בשנת ה'תשל"ב, לאחר שנפטר אביו, רבי חיים מאיר הגר, הוכתרו שני בניו לאדמו"רים. רבי משה יהושע הגר הוכתר כממלא מקומו בהנהגת חסידות ויז'ניץ בישראל, ורבי מרדכי הוכתר לאדמו"ר בארצות הברית. החסידים בישראל כינו אותו "האדמו"ר ממונסי", לעומת חסידי ארצות הברית שכינו אותו "האדמו"ר מוויז'ניץ" (ואת אחיו רבי משה יהושע "האדמו"ר מבני ברק").
תחת הנהגתו נפתחו מוסדות וקהילות בוויליאמסבורג, בבורו פארק, בלייקווד ובקייאמישא לייק שבהרי קטסקיל, שם פועלת גם ישיבה של החסידות, וכן בלונדון, ובמונטריאול. בישראל יש לחסידות מוסדות בבני ברק, בבית שמש ובירושלים.
הדור השני בחסידות, בני ונכדי רבי מרדכי.
עוד בחיי רבי מרדכי מונו בניו לרבנים של הקהילות של החסידות, כדי שבבוא היום יהיה לכל אחד מקום הנהגה משלו. לאחר פטירתו בה'תשע"ח (2018) החלו, לפי הוראתו, שבעת בניו ונכדו (בן בנו הגדול) לשמש כאדמ"ורים באותן קהילות; נכד נוסף, בן חתנו הגדול, הוכתר לאדמו"ר כעבור שנה ומחצה מפטירתו.
החצר המרכזית במונסי.
הרב ישראל, בנו השני, הוא ממלא המקום המרכזי, בחצר במונסי. המונה כאלף וחמש מאות חברי קהילה, קודם לכן שימש כרב הקהילה המקומית, "קהל תורת חיים ויז'ניץ", וכיד ימינו של אביו שם. משמש גם כיושב ראש בוועדת הרבנים הכללי בעיר מונסי.
ויז'ניץ קייאמישא לייק.
הרב מנחם מנדל, הוא האדמו"ר בקייאמישא לייק (גיברס) שבהרי קטסקיל שבניו יורק. בעבר שימש כרב "קהל תורת חיים ויז'ניץ" במקום. הקהילה מונה כמאה משפחות. במקום גם ישיבה השייכת לאחיו רבי ישראל.
כאביו, הוא מתנגד לכך שיצלמו אותו. בשנת תש"פ, במהלך ביקור בישראל, החל ללבוש משקפי שמש כדי להסתיר את פניו.
ויז'ניץ ויליאמסבורג.
קהילת חסידי ויז'ניץ בוויליאמסבורג ("קהל תורת חיים ויז'ניץ") נוסדה כאמור על ידי רבי מרדכי, לפני שעבר למונסי. ברבנות הקהילה שימש הרב יצחק יוחנן , וכיום הוא מכהן שם כאדמו"ר. בשנת תש"פ פתחה החצר ישיבה בראשות הישיבה הרב חיים מאיר, בנו של האדמו"ר, וחתן אחיו הרב ברוך שמשון הגר מוויז'ניץ בית שמש.
ויז'ניץ ירושלים.
הקהילה בירושלים נוסדה בסביבות שנת ה'תש"מ, והיא התבססה על רבים מהנידחים שנזרקו מישיבת ויז'ניץ בתשכ"ג בעקבות סכסוך עם ראש הישיבה רבי משה יהושע. ברבנות הקהילה עמד במשך כמה שנים הרב אליעזר וולף , וכיום הוא מכהן בה כאדמו"ר, אף על פי שהוא מתגורר בבורו פארק.
הרב אליעזר וולף הוא עסקן רפואי ורב בית מדרש של החסידות בבורו פארק שבניו יורק, ובחגים הוא שוהה על פי רוב בקהילתו בירושלים. בתשע"ט הונחה אבן הפינה ל"קריית וויזשניץ" בלייקווד הצפויה לעמוד תחת נשיאותו.
ויז'ניץ לונדון.
הרב דוד , חתנו של רבי משה טויב מקאלוב, הוא האדמו"ר בלונדון. שימש בעבר רב "קהל אמרי חיים ויז'ניץ" המקומי, המונה כ-150 משפחות.
הרב דוד נחשב לחסיד של דודו רבי משה יהושע הגר. עוסק בהחזרה בתשובה, ותחת נשיאותו גם "קהילת רעזאוולא" בבני ברק.
ויז'ניץ מונטריאול.
במונטריאול שבקנדה מכהן הרב אהרן כאדמו"ר. גם הוא שימש קודם לכן כרב "קהל אהבת ישראל ויז'ניץ" המקומי.
ויז'ניץ בית שמש.
הקהילה בבית שמש היא קהילה צעירה יחסית, ומורכבת ברובה מבני הדור השני והשלישי של החסידים בבני ברק ובירושלים. כאדמו"ר מכהן בה הרב ברוך שמשון, צעיר בניו של רבי מרדכי וחתן בן דודו האדמו"ר רבי ישראל הגר.
הרב ברוך שמשון הוא ממלא המקום המרכזי בישראל. בעבר היה רב הקהילה בבית שמש ורב בית המדרש של החסידות ברחוב הרב מלצר בבני ברק.
בשנת תשע"ו הוקמה ישיבה קטנה בעיר ובשנת תש"פ נפתחה ישיבה גדולה.
ויז'ניץ בורו פארק.
ברבנות הקהילה בבורו פארק עמד הרב פנחס שלום, בנו הגדול של רבי מרדכי. נפטר בתשע"ה, בחיי אביו. בנו, הרב יעקב יוסף הגר , מילא את מקומו ברבנות וכיום הוא מכהן שם כאדמו"ר.
בנוסף לבית המדרש המרכזי, נמצאים בבורו פארק שני שטיבלאך נוספים של החסידות, באחד מהם מתפלל הרב אליעזר וולף, האדמו"ר מוויז'ניץ ירושלים.
תולדות מרדכי.
הרב יעקב יוסף טברסקי , נכדו הגדול של רבי מרדכי (בן חתנו הרב אברהם דב טברסקי, אב"ד רחמסטריווקה מונסי), מונה באלול תשע"ט לאדמו"ר מתולדות מרדכי בלייקווד.
גם הוא כיהן לפני כן כרב הקהילה.
מאפייני החסידות.
רבי מרדכי הרבה לעורר בדרשותיו על ההתמדה בלימוד התורה, ודרש מכל החסידים ללמוד תורה לפחות שעתיים מדי יום, כולל ביום כיפור. הנהיג שכל אחד מהחסידים יגיש לו מדי חודש רשימה של השעות שבהן למד בחודש הקודם.
האדמו"רים בניו של הרב מרדכי הכריזו לאחר פטירתו, לפי צוואתו, על סדר לימוד של דף גמרא ליום, בשם "מאמר מרדכי".
דאי
דאי (בסינית: 代县, בפין-יין: Dài Xiàn) היא נפה השייכת לנציבות העירונית שִׂינְג'וֹאוּ בצפון-מרכז מחוז שאנשי שבצפון-מזרח הרפובליקה העממית של סין.
הוא הלך בשדות (סרט)
הוא הלך בשדות הוא סרט קולנוע ישראלי שצולם בשחור לבן, שיצא לאקרנים בשנת 1967.
הסרט מבוסס על רומן בעל אותו שם מאת משה שמיר. הסרט מכר 324,000 כרטיסים בישראל.
הסרט מתאר את חייו של אורי כהנא (אסי דיין), הפלמ"חניק, ואת אהבתו הגדולה למיקה (איריס יוטבת), נערה עולה, עד למותו הטראגי בשדה הקרב.
אורי הוא צבר יליד הארץ, קיבוצניק, הילד הראשון של קיבוץ "גת העמקים", בן 19. אורי הוא בעל ביטחון עצמי, וחש מחויבות עמוקה לארצו, למשפחתו, ולחבריו, אולם מעל לכל, הוא מחויב למשימות הצבאיות שהוטלו עליו. בניגוד לאורי, יליד הארץ, שבא "מכאן", מיקה, בת זוגו, היא עולה חדשה מפולין, פליטה חסרת כל, שבאה "משם" (השואה שאינה נזכרת בסרט במפורש), והגיעה על מנת להיקלט בקיבוץ. הסרט מגולל את סיפור אהבתם של השניים, כאשר ברקע סיפורו של הקיבוץ.
בתרבות הפופולרית דמותו של אורי נתפסת כדמותו של הצבר המיתולוגי. פרופ' נורית גרץ וחוקרים נוספים טוענים כי בראשית הסרט ניתן למצוא בדמותו מאפיינים אינדיבידואליסטים, אך בחלקו השני אורי "חוזר בתשובה" לאומית והופך למייצג הצבר הציוני במיטבו. ד"ר ליאת שטייר-לבני טוענת כי למעשה הסרט מפרק את דמותו הקולנועית של הצבר המיתולוגי. התרבות הישראלית נתפסה בסממנים חיצונים של הדמות הקולנועית ובקווי העלילה הכלליים, אך, למעשה, אורי הקולנועי איננו מתאר שילוב מוצלח של עובד אדמה ולוחם אמיץ, כי אם את שיברו - גבר מבולבל, בעל סממנים ילדותיים, שבור ואובד דרך, שנכשל בכל נתיב אליו הוא פונה.
הסרט זכה לביקורות פושרות (מילוא לא שב לביים קולנוע לאחר-מכן), אך הצליח קופתית.
פסקול.
את פסקול הסרט הלחין סשה ארגוב ועיבד ולדימיר קוסמה. הפסקול יצא כתקליט אינסטרומנטלי ברובו ב-1967. באותה שנה נכתבו מילים ועיבודים חדשים לשתיים מהנעימות שנכללו בו, והופק תקליט שכלל את שיר הנושא (בביצוע עירית סנדנר) ושני שירים שנכתבו לפי מנגינות מהפסקול המקורי: "החולמים אחר השמש" (למילים של יורם טהרלב בביצוע אביבה בנו), ו"שיר הכרם" (למילים של יעקב שבתאי בביצוע ליאור ייני).. "החולמים אחר השמש" זכה בהמשך לביצועים רבים נוספים.
אליהו אברז'ל
הרב אליהו אברז'ל (נולד בשנת התש"ח, 1948) כיהן כראש אבות בתי הדין בירושלים, חבר בית הדין הגדול, ראש ישיבת צוף דבש, ורבה של שכונת בקעה בירושלים.
ביוגרפיה.
נולד בעיירה אל-קלעא הסמוכה לעיר מרקש במרוקו לרבי יוסף. בהיותו בן עשר עלתה משפחתו לישראל והם התגוררו בבית שמש. כחודש אחר עלייתו ארצה החל ללמוד בישיבת פורת יוסף בירושלים. שם למד עם הרב רפאל רוזיליו, מדייני בית הדין של העדה החרדית הספרדית, והרב אלעזר אבוחצירא. בהיותו בן עשרים נישא לאסתר שעלתה לישראל מספר שנים קודם לכן מארצות הברית.
בשנת 1980 קיבל הסמכה לדיינות מהרב מרדכי אליהו ומהרב אברהם אלקנה שפירא וכן כושר לרב עיר. באותו השנה מונה לאב בית הדין הרבני בבאר שבע, משרה בה כיהן כשלושים שנה.
בשנת 2003 היה בין המועמדים למשרת הראשון לציון והרב הראשי לישראל, תפקיד אליו נבחר בסופו של דבר הרב שלמה משה עמאר.
בשנת 2008 עבר לכהן כדיין בבית הדין הרבני בירושלים ואז התמנה לראש אבות בתי הדין בירושלים.
בשנת 2013 התמודד שוב לכהונת הראשון לציון אך הוריד את מועמדותו לטובת הרב יצחק יוסף אשר לבסוף נבחר.
בשנת 2018 פרש לפנסיה מבית הדין לאחר כ 38 שנות כהונה בבית הדין
דרכו בהלכה.
הרב אברז'ל הוציא לאור את פסיקותיו בסדרת הספרים "דברות אליהו". נחשב מממשיכי דרכו של הרב שלום משאש שלא לשנות ממנהגי רבני מרוקו. הוא אינו מזוהה עם חוג מסוים, הוא מיודד עם הרב משה שטרנבוך מרבני העדה החרדית אך רבים מתלמידיו הם מהציבור הדתי לאומי. היה מיודד גם עם הרב מרדכי אליהו. קיבל הסכמה לספריו מהרב משה פיינשטיין והרב עובדיה יוסף ועוד.
מפסיקותיו:
סקאבוליני פזארו
ויקטוריה ליברטס (באיטלקית: U.S. victoria libertas pallacanestro), או בשמה המוכר סקאבוליני פזארו, היא קבוצת כדורסל איטלקית מהעיר פזארו, המתמודדת בליגת העל האיטלקית.
היסטוריה.
המועדון הגיע לשיאו בשנות ה-80 ותחילת שנות ה-90, כשזכה בשתי אליפויות איטליה, ושני גביעי איטליה, הגיע למקום השלישי של הסופרוליג (1991), וזכה פעם אחת בתואר אירופאי של גביע ספורטה (1983). הקבוצה הגיעה גם לגמר גביע קוראץ' בשנים 1990, 1992 והפסידה לחובנטוד בדאלונה ולוירטוס רומא בהתאמה.
בשנת 2005 הורדה הקבוצה לליגה השלישית עקב בעיות כלכליות. ובאותה עונה זכתה הקבוצה בגביע הליגות הנמוכות לאחר ניצחון בגמר מול ואנולי קרמונה. בסיום עונת 2006/07 העפילה בחזרה לליגת העל.
ויקטוריה ליברטס
סקבוליני פזארו
Sonic Generations
Sonic Generations (ביפנית ソニックの世代; תרגום חופשי: סוניק דורות) הוא אחד ממשחקי סוניק הקיפוד שיצא ב-1 בנובמבר 2011.
עלילה.