את העיצוב הנוכחי של הדגל עיצב יאן טויין (Jan Tuin), חבר מועצת המחוז, ולימים ראש עיריית חרונינגן. העיצוב התקבל רשמית ב־17 בפברואר 1950 על ידי מועצת המחוז, וההחלטה פורסמה רשמית שישה ימים לאחר מכן (ב-23 בפברואר 1950) בגאזט הרשמי (ה-Provinciaal Blad" nr. 18, 1950).
חי בלילה
חי בלילה היא תוכנית אקטואליה לילית בהנחיית נדב בורנשטיין, שעלתה לאוויר ב-25 באוגוסט 2013 בערוץ 2 בשידורי קשת. התוכנית שודרה בתחילה בימי השידור של הזכיינית בערוץ, אך עם מעבר "קשת" לערוץ 12, התוכנית החלה לשדר מאז בכל יום חול.
איז הופ
פרשת המימד החמישי
פרשת המימד החמישי היא התקשרות שנערכה בין משטרת ישראל לחברת התוכנה "המימד החמישי" לביצוע עסקת רכש שלא על פי הנהלים המקובלים. הפרשה עברה לבדיקת פרקליטות המדינה לאחר שמבקר המדינה מצא אי סדרים בעניין. בפברואר 2020 החליט ממלא מקום פרקליט המדינה, דן אלדד, שהמשטרה תקיים חקירה פלילית בפרשה. לאחר בחינת הדברים ולאור העובדה שקיים חשד למעורבות אנשיה בפרשה הוצאה החקירה מהמשטרה והעברה ליחידה החוקרת ברשות התחרות.
ידיעה ראשונה על הפרשה פורסמה על ידי גידי וייץ בעיתון "הארץ" בפברואר 2019, וזכתה להד רב משום שיו"ר הדירקטוריון לשעבר של החברה, בני גנץ, התמודד לראשות הממשלה, אף על פי שהוא לא נחשד בפרשה.
חברת המימד החמישי.
המימד החמישי החזקות בע"מ הייתה חברת הזנק שהוקמה ב-2014 ופיתחה מערכות בינה מלאכותית ליישומי מודיעין צבאי, ממשלתי ואזרחי. היא הוקמה על ידי גיא כספי ודורון כהן, לשעבר בכיר ב"מוסד". בשיאה העסיקה החברה כ-100 עובדים במשרדיה בתל אביב-יפו. ב-2015 מונה בני גנץ ליו"ר מועצת המנהלים של החברה. ב-2016 מונה רם בן ברק לנשיא החברה. עוד שימשו כיועצים בחברה המפכ"ל לשעבר דודי כהן ומ"מ המפכ"ל לשעבר, בנצי סאו.
החברה פיתחה מערכת שנועדה לנתח כמויות גדולות של נתונים ומידע גולמיים, הנאספים בין השאר על ידי גופי ביון ואכיפת חוק. סוגי מידע אלה כללו בין היתר הודעות טקסט, שיחות טלפון, צילומי וידאו, מיילים, מידע מעמדות ביקורת דרכונים, מאתרי קניות של כרטיסי טיסה, שימוש בכרטיסי אשראי, משלוחים ורשומות ברשתות חברתיות. המערכת עשתה שימוש בטכניקות של בינה מלאכותית כדי לנתח את המידע במטרה לאתר התארגנויות טרור ופשיעה.
בסוף 2018 נסגרה החברה. זאת לאחר שהממשל האמריקאי הטיל על המשקיע העיקרי שלה, ויקטור וקסלברג, מגבלות עסקיות.
ב-14 באפריל 2019 הורה השופט חגי ברנר מבית המשפט המחוזי בתל אביב, על מינוי כונס נכסים לחברת המימד החמישי, בעקבות תביעת חוב של 11 מיליון ש"ח שהגישה חברת מימון אמריקנית SQN Ventures.
דו"ח מבקר המדינה.
במרץ 2019 פרסם מבקר המדינה יוסף שפירא דו"ח העוסק במערך הרכש של המשטרה. בין היתר, עסק הדו"ח בהתקשרות עם "המימד החמישי" (המכונה בדו"ח "חברה א'"). לפי הדו"ח, באוגוסט 2016, לאחר שהחברה הדגימה את יכולותיה בפני המשטרה, התקיים דיון של בכירי המשטרה בראשות המפכ"ל רוני אלשיך בהשתתפות בכירי החברה, בני גנץ ודורון כהן. בסוף הדיון הנחה המפכ"ל כי המשטרה תתקשר בהסכם עם החברה ללא מכרז. המבקר כתב כי "יש טעם לפגם בהשתתפות הנציגים הבכירים של חברה א' [המימד החמישי] בדיון האמור" (דו"ח המבקר, עמ' 119–120).
לפי הדו"ח, המשטרה והחברה החליפו טיוטות חוזה, בכפוף לאישור ועדת המכרזים של המשטרה וועדת הפטור באוצר, לגבי רכישת המערכת. במסגרת טיוטת החוזה הוסכם על ביצוע פיילוט למערכת, שתוקצב בסכום של ארבעה מיליון ש"ח, וכן שאם יצליח הפיילוט תרכוש המשטרה את המערכת ושירותים הקשורים בה בסכום של 50 מיליון ש"ח. ועדת המכרזים אישרה את ביצוע הפיילוט ונימקה את הפטור ממכרז בנימוק שעריכת מכרז עלולה לפגוע בפעילות המבצעית של המשטרה. לצורך הפיילוט, שנערך ב-2017, רכשה המשטרה חומרה בסך 1.5 מיליון ש"ח (דו"ח המבקר, עמ' 120). המבקר העיר ששלבים אלה בוצעו מבלי שנעשתה פנייה לחברות טכנולוגיות נוספות, דבר שפגע ביכולתן להתחרות מול המימד החמישי וצמצם את מרחב התמרון של המשטרה במהלך המשא ומתן (דו"ח המבקר, עמ' 121 - 123).
המבקר מצא שהנתונים שהציג מנהל הטכנולוגיות של המשטרה, על פי מה שמסרה לו החברה עצמה, שלפיהם המימד החמישי קיימת ארבע שנים (כלומר קמה בשנת 2012), יש לה חמישה לקוחות ביטחוניים ושהמוצר מוכן כבר מזה שנה וחצי, לא היו נכונים: החברה נוסדה בשנת 2014, המוצר שלה היה עדיין בפיתוח ולא היו לה לקוחות כלל (דו"ח המבקר, עמ' 123–124).
לאחר הפיילוט נערכה המשטרה להמשך ביצוע הפרויקט ולצורך כך פנתה למשרד החשב הכללי, שקבע שיש צורך בפרסום בקשת הפטור כדי לאפשר לספקים נוספים להביע השגות, וכן יש צורך לבצע בדיקת שוק מעמיקה. המבקר העיר שעד מאי 2018, מועד הפנייה לנציגי משרד האוצר, לא בוצע סקר שוק מקיף (דו"ח המבקר, עמ' 125). הוא העיר גם שהמשטרה לא שיתפה את המשרד לביטחון פנים בשלבים הראשונים של בחינת מימון הפרויקט בעזרת משטרה זרה (מימון בשיטת G2G) (דו"ח המבקר, עמ' 125–126). עוד העיר שהמשטרה מסרה חלק מהקניין הרוחני של המדינה (כגון תורת לחימה) למימד החמישי, מתוך מחשבה שתמורתו תינתן למשטרה הנחה חד-פעמית בהתקשרות לביצוע הפרויקט, וזאת מבלי שערכו של הקניין הרוחני שנמסר הוערך כראוי (דו"ח המבקר, עמ' 126–129).
השלכות פוליטיות.
בסוף 2018 נסגרה חברת המימד החמישי. בדצמבר אותה שנה הקים בני גנץ את מפלגת חוסן לישראל, ובפברואר 2019 מונה ליו"ר רשימת כחול לבן. חודש לאחר פרסום דוח המבקר, טענה מפלגת הליכוד שנעשה ניסיון להוציא כספים במרמה מהמשטרה, ודרשה מן היועץ המשפטי לממשלה לפתוח בחקירה פלילית כנגד גנץ, כפי שנפתחו חקירות נגד ראש הממשלה ויו"ר הליכוד, בנימין נתניהו. כחלק מקמפיין הליכוד הופצו טענות שלפיהן מתנהלת חקירה נגד גנץ, ושהחברה קיבלה 50 מיליון ש"ח ללא מכרז, ואף שגנץ כביכול שלשל לכיסו הפרטי 4 מיליון ש"ח, זאת אף על פי שכנגד גנץ כלל לא התנהלה חקירה, 50 מיליון ש"ח הוא סכום העסקה שכאמור לא יצאה אל הפועל, ו-4 מיליון שקל הוא הסכום שקיבלה החברה, ולא גנץ, בעבור הפיילוט. הליכוד גם טען שגנץ אינו כשיר להיות ראש ממשלה אם חברה שבניהולו פשטה את הרגל, אף שהחברה לא פשטה רגל, אלא נסגרה מרצון.
בדיקת היבטים פליליים בפרשה.
במרץ 2019 פנתה תנועת אומ"ץ ליועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט בבקשה לפתיחת חקירה פלילית נגד רוני אלשיך, ולבדיקת מכלול האירועים בעניין ההתקשרות בין משטרת ישראל וחברת המימד החמישי.
בנובמבר 2019 עתרה לבג"ץ עמותת "לביא - זכויות אזרח ומינהל תקין", נגד פרקליט המדינה והיועץ המשפטי לממשלה בדרישה שתיפתח חקירה פלילית בעניין הפרשה. באותו חודש השיבה המדינה שחומרי החקירה נמסרו לפרקליטות ממשרד מבקר המדינה ב-22 באוקטובר 2019, והם ייבחנו לבדיקת ההיבטים הפליליים בפרשה. בעקבות כך קבע בג"ץ שהעתירה התייתרה.
ב-20 בפברואר 2020 הודיע ממלא מקום פרקליט המדינה דן אלדד שהמשטרה תקיים חקירה פלילית בפרשה ושבמידת הצורך תעורב בחקירה גם המחלקה לחקירות שוטרים. היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, הודיע שגנץ אינו חשוד בפרשה, ולכן אין צורך במעורבות של היועץ בחקירה.
ביולי 2020 פורסם שהמשטרה החליטה שלא לחקור את הפרשה, משום שייתכן שהחקירה תיגע בעבירות פליליות של שוטרים, והתיק הועבר לטיפול רשות התחרות. לאחר מכן פורסם כי היועץ מנדלבליט העביר את ליווי החקירה מידי המחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה שבראשות דן אלדד, ומינה את שלמה למברגר ללוותה.
בנובמבר 2021 פורסם שרשות התחרות חקרה באזהרה אחדים מבכירי החברה, ונגבו עדויות מבכירים נוספים בחברה.
אפרת ברון-הרלב
אפרת ברון-הרלב (נולדה ב-28 בדצמבר 1966) היא רופאה ישראלית, מומחית ברפואת ילדים, טיפול נמרץ ומינהל רפואי. מכהנת כיום כמנהלת מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל
ביוגרפיה.
אפרת נולדה בירושלים והיא אם לארבעה בנים.
בין השנים 1979–1981 יצאה עם הוריה לשליחות מטעם הסוכנות היהודית בהוואי. בוגרת התיכון ליד האוניברסיטה בירושלים. שירתה בצה"ל בחיל האוויר, תחילה כפקחית טיסה ולאחר מכן כקצינת מבצעים בטייסת מבצעית, ובכך הייתה פורצת דרך בתפקיד שהיה קודם לכן נתון רק בידי טייסים. לאחר שנה בשירות קבע, התקבלה ללימודי רפואה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
בשנים 1987–1993 למדה רפואה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. ב-1994 סיימה את הסטאז׳ בבית חולים בילינסון, והחלה סבב התמחות במרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל, שכלל התמחות ברפואת ילדים ותת-התמחות בטיפול נמרץ בילדים. עד שנת 2017 פעלה כרופאה בכירה במרכז שניידר לרפואת ילדים.
ב-2007 התקבלה לתוכנית הלימודים של קרן וקסנר, שבמסגרתה למדה והוסמכה במנהל ציבורי באוניברסיטת הרווארד.
עם שובה לישראל שימשה כסגנית מנהל בית חולים בילינסון, ובמקביל שימשה כרופאה מומחית לטיפול נמרץ במרכז שניידר לרפואת ילדים.
ב-2009 עזבה את בית חולים בילינסון ושימשה כסגנית מנהל מרכז שניידר לרפואת ילדים. באותה תקופה, עסקה גם בהטסות רפואיות בתפקיד רופאת טיפול נמרץ מלווה. בנוסף, התבקשה להצטרף להנהלת ארגון "איחוד הצלה", בו היא משמשת מאז.
ב-2013 זכתה במגן הסובלנות מטעם נגיד ארגון "רוטרי", עבור "מתן רפואה איכותית ושוויונית לכל ילד, שליחות חסרת פשרות להצלת חיי ילדים, ועל היוזמה לפרויקט משותף עם הרשות הפלסטינית לשיפור רפואת ילדים".
ב-2017 מונתה למנהלת הרפואית של מחוז צפון של קופת חולים כללית, ועשתה שינויים דרמטיים בנושא רפואה נגישה בפריפריה, והובילה מהלכים רבים לטיפול מעמיק במחלת הסוכרת.
ב-2019 מונתה למנהלת בית חולים בילינסון וסגנית מנהל המרכז הרפואי רבין.