סרט אסונות הוא ז'אנר אשר במרכז עלילתו קיים אסון מתקרב או מתמשך, כגון: תקלה במטוס במהלך טיסה, שרפה, ספינה בסכנת טביעה, התנגשות אסטרואיד בכדור הארץ, אסון טבע וכדומה.
סרטי אסונות הם ברוב המקרים דרמטיים בעלי אלמנטים רומנטיים, למעט מקרים יוצאי דופן (לדוגמה:הפלישה ממאדים).
דוגמאות.
האסון שבסרטי האסונות יכול להיות:
מאפייני הז'אנר.
סרטי אסונות מאופיינים בכך שהם:
דרך בר-יהודה
ארז קו-אל
ארז קו-אל (נולד ב-9 בנובמבר 1977) הוא תסריטאי ויוצר טלוויזיה וקולנוע, בוגר בית הספר לקולנוע וטלוויזיה ע"ש סטיב טיש באוניברסיטת תל אביב.
קו-אל משמש כחבר הנהלת איגוד התסריטאים.
יצירה קולנועית.
ב-2009 כתב לצד לאון פרודובסקי את התסריט לסרטו של פרודובסקי "חמש שעות מפריז", שזכה בפרס הסרט ובפרס התגלית בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה באותה שנה. הסרט זכה להצלחה מתונה בקופות ולביקורות חיוביות. ב-2011 כתב את התסריט לסרטו של יוסי מדמוני "בוקר טוב אדון פידלמן", שזכה בפרס התסריט בתחרות הבינלאומית של פסטיבל הסרטים סאנדנס באותה שנה.
יצירה טלוויזיונית.
עם יוסי מדמוני כתב ויצר בשנת 2010 את הסדרה חיים אחרים עבור ערוץ 2. בין השנים 2007–2009 השתתף בכתיבת סדרת הטלוויזיה "מסכים". ב-2007 כתב לצד לאון פרודובסקי את התסריט לסרט הטלוויזיה של פרודובסקי "כמו דג בלי מים" ששודר בערוץ 2. ב-2008 כתב מספר פרקים לסדרת הטלוויזיה בבימויו של אורי ברבש "כוונות טובות". ב-2010 כתב ויצר את המיני-סדרה "טרויקה" שביים לאון פרודובסקי. ב-2012 שודרה בערוץ 10 סדרת הדרמה שכתב, "אלנבי", בבימוי אסף ברנשטיין (החוב) ועל פי ספרו של גדי טאוב, שגם כתב ביחד עם קו-אל את התסריט.
ב-2020 מביים את הסדרה "הטבח" בכיכובו של גל תורן ו גורי אלפי בעבור "yes".
כתיבתו של קו-אל מתאפיינת בטון מינורי, לעיתים לירי ומהורהר, ובגישה נטורליסטית לדמויות ולעולם אותם הוא מתאר.
קו-אל מלמד תסריטאות בבית הספר לקולנוע וטלוויזיה ע"ש סטיב טיש באוניברסיטת תל אביב ובבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה.
חייו האישיים.
נשוי ל יונית נפתלי קו-אל, משנה למנכ"ל עמותת אליפלט. לזוג ילדים משותפים.
משטרת האגדות
משטרת האגדות (באנגלית: Fairy Tale Police Department) היא סדרת אנימציה אוסטרלית לילדים המשודרת בערוץ ג'וניור החל משנת 2005 בעלת אתנחתא קומית הנוצרה על ידי היוצרים של פליפר ולופקה "רון אייזק" ו"ליאורה קמנצקי" מחברת יורם גרוס אי.אמ.טי.וי.
עלילה.
העלילה מספרת על ג'וני וכריס, צמד בלשי משטרה ממשטרת האגדות, שמקבלים מהבוס שלהם משימה להחזיר את האגדות הידועות למסלולן. בתחילת כל פרק המספר מספר את הסיפור, ובהמשך האגדה יוצאת מקו העלילה המקורי ועל זוג הבלשים להחזיר אותה למסלולה המקורי. במהלך הסדרה ישנם חיכוכים על רקע השוני בין הדמויות - ג'וני הטיפש וכריס השלילית, אך לבסוף הם מיישבים את הדעות.
דמויות.
דמויות משנה.
שאר הדמויות משמשות כאתנחתא קומית כולל הדמויות מהאגדות.
דיבוב לעברית.
גרסה ראשונה 2002.
בימוי דיבוב: עמוס שוב הפקת דיבוב: נעמה ליס
ביצוע שיר פתיחה: צביקה פורמן
דיבוב לעברית.
גרסה שנייה 2005.
בימוי דיבוב: תמיר סופר הפקת דיבוב: נעמה ליס
ביצוע שיר פתיחה: צביקה פורמן
קטע יחידה
אקספוננט מטריציאלי
יאקי קדאפי
יפיהו פולה (באנגלית: Yafeu Fula; 9 בנובמבר 1977 - 10 בנובמבר 1996) היה ראפר אמריקאי, אחד מחברי הלהקה Outlawz, נודע בשם הבמה שלו יאקי קדאפי והיה החבר הטוב של הראפר טופאק שאקור.
שנות חייו המוקדמות.
יפיהו אקיילה פולה נולד במונטקלייר שבניו ג'רזי ליסמין פולה ולסיקו אודינגה, אסיר פוליטי שנכלא לאחר הולדת בנו. הוריו של יפיהו היו חברים בארגון הפנתרים השחורים ביחד עם אימו של טופאק שאקור, אפני שאקור, משפחתו של יפיהו הייתה מיודדת עם משפחתו של טופאק וכך הפכו גם טופאק וקדאפי לחברים קרובים.
יאקי קדאפי גם הופיע בשיר Hit 'Em Up.
ב-10 בנובמבר 1996 קדאפי נמצא מת בביתו. הוא נורה בטעות בראשו על ידי בן דודו של הראפר נפוליאון שהיה שתוי, שהסגיר עצמו מאוחר יותר למשטרה ונשפט ל-7–8 שנות מאסר.
דיסקוגרפיה.
יאקי קדאפי היה חתום ב-Makaveli Records והיה שייך לקבוצת החוף המערבי.
היפרקוביית יחידה
מורטל קומבט (סדרת משחקים)
ריבוע יחידה
ריבוע יחידה הוא ריבוע שאורך צלעותיו הוא 1. לעיתים המונח ריבוע היחידה מתייחס באופן ספציפי לריבוע במישור האוקלידי שקודקודיו נמצאים בנקודות (0,0), (1,0), (0,1), ו-(1,1).
שטחו של ריבוע היחידה הוא 1 והיקפו 4. אורך האלכסון שלו הוא השורש הריבועי של 2.
ריבוע היחידה הוא המכפלה קרטזית של קטע היחידה עם עצמו. הוא המקרה הדו-ממדי של היפרקוביית יחידה.
במישור המרוכב קודקודיו של ריבוע היחידה הם 0, 1, i, ו-1+i.
ריבוע היחידה
Tanna japonensis
Tanna japonensis, המכונה גם "היגורשי" (ביפנית: 蜩, 茅蜩, ひぐらし), הוא מין של ציקדה - משפחה של חרקים, השייך לסוג "Tanna". תפוצתו בכל רחבי מזרח אסיה והוא נפוץ במיוחד ביפן, שם ניתן לשמוע את צרצורו הצווחני בדרך כלל בערבים ובבקרים.
שמו בקאנג'י נגזר מהתו עבור "מיסקנתוס" ("Miscanthus"), סוג של צמח קנה שהוא נוהג לאכלס. ביפן הוא מכונה גם "קאנאקאנה" (カナカナ) בשל הרעש שהוא מפיק.
תכונות.
אורכו של זכר בוגר נע בין 28 ל-38 מילימטרים, ואורכה של הנקבה 25-21 מילימטרים. בטנו של הזכר ארוכה ועבה יותר מזו של הנקבה, מאפיין שמקל על ההבחנה ביניהם. בנוסף חלל הבטן הפנימי של הזכר מפותח יותר ומאפשר לו להפיק קריאות בעלות תהודה רבה יותר.
צבע הגוף של החרק הוא חום-אדמדם. גוון ירוק מופיע סביב עיני התשבץ ובמרכז בית החזה, למינים השוכנים בהרים יש גוון כהה יותר.
בית גידול.
ביפן החרק חי במגוון גדול של בתי גידול החל באקלים היבשתי הלח של הוקאידו בצפון וכלה באקלים הסובטרופי הגשום של האי אמאמי אושימה שבדרום איי ריוקיו סמוך לטאיוואן (תת-מינים כדוגמת "T. j. ishigakiana"). מחוץ ליפן הוא מצוי בתפוצה נרחבת בסין. בעבר הייתה טענה שהתבררה כשגויה כי החרק שכן פעם גם בחצי האי של קוריאה.
החרק נפוץ ביערות הארזים, הברושים והעצים רחבי העלים מהאזורים ההרריים של הוקאידו ועד למישורים של צפון קיושו. בדרום קיושו הם שוכנים בחלקם התחתון של האזורים ההרריים.
אקולוגיה.
העש הטפיל, "Epipomponia nawai" (משפחת "Epipyropidae" מסדרת הפרפראים) משתמש בחרק כפונדקאי עבור ביציו. גם זבובי בשר (משפחת השחמטניים – Sarcophagidae) תוקפים את החרק.
צרצור.
התקופה שבה שומעים בעיקר את צרצור הציקדה הוא מהסתיו ואילך, אך באזורים מסוימים ניתן לשמוע אותה בסוף הקיץ. מספטמבר ועד אמצע אוקטובר ניתן לשמוע את צרצור הציקדות כמעט מדי יום.
הצרצור של הזכרים מתאפיין בקול מלכונלי ייחודי "קיקיקיק", "קֶאקֶאקֶאקֶא" ו"קאנאט קאנאקאנה". הזכרים שרים לפני עלות החמה, ולעיתים קרובות בשעת הדמדומים או אחרי שקיעת השמש, באפלה, כשהטמפרטורה צנחה, או כאשר השמים מתעננים. הצרצור משתנה כאשר הטמפרטורה משתנה, בהתאמה לקצב הפעלת עצב הטימבל (tymbal – הכינוי באנגלית לאיברי הקול הייחודים לציקדות).
ביפן קושרים בין קולות הציקדות למלנכוליה, והן היו נושא בספרות, בתוכניות טלוויזיה כדוגמת "ערב קיץ" והקול משמש כאפקט קולי או על מנת לסמן נקודת מפנה בעלילת סדרת הנובלות הוויזואליות היגורשי (במקורひぐらしのなく頃に – היגורשי נו נאקו קורו ני – "כשהציקדות בכו"). קולם של הציקדות רם למדי, אך אינו נישא למרחקים.
הטמנה (שבת)
בהלכות שבת, הטמנה היא כיסוי כלי ובו תבשיל חם בחומר מבודד לפני כניסת השבת, על מנת לצמצם כמידת האפשר את איבוד חום התבשיל או אף להגביר מעט את חומו (ובכך למעשה ממשיך בישול איטי) עבור המאכלים המיועדים ליום השבת. הטמנה הייתה נהוגה בעבר כתחליף להשהייתם על גבי מקור חום עד אז, דבר שעשוי להוביל לחריכתם. כיום הטמנה נהוגה בהיקפים מצומצמים יותר, בעיקר עבור סעודת ליל השבת, ובדרך כלל משתמשים בדרך זו מסיבה טכנית, כאשר אין די מקום על פלטת השבת.
זמן ההטמנה.
מדין התורה הטמנה מותרת ללא הגבלה הן כאשר היא נעשית מערב שבת ואף אם היא נעשית בשבת עצמה. אולם מדרבנן הטמנה מותרת רק קודם לכניסת השבת או בשעת בין השמשות ולא בשבת עצמה, ורק בחומר מבודד ש'אינו מוסיף הבל', כלומר שאינו מוסיף חום מעצמו בדרך כל שהיא, אלא רק מגן מפני איבוד החום הקיים של התבשיל. הסיבה לאיסור הטמנה בשבת שנויה במחלוקת ראשונים (המחלוקת נובעת משינוי בגרסת התלמוד, כפי שמשתקף ההבדל בין גרסת רש"י לגרסת הרי"ף): לדעת רש"י, הרז"ה, הרא"ש ועוד, הסיבה לאיסור היא מאחר שמטמינים קדירה כשהיא חמה, אם הקדירה תתקרר, אדם בטעות יבוא לחממה בשבת עצמה (כדי להטמינה למחר כשהיא חמה) ויעבור על מלאכת מבשל. אולם לדעת הרי"ף, הרמב"ם, הרמב"ן ועוד, הסיבה לאיסור היא שמא יטמין ברמץ (אפר חם שנותרו בו גחלים) ויחתה בגחלים, ויעבור על מלאכת מבעיר, לכן חכמים אסרו להטמין גם בכל הדברים שאינם מוסיפים הבל.
אולם הטמנה בדבר 'המוסיף הבל' (המוסיף חום מעצמו) אסורה אפילו קודם השבת. גם טעם האיסור הזה שנוי במחלוקת ראשונים: לדעת רש"י וסיעתו - מאחר שבין הדברים המוסיפים הבל ישנו גם רמץ, אסרו חכמים להטמין בו אפילו מלפני השבת, שמא שכשיבוא לקחתו בשבת יחתה בגחלים ויעבור על מלאכת מבעיר. אולם לדעת הרי"ף וסיעתו, הסיבה לאיסור היא, שמא תרתח הקדירה (כתוצאה מהתחממותה בהטמנה), וכשתכנס שבת יבוא להטמינה שוב באותו דבר, ונמצא מטמין בדבר המוסיף הבל בשבת, שהוא אסור.