חניבעל (238 לפנה&quot;ס)
חניבעל היה מצביא קרתגי, שלקח חלק במלחמת שכירי החרב ונהרג במהלך קרב תוניס.
לאחר קרב משור, הפקיד מפקד הכוחות הקרתגיים חמלקרת ברקה את הסרת המצור על קרתגו בידי חניבעל. בעוד הוא עצמו יחד עם נארוואס יצא לדכא את ערי אפריקה המתמרדות. מפקד המורדים מאתוס חנה אותו זמן בתוניס. כדי לדכא את רוח המורדים, צלב לעיניהם חניבעל את ספנדיוס. אולם נהג ברשלנות ואפשר למאתוס להפתיע אותו ולהביס אותו בקרב. המחנה הקרתגי נבזז, מאתוס הוריד מהצלב את ספנדיוס וצלב עליו את חניבעל, ולידו שחט שלושים אצילים קרתגים.
מאוחר יותר הגיע חמילקרת ברקה לאזור ולאחר שהתאחד עם כוחותיו של חנו הגדול הביס את מאתוס.
העסקה הטובה
העסקה הטובה (בגרמנית: Der gute Handel) היא מעשייה אנטישמית שלוקטה על ידי האחים גרים, והיא מספר 7 במעשיות האחים גרים. הסיפור הוא אחד מארבעת הסיפורים שליקטו האחים גרים, שבו יהודים לוקחים חלק פעיל.
עלילה.
איכר מכר את פרתו בשוק תמורת 8 מטבעות. בדרכו חזרה הוא עובר ליד בריכה והצפרדעים שבה מכריזות לעברו "שבע שבע שבע". הוא מנסה להסביר להן שיש כאן שמונה ולא שבע, אולם הצפרדעים אינן מקשיבות לו. ברוב זעמו הוא משליך על הצפרדעים את המטבעות ומצפה מהן להחזיר אותן בחזרה, אולם הצפרדעים כמובן אינן עושות זאת. כעבור תקופה שוב הוא קונה פרה והפעם שוחט אותה ומתכנן למכור את בשרה לקצב. בשוק נובח לעברו כלב "הב הב". הוא סבור שהכלב מתכוון לשאת עבורו את הבשר לקצב, ועל כן משליך את הבשר לעבר הכלב תמורת הבטחה שתוך שלושה ימים יקבל את כספו. כעבור שלושה ימים הוא כמובן לא מקבל את הכסף. הוא פונה אל הקצב ושואל אותו האם הכלב הביא את הבשר. הקצב סבור שמדובר במתיחה ומגרש אותו עם מטאטא.
האיכר משוכנע שנעשה לו עוול, פונה אל המלך ומספר לו את סיפורו המשעשע. להפתעתו בת המלך ששומעת את הסיפור מתחילה לצחוק. המלך מכריז שהוא האדם הראשון שהצליח להצחיק אותה, והוא הבטיח את בתו למי שיצליח להצחיק אותה. אולם האיכר דוחה את הצעת החתונה בגסות, ומבקש שכר אחר. המלך זועם ומכריז שבעוד שלושה ימים יחזור ויקבל "את מלא החמש מאות". כאשר יוצא האיכר מהארמון משכנע אותו השומר לתת לו מאתיים. יהודי ערמומי אחד ששומע את כל הסיפור ניגש אל האיכר ומציע לו לתת לו את השלוש מאות הנותרים, בתמורה לכך שהיהודי ישלם כעת את אותו הסכום במטבעות קטנים יותר. האיכר הפתי מאמין והיהודי הרמאי מביא לו מטבעות גרועים ששווים פחות.
כעבור שלושה ימים מגיע האיכר אל המלך לתבוע את החמש מאות. אולם אז מתברר שהמדובר בחמש מאות מלקות. האיכר מכריז שהן כבר אינן שלו, אז נכנסים השומר והיהודי לתבוע את המגיע להם והמלך מצווה להלקותם. השומר סובל בשקט, אולם היהודי בוכה ומכריז "אוי ואבוי איזה מטבעות כבדים". המלך נהנה מהמחזה ומציע לאיכר לקחת מחדר האוצרות ככל שירצה. האיכר שמח וטוב לב ממלא את כיסיו כסף וזהב והולך לבית המרזח לספור את כספו. היהודי מתגנב אחריו ושומע את האיכר התמים מכריז שהמלך סידר אותו, כיוון שאם היה נותן לו בעצמו היה יודע אם קיבל כפי שמגיע לו. אבל כעת כאשר הוא לקח הוא אינו יודע האם קיבל מספיק. היהודי ששומע כל זאת ניגש במהירות אל המלך ומספר לו שהאיכר דיבר בו סרה. המלך זועם מצווה להביא את האיכר לפניו, היהודי נשלח לעשות זאת. אולם האיכר מכריז שאדם עשיר כמוהו אינו יכול לבוא אל המלך בבגדים פשוטים. היהודי שרוצה להזדרז משאיל את מעילו היקר לאיכר.
האיכר ניצב בפני המלך שמוכיח אותו על הדברים שאמר. האיכר מכריז: "מה שאומר יהודי זה תמיד שקר, אף מילת אמת לא יוצאת לו מהפה. הברנש הזה מסוגל אפילו לומר שאני לובש את המעיל שלו." היהודי נזעק ומכריז שזה אכן המעיל שלו. המלך מכריז שהיהודי בוודאי רימה אותם, ומצווה להלקות אותו. והאיכר חוזר הביתה שמח וטוב לב עם המעיל והאוצרות.
חיפה אל מנסור
משפט האי-שכפול
משפט האי-שכפול (באנגלית: No cloning theorem) האי-שכפול הוא משפט בתורת האינפורמציה הקוונטית. לפי המשפט, לא קיים אופרטור היוצר עותק זהה למצב קוונטי שרירותי. הוא נוסח על ידי ווטרס, וויצ'ך זורק, ודיקס בשנת 1982, ובעל השלכות רבות על מחשוב קוונטי ותחומים דומים.
המצב של מערכת יכול להיות שזור עם מצב של מערכת אחרת (לדוגמה, מצבי בל), אך זהו לא שכפול. משום שאין מצב מוגדר היטב שניתן להתייחס אליו כאל תת-מערכת של מצב שזור. שכפול הוא תהליך שתוצאתו היא שני מצבים זהים לא שזורים.
משפט האי-שכפול בדרך כלל מנוסח ומוכח עבור מצבים טהורים, ומשפט האי-שידור מכליל זאת למצבים מעורבים.
למשפט האי-שכפול יש תאום הפוך בזמן: משפט האי-מחיקה, הטוען כי לא קיים אופרטור שבהינתן שני עותקים זהים של מצב קוונטי שרירותי, מוחק את אחד העותקים. יחד, משפטים אלו מחזקים את המשמעות של מכניקת הקוונטים במונחי תורת הקטגוריות.
ניסוח המשפט והוכחתו.
תהי מערכת A, ויהי מצב קוונטי המתאר אותה formula_1 (ראו סימון דיראק). כדי ליצור עותק של המצב, ניקח מרחב זהה B ומצב התחלתי formula_2. המצב ההתחלתי חייב להיות בלתי תלוי במצב formula_1, שאין לנו שום ידע מקדים עליו. המצב של המערכת המורכבת מתואר על ידי המכפלה הטנזורית בין המצבים:
formula_4
מכאן ואילך, נשמיט את הסימן formula_5 לצורך נוחות, אך עדיין מדובר במכפלה טנזורית.
ישנן שתי דרכים לתפעול המערכת המורכבת. נוכל לבצע מדידה, שתקריס באופן בלתי הפיך את המערכת למצב עצמי של האופרטור, ותשנה את המידע שהוכל במערכת, וברור כי זהו לא מצב העונה על דרישות המשפט. לחלופין, ניתן לשנות את ההמילטוניאן של המערכת, ובכך להשפיע על אופרטור הקידום בזמן U (בעבור המילטוניאן לא תלוי בזמן, מתקיים formula_6, כאשר formula_7 הוא היוצר של הזזות בזמן). אזי U יתנהג כאופרטור המעתיק, בתנאי שיקיים:
formula_8
לכל מצב אפשרי formula_9 במרחב המצבים (כולל formula_10). היות ש-U היא אופרטור אוניטרי, היא משמרת מכפלה פנימית:
formula_11
וכיוון שמכניקת הקוונטים מניחה נרמול, מתקיים גם:
formula_12
מכאן, נקבל בהכרח שמתקיים formula_13 (ואז, formula_14) או ש-formula_15 מאונך ל-formula_16 (ואז, formula_17). אבל זה לא המצב עבור שני מצבים שרירותיים (זה יכול להתקיים אבל מצבים מסוימים). לכן, לדוגמה, אם נבחר מצבים אורתוגנליים בבסיס formula_18:
formula_19
formula_20
והם אכן מקיימים את הדרישה formula_21, אך התוצאה הזו לא מתקיימת למצבים כלליים יותר. מסתבר ש-U לא יכולה לשכפל מצב קוונטי כללי. ועל כן, לא ניתן לשכפל מצב.
שכפול לא מושלם.
למרות חוסר היכלת ליצור עותקים מושלמים של מצב קוונטי לא ידוע, ניתן ליצור עותקים לא מושלמים. זה יכול להיעשות על ידי צימוד של מערכות עזר גדולות יותר למערכת שנרצה לשכפל, וליצור טרנספורמציות אוניטריות על המערכת המשולבת. אם נבחר את הטרנספורמציה האוניטרית בצורה נכונה, רכיבים מסוימים של המערכת המשולבת יתפתחו לעותקים משוערים של המערכת המקורית. בשנת 1996, בוזק והילרי הראו שמכונת שכפול אוניברסלית יכולה ליצור עותק של מצב לא ידוע בנאמנות של 5/6.
ניתן להשתמש בשכפול לא מושלם על מנת לצותת לתקשורת המשתמשת בפרוטוקולי קריפטוגרפיה קוונטית, ובשימושים נוספים במדע האינפורמציה הקוונטית.
מסלול אקדמי עוקף בגרות
מנהל התעופה הפדרלי
נאו-אתאיזם
איש השנה של המגזין טיים
אנדרטה לזכר נופלי המסוק בנחל בזק
גביע דייוויס 1984
גביע דייוויס 1984 הייתה התחרות ה-73 במניין מאז ייסוד התחרות.
לתחרות נרשמו 62 נבחרות.
מחזיקת הגביע נקבעה במשחקי הבית העליון בו נכללו 16 נבחרות. יתר הקבוצות שובצו בבתים אזוריים (2 בתי אירופה, בית אמריקה ובית המזרח). מנצחי הבתים האזוריים קיבלו זכות לעלות לבית העליון במקום 4 נבחרות החלשות של הבית העליון.
מחזיקת הגביע נבחרת אוסטרליה הפסידה בחצי הגמר של הבית העליון לנבחרת ארצות הברית. המשחק על התואר התקיים בין נבחרת ארצות הברית לבין נבחרת שוודיה בגטבורג. הוא הסתיים עם התוצאה 1:4 לטובת שוודיה.
הבית העליון פלייאוף.
28-30 בספטמבר
העברות לקראת שנת 1985.
בעקבות המשחקים בין 8 נבחרות שהפסידו בשלב המוקדמות של הבית העליון אקוודור, הודו, גרמניה המערבית ויוגוסלביה נותרו בבית העליון. דנמרק, בריטניה, ניו זילנד ורומניה ירדו לבתים אזוריים.
בעקבות משחקי הבתים האזוריים צ'ילה, יפן, ברית המועצות וספרד עלו לבית העליון.
ישראל בגביע דייוויס.
בשנת 1984 נבחרת ישראל שובצה בתת-הבית אירופה א' ונפגשה עם נבחרת פולין.
לאחר ניצחון על פולין הנבחרת שיחקה נגד שווייץ.
בעקבות ניצחון זה נבחרת ישראל עלתה למשחק נגד ברית המועצות על ראשות הבית. מנצחת המשחק הייתה מקבלת זכות לעלות לבית העליון בשנת 1985. המשחק הדרמטי הסתיים עם התוצאה 3:2 והוכרע במפגש האחרון בו שחר פרקיס הפסיד לאלכסנדר זברב.
המרכז לתקשורת בינלאומית
המרכז לתקשורת בינלאומית באוניברסיטת בר-אילן (באנגלית: Center for International Communication) עוסק בהיבטים מחקריים ויישומיים של דיפלומטיה ציבורית וכיסוי תקשורתי של יחסים בינלאומיים. בראש המרכז עומד פרופ' איתן גלבוע. המרכז לתקשורת בינלאומית מסונף לבית הספר לתקשורת של אוניברסיטת בר-אילן, אשר בראשו עומד פרופ' שמואל ליימן-וילציג.