אלפרד הטנר היה בנו של ההיסטוריון הספרותי והאמנות הרמן הטנר.
לאחר לימודיו בבון ובשטרסבורג, הוא קיבל את הדוקטורט שלו מאוניברסיטת שטרסבורג עבור התזה על האקלים של צ'ילה בפטגוניה המערבית (1881). ההסמכה האקדמית, פוסט דוקטורט (Habilitation) קיבל בשנת 1887 בלייפציג, על ידי פרידריך ראצל ופרדיננד פון ריכטהופן, זאת על עבודתו באזורים הרריים של שווייץ הסקסונית. בשנת 1894 קיבל תואר פרופסור לשם כבוד בלייפציג ועבר בשנת 1897 לאוניברסיטת טיבינגן, שם הפך לפרופסור הראשון לגאוגרפיה. אחרי שנתיים עבר לאוניברסיטת היידלברג ובשנת 1906 קיבל את ראשות המחלקה שם, עד פרישתו בשנת 1928.
הטנר ערך מספר נסיעות מחקר ברחבי העולם, כולל דרום אמריקה (בעיקר בהרי האנדים בקולומביה).
מחקרי שדה מאוחרים יותר ערך ברוסיה (1897), בצפון אפריקה (1911) ובאסיה (1913-1914).
מ-1920 עד 1931 היה יו"ר של החברה הקולוניאלית הגרמנית בהיידלברג.
הטנר היה המייסד של כתב עת גאוגרפי בעל השפעה בשם "Geographische Zeitschrift " שפורסם לראשונה בשנת 1895, שבו פירט על הרעיונות שלו בנושא המתודולוגיה של הגאוגרפיה במשך 40 שנים.
עבודתו המדעית.
אף על פי שאלפרד הטנר זכה לתהילה בהיסטוריה של הגאוגרפיה הגרמנית, לא זכתה עבודתו המוקדמת לתשומת לב רבה. הוא נסע בין 1882–1884 באזור האנדים הקולומביאניים המזרחיים והמרכזיים. במסעות אלה היה הטנר הצעיר צריך להוריד בהדרגה את המטרות שלו במחקר, בין השאר בגלל מצב בריאותו שהתדרדר במסעות באזורים אלה. לאחר שחזר לגרמניה פרסם את ממצאיו על האנדים הקולומביאניים ב-1888 ועל בוגוטה בשנת 1892.
בתצפיותיו בדרום אמריקה התמקד בחקר בתי הגידול הטבעיים ובמבנה הגאולוגי של הרי האנדים המזרחיים, במורפולוגיה ובמיפוי המדויק שלהם. מאידך גיסא, הוא הזניח במידה רבה את התצפיות בנושאים היישוביים והאנושיים של אזורים אלה. אם כי יש ערך כיום לתצפיות המעטות שעשה וכן לבעיות שהציג על הגאוגרפיה העירונית של בוגוטה ומדיניות המעצמות במדינה זו. בהווה מבקרים את מסקנותיו שנובעות מתוך נקודת המבט הדטרמיניסטית הדוגלת כי אורח חיים ואפילו תכונות של אנשים ניתן להסביר על ידי הסביבה הטבעית.
תוך כדי השלמת העבודה על הדוקטורט באוניברסיטת שטרסבורג (עכשיו בצרפת), הטנר היה שקוע יותר ויותר בפילוסופיה. התפיסה שלו את טבע הגאוגרפיה התבססה על השקפתו של הפילוסוף הגרמני עמנואל קאנט, אך הוא הושפע גם מכמה מהגאוגרפים הגרמנים של המאה ה-19.
השקפתו זו באה לידי ביטוי בהתחלת כתיבת סדרת ספרים על יסודות הגאוגרפיה, שממנה כתב את הכרך הראשון - ״אירופה״, 1897, שהיה לספר קלסי בתיאור גאוגרפי רגיונלי.
לדעתו, הגאוגרפיה היא ביסודו של דבר מדע כורולוגי, מונח שהשתמש בו כדי לבדל את הגאוגרפיה ממדעים אחרים. המדע הכורולוגי, טען הטנר, עוסק במחקר של תפוצת תופעות על פני כדור הארץ. הוא עסק בקישור התופעות האנושיות ובשילובן עם הסביבה הטבעית. לשם כך צריך החוקר לקחת בחשבון גם את הסדר והארגון, של התופעות הפיזיות של כדור הארץ. המחקר של ההבדלים המקומיים בתופעות על פני כדור הארץ היה המפתח של מושג זה שהשתמש בו הטנר.
לפי תפיסת עולמו, הגאוגרפיה יכולה להיות מדע נושאי או רגיונלי. גאוגרפיה כמו תחומי לימוד אחרים, חייבת להתמודד הן עם הדברים הייחודיים (גאוגרפיה רגיונלית) והן בנושאים האוניברסליים (הגאוגרפיה הכללית- פיזית או אנושית). אך לטענתו ושיטתו של הטנר המחקר הרגיונלי - בעיקר בגישת Länderkundliche Schema היינו "סכמת מחקר רגיונלי קבועה", הוא שדה המחקר הראשי של הגאוגרפיה.
למעשה הטנר ניסח טיעונים שהיו ידועים ויצר מהם תורה סדורה של מהות הגאוגרפיה:
קביעותיו אלה של הטנר השפיעו על יצירת סכמת מחקר קבועה במחקרים רגיונליים: שמתחילה עם הגדרת גבולות האזור הנחקר, עוברת לתיאור המסד הפיזי והתפתחות. על גביו נערך הדיון בתפוצת התופעות האנושיות והתפתחותן. המחקר מסתיים בדיון על ייחודו הגאוגרפי של החבל הנחקר. בשיטה זו נהגו המחקרים הרגיונליים המדעיים אך גם השתמשו בה כל ספרי הלימוד בבתי הספר ברחבי העולם המלמדים על יבשות, מדינות או אזורים.
גישתו של הטנר לגאוגרפיה כמדע כורולוגי השפיעה על הגאוגרפיה האמריקאית דרך עבודותיהם של קארל סאוהר וריצ'רד הארטשורן.
את רעיונותיו אלה הוא הציג באחת היצירות הגדולות של הספרות הגאוגרפית הגרמנית - ספרו ״המדריך של מדע הגאוגרפיה״, שכלל 11 כרכים. בספרים אלה הוא הציג את תורתו על הפילוסופיה של מקצוע הגאוגרפיה, יצירה שהושלמה בשנת 1940, סמוך למותו.
גביע המדינה בכדורסל 2001/2002
גביע המדינה בכדורסל לעונת 2001/2002 היא התחרות ה-42 מאז היווסדו של המפעל.
מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה ה-32 בתולדותיה, לאחר ניצחון בגמר על הפועל ירושלים.
לראשונה מאז עונת 1990/1991, משחקי הגביע נערכו בשיטת נוק-אאוט, ולא בשיטת בית-חוץ.
סיבוב ראשון.
הקבוצות הבאות עלו לשמינית הגמר ללא משחק: עירוני נהריה, אליצור אשקלון, מ.כ חיפה, הפועל ירושלים, הפועל גליל עליון, מכבי תל אביב, מכבי גבעת שמואל, אליצור נווה דוד רמלה.
הגמר.
מכבי תל אביב, תחת המאמן דייוויד בלאט, זכתה בגביע המדינה ה-32 בתולדותיה.
אוולוקומב
אוולוקומב (evolocumab) הוא נוגדן חד שבטי והחומר הפעיל בתרופה רפאטה (repatha), המיועדת לטיפול בהיפרליפידמיה.
אוולוקומב הוא נוגדן חד-שבטי אנושי מלא אשר מעכב את PCSK9 (proprotein convertase subtilisin/kexin type 9), חלבון המביא לפירוק הקולטנים של LDL ובכך מקטין את יכולתו של הכבד לסלק LDL-C, או כולסטרול "רע" מהדם.
היפרליפידמיה.
היפרליפידמיה קשורה עם חוסר איזון של רמות כולסטרול בדם, כולל LDL- כולסטרול (LDL-C - כולסטרול "הרע") ו-HDL-כולסטרול (HDL-C - הכולסטרול "הטוב"). LDL-C ו-HDL-C משמשים בבקרה של כמות הכולסטרול בגוף וחוסר איזון עלול להגדיל את הסיכון לאירועים קרדיווסקולריים, כולל אוטם שריר הלב ושבץ. צורות אחרות של היפרליפידמיה כוללות היפרטריגליצרידמיה (רמות גבוהות של טריגליצרידים בדם), כמו גם היפרליפידמיה מעורבת, שבה קיימות רמות גבוהות של כולסטרול וטריגליצרידים. רמות גבוהות של LDL-C עלולות להוביל להיווצרות רבדים בעורקים וקשורות עם עלייה בסיכון למחלה קרדיווסקולרית טרשתית, כולל מחלת לב כלילית או שבץ.
מנגנון פעולה.
אוולוקומב מתוכנן להיקשר ל-PCSK9 ולעכב קשירה של PCSK9 לקולטנים של LDL, על פני הכבד. בהיעדר PCSK9, קיימים יותר קולטנים של LDL על פני תאי הכבד, כדי לסלק LDL-C מהדם.
היסטוריה ואישורים.
חברת אמג'ן הגישה בקשה לאישור חומר ביולוגי (BLA) עבור אוולוקומב למנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA), באוגוסט 2014. ה-FDA אישר את זריקת האוולוקומב ב-27 באוגוסט 2015, עבור חולים שאינם מסוגלים להשיג שליטה ברמות ה-LDL כולסטרול שלהם, באמצעות אפשרויות הטיפול הקיימות. הנציבות האירופית אישרה את התרופה ביולי 2015. אוולוקומב קיבל אישור ממשרד הבריאות הקנדי ב -10 בספטמבר 2015. חברת אמג'ן דיווחה על אישור משרד הבריאות הקנדי, בהודעה לעיתונות ב -15 בספטמבר 2015.
החברות רגנרון ואמג'ן הגישו, כל אחת, תביעות להגנת פטנט לגבי הנוגדנים החד-שבטיים שלהם כנגד PCSK9, מה שהביא בסופו של דבר להתדיינות משפטית לגבי הפטנטים בארצות הברית. בחודש מרץ 2016, בית המשפט המחוזי מצא כי התרופה של רגנרון, אלירוקומב - alirocumab הפרה פטנטים של חברת אמג'ן; לאחר מכן, ביקשה חברת אמג'ן צו מניעה, כדי למנוע מהחברות רגנרון וסאנופי לשווק את תרופת האלירוקומב. הצו הוענק לחברת אמג'ן בינואר 2017. השופט נתן לחברות רגנרון וסאנופי, 30 ימים לערער לפני שצו המניעה נכנס לתוקפו.
תוצאות הניסוי הקליני FOURIER, פורסמו במרץ 2017.
התרופה בישראל.
התרופה רפאטה מאושרת לשיווק בישראל, בצורת תמיסה להזרקה במזרק מוכן לשימוש, ומיועדת להפחתת רמות הכולסטרול, כתוספת לדיאטה להורדת הכולסטרול. התרופה נכללת בסל הבריאות.
לואיזה אמליה, נסיכת באדן
לואיזה אמליה, נסיכת באדן (בגרמנית: Luise Amelie von Baden; 5 ביוני 1811 - 19 ביולי 1854) הייתה בתו של קרל, הדוכס הגדול של באדן, ואשתו של גוסטב, נסיך ואסה.
ביוגרפיה.
לואיזה אמליה נולדה ב-5 ביוני 1811 בשווצינגן, והייתה הבכורה מבין חמשת ילדיהם של קרל, הדוכס הגדול של באדן וסטפני דה בוארנה, בתו של קלוד דה בוהארנה. (בתו המאומצת של נפוליאון בונפרטה). סבה וסבתה מצד אביה היו קרל לודוויג, נסיך הכתר של באדן אמליה, נסיכת הסן-דרמשטאדט. ב-8 בדצמבר 1818 מת אביה קרל, וזיגמונד פון גמינגן-הורנברג וטרשקלינגן מונה לאפוטרופוס על לואיזה אמליה ואחיותיה.
שתי אחיותיה היחידים שנותרו בחיים היו יוזפינה, נסיכת באדן (אם קרול הראשון, מלך רומניה וסטפני, מלכת פורטוגל) ומארי, דוכסית המילטון.
ב-9 בנובמבר 1830 התחתנה לואיזה בקרלסרוהה עם בן דודה גוסטב, נסיך ואסה. הוא היה בנו היחיד של המלך המודח גוסטב הרביעי אדולף, מלך שוודיה (שהודח לטובת דודו קרל השלושה עשר, מלך שוודיה בשנת 1809), ולפיכך הייתה לו טענה לכס המלוכה השוודי. הנסיך גוסטב קיבל את התואר נסיך ואסה, מה שהפך את לואיזה לנסיכת ואסה. היו שעדיין ראו את הנסיך גוסטב כיורש החוקי של הכתר השוודי, ובכך התייחסו ללואיזה כאל נסיכת הכתר. הנישואים שלהם, כמו רוב הבריתות של אותה תקופה, היו נישואים פוליטיים והיו אומללים. הם התגוררו בארמון שנברון, וינה ונולדו להם שני ילדים לפני שהתגרשו בשנת 1843.
הנסיכה לואיזה מתה ב-19 ביולי 1854 בקרלסרוהה.
משפחתה.
ב-9 בנובמבר 1830 התחתנה לואיזה בקרלסרוהה עם בן דודה גוסטב, נסיך ואסה, ונולדו להם שני ילדים:
הפיגוע בקו 189 לעמנואל (2002)