האלבום זכה לביקורות נלהבות ונכנס למקום הראשון במצעדי המכירות מיד עם צאתו. מספר חודשים לאחר מכן, בנובמבר 2005, הגיע למעמד אלבום זהב. עם צאת האלבום חזר בנאי להופיע, הן במקומות אינטימיים והן במקומות גדולים, עם להקת הליווי שניגנה איתו באלבום.
קובי (שפה)
קובי (באנגלית: Kuvi) היא שפה דראווידית דרומית-מרכזית שבטית. השפה מדוברת באזורים אודישה ואנדרה פרדש, שבהודו, והיא אחת משתי השפות המדוברות על ידי שבט הקהונד יחד עם קואי. השפה קרובה לשפת הגונדי והקואי.
הגיית השפה.
תנועות.
בקואי יש חמש תנועות קצרות וחמש ארוכות, המאפיין העיקרי של השפות הדראווידיות. בטבלה התנועות רשומות באלפבית פונטי בינלאומי על מנת להקל על קריאתן, לכל תנועה בטבלה יש גרסה קצרה וגרסה ארוכה.
יוליה אניקייבה
יוליה סרגייבנה אניקייבה (נולדה ב-26 במרץ 1969 בלנינגרד) היא עסקנית ספורט וספורטאית רוסייה לשעבר, כיהנה כנשיאת התאחדות הכדורסל הרוסית בשנים 2013–2015. בשנת 2017, הורשעה בתיק הונאה במהלך עבודתה בראשות התאחדות הכדורסל. הוכרזה כמבוקשת על ידי הרשויות הפדרליות ברוסיה.
ביוגרפיה.
מילדותה עסקה בחתירה. היא בוגרת המכון הממלכתי לספורט על שם לסגאפט בשנת 1993. סיימה את לימודיה בבית הספר הגבוה לעסקים באוניברסיטת מוסקבה על שם לומונוסוב בשיווק ותכנון אסטרטגי. בשנת 1998, קיבלה תואר שני במנהל עסקים והיא גם בוגרת הפקולטה למשפטים במכון למשפטים במוסקבה משנת 2009.
מאז 1995 היא עבדה בחברות מסחריות ומילאה תפקידים בכירים. בשנת 2003 הקימה את סוכנות השיווק JSA שמקיימת אירועי ספורט ובידור. הסוכנות ארגנה אירועים בינלאומיים שהוקדשו ליום העיר במוסקבה.
בשנת 2005 השתתפה בבחירות לראשות הפדרציה הרוסית לספורט חתירה. בשנת 2008 מונתה למנכ"לית איגוד כדורסל הסטודנטים ברוסיה, לאחר מכן מונתה לסגנית הנשיא. בשנת 2010 היא הפכה לחברה בוועד המנהל של האיגוד ובדצמבר 2011, היא הפכה למשנה למנכ"ל ליגת VTB.
ב-12 ביולי 2013 נבחרה לתפקיד ממלאת מקום נשיא התאחדות הכדורסל הרוסית (RBF) עד מהרה פיטרה את המנהל הכללי של נבחרת הגברים הרוסית אולג אושקוב, ואת המאמן פוטיוס קציקאריס, שבמכתב פתוח האשים את אנייקייבה בהתערבות בעבודתו. הבחירות לנשיאות שהתקיימו באוגוסט 2013 לוו בוויכוח סוער. ברם, אניקייבה השיגה 97 קולות לעומת 63 משהשיגה יריבתה סבטלנה אברוסימבה.
בדצמבר 2013 בית המשפט הכיר בתוצאות הבחירות נשיא כלא לגיטימיות, לאחר מכן המשיכה אניקייבה להוביל את הפדרציה כממלאת מקום. במהלך עבודתה, נבחרות הגברים והנשים של רוסיה נכשלו באליפות אירופה בשנת 2013 ולא השתתפו במונדובאסקט 2014 מכיוון שהתאחדות הכדורסל לא קיבלה את הכרטיס החופשי. בנוסף, ההתאחדות נקלעה לסכסוך כספי עם המועדונים הרוסיים, בשל הדרישה מהם לשלם שכר טרחה עבור אישור שחקנים זרים. במקביל, נשמר שכרם של השופטים.
אנדריי קירילנקו, שהחליף את אנייקייבה באוגוסט 2015 כנשיא ההתאחדות, ביקש מרשויות אכיפת החוק הפדרליות לחקור את הגנבות והמעילות שהתרחשו בהתאחדות במהלך עבודתה של קודמו. בדצמבר 2015 נפתח תיק פלילי בגין הונאה בהיקף גדול במיוחד ואניקייבה הואשמה בחתימה על עסקאות הונאה עם יזמים בודדים, שכתוצאה מהן הפסידה ההתאחדות 44 מיליון רובל. באוקטובר 2017 דן בית המשפט את אנייקייבה לארבע שנים ושישה חודשים במושבת עונשין, אך הנאשמת נמלטה ממאסר ורשויות אכיפת החוק הכניסו אותה לרשימת המבוקשים. במקביל, היא שלחה מכתב לתקשורת והסבירה את בריחתה משום שלטענתה הורשעה על לא עוול בכפה.
חיים אישיים.
היא נשואה ואם לשלוש בנות.
בקרת גישה
בתחומי האבטחה הפיזית ואבטחת מידע, בקרת גישה היא בקרת אבטחה המתארת הגבלה מכוונת של גישה למקום או למשאב אחר. "ניהול גישה" הוא המונח שמתייחס לתהליך. "גישה" יכולה להתייחס לצריכת המשאב, כניסה למקום מסוים או לאפליקציה מסוימת, או שימוש בהם. מתן רשות גישה למשאב מכונה "הרשאה". מנעולים פיזיים ושם משתמש או סיסמה הם דוגמאות לבקרת גישה.
בקרת גישה היא "אבן יסוד" ליצירת מעטפת אבטחה, במטרה לתמוך את עמידות המערכת עליה מגינים, אל מול איומים ולהבטיח את יכולתה של הערכת לתפקד ברציפות.
בכל מערכת מודרנית, ערכית או כזו שיש בה סיכון מובנה גבוה, נהוג לממש "בקרת גישה". כך, נהוג היום שבכל תחנת כוח, נמל ימי, שדה תעופה, תחנת רכבת, אולמות קולנוע (בישראל), מרכזי קניות (בישראל), מוסדות פיננסיים גדולים כמו בנק או חברת ביטוח, מעבדות או מפעלים של חומרים מסוכנים וכדומה – מופעלים מנגנונים של "בקרת גישה".
אבטחה פיזית.
בקרת גישה פיזית יכולה להתבצע במספר צורות. ראשית, באופן ישיר, גדר היקפית שנועדה למנוע כניסה לא מבוקרת. בקרת גישה על ידי שומרים מאוישים, בקרת גישה באמצעות מחסום כניסה מסתובב. אפשר גם לבצע בקרת גישה באופן עקיף – למשל, על ידי בדיקה שלמשתמש או למי שמבקש כניסה יש כרטיס מתאים.
כאשר הדבר נדרש, ניתן לשלב בהתקנים הפיזיים מערכות אלקטרוניות ממוחשבות ולאכוף בקרת כניסה מתוחכמת יותר, הכוללת רישום אוטומטי של כל כניסה ויציאה, אכיפת אמצעי הזדהות "חזקים" או דרישה למספר שיטות הזדהות שונות כגון צרוף של קוד מספרי וזיהוי ביומטרי.
תפעול מערכת בקרת הגישה.
בדרך כלל, "קורא" ייעודי בודק את אמצעי ההזדהות שמוצג לו ומשווה אותו לרשימת מורשי כניסה. במקרה של התאמה הקורא פותח את מנעול הדלת לפרק זמן מוגדר. אם אין התאמה, הדלת נשארת נעולה. בקוראים מתוחכמים למחצה, מתבצע גם רישום לבסיס נתונים של האנשים הנכנסים ושל זמני כניסתם. ברוב סוגי הקוראים קיים משוב למשתמש, כדי שיוכל להבין את מצב הקורא – לדוגמה, נורית LED קטנה המאירה בצבע אדום וכאשר הקורא מזהה אמצעי הזדהות המופיע ברשימת מורשי הכניסה או קוד "נכון", צבע נורית ה-LED מתחלף לירוק למשך זמן קצר.
בדרך כלל, כאשר נדרשת הזדהות חזקה, יבוצע שילוב של מספר אמצעים שונים ואלו מחולקים לשלוש משפחות:
במצבים רגישים במיוחד, בדרך כלל מממשים הרשאות המבוססות על מספר דרכי הזדהות שונות (למשל Two Factor Authentication).
בארגונים גדולים, לפעמים, מאפשרים גישה גם בהיעדר אחד מאמצעי ההזדהות – על ידי דרישה להזדהות של גורם מורשה אחר, כמענה למצבים בהם עובד שכח כרטיס מגנטי בבית וכיוצא באלו.
מרכיבי מערכת בקרת הגישה.
מרכיבי בקרת הגישה כוללים:
טופולוגיות אפשריות.
באתר או מתקן שיש בו ריבוי של כניסות אפשריות, אפשר לממש כמה וכמה טופולוגיות. אפשר שלכל כניסה יהיה מנגנון בקרת כניסה פשוט ובלתי תלוי באחרים. אפשר שכל הכניסות ידווחו למרכז בקרה ראשי שיכול גם לשלוח להם עדכונים. חלק מהחברות דוחפות לכיוון של תקשורת ב"פרוטוקול אינטרנט", IP ויש הרבה גישות שונות לארכיטקטורה הכוללת.
מערכות לקריאה או אימות של אמצעי הכניסה למערכת או למקום.
נהוג לחלק את מערכות הקריאה לשלוש משפחות:
לקוראים רבים יש נורית משוב. יש קוראים המצוידים בשעון מקומי שמאפשר להם לשמור "לוגים". קיימים קוראים שבצמוד להם יש מערכת אינטרקום (מיקרופון, רמקול, תקשורת מתאימה) המאפשרת לדבר עם מישהו במרכז הבקרה.
חלוקה נוספת של הקוראים היא לפי התכונה שבאמצעותה מתבצעת ההזדהות.
סיכוני אבטחה.
הדרך הפשוטה לעקיפת בקרת גישה, היא כניסה "זריזה" בצמוד למישהו שנכנס לפניך, עם או בלי עזרתו של הנכנס ראשון. דרך התמודדות אפשרית עם תופעה זו היא על ידי יצירת "תא יחיד" כמו מה שממומש, למשל, במחסום דלת מסתובבת.
דרך נוספת לעקיפת בקרת גישה, היא על ידי חסימת היכולת של המחסום הפיזי להיסגר עד הסוף, "לשים רגל בדלת". במערכות מודרניות נוהג להתקין מערכת אזעקה המופעלת אם הדלת נשארת פתוחה יותר מזמן מוגדר מראש.
נושא שלישי המהווה סיכון הוא תפקוד המערכת בזמן אסונות טבע כמו שרפה או הצפה. המענה העיקרי לסוגיה זו הוא תכנון מראש ותרגול חרומים מסוגים שונים.
דרך פריצה נוספת היא פריצה בכוח על ידי עקירת משקוף הדלת.
פעמים רבות, ניתן לשבש את אמצעי ההזדהות: על ידי שכפול המספר הסידורי של כרטיס כניסה מגנטי, "להקפיץ" באחד את המספר הסידורי שלו ואז להיכנס "בצורה חוקית", למשל.
במערכות עם בקרה מרכזית ו"רשימות מורשי כניסה", אפשר לבצע תקיפות סייבר שתכליתן להכניס לרשימת מורשי הכניסה את הפורץ המיועד וכדומה.
במערכות בקרת גישה הכוללות מנעול מכני לגיבוי, אפשר להיעזר בסוג של "מפתח מסטר" שעלול לאפשר כניסה לכל הדלתות, ללא צורך באמצעי הזדהות.
אבטחת מחשבים ורשתות מחשוב.
קיימות שתי גישות עקרוניות לבקרת גישה בתחום המחשוב:
במודל הראשון, המשתמש מחזיק באמצעי שאינו ניתן לזיוף ואמצעי זה שהוא שמאפשר את הגישה למערכת (או לאפליקציה) שלגביה מפעילים את בקרת הגישה. גישה זו דומה, בעולם הפיזי, למצב בו הכניסה סגורה בדלת נעולה ולמשתמש יש את המפתחות הפיזיים לפתיחתה. בגישה זו, העברת ההרשאה מתבצעת על ידי העברת האמצעי בתווך מאובטח.
במודל "רשימת מורשים", הגישה ניתנת למשתמשים שזהותם מופיעה ברשימה. שינויים בזכויות הגישה מתבצעים על ידי עדכון רשימת המורשים. בגישה זו יש חשיבות רבה לגורם שמוסמך לאשר את רשימות המשתמשים ולעדכנן.
בשני המודלים, יש אפשרות לתת הרשאות קבוצתיות במספר מנגנונים שונים. אחת הדרכים הנפוצות לניהול בקרת גישה ברשתות מחשבים גדולות היא גישת Active Directory של חברת מיקרוסופט.
מערכות בקרת גישה מספקות את השירותים החיוניים ובכלל זה הרשאות, הזדהות ואימות, אישורי גישה ושיוך משתמשים לפעילויות (אחריותיות)
מודלים של בקרת גישה.
ניתן לאכוף בקרת גישה באמצעות סוגים רבים של בקרות, לדוגמה:
אלאר