כדי שהמודול formula_2 יהיה שטוח מעל formula_1, די בכך שההעתקה formula_12 היא שיכון לכל formula_11 שהם אידיאלים שמאליים נוצרים סופית של formula_1. כל תת-המודולים של formula_2 הם שטוחים אם ורק אם כל תת-המודולים הנוצרים סופית הם שטוחים.
הגדרה קטגורית.
יהי "formula_1" חוג קומוטטיבי, ויהי "formula_2" מודול מעל "formula_1". נגדיר פונקטור מהקטגוריה של מודולים מעל "formula_1" לעצמה על ידי formula_43.
אפשר להראות כי הפונקטור "formula_44" הוא מדויק מימין. כלומר, בהינתן סדרה מדויקת של "formula_1"-מודולים formula_46, הפעלת "formula_44" על הסדרה תיתן סדרה מדויקת formula_48. עם זאת, ההעתקה formula_49 אינה מוכרחה להיות חד חד ערכית.
אם הפונקטור formula_44 הוא מדויק, נאמר כי "formula_2" הוא "formula_1"-מודול שטוח. לאור הדיון לעיל, "formula_2" הוא שטוח אם ורק אם לכל העתקה חד חד ערכית formula_54 של "formula_1"-מודולים, ההעתקה המתקבלת על ידי מכפלה טנזורית עם "formula_2", formula_49 היא חד-חד-ערכית. מן ההגדרה נובע שמעל חוג חלופי, מכפלה טנזורית של מודולים שטוחים היא שטוחה
במקרה הכללי, כש-"formula_1" אינו בהכרח חילופי, הפונקטור "formula_44" דלעיל עדיין מוגדר על מודולים ומחזיר חבורות אבליות. למרות זאת, ההגדרה נשארת זהה - מודול "formula_2" נקרא שטוח אם הפונקטור "formula_44" כפונקטור מהקטגוריה של "formula_1"-מודולים לקטגוריה של חבורות אבליות הוא פונקטור מדויק.
מתי כל המודולים שטוחים.
חוג formula_1 הוא רגולרי פון-נוימן אם ורק אם כל מודול שמאלי או ימני הוא שטוח, אם ורק אם לכל formula_21, המודול formula_65 הוא שטוח.
כאשר החוג קומוטטיבי, כל המודולים שטוחים אם ורק אם החוג הוא מצומצם (אין בו איברים נילפוטנטיים) וסריג תת-המודולים של כל מודול הוא דיסטריבוטיבי. גם ללא הנחת הקומוטטיביות, אם החוג מצומצם וכל אידיאל חד-צדדי הוא דו-צדדי, אז כל המודולים שטוחים אם ורק אם סריג תת-המודולים של כל מודול הוא דיסטריבוטיבי.
הקשר לפרויקטיביות.
כל סכום ישר של מודולים שטוחים הוא שטוח, וכל מחובר ישר במודול שטוח הוא שטוח בעצמו.
כל מודול פרויקטיבי הוא שטוח. בפרט, כל מודול חופשי הוא שטוח. מאידך מודול שטוח עם הצגה סופית הוא פרויקטיבי, ולכן עבור מודולים נוצרים סופית מעל חוג נתרי, מודול הוא שטוח אם ורק אם הוא פרויקטיבי. המספרים הרציונליים, כמודול מעל השלמים, הם דוגמה למודול שטוח שאינו פרויקטיבי. אם "formula_1" הוא חוג חילופי נתרי מקומי, אז כל מודול שטוח נוצר סופית מעל "formula_1" הוא מודול חופשי.
מודול שיש לו כיסוי פרויקטיבי (היינו, הוא מנה של מודול פרויקטיבי ביחס לגרעין קטן) הוא שטוח אם ורק אם הוא פרויקטיבי בעצמו. כל המודולים השטוחים מעל חוג הם פרויקטיביים, אם ורק אם החוג מושלם (מחלקה זו כוללת כל תת-חוג (עם יחידה) של חוג פשוט למחצה, וכל מקומי למחצה "formula_1" עם הרמת אידמפוטנטים מ-formula_69).
התכונה "כל מודול שטוח נוצר סופית הוא פרויקטיבי" חלשה בהרבה; למשל, היא כוללת את כל תחומי השלמות, ואת כל החוגים המקומיים-למחצה הקומוטטיביים (מעל חוג קומוטטיבי, תכונה זו שקולה לכך שכל מודול ציקלי שטוח הוא פרויקטיבי).
אינג'קטיביות.
המודול "formula_2" מעל "formula_1" הוא שטוח אם ורק אם formula_72 אינג'קטיבי מעל "formula_1". כל מודול שמאלי שטוח הוא אינג'קטיבי אם ורק אם כל מודול ימני שטוח הוא אינג'קטיבי, אם ורק אם החוג ארטיני ואינג'קטיבי.
הקשר לפיתול.
כל מודול שטוח הוא חסר פיתול.
מעל חוג השלמים "formula_74", מודול הוא שטוח אם ורק אם הוא חסר פיתול. לתחום שלמות יש התכונה הזו (שכל מודול חסר פיתול הוא שטוח) אם ורק אם הוא תחום פרופר (היינו תחום שלמות שבו כל האידיאלים הנוצרים סופית הם הפיכים).
מודול שמאלי "formula_2" נקרא חסר-פיתול לפי האטורי (Hattori torsion-free, להלן חפ"ה) אם כל אימת ש-"formula_76" (עבור "formula_77" במודול וסקלר "formula_21") אפשר לכתוב formula_79 כאשר formula_80. כל מודול כזה הוא חסר פיתול. את הפיתול לפי האטורי אפשר לאבחן בעזרת אידיאלים ראשיים: מודול הוא חפ"ה, אם ורק אם לכל "formula_21" בחוג, ההעתקה הטבעית formula_82 היא איזומורפיזם. בפרט, כל מודול שטוח הוא חפ"ה. לכן מחלקת המודולים חסרי הפיתול לפי האטורי היא מחלקת ביניים, הכוללת את כל המודולים השטוחים, ומוכלת בזו של המודולים חסרי הפיתול. מודול הוא שטוח אם ורק אם הוא חפ"ה ומתקיים formula_83 לכל שני אידיאלים (נוצרים סופית) ימניים formula_84.
מעל חוג המקיים את תכונת בזו מימין (כל אידיאל נוצר סופית הוא ראשי), מודול הוא שטוח אם ורק אם הוא חפ"ה; ומעל חוג ללא מחלקי אפס המקיים את תכונת בזו מימין, מודול הוא שטוח אם ורק אם הוא חסר פיתול.
מיקום, גבולות, מכפלות ישרות, פולינומים.
מעל חוגים נתריים שטיחות היא תכונה מקומית, כלומר מודול "formula_2" מעל חוג חילופי "formula_1" הוא שטוח אם ורק אם לכל אידיאל ראשוני formula_87, המיקום formula_88 שטוח מעל formula_89.
מודול הוא שטוח אם ורק אם הוא מתקבל כגבול ישר של מודולים חופשיים נוצרים סופית. אין בכך מגבלה על גודלו של מודול שטוח, שכן כל מודול הוא גבול ישר של אוסף כל תת-המודולים הנוצרים סופית שלו.
כל מכפלה ישרה של מודולים (שמאליים) שטוחים היא מודול שטוח, אם ורק אם כל מכפלה ישרה של עותקים של החוג היא שטוחה, אם ורק אם החוג הוא קוהרנטי משמאל. כל תת-מודול (שמאלי) של כל מכפלה ישרה של עותקים של החוג הוא שטוח, אם ורק אם כל אידיאל ימני נוצר סופית הוא פרויקטיבי.
יהי "formula_1" חוג קומוטטיבי. חוג המנה (הקומוטטיבי) formula_91 שטוח כמודול מעל "formula_1", אם ורק אם האידיאל של "formula_1" הנוצר על ידי המקדמים של "formula_94" הוא מחובר ישר ב-"formula_1".
רזולוציות שטוחות ומכפלה טנזורית נגזרת.
בהינתן מודול "formula_2", רזולוציה שטוחה שלו היא קומפלקס מדויק "formula_97" אשר מורכב ממודולים שטוחים, המרוכז בדרגות שליליות, ביחד עם קוואזיאיזומורפיזם formula_98.
בעזרת רזולציות שטוחות ניתן להגדיר את הפונקטור הנגזר משמאל של פונקטור המכפלה הטנזורית: לכל מודול "formula_2" נבחר רזולוציה שטוחה formula_100. בהינתן זוג מודולים "formula_101" מעל חוג חילופי "formula_1", המכפלה הטנזורית הנגזרת שלהם מוגדרת להיות formula_103. בניה זו תלויה לכאורה בבחירת הרזולוציה השטוחה, אך ניתן להראות כי בחירת רזולוציה אחרת תוביל לקומפלקס קוואזיאיזומורפי. ההומולוגיות של המכפלה הטנזורית הנגזרת שוות לפונקטור Tor.
קומפלקסים K-שטוחים.
ניתן להכליל את מושג המודול השטוח למקרה של קומפלקס שאינו חסום. לכל זוג קומפלקסים "formula_2" ו-"formula_7" מעל חוג "formula_1", מוגדרת המכפלה הטנזורית formula_8. אם הפונקטור formula_43 הוא מדויק, אומרים כי "formula_2" הוא קומפלקס "formula_110"-שטוח. אם "formula_2" קומפלקס חסום מלמעלה אז הוא "formula_110"-שטוח אם ורק אם כל אחד מהמודולים המרכיבים אותו הוא שטוח. באופן כללי, אם "formula_2" קומפלקס "formula_110"-שטוח כלשהו אז הוא קוואזי-איזומורפי לקומפלקס שכל המודולים המרכיבים אותו הם שטוחים, אך ההפך אינו נכון באופן כללי, כלומר ייתכן שקומפלקס שאינו חסום מלמעלה יהיה מורכב ממודולים שטוחים, אך הקומפלקס לא יהיה "formula_110"-שטוח.
מעל חוג נתון, לכל קומפלקס קיימת רזולוציה "formula_110"-שטוחה, כלומר קיים קומפלקס "formula_110"-שטוח שהוא קוואזי-איזומורפי לו. בעזרת רזולציות אלו אפשר להרחיב את פונקטור המכפלה הטנזורית הנגזרת לכל הקטגוריה הנגזרת של קטגורית המודולים מעל חוג נתון, ללא הגבלת חסימות.
תיכון מור מטרו-ווסט רעננה
"מור מטרו ווסט" הוא בית ספר תיכון בעיר רעננה אשר נפתח בשנת 1991 (תשנ"ב). בית הספר נפתח לאחר 30 שנים בהן התיכון היחיד בעיר רעננה היה תיכון "אוסטרובסקי" מפאת הגידול המואץ באוכלוסיית רעננה שבעקבותה התעורר הצורך במוסד חינוכי תיכוני עם היצע נוסף. התיכון קרוי על שמה של קהילת "מטרו ווסט" בניו ג'רזי, אשר פיתחה קשרי גומלין עם בית הספר והעיר כולה, ואף תרמה להקמתו. התיכון היווה שלב ראשון בקריית החינוך של רעננה, אשר לימים כללה את היכל הספורט "מטרו ווסט", בית הספר אמי"ת "רננים" ומרכז האמנויות. הקריה כולה נקראת "קריית יצחק רבין" מ-1995.
השם "מור" הוא שמו העברי של התיכון, והוא נבחר בתחרות פתוחה שהתקיימה ב-1993. הפירוש כפול: ראשי תיבות של "מטרו ווסט רעננה".
נכון לשנת הלימודים תשפ"א בבית הספר לומדים 1,107 תלמידים.
בתיכון מגמות אמנות ייחודיות על אזוריות ביניהן מוזיקה, אמנות פלסטית, סדנת פיסול, ומעבדת הצילום. למגמות אלו הוקם מרכז אמנות חדשני. משנת 2008 הוקמו במשכן מעבדה מתקדמת לעיצוב גרפי ומעבדת תקשורת. בשנת 2011 נפתחה מגמה על-אזורית בתיכון: "מגמת מדעי החלל" שלאחר כמה שנים נסגרה והפכה ל"מגמת הייטק".
הישגים.
בפרסומי צה"ל, נכלל התיכון בין עשרת בתי הספר המובילים באחוזי גיוס קרבי.
נבחרת האתלטיקה של התיכון ייצגה את ישראל בתחרות התיכונים העולמית בבלגיה בשנת 1993. בשנת 2015 ניצחה נבחרת הכדורסל של התיכון בליגת התיכונים, ייצגה את ישראל באליפות העולם לתיכונים וזכתה במקום השלישי.
קרב טירת צבי