רקע.
בשנת 1966 בלטו במיוחד הבולים שהונפקו לרגל חנוכת משכן הכנסת ומוזיאון ישראל. בשנה זו הונפק לראשונה בול מיוחד שהוקדש ליום הזיכרון לחללי צה"ל (בנפרד מבולי יום העצמאות), מסורת שנמשכה מאז ברציפות.
שיטת הדפוס.
בשנת 1966 הודפסו שבע סדרות, וכן בול אחד מסדרת מוזיאון ישראל, בשיטת שקע. סידרה אחת, וכן חמישה בולים מסדרת מוזיאון ישראל, הודפסו בשיטת פוטוליטו.
המעצבים.
מרבית הבולים של שנת 1966 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות. הרי פרנק, בעל סטודיו לגרפיקה "גרפיס" בחיפה, עיצב בשנה זו את בול "מחקר הסרטן".
בולים מן המניין.
בשנת 1966 לא הונפקו בישראל בולים מן המניין בעיצוב חדש. הדואר המשיך להשתמש בבולי סדרת סמלי ערים א' שהונפקו לראשונה בשנת 1965, תוך שהוא מוסיף לה מספר ערכים נקובים חדשים.
הבולים עוצבו בידי מקסים וגבריאל שמיר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
הבולים האלו הודפסו במועדים הבאים (לפני תאריך ההנפקה):
בנוסף, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם במהלך שנת 1966 כמות נוספת לאחר מועד ההנפקה המקורי:
בולי דואר אוויר.
בשנת 1966 לא הונפקו בישראל בולי דואר אוויר בעיצוב חדש, והדואר המשיך להשתמש בבולים מסדרת ציפורי ישראל שהונפקו לראשונה בשנת 1963.
כמות הבולים שהודפסה בשנים קודמות ונשמרה במחסני הדואר סיפקה את צורכי הדואר בשנת 1966 ולא היה צורך בביצוע הדפסות חוזרות של בולי דואר אוויר לחידוש המלאי.
בולי זיכרון קבועים.
יום העצמאות.
הבולים עוצבו בידי אליעזר ויסהוף.
מתאר המבנים שבתחתית כל אחד משלושת הבולים יוצר תמונה משותפת הקושרת בין בולי הסדרה. הבולים מציגים את הדרכים בהן נהוג היה לציין את חגיגות יום העצמאות: הנפת דגלים, זיקוקין די נור, ומצעד צבאי.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
יום הזיכרון לחללי צה"ל.
הבול עוצב בידי אוסוולד אדלר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
מועדים לשמחה.
הבולים עוצבו בידי אליעזר ויסהוף.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
בולי זיכרון.
בטיחות בדרכים.
הבולים עוצבו בידי אליעזר ויסהוף.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
הבולים עוצבו בידי אליעזר ויסהוף.
מחקר הסרטן.
הבולים עוצבו בידי "גרפיס": הרי פרנק.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
בולי אירוע.
משכן הכנסת.
הבולים עוצבו בידי "רולי": גרד רוטשילד ו-זאב ליפמן.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
מוזיאון ישראל.
הבולים עוצבו בידי אוסוולד אדלר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:.
יום הבול.
הבולים עוצבו בידי מקסים וגבריאל שמיר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
ארמון סרווסתאן
ארמון סרווסתאן (בפרסית: کاخ ساسانی سروستان) הוא מבנה מהתקופה הסאסאנית שנבנה בהוראת בהראם גור במאה ה-5. הוא נמצא בקרבת העיר סרווסתאן שבפרובינציית פארס. הארמון נכלל ברשימת אתרי המורשת התרבותית של אונסק"ו כחלק מן הנוף הארכאולוגי הסאסאני בחבל פארס.
ארמון סרווסתאן נחשב למייצג הראשון של ארכיטקטורה אסלאמית איראנית. הסגנון הזה נסמך על ארכיטקטורה פרתית מוקדמת בתוספת השפעות רומיות: אולם מרובע בעל כיפה גדולה, כניסות מרובות, חדרי איוואן מקורים. וקשתות. ארמון סרווסתאן בנוי מאבנים ומלט, והוא מזכיר במבנהו את ארמון ארדשיר בפיירוזאבאד. לפי א-טברי, הארמון שימש את מהר-נרסה, מזכירו הנאמן של השליט בהראם גור.
מחקרים חדשים שנעזרו בשיטות תארוך מתקדמות הראו כי למעשה הארמון לא נבנה בתקופה הסאסאנית כפי שסברו בעבר, אלא לתקופה מאוחרת: תקופת שלטונו של יזדגרד השלישי ותחילת התקופה האסלאמית (אמצע המאה השביעית).
אלכסיי סוטורמין
אלכסיי סרגייביץ' סוטורמין (ברוסית: Алексе́й Серге́евич Суторми́н; נולד ב-10 בינואר 1994, מוסקבה, רוסיה) הוא כדורגלן רוסי, המשחק כקשר התקפי במועדון זניט סנקט פטרבורג ובנבחרת רוסיה בכדורגל.
ביוגרפיה.
אלכסיי נולד במוסקבה וחי בה עד גיל 16. הוא התחיל לשחק כדורגל בבית הספר קרילאצקויה, ולאחר מכן עבר לסטרוגינו. הוא נבחן בספרטק ולמד במשך שנתיים עד שלוש שנים בחימקי ולאחר מכן התקבל לאקדמיה של זניט סנקט פטרבורג והשתתף בשני משחקים באליפות הנוער עבור זניט.
קריירת מועדונים.
סטרוגינו.
המועדון המקצועי הראשון בו שיחק היה מועדון סטרוגינו במוסקבה. הוא הבקיע שער כבר במשחק הבכורה שלו בקבוצה, במפגש הגביע ב-10 יולי 2013 במפגש נגד "זניט מוסקבה", את משחק הבכורה בליגה ערך במשחק במסגרת הליגה המקצוענית נגד טורפדו ולדימיר, ב-15 ביולי.
חילופי קבוצות.
ביולי 2015 הוא עבר לאסטרחן ל"וולגר" המקומית. הוא עשה את הופעת הבכורה שלו במשחק נגד ספרטק-2 מוסקבה, שבו הקבוצה הפסידה, בהפרש מינימלי. במפגש הבא נגד "פאקל" מוורונז' הבקיע את שער הניצחון. במדי "וולגר" השתתף במשחקי המבחן להעפלה לפרמייר ליג .
בשנת 2017, דווח על התעניינות בו מ"ויקטוריה" הצ'כית, "זניט" ו"רוסטוב". כל שלוש ההצעות נדחו על ידי המועדון. שנה לאחר מכן, הוא עבר לאורנבורג.
זניט.
ביוני 2019 דווח כי זניט סנקט פטרבורג הציעה לו שכר של 300 אלף יורו וחוזה ל-5 שנים, אך לבסוף הוא עבר לרובין קאזאן שהציעה לו 500 אלף יורו לאותה תקופה. ברם, הוא לא נסע עם הקבוצה למשחק ההכנה נגד טמבוב ותקשורת הספורט דיווחה על כך שזניט הגיעה להבנות עם השחקן על מעברו לזניט באותם תנאים שרובין סיכמה מולו. ביולי 2019 זניט הודיעה רשמית על החתמתו לחוזה של שלוש שנים עם אופציה להארכה בשנתיים נוספות. את הופעת הבכורה במדי זניט ערך ב-14 ביולי 2019 במחזור הפתיחה של העונה כשנכנס כמחליף בניצחון הבייתי על טמבוב. ב-3 באוגוסט 2019 עלה לראשונה בהרכב הפותח במשחק הבייתי נגד קרסנודאר שהסתיים בשוויון 1-1. את שער הבכורה שלו הבקיע ב-21 בספטמבר 2019 בניצחון 0–5 על רובין קאזאן, כשבאותו משחק הוא מבקיע למעשה 2 שערים. בדצמבר 2020 הוזז לראשונה לעמדת הבלם הימני, במשחק המחזור ה-17 מול אורל. ב-29 בספטמבר 2021, הבקיע את שער הבכורה בליגת האלופות בניצחון קבוצתו 4:0 על מאלמו בגזפרום ארנה. באפריל 2022 האריך את חוזהו בקבוצה עד סוף 2025.
נבחרת רוסיה.
באביב 2014, הוא זומן לנבחרת הלאומית של רוסיה, השתתף בשני משחקים לא רשמיים נגד שוודיה. בשנת 2016, הוא זכה בגביע חבר המדינות 2016 בהרכב נבחרת הנוער של רוסיה, כשהופיע ב-4 משחקים והבקיע שער בגמר. הוא זומן למשחקי מוקדמות מונדיאל 2022 וערך את הופעת הבכורה במדי הנבחרת ב-8 באוקטובר 2021, במשחק מול , שבו נבחרתו ניצחה 1:0. ב-11 באוקטובר 2021 עלה עם סרט הקפטן, במשחק מול .
חיים אישיים.
אביו, סרגיי סוטורמין הלך לעולמו ב-7 בנובמבר 2020.
ציקלוספורין
ציקלוספורין (בלועזית: Cyclosporine) היא תרופה מדכאת חיסון. היא משמשת לטיפול במחלות ומצבים בהם נדרש דיכוי חיסוני, כמו מחלות אוטו-אימוניות או לאחר השתלות איברים, כדי למנוע את דחיית השתל. בנוסף היא משמשת כטיפול בתסמונת העין היבשה במתן תוך-עיני בטיפות.
תופעות הלוואי השכיחות של תרופה זו הן לחץ דם גבוה, כאבי ראש, בעיות בכליה, ריבוי שיער גוף והקאות. תופעות לוואי נוספות כוללות סיכון מוגבר לזיהומים, עקב האפקט מדכא החיסון של התרופה, בעיות כבד ועלייה בסיכון ללימפומה. בשל תופעות הלוואי והשלכותיהן מנוטרת רמת התרופה באופן שגרתי בחולים הנוטלים אותה. שימוש בזמן ההריון עלול לגרום ללידה טרם המועד ומשקל לידה נמוך, אך לא מומים מולדים.
הדיכוי החיסוני של התרופה מושג על ידי הפחתת פעילות לימפוציטים. הציקלוספורין נקשר לציקלופילין, קולטן הנמצא בתוך נוזל התא, פעולה זו מונעת אקטיבזציה של חלבון בשם קלצינורין ובכך נמנע ייצור של ציטוקינים דלקתיים על ידי לימפוציטים מסוג T.
החומר בודד לראשונה ב-1971 מהפטרייה "Tolypocladium inflatum" ונכנס לשימוש רפואי בשנת 1983. התרופה נמצאת ברשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי.
שימוש רפואי.
ציקלוספורין אושרה על ידי ה-FDA לטיפול במחלת השתל נגד המאכסן המתרחשת בהשתלת מח עצם וכדי למנוע דחיית איברים במקרים של השתלת כליה, לב או כבד. היא משמשת לטיפול גם בדלקת מפרקים שיגרונית ופסוריאזיס ובמחלת בלוטות המיבומיאן ותסמונת שגרן. בנוסף להתוויות אלו משמשת התרופה לטיפול בדלקת עור אטופית, דלקת קרנית ולחמית אטופית (אטופיק קרטוקוניונקטיביטיס), מחלת קימורה, פיודרמה גנגרנוסום, סרפדת כרונית, מסטוציטוזיס מערכתית ובטיפול בדלקת הענבייה ממקור לא זיהומי.
תופעות לוואי.
תופעות הלוואי של התרופה עשויות לכלול הגדלת חניכיים, הגברת צמיחת השיער, פרכוסים, כיבים פפטים, דלקת לבלב, חום, הקאות, בלבול, שלשול, היפרכולסטרולמיה, קוצר נשימה, היפואסטטזיה, נמלול (בייחוד בשפתיים), גרד, יתר לחץ דם, עלייה ברמות אשלגן, התרופה היא נפרוטוקסית העלולה לפגוע בתפקודי כבד וכליה, תחושת שרפה בקצות האצבעות ועלייה בסיכון לזיהומים ויראליים ופטרייתיים. ציקלוספורין גורם לעלייה בלחץ דם משום שהוא גורם להיצרות כלי דם כלייתיים ועלייה בספיגה החוזרת של נתרן.
מתן התרופה למושתלי כליה קשורה בהיפראוריצמיה, ובמקרים מסוימים - לשיגדון.
ציקלוספורין מופיע בקבוצה 1 של חומרים מסרטנים של הסוכנות הבינלאומית לחקר הסרטן. המשמעות היא שחשיפה לחומר עלולה להוביל להתפתחות סרטן, ובייחוד קרצינומת תאי קשקש של העור ולימפומה שאינה הודג'קין.
ענק (מיתולוגיה נורדית)