בננסון, יחד עם דוקטור קרל מרטנס מאוניברסיטת ניימכן (אז יו"ר ארגון "תחבורה היום ומחר"), בדק את הסיבות לחוסר חנייה בתל אביב בשעות הלילה, וניסה להציע פתרון לבעיה במחקר משותף עם עיריית תל אביב. בעיית החניה העיקרית של מטרופולין תל אביב היא ביקוש של תושבים לחנייה בחינם שהוא מעל להיצע המרחב. מקומות חנייה לאורך רחוב ובחצרות אינם יכולים לכלול את כל כלי הרכב ויש עודף של עשרה אחוזי רכבים מעל לקיבולת המרחב העירוני. בעיה זו נוצרת בעיקר על ידי רכבי תושבים ואפילו סילוק של כל רכבי המבקרים לא הביא להתאמה בין ביקוש והיצע. על מנת להקטין את שיעור מחזיקי כלי הרכב ב-10%, הציעו החוקרים שכל בעלי הרכב בתל אביב ישלמו מעט על חניה בלילה והכסף יינתן לאחד מעשרה שמוותר על מכוניתו הפרטית. מעשית אפשר ליישם הצעה זו על ידי ביטול הארנונה למי שמוותר על תו החנייה האזורי.
ארכאולוגיה.
יצחק בננסון עורך מחקר ארכאולוגי ביחד עם אשתו ילנה זפסקי ועם פרופסור ישראל פינקלשטיין. הם מנסים להבין כיצד חישב האדם נפח של קנקנים לפני 2000-2500 שנה. לפי ממצאים ארכאולוגיים ידע האדם באותה עת לבנות קנקנים גדולים מאוד (40-50 ליטר) בדיוק של 2-4%. מדידת הקנקנים ביחידות אורך ונפח האופייניים לתקופת הברזל הביא חוקרים לניסוח כללים אמפיריים המאפשרים למדוד את נפח הקנקן המלא. ייתכן שכללים אלו שימשו סוחרים וקונים בתקופה זו.
מנהור קוונטי
מנהור קוונטי היא תופעה פיזיקאלית, מתורת הקוונטים, שלפיה חלקיק יכול, בהסתברות נמוכה, לעבור דרך מחסום פוטנציאל. בהמשלה, תופעת המנהור היא תופעה שבה אם נזרוק כדור על קיר, יש לו סיכוי לעבור דרך הקיר ולהופיע בצידו השני. במכניקה קלאסית התופעה איננה יכולה להתרחש: חלקיקים אינם יכולים להמצא באזור של מחסום פוטנציאל ואינם יכולים לעבור דרך מחסום הפוטנציאל. התופעה נובעת מאופיים הגלי של החלקיקים (על פי תורת הקוונטים) ולכן ניתן לצפות אותה בתנאים שבהם מכניקת הקוונטים תקפה: עבור חלקיקים קטנים וטמפרטורות נמוכות.
זוהי תופעה גלית, שאינה קשורה דווקא למכניקת הקוונטים, הנקראת צימוד גלים כלים (evanescent wave coupling).
הסבר התופעה.
על פי תורת הקוונטים חלקיק מתואר על ידי פונקציית גל המתארת את ההסתברות למצוא את החלקיק בכל מקום. בתוך מחסום פוטנציאל, מקום שעבורו באופן קלאסי חלקיק לא יכול להמצא, ההסתברות למצוא את החלקיק אכן נופלת במהירות, אבל מכיוון שפונקציית הגל היא רציפה, אזי הפונקציה איננה יכולה לרדת ל-0 בבת אחת. במקום זאת היא דועכת בצורה אקספוננציאלית. מכאן שכאשר מחסום הפוטנציאל איננו רחב מידי פונקציית הגל של החלקיק לא תדעך דרכו ל-0 ולכן תהיה הסתברות כלשהי למצוא את החלקיק בעברו השני של מחסום הפוטנציאל.
לתופעה יש אנלוג קלאסי באופטיקה: ניקח חומר שאינו מעביר אור דרכו ואינו בולע, כלומר מחזיר את כל האור, וניצור פרוסה דקה ממנו. מבעד לפרוסה נקבל העברה חלקית של אור. ההסבר לכך הוא אותו ההסבר: אור הוא למעשה שדה חשמלי ומגנטי המתנדנדים בזמן. השדה החשמלי הוא פונקציה רציפה ולכן בכניסה לחומר השדה אינו יכול בבת אחת להתאפס, ובמקום זה הוא דועך בתוך החומר באופן אקספוננציאלי. אם החומר הוא דק, אזי השדה החשמלי לא ידעך לגמרי ל-0 בתוך החומר ונקבל העברה של אור דרכו.
היסטוריה.
תופעת המנהור התגלתה לראשונה על ידי גאורג גאמוב שהשתמש בה בשביל להסביר את קרינת אלפא. קרינת אלפא היא תהליך של התפרקות רדיואקטיבית שבה גרעין האטום פולט החוצה חלקיקי אלפא, שהם למעשה אטומי הליום מיוננים. על מנת שתהיה קרינת אלפא, חלקיקי האלפא צריכים לעבור דרך 'קיר': דרך מחסום הפוטנציאל שיוצר סביבו הגרעין. בעקבות הרצאה שנתן גאמוב בנושא, בנו ג'ון קוקרופט וארנסט וולטון מאיץ חלקיקים המגיע לאנרגיה של כמה מיליוני וולטים, ובעזרתו הצליחו לראשונה לבקע את הגרעין (תגלית שעבורה הם קיבלו פרס נובל לפיזיקה בשנת 1951). אנרגיית המאיץ לא הספיקה בשביל לעבור את מחסום הפוטנציאל שיוצר גרעין האטום, אך בזכות תופעת המנהור, ניתן היה לפרק את הגרעין בכל זאת. ניסוי זה החל עידן חדש בפיזיקה - עידן המאיצים.
גאמוב גם הבין שתופעת המנהור היא תופעה קוונטית כללית, שאיננה מיוחדת רק לקרינה גרעינית.
לתופעת המנהור קיימים היום שימושים רבים. לדוגמה מיקרוסקופ מנהור סורק משתמש בתופעה על מנת לסרוק פני שטח של חומרים. על בסיס התופעה עובד זיכרון מסוג זיכרון הבזק, כאשר מתאפשר מעבר של אלקטרונים בין הדקי טרנזיסטורים המהווים בורות פוטנציאל.
מינהור
דברה וינגר
דברה לין וינגר (באנגלית Debra Lynn Winger; נולדה ב-16 במאי 1955) היא שחקנית קולנוע יהודייה-אמריקאית, אשר הייתה מועמדת שלוש פעמים לזכייה בפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר.
ביוגרפיה.
וינגר נולדה בקליבלנד הייטס, אוהיו שבארצות הברית למשפחה יהודית-אורתודוקסית. אביה היה סוחר של בשר כשר, ובגיל צעיר עברה משפחתה לקליפורניה, שם החלה אהבתה למשחק. בגיל 17 התנדבה מספר חודשים בישראל - בקיבוץ בית זרע שבעמק הירדן. לאחר שובה לארצות הברית החלה ללמוד קרימינולוגיה בקולג', בטרם נפגעה באורח קשה בתאונת דרכים. וינגר סבלה מדימום תוך-גולגולתי ובמשך קרוב לשנה הייתה עיוורת ומשותקת באופן חלקי. באותה תקופה התגבשה בה ההחלטה להפוך לשחקנית.
קריירה.
אחד מתפקידיה הראשונים היה בסדרת הטלוויזיה "אשת חיל", בה שיחקה במשך שנתיים את האחות הצעירה של הגיבורה הראשית. תפקידה הראשי הראשון בקולנוע היה בסרט קאובוי עירוני, מ-1980, שם שיחקה לצדו של ג'ון טרבולטה. ב-1982 כיכבה לצדו של ריצ'רד גיר בסרט קצין וג'נטלמן, תפקיד עליו הייתה מועמדת לראשונה לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר. ב-1983 הייתה מועמדת פעם נוספת לאוסקר על תפקידה בסרט תנאים של חיבה, ובפעם השלישית ב-1993 על משחקה בסרט ארץ הצללים, לצדו של אנתוני הופקינס. בשנת 1987 שיחקה בקומדיה של אלן רודולף "זיווג משמיים" לצד אלן בארקין.
בשנת 1995, לאחר משחקה בתפקיד הראשי בקומדיה הרומנטית תשכחי את פריז, יחד עם בילי קריסטל, עזבה וינגר את תעשיית הקולנוע, ובמשך למעלה משש שנים לא הופיעה בתפקיד נוסף. על תקופת היעדרות זו יצרה השחקנית ובמאית הקולנוע, רוזנה ארקט, את סרטה הדוקומנטרי "מחפשת את דברה וינגר", שיצא ב-2002, ובו מתוארים קשיי שחקניות מבוגרות בתעשיית הקולנוע האמריקאית באמצעות סדרת ראיונות עם כוכבות קולנוע. וינגר, שהתראיינה אף היא לסרט, סיפרה בו כי עזבה את הקריירה לצורך טיפוח חייה האישיים. בשנת 2001 חזרה לשחק, בסרט שהפיקה עם בעלה, "אהבה רעה" (Big Bad Love), ומאז השתתפה בסרטי קולנוע וטלוויזיה נוספים בהם הסרטים "מת על ההספד" בכיכובה של זואי דשנל, ו-"רייצ'ל מתחתנת".
בשנת 2010 גילמה את פרנסיס בסדרת הדרמה האמריקאית "בטיפול" ברשת HBO, אשר מבוססת על סדרת ישראלית באותו שם מאת חגי לוי.
בשנת 2014 שיחקה לצד גארט ורינג, דסטין הופמן וקתי בייטס בסרט הקולנוע, נער מקהלה.
בשנת 2016 החלה לככב בסדרת הטלוויזיה הקומית של רשת נטפליקס "החווה" בתור מגי בנט, אימם של קולט ורוסטר (אשטון קוצ'ר ודני מסטרסון). בשנת 2017 שיחקה בסרטו של עזאזל ג'ייקובס "זוג אוהבים". בשנת 2018 הצטרפה לקאסט העונה השנייה של סדרת הדרמה "פטריוט" בפריים וידאו. בשנת 2020 שיחקה בסרטה של מירנדה ג'ולי "קג'יליונר" בכיכובה של אוון רייצ'ל ווד. בשנת 2021 החלה לגלם את רות קורמן, אימו של ג'וש (ג'וזף גורדון-לוויט) בסדרה "מר קורמן" של רשת Apple TV plus.
חיים אישיים.
בין השנים 1986 ל-1990 הייתה נשואה לשחקן טימותי האטון, ממנו יש לה בן משותף, ומ-1996 נשואה לשחקן ולבמאי ארליס הווארד, ממנו יש לה בן נוסף.
ב-2008 פרסמה וינגר את ספרה האוטוביוגרפי UNDISCOVERED. היא פעילה בעמותה הבינלאומית Sight Savers International, שמטרתה מניעת עיוורון ומאבק באפליית לקויי ראייה. בביקורה בישראל ב-2008, הביעה תמיכה בפרויקטים לגישור בין יהודים לערבים והתארחה בבתי הספר של עמותת "".
דברה ווינגר
אנשי דת יהודים
אנטוני הופקינס (מלחין)
אנטוני הופקינס (באנגלית: Antony Hopkins; 21 במרץ 1921 - 6 במאי 2014) היה מלחין, פסנתרן ומנצח אנגלי.
ביוגרפיה.
נולד בלונדון ובנעוריו שינה את שם משפחתו להופקינס מהשם ריינולדס (Reynolds). הוא נודע בעיקר בזכות ספרי האנליזה שלו למוזיקה קלאסית ולתוכניתו בתחנת הרדיו של ה-BBC - "Talking About Music" (מדברים על מוזיקה). יצירותיו המפורסמות הן האופרות "ליידי רוהסיה" (Lady Rohesia), "האיש מטוסקנה" (The Man from Tuscany) ו"חברת שלושה" (Three's Company); הבלט- Café des Sports; וסצנה אופראית לסופרן וכלי קשת (מאוחר יותר עובד לשלושה קולות ותזמורת).
הוא כתב גם מוזיקה לסרטים כמו בילי באד (1962).
אלכסנדר זאובר
אלכסנדר (שמשון יעקב) זאובר (17 במאי 1903 - 9 בספטמבר 1961) היה עיתונאי ישראלי, איש התנועה הרוויזיוניסטית ובורר. היה המוציא לאור והעורך של השבועון "עיתון מיוחד" משנת ייסודו ב-1934 ועד לסגירתו ב-1952.
ממנהלי "אוי קלט" בארץ ישראל, עיתונאי בעיתון "דואר היום" עיתונאי ב"ידיעות אחרונות" ומקים מוסף "7 ימים" ב"ידיעות אחרונות" ועורכו הראשי של "דאס אידישע פאלקסבלאט". מלבד עיסוקו העיתונאי פעל בענייני ציבור, היה ממנהיגי יהדות הונגריה בארץ ועזר רבות לארגוני המחתרת השונים בתקופת המנדט.
חייו.