אזהרת הוריקן פורסמה עבור כל אזור החוף והאיים שמצפון לבליז סיטי, וממשלת בליז ביקשה מתושביה לנוע אל פנים היבשת, בחשש שהמבנים לא יעמדו ברוחות העזות הצפויות. משמר החופים נפגש עם ועדות חירום של מספר איים ויחד תכננו פינוי של תושבים ותיירים בסירות ומטוסים. מתאם מנהלת ארגון החירום הלאומי של בליז לאיים הודיע כי ניתן לבצע פינוי מלא אם הצורך בכך יעלה.
מקסיקו.
ב-17 באוגוסט, בעקבות בקשה של ממשלת קינטנה רו, הכריזה הממשלה הפדרלית של מקסיקו על מצב חירום במדינה זו ואייה. ב-18 באוגוסט הרשויות החלו לפנות תושבים, והעבירו כ-2,000 מתושבי האי הולבוקס. הערכות שונות גרסו כי ישנם כ-80,000 תיירים בקנקון ובמקומות נוספים במדינה הנמצאים בסיכון, וחברות תעופה התבקשו שלא להגיע לאזור. בקנקון הוכנו מקלטים עבור 73,000 איש, ובמדינה השכנה יוקטן, התכוננו לסופה עם כ-20,000 חבילות מזון.
ארצות הברית.
ההכנות בארצות הברית התמקדו בלואיזיאנה ובטקסס, הממוקמות מצפון למפרץ מקסיקו. ב-16 באוגוסט הופעל צוות חירום בלואיזיאנה, שתפקידו היה לפקח ולתאם את ההכנות לסופה. ביום למחרת הוכרז מצב חירום במדינה, והוגשה בקשת סיוע כספי לממשלה הפדרלית. טקסס התאוששה ממעבר הסופה הטרופית ארין שהורידה ממטרים כבדים, והיה חשש שגשמים נוספים מהוריקן דין יגרמו להצפות. המושל העמיד בכוונות את חיילי צבא טקסס והמשמר הלאומי וכן הורה להכין מקלטים, אך לבסוף לא היה צורך בהם.
נזקי הסופה.
הוריקן דין גרם לנזק ב-15 מדינות במסלולו מעל הים הקריבי ומפרץ מקסיקו, כשהוא משאיר אחריו 44 הרוגים ונזק מצטבר של כ-1.5 מיליארד דולר. דין עבר בתחילה מעל האנטילים הקטנים ב-17 באוגוסט, אחר-כך עבר מעל הים הקריבי ושוליו גרמו לנזק באנטילים הגדולים. הוא עבר ליד ג'מייקה כהוריקן בדרגה 4, התחזק, וגרם את מירב הנזק כשפגע בחופי מקסיקו כהוריקן בדרגה 5 ב-21 באוגוסט. פגיעתו השנייה בחוף, יום למחרת, הייתה הרסנית פחות.
האנטילים הקטנים.
הוריקן דין נכנס אל הים הקריבי דרך תעלת סנט לוסיה שבין סנט לוסיה ומרטיניק ב-17 באוגוסט 2007, כשהוא עדיין בדרגה 2. הסופה גרמה למותם של ארבעה בני אדם, הרסה בניינים לאורך שרשרת האיים ומוטטה את התשתית החקלאית של סנט לוסיה, מרטיניק ודומיניקה.
האנטילים הגדולים.
דין עבר דרומית לאנטילים הגדולים, אך רצועות הגשם שהתלוו לסופה גרמו לרוחות חזקות וגשמים באיים רבים. ההוריקן עבר דרומית לג'מייקה כשהוא בדרגה 4, וגרם להצפות בצידו המזרחי של האי, לגלישת קרקעות בחלקו הצפון מזרחי, לקריסת בניינים ולחסימות כבישים, ובנוסף למותם של שלושה אנשים. בהאיטי וברפובליקה הדומיניקנית שבאי היספניולה נהרגו 20 בני אדם ומאות נשארו חסרי בית.
ניקרגואה.
לא נרשמו השפעות יבשתיות של הסופה, אך ההוריקן גרם למותה של ילדה בת 4 כשסירתה טבעה בגלים הגבוהים שבנהר הקוקרה.
מקסיקו.
דין פגע בחופיה המזרחיים של מקסיקו ב-21 באוגוסט, וגרם למשבי רוח של עד 320 קמ"ש. את עיקר הנזק ספגה העיר צ'טומל, בירת קינטנה רו, הממוקמת כ-65 ק"מ דרומית למקום פגיעת ההוריקן בקרקע. הרוחות החזקות גרמו לקריסת מאות מבנים, וגרמו נזק רק לנמלים באזור. בפגיעה השנייה של דין בקרקע באזור וראקרוס שני נהרות עלו על גדותיהם וירד גשם בתפוצה נרחבת, אך הפקת הנפט באזור לא נפגעה קשות וחודשה לאחר זמן קצר.
13 בני אדם נהרגו במקסיקו כתוצאה מהסופה, כשמותם נגרם מקריסת בתים, מפולות בוץ, התחשמלות ופגיעות ברק.
ארצות הברית.
לא נרשמו השפעות יבשתיות של הסופה. ההוריקן גרם לגלים גבוהים וזרמי ים חזקים סמוך לחופי פלורידה, שהביאו לטביעתו של אדם אחד ולחילוצם של כ-35. מערכת הלחץ הנמוך שהמשיכה לנוע באוקיינוס השקט עברה מעל קליפורניה ומדבר מוהאבי ב-27 באוגוסט וגרמה להצפות מקומיות בנבדה ונזק קל.
לאחר הסופה.
חברות הספנות חזרו לפעילות רגילה וספינותיהן חזרו למסלוליהן המקוריים ב-27 באוגוסט, לאחר שאלה השתנו כדי למנוע מפגש עם הוריקן דין בימים הקודמים.
בעקבות הנזק הרב שגרם ההוריקן, החליט הארגון המטאורולוגי העולמי ב-13 במאי 2008 שלא להשתמש שוב בשם "דין" והחליף אותו בשם "דוריאן", שיהיה בשימוש בעונת 2013.
מרטיניק.
דין הוגדר כהוריקן בדרגה 2 כשעבר מעל מרטיניק, אך הרוחות החזקות והגשמים גרמו לשיטפונות ולהרס של כ-70% מיבול קני הסוכר באי ולהרס כל מטעי הבננות, נזק של כ-630 מיליון דולר. תעשיית התיירות באי כמעט ולא נפגעה, ופרט לפגיעה קלה במספר בתי מלון, התאוששה תוך מספר ימים. שדה התעופה נפתח כיום לאחר מעבר ההוריקן. ראש ממשלת צרפת ושר החוץ הגיעו למרטיניק לאמוד את הנזק, והעירכו כי 600 בני אדם נשארו ללא קורת גג. ביקורם הניע מספר סופרים מפורסים במדינה לכתוב מכתב פומבי ולהביע את מורת רוחם מהטיפול של ממשלת צרפת במשבר.
גוואדלופ.
זמן קצר לאחר מעבר הסופה ביקר במדינה ראש ממשלת צרפת ואיתו צוות מומחים, אשר העריכו את אופי ושווי הנזק שנגרם. הממשל המקומי דיווח כי מעל 75% ממטעי הבננות נפגעו, ולקח כחצי שנה להחל שוב בגידול בננות, למרות הבטחת ממשלת צרפת שהעניין יטופל תוך שלושה חודשים. נזקים קלים אחרים כתוצאה משיטפונות והצפות טופלו במהירות.
ג'מייקה.
תוכנית המזון העולמית צרפה 5,500 ג'מייקנים לתוכנית להשלמת מזון. ארבעה חודשים לאחר פגיעת ההוריקן, אישר הבנק העולמי הלוואת חירום של 10 מיליון דולר, שהתווספו לפרויקט שיקום ג'מייקה לאחר הוריקן דין. מטרת הפרויקט היא לבנות מחדש ולתמוך בבתי ספר, מרכזי בריאות וכבישים שנפגעו כתוצאה מההוריקן. מיזם זה החל לפעול רק ביוני 2008, כשפעולתו הראשונה הייתה שיקום כבישים באזורים כפריים.
מקסיקו.
הוריקן דין פגע בעיקר באזורים לא מיושבים, והייתה התרעה ארוכה שאיפשרה זמן להתכונן לסופה, אך עדיין נגרם נזק רב. כל הנזקים בעיר צ'טומל טופלו תוך שלושה שבועות, אך תיקון הכבישים באזורים הכפריים ארך קרוב לחצי שנה. העיירה קוסטה מאיה והנמל שבה נפגעו קשות, וכתוצאה מכך שתי חברות ספנות גדולות העבירו את ספינותיהן מן הנמל עד לשנת 2009 לפחות. ממשלת מקסיקו העבירה כספים במהירות לטובת שיקום הנמל ובנייה נוספת בו לטובת אוניות גדולות יותר.
אלכסנדר הלב
חוזה רנה היגיטה זפטה
טרואר
טרואר (בצרפתית: Terroir) הוא מונח המתאר מכלול של תנאי סביבה לגידול חקלאי. מקור המונח הוא במילה "Terre" - "אדמה" בצרפתית - אך הוא כולל לא רק את אופי האדמה (הרכבה, הקושי שלה, כושר הספיגה שלה וכו') אלא גם את האקלים לפרטיו, שיפוע המדרונות, ובעלי חיים וצמחים במרחב הגידול.
במקורו היה המונח בשימוש לאפיון סביבות הגידול של יין, קפה ותה, ולתמצות כל השפעת הגאוגרפיה על טעמו ואיכותו של המוצר הסופי. המונח יכול להיתרגם בחופשיות כ"הרגשה של מקום" שמתבטאת באיכויות מסוימות, וסכום כל ההשפעות שיש לסביבה על ייצור המוצר. בשפה האנגלית מושג זה קיים רק באופן מושאל מצרפתית. מושג הטרואר הוא הבסיס למערכת שמות היין הצרפתית שהייתה לדוגמה למערכות בקרת שמות יין בעולם כולו. ההנחה הבסיסית היא שהאדמה בה הענבים גדלים מעניקה איכות ייחודית קשורה לאותו אזור. מידת ההשפעה ומהות התוכן של הטרואר הם נושאים לדיון מתמשך בתעשיית היין.
מושג הטרואר התפתח משך מאות שנים של ייצור יין בצרפת, תוך ההבחנה מה גרם לשוני הגדול בין יינות מאזורים שונים, כרמים שונים או אפילו אזורים שונים באותו הכרם. הצרפתים החלו לגבש את מושג הטרואר כדרך לתאר את המאפיינים הייחודיים של מקום מסוים המשפיעים ומעצבים את היין המיוצר שם. הרבה לפניהם, יצרני היין של העולם העתיק כבר פיתחו תפיסה הגורסת שלאזורים שונים יש את האפשרות לייצר יינות מיוחדים ושונים, אפילו מאותם זני הענבים. ביוון העתיקה נהגו לסמן על הכדים את האזור ממנו ייצרו את היין, ואזורים מסוימים קיבלו מוניטין מיוחד בזכות איכות היין שלהם. במשך רוב הזמן, אזור בורגון היה מעובד בידי חברי המסדרים הבנדיקטינים והציסטרציאנים, שהיו משכילים ומסודרים. בהיותם בעלי שטחי אדמה נרחבים, יכלו הנזירים לבצע הבחנות בקנה מידה גדול בקשר להשפעות של סוגי קרקע שונים על היין המיוצר. כמה אגדות הגיעו עד לתיאור של נזיר ה"טועם" את הקרקע.
עזר גת
עזר גת (נולד ב-1959) הוא חוקר ישראלי בתחום ההיסטוריה הצבאית, פרופסור בבית הספר למדע המדינה באוניברסיטת תל אביב. הוא מחברו של הספר "מקורות המחשבה הצבאית מהנאורות ועד קלאוזביץ'" ובעל מספר חיבורים נוספים בתחום מדע המדינה והאסטרטגיה הצבאית. גת והוגים נוספים, ביניהם סטיבן פינקר, גורסים כי שכיחות המלחמות נמצאת בירידה בעולם המודרני. זוכה פרס א.מ.ת לשנת 2019.
ביוגרפיה.
גת הוא בוגר בית הספר הריאלי העברי בחיפה, בעל תואר ראשון מאוניברסיטת חיפה (1975–1978), תואר שני מאוניברסיטת תל אביב (1979–1983) ובעל תואר דוקטור של אוניברסיטת אוקספורד (1984–1986). כמו כן לימד גת באוניברסיטת ייל, באוניברסיטת ג'ורג'טאון ובאוניברסיטת פרייבורג שבגרמניה. גת הוא רב-סרן במילואים.
גת כיהן כראש החוג למדע המדינה באוניברסיטת תל אביב (1999–2003) ושוב משנת 2010.
כמו כן, ייסד את התוכנית לתואר שני ללימודי דיפלומטיה וביטחון לאומי.
גת הופקד על הקתדרה על שם עזר ויצמן לביטחון לאומי.
תחומי מחקר.
תחום המחקר העיקרי של גת הוא ההיסטוריה של תופעת המלחמה והתפתחותה של ההגות הצבאית. במחקרו משלב גת דיסציפלינות שונות, ביניהן פסיכולוגיה, סוציולוגיה, מדע המדינה, אבולוציוניזם חברתי ועוד.
ספרו של גת "המלחמה בציוויליזציה האנושית" (War in Human Civilization) נבחר כאחד מהספרים הטובים ביותר של שנת 2006 על ידי The Times Literary Supplement.
ספריו תורגמו לספרדית, יפנית, סינית, יוונית וטורקית.
היילה סטאין