורו מהצבא בשנת 2005, החל להופיע על בימות הסטנד-אפ בקאמל קומדי קלאב ובקומדי בר. באותה שנה החל להופיע במופעי סטנדאפ ברחבי ישראל.
בשנת 2009 השתתף לראשונה בתוכנית טלוויזיה, ביפ קומדי האוס, ששודרה בערוץ ביפ וערוץ 2.
בשנת 2010 השתתף ב"ביפ קומדי בר", והגיש פינת סטנדאפ בתוכנית הרדיו 'ציפורי לילה מנבאות' עם דוד ליפשיץ ואבי נוסבאום בגלי צה"ל.
בשנת 2011 הוציא ספונדר 7 להיטי יוטיוב לשירי פארודיה, אותם כתב וביצע בהשתתפות הלהקה שלו, 'להקת הבני דודים'. כן ביצע עם הקומיקאי מני מלכה את "שיר השיקסע", שיר מחאה סאטירי נגד הדרת נשים.
בשנת 2013 השתתף בתוכנית הטלוויזיה האמריקאית "West Coast Comedy", בכבלים ״HULO"
בשנת 2015 הגיש פינת סטנדאפ בתוכנית הבוקר "דצים" של אורנה ומשה דץ, בתוכניתו של איציק זהר בערוץ 24, וכן הגיש מדי שבוע פינה אקטואלית קומית בתוכנית הרדיו "שי ודרור" ב-103fm.
בשנת 2017 הפעיל ביחד עם שחר חסון מיזם של ערבי סטנדאפ באנגלית שכלל מופעים בישראל ובמקומות שונים בעולם לצד תוכנית רדיו באנגלית.
בשנים 2017–2018 השתתף בתוכנית "מחר שבת" בהנחיית צביקה הדר.
בשנת 2020 השתתף בסדרה "יחסים ויראליים" של כאן 11, ביחד עם שחר חסון.
ספונדר מקיים אורח חיים טבעוני. ספונדר נישא לבת זוגו ב-24 באוקטובר 2021.
רזה גוצ'נייד
אוקשיה
אוקשיה (בפולנית: Okrzeja) הוא כפר במחוז לוקוב שבפרובינציית לובלין בפולין, בו שכנה עד השואה קהילה יהודית.
תולדות היישוב.
היישוב אוקשיה נזכר לראשונה בתחילת המאה ה-15 כקהילה אדמיניסטרטיבית כנסייתית. בעליו, האציל מאצ'יי גרוטה, הקים בו את הכנסייה הראשונה בשנת 1464. במאה ה-16 עברה הבעלות על היישוב לידי האציל מיקולאי סמבוז'יצקי. באמצע המאה ה-17 נכבש הכפר לזמן מה בידי הפולשים השוודים, והוא נחרב כליל.
יהודי אוקשיה.
בשנת 1921 התגוררו בכפר 133 יהודים, שעסקו במלאכה וברוכלות בכפרי הסביבה. עם כיבוש האזור בספטמבר 1939 בידי הגרמנים, נאסר על היהודים לצאת מהכפר, ויהודים בגילאים 12 עד 65 נלקחו לעבודות כפייה בחקלאות ובניקוז בסביבת הכפר. יהודי הכפר סבלו מתנאי תת-תזונה, ובחורף 1941 פרצה בקרבם מגפה שרבים נספו בה.
ככל הנראה פונו רוב יהודי הכפר ללוקוב, ואחר כך מצאו את מותם במחנה ההשמדה טרבלינקה, יחד עם יתר יהודי הסביבה. מקצת היהודים שהושארו בכפר לצורכי עבודה נרצחו בו בנובמבר 1942.
בית הכנסת של בעלי המלאכה
שמולייזר הנגר
שלמה (סטיב) ברנר
שלמה (סטיב) ברנר (נולד ב-1953) הוא פרופסור מן המניין לגאוגרפיה, חוקר אקלים, מטאורולוגיה ואוקיינוגרפיה. כיהן כראש המחלקה לגאוגרפיה באוניברסיטת בר-אילן בשנים 2003 עד 2009.
חייו.
למד לתואר ראשון במטאורולוגיה ואוקיינוגרפיה פיזיקלית בסיטי קולג' של ניו יורק בשנת 1975. המשיך את לימודיו עד קבלת תואר דוקטור במטאורולוגיה מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, בשנת 1982.
בין השנים 1980–1985 עבד כחוקר במעבדה הגאופיזית של חיל האוויר האמריקאי.
בשנים 1985–2003 עבד כחוקר בכיר במכון לחקר ימים ואגמים בישראל, ובהמשך מונה למנהל המחלקה לאוקיינוגרפיה פיזיקלית במקום.
מאז שנת 1994 הוא מרצה במחלקה לגאוגרפיה של אוניברסיטת בר-אילן, תחילה כמרצה מן החוץ (1994–2000), בהמשך כפרופסור חבר (2000) והחל משנת 2005 כפרופסור מן המניין.
בשנים 2003–2009 מונה לעמוד בראש המחלקה לגאוגרפיה של אוניברסיטת בר-אילן.
פעילות אקדמית.
ברנר הוא חוקר פעיל ובולט בתחומי המטאורולוגיה והאוקיינוגרפיה. במחקריו ניתן מקום נכבד לתיאור התהליכים בכלים ושיטות פיזיקליים ודגש מרכזי להצגה של תופעות באמצעות מודלים מתמטיים וסטטיסטיים. מחקריו עוסקים בהדמיה ספרתית של האוקיינוס והאטמוספירה, ניתוח של משטרי הזרימה והאקולוגיה של הים התיכון, מפרץ אילת, הכנרת וים המלח. חיזוי אוקיינוגרפי מבצעי ובחיזוי אקלימי לטווח קצר וארוך. כמו כן, מחקריו עוסקים בהיבטים הקשורים לשינויי אקלים גלובליים ולתופעת אקלימיות ואוקיינוגרפיות בקנה מידה כלל עולמי.
בשנת 1995 פרסם מאמר משותף עם חוקרים נוספים, בכתב העת היוקרתי Nature, כותרת המאמר: "Vertical mixing and coral death in the Red Sea following the eruption of Mt. Pinatubo". המאמר דן בהשפעות ארוכות הקצה של התפרצות הר הגעש פינטובו שבפיליפינים שהתרחשה בשנת 1991, על תמותת חלקים גדולים מרקמת שונית האלמוגים במערכת הימית במפרץ אילת, בשנה העוקבת להתפרצות. החוקרים הראו שתמותת האלמוגים נבעה כתוצאה מפריחה חסרת תקדים של אצות במפרץ אודות לעליית נוטריוניים ממי העומק, כתוצאה משינויים קיצוניים בגובה עמודת הערבול של מי המפרץ (מעל 850 מטרים). תהליך ערבול קיצוני זה נבע כתוצאה משינויים חריגים בגרדיאנט של שטפי החום בין מי המפרץ לאטמוספירה, אשר נבע מההתקררות העולמית בטמפרטורות, כתוצאה משכבת האפר הגעשי האדירה שעלתה לסטרטוספרה בהתפרצות הפינטובו ושינתה את המאזן הקרנתי בכדור הארץ.
הוראה.
ברנר מלמד קורסים רבים במחלקה לגאוגרפיה-וסביבה באוניברסיטת בר-אילן, הקורסים מבוססים על הרצאות פרונטליות. חלק גדול מהקורסים כוללים יציאה למספר ימי שדה. בין הקורסים:
מבוא לקלימטולוגיה, מבוא לאוקיינוגרפיה, פגעי מזג האוויר, מטאורולוגיה מלוויינים, הימים בלב המדבר, שינויים גלובליים, סוגיות נבחרות בקלימטולוגיה, שינויי אקלים גלובליים, ושיטות בניתוח נתונים.
חיים אישיים.
פרופ' ברנר נשוי, ואב לחמישה בנים ובת אחת.
האישה בזהב
אברהם בז'ה
אברהם בֶּזָ'ה (Avraham Beja; נולד ב-1934) הוא פרופסור אמריטוס בפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב. תחומי המחקר שלו הם כלכלה ניהולית, ובעיקר תורת המימון, חקר ביצועים ותורת ההחלטות. בעבודותיו בתורת המימון חקר את שאלות הערך והמחיר של מניות ואיגרות חוב, האינפורמציה הגלומה במחירים אלה, ומנגנוני מסחר אפשריים בבורסות לניירות ערך. מחקריו בשטחים אחרים מתייחסים בין השאר ללוגיסטיקה של מערכות שירות וייצור, לרציונליות בתהליכי החלטה אינדיבידואליים ואינטראקטיביים, ולבחינה כלכלית של עקרונות החשבונאות.
רקע ביוגרפי.
נולד בשנת 1934 בתל אביב ליעקב (ז'ק) בז'ה ואילדיס (לבית נחמיאס), שעלו לארץ ישראל מסלוניקי. אביו היה פעיל בדור הצעיר של התנועה הציונית בסלוניקי, ובארץ בקהילת עולי יוון. בעבודתו כמנהל הוא מונה בין השאר להיות המקים והמנהל של המפעל הראשון בארץ לייצור צמיגים (שמשון), ואחר כך למנהל מפעל המתכת "אורדן תעשיות" בנתניה. אמו הקדישה את כל מעיניה לטיפוח המשפחה.
אברהם בז'ה גדל בתל אביב והתחנך בבית הספר לבנים ע"ש אחד העם ובתיכון עירוני א'. בנעוריו היה פעיל כמדריך בתנועת הצופים וגם שחמטאי מצטיין. שירת בצה"ל כקצין בחיל האוויר, ולאחר מלחמת יום הכיפורים במילואים במפקדת חיל החימוש.
לאחר מלחמת ששת הימים היה ממובילי היוזמה הציבורית "משה דיין לראשות הממשלה בין במסגרת 'העבודה' ובין מחוצה לה", אך מעולם לא השתייך כחבר בשום מפלגה.
היה נשוי לחוה לבית אלטס, ולהם שני בנים: יעקב (יקי) ושי (שמואל יוסף). כיום נשוי לאהובה מרגושס, מנתחת מערכות, וגר במושב אביחיל.
לימודים ופעילות מקצועית.
למד הנדסה בטכניון ומנהל עסקים באוניברסיטה העברית, והשלים דוקטורט במערכות הנדסיות-כלכליות באוניברסיטת סטנפורד בארצות הברית.
הצטרף לסגל אוניברסיטת תל אביב בשנת 1967 בדרגת מרצה, כשביה"ס למנהל עסקים היה בחיתוליו. במסגרת זו יזם את תוכניות הלימודים לתואר שני במדעי הניהול, פעל להקמת תוכנית הלימודים לתואר ראשון בניהול והיה היו"ר הראשון של תוכנית הדוקטורט. כן שימש כמנהל המכון למחקר עסקים בישראל, יו"ר ראשון של המרכז לחקר ביצועים של אוניברסיטת תל אביב, ונשיא האגודה הישראלית לחקר ביצועים (איל"ב). היה מופקד על הקתדרה לכלכלה פיננסית ע"ש מכס וסטפי פרלמן מהקמתה ועד פרישתו לגמלאות. בצד כהונתו הרצופה באוניברסיטת תל אביב כיהן תקופות שונות באוניברסיטה העברית, בטכניון, באוניברסיטת ייל, באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, באוניברסיטת ניו-יורק, במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) וב בבנגקוק.