בשל היותה של מקדונלד טרנסג'נדרית, המשפט תפס את תשומת לבם של פעילי זכויות להט"ב (בנוסף לבורנשטיין), ביניהם הסופרת לסלי פיינברג שכתבה: "הזכות להגנה עצמית מפני כל צורות הדיכוי - רוח סטונוול - היא בלב הדרישה לשחרר את מקדונלד". קם גורדון, חבר מועצת העיר מיניאפוליס, הצהיר גם הוא על תמיכתן במקדונלד וכינה את התקרית "דוגמה נוספת כיצד נשים טרנסג'נדריות שחורות הופכות מטרה לשנאה ולאלימות על בסיס זהותן". סוזאן אלן, חברת בית המחוקקים של מינסוטה, קראה לפרימן לשקול את "הנסיבות המקלות" במקרה. במאי 2013, המאמר של מרק למונט היל באתר Ebony.com תחת הכותרת "למה איננו נלחמים עבור סיסי מקדונלד?", זכה בפרס GLAAD Media על "מאמר עיתונאי דיגיטלי מצטיין".
תומכיה של מקדונלד, הן מקהילת הלהט"ב והן מחוצה לה, קיימו מחוץ לכלא הנפין הפגנות ומסיבות ריקודים לכבודה, ולמעלה מ-18,000 אנשים חתמו על עצומה הקוראת לפרימן לבטל את כתב האישום נגדה ולשחררה. ביוני 2012, קבוצת להט"ב שכינתה עצמה "פלוגת ההתקפה הקווירית" החליטה, כזכר לאירוע התקיפה של מקדונלד מצד פלהרטי, לקחת אחריות על השלכת בקבוק תבערה דרך חלון בנק וולס פרגו בעיר פורטלנד שבאורגון, זאת כמעשה סולידריות עם מקדונלד. עם זאת, קייטי ברג'ס, מנכ"לית רשת התמיכה לנוער טרנסג'נדרי, אמרה כי לקבוצה זו אין כל קשר לתומכיה של מקדונלד במיניאפוליס. ברג'ס אמרה כי התמיכה הגבוהה שמקדונלד זוכה לה היא בשל התפיסה כי מקדונלד עומדת למשפט "על היותה שורדת של פשע שנאה".
מאסר.
בעת שחיכתה למשפטה הוחזקה מקדונלד במקביל במעצר מופרד ובמעצר בית. במאי 2012, אמר מיכאל פרידמן מהמרכז לזכויות משפטיות, כי אין סיכוי שמקדונלד תשלח לבית כלא לנשים בשל זהותה המינית. ברג'ס אמרה בתגובה ש"אנשים נוטים לחשוב על האופן שבו סיסי מזהה עצמה כאישה ולומר כי יש לאפשר לה ללכת למתקן לנשים... אבל למעשה אין היסטוריה של כליאת אנשים טרנסג'נדרים לפי הזהות המגדרית שלהם. לכן כאשר תגיע סיסי לכלא הקבוע שלה, היא תבדוק ותחליט האם היא מרגישה שם בטוחה. אם לא, היא תגיש תביעה אזרחית כנגד מחלקת הכליאה על מנת להיות מוצבת מחדש במקום בטוח יותר, שיכול להיות, ויכול גם לא להיות - בית כלא לנשים". לאחר מאסרה אמרה מקדונלד כי "עמדה בפני דברים גרועים מהכלא בחייה", ושזה לא משנה עבורה אם תישלח לבית כלא של גברים או נשים. בעקבות הרשעתה, פרסמה דוברת מחלקת הכליאה של מינסוטה כי מקדונלד תמוקם במתקן סנט קלאוד המיועד לגברים בוגרים. את מלוא מאסרה ריצתה מקדונלד עם גברים, אולם עצומה הביאה לכך שתמשיך לקבל שם את הטיפול ההורמונלי שלה מבלי שיפריעו לה לבסס, להגדיר ולפתח את זהותה המינית.
שחרור.
מקדונלד שוחררה בבוקר ה-13 בינואר 2014, לאחר שריצתה 19 חודשי מאסר בפועל. מקדונלד נשארה תחת מעקב עד להשלמת 41 החודשים שנגזרו עליה. סרט דוקומנטרי המבוסס על חייה של מקדונלד ועל הפרשה יצא בדצמבר 2013 ונקרא "FREE CeCe". בסרט מככבים השחקנים לברן קוקס וג'ק גרס.
עקה גנוטוקסית
עקה גנוטוקסית (genotoxicity) היא מושג המשמש לתיאור חומרים כימיים המשבשים את המידע הגנטי אשר בגרעין התא ומביאים לכדי יצירת מוטציות גנטיות אשר עלולות להתבטא כסרטן. המושג קרוב במשמעותו למוטגניות, במובן ששני המושגים מתייחסים לחומרים שמביאים לכדי מוטציות גנטיות. אך בעוד שהמוטגן יוצר שינוי במידע הגנטי שעל סליל הדנ"א על ידי השפעה ישירה בלבד, רעלגן משפיע על המידע הגנטי גם דרך השפעה עקיפה, אם על ידי זירוז הופעתן של מוטציות או שיבוש מנגנוני שליטה ובקרה שונים. כך שלמעשה, בעוד כל גורמי המוטציות הם גנוטוקסים, לא כל הגנוטוקסים הם מוטגנים. לתאים יכולת למנוע ביטוי של מוטציה גנוטוקסית על ידי מנגנון תיקון דנ"א או על ידי אפופטוזה, הרס עצמי של התא. אך לעיתים הנזק אינו ניתן לתיקון, מה שיוביל להופעת מוטגנזה. שינויים אלו מתקבעים וימשיכו להתקיים בתאי הבת של תא המקור. במידה והשינויים מתרחשים בתא זוויג (גמטה), הם יכולים אף להמשיך בתורשה אל דורות הצאצאים הבאים.
כדי לכמת את השפעתן של מולקולות גנוטוקסיות, מעריכים חוקרים את הנזק שנגרם לדנ"א בתאים שנחשפו לחומרים הרעילים. הנזק יכול להתבטא בצורת קטיעה יחידה של גדיל או זוג גדילים, אובדן יכולת תיקון-חיתוך (הסרת נוקלואוטידים פגומים), קשר צולב (cross linking), אתרים אלקיליים לא יציבים, מוטציות נקודתיות, וסטיות מבניות או מספריות של כרומוזומים.
שינויים בשלמות רצף הדנ"א ידועים כגורמי לסרטן.
לשם הערכת פוטנציאל הנזק שבכימיקלים שונים כגורמים לסרטן, פותחו שיטות מתוחכמות כגון "מבחן איימס", בדיקות טוקסולוגיה במבחנה או מן החי או "בדיקת שביט" (comet assay).
מנגנונים.
חומרים גנוטוקסים גורמים נזק לחומר הגנטי שבתא דרך אינטראקציות עם רצף ומבנה הדנ"א. למשל, מתכת המעבר כרום, במצבה המחומצן, מגיבה עם הדנ"א, ויוצרת אתרים פגומים על הסליל שמובילים להתפתחות הסרטן. מצב חמצון מטאסטבילי זה, Cr(V), מושג באמצעות אקטיבציית חיזור. חוקרים ביצעו ניסוי כדי לחקור את האינטראקציה בין הדנ"א למתכת הכרום המסרטנת באמצעות קומפלקס - (Cr(V – Salen, במצב החמצון המטאסטבילי ונמצא כי האינטראקציה הייתה ספציפית לנוקלאוטיד גואנין. כדי לצמצם את האינטראקציה לקומפלקס Cr ( V ) - Salen עם הבסיס גואנין, החוקרים שינו את בסיסי הגואנין ל-8-אוקסוגואנין, כדי ליצור חמצון ספציפי לאתר. התגובה בין שתי המולקולות גרמה לשינויים בדנ"א. שני השינויים שנצפו באתר הבסיס ששונה היו guanidinohydantoin ו-spiroiminodihydation. לשם ניתוח נוסף של אתר השינוי נצפה כי פולימראז שעצר באתר אדנין זיווג בגדיל הנגדי בסיס של 8-אוקסוגואנין במקום בסיס טימין. ניתן לראות אם כן, כי פגעים אלו מכילים שחלוף רוחבי - גואנין -&gt; טימין . נראה כי כרום במצב חמצון גבוה יפעל כמסרטן "מנגנון הנזק של תוצרי בסיסים מחומצנים בין מתכת הכרום לסליל הדנ"א... רלוונטיים בהיווצרות נזק לדנ"א שבתוך אורגניזם, המוביל לסרטן באוכלוסיות שנחשפו לכרום".
דוגמה נוספת לנזק של הדנ"א על ידי סוכן גנוטוקסי, הן אלקלואידים פירולוזידינים. חומרים אלה נמצאים בעיקר במיני צמחים והם רעילים לבעלי חיים, לרבות לבני אדם. כמחצית מהם זוהו כגנוטוקסים ורבים מהם זוהו כמעודדי סרטן . על פי הניסוי הגיעו החוקרים למסקנה כי כאשר חומרים אלו מופעלים מטבולית: "הם מעודדים יצירת אדקציית דנ"א (קומפלקס מסרטן של דנ"א-כימיקל), קטיעת והצלבת גדילים, חילופי כרומטידות אחיות, מיקרו-גרעינים, סטיות כרומוזומליות, מוטציות גנטיות, ומוטציות כרומוזום בתוך אורגניזם או במבחנה".
המוטציה הנפוצה ביותר בגנים הם שחלוף רחבי גואנין:ציטוזין - &gt; טימין:אדנין, ושיחלוף בסיס טנדם. האלקלואידים הפירוליזידינים הם מוטגנים הן בתוך גוף אורגניזם והן במבחנה, ולכן, מביאים לכדי לתהליך קרציוגנסיס חמור בכבד. צמח ממין הקומפריי (Comfrey) הוא דוגמה לצמח המכיל ארבעה עשר אלקלואידים פירוליזידינים שונים. המטבוליטים הפעילים מגיבים עם ה-DNA ויוצרים אתרים פגועים, מעודדים הופעת מוטציות, והתפתחות סרטן בתאי ההפטוציטל והאנדותל שבכבד.
טכניקות בדיקה.
מטרת הבדיקות לגנוטוקסיות היא לקבוע האם לחומר כלשהו פוטנציאל להשפיע על המידע הגנטי או לגרום לסרטן. מבחנים אלו יכולים להתבצע על חיידקים, שמרים, או תאי יונקים. בעזרת המידע שמבחנים אלו מספקים, ניתן לצפות לשלוט בהתפתחויות מוקדמות בעת חשיפת אורגניזם רגיש לחומר גנוטוקסי.
מבחן איימס.
משמש ביולוגים לבדיקת מוטציות בגנים. הטכניקה משתמשת בזני חיידקים כדי להשוות בין הוואריאציות השונות שבחומר הגנטי. תוצאות הבדיקה מזהות את רוב הרעלגננים המסרטנים והשינויים הגנטיים. סוגי המוטציות המזוהות במבחן איימס הן הזזת מסגרת הקריאה והחלפות בסיסים.
בדיקת טוקסיקולוגיה במבחנה.
מטרת הבדיקה במבחנה היא לקבוע אם לחומר, מוצר, או גורם סביבתי יש פטנציאל לגרימת נזק גנטי. טכניקה אחת היא בדיקת ציטוגניות באמצעות תאי יונקים שונים. סוגי הסטיות הכרומוזומליות שזוהו בתאים המושפעים מגנוטוקסים הם: פערים-חסרים בכרומטידות ובכרומוזומים, קטיעות כרומוזומים, שבירת כרומטידה, פרגמנטציה, טרנסלוקציה, שחלופים מורכבים ורבים נוספים. השפעות קלסטוגניות (מוטציות המתבטאות במחיקת מידע גנטי) ואניוגניות (מוטציות המתבטאות בהופעת מספר א-נורמלי של כורמוזומים בתאי הבת) יגרמו לעלייה בשכיחות של סטיות מבניות או מספריות של החומר הגנטי. מבחן זה דומה למבחן המיקרו-גרעין ובדיקת סטיית כרומוזום, אשר מזהים סטיות כרומוזומליות מבניות ומספריות בתאי יונקים.
ברקמות ספציפיות של יונקים, ניתן לבצע בדיקת לימפומה TK +\- לבדיקת סטיות בחומר הגנטי. מוטציות גנטיות מתבטאות בדרך כלל דרך מוטציות נקודתיות - שינוי של נוקלאוטיד יחיד המשנה את סדר התעתוק ובעקבות כך גם משנה את ייצור חומצת האמינו המיועדת. מוטציות נקודתיות אלו כוללות החלפות בסיס, מחיקות, הזזת מסגרת קריאה, ושחלופים. כמו כן, ניתן לפגום בשלמות הכרומוזומים באמצעות ופגמים קלסטוגנים הגורמים להופעת יתר של כרומוזומים או מחיקות של גנים. סוג הנזק נקבע על פי גודל מושבות של התאים, והבחנה בין מוטציות גנטיות (מוטגנים) וסטיות כרומוזומליות (קלסטוגנים).
מבחן בדיקת SOS / umu.
מעריך את פוטנציאל הנזק של חומר מסוים לדנ"א . המבחן מבוסס על השינויים באינדוקציה לתגובת דחק של התא עקב נזק לדנ"א. יתרונות השיטה בכך שהיא מהירה, פשוטה ונוחה לשימוש. המבחן משמש לשם בדיקת איכות מים ומי שפכים.
בדיקה טוקסולוגית באורגניזם.