בתעשייה: מפעל "עלבד משואות יצחק" (מגבונים לחים ומוצרי בד לא ארוג), מסגריה, משואה בכפר (אולם שמחות), פלוריש (תוספי מזון וויטמינים), חנות מחשבים ותקשורת - מ.ת.מ, מוסך, מסגור תמונות, מרכז מזון, קוסמטיקה, סטודיו לקרמיקה - קל וחומר.
בחקלאות: גד"ש דגנים, רפת קד"ם, מדגרה ולולים- אמ"י, מטעים.
ענפי שירות למשק: חשמליה, מכבסה, צרכניה, ספריה, בינוי והחזקה, אינסטלציה, מרפאה, תקשורת טלפונים, גן נוי, הנהלת חשבונות, מרכז "מפגשים" המקיים פעילויות תרבות ופנאי לדור הוותיקים, חנות יד שנייה - "במחשבה שנייה"
לממכר בגדי ילדים ונשים מיד שנייה במצב חדש ובמחיר סמלי, הפתוחה לקהל הרחב, והכנסותיה נתרמות לצדקה.
המוסדות הקיימים במשק: מזכירות, מועצה כלכלית.
ועדות: תרבות, דת, צדקה, חינוך, ספורט וטיולים, ביקורת, בריאות וקליטה.
במקום פועלת מכינה קדם צבאית לבנות דתיות בשם "צהלי" ביזמתו והנהלתו של מרכז יעקב הרצוג. וסניף של תנועת הנוער בני עקיבא.
יום (פירושונים)
גליל תחתון
שיינקין
מערכת צירים קרטזית
מערכת הצירים הקַרְטֶזית היא מערכת צירים שהגה בשנת 1637 המתמטיקאי והפילוסוף הצרפתי רנה דקארט, כדרך להצגה מדויקת של מיקום נקודות במישור ובמרחב התלת-ממדי.
במערכת צירים זו - הציר השמאלי מייצג את הציר השלילי (על ידי מספרים בעלי מקדם שלילי) והציר הימני מייצג את הצד החיובי (על ידי מספרים בעלי מקדם חיובי). כך למשל הספרה 1 נמצאת בציר הימני והספרה 1- נמצאת בציר השלילי. כיוון הצירים החיובי והשלילי נעשו באופן שרירותי, ובאותה מידה עשויים להיות נכונים גם אם הופכים אותם. ישנה השערה שהציר החיובי נעשה במקביל לכתיבה הנורמלית ('בחיובית') של הכתיבה באותיות הלטיניות שבה רנה דקארט השתמש, והציר השלילי במקביל לכתיבה הנגדית של רצף הכתיבה הנ"ל.
הגדרה רשמית.
מערכת הצירים הקרטזית (במרחב אוקלידי מממד n) היא מערכת המורכבת מ-n וקטורי יחידה הניצבים זה לזה. כלומר: איברי הבסיס היוצרים אותם הם formula_1 כאשר הכוונה כאן היא ל-n-יה סדורה שבה יש 1 במקום ה-i ו-0 בשאר המקומות. בסיס זה נקרא הבסיס הסטנדרטי. בסיס זה מהווה בסיס אורתונורמלי קבוע.
שימושים במערכת הצירים.
ברוב המקרים בהם מדובר על מערכת צירים, הכוונה היא למערכת צירים קרטזית. השימוש בה מתאפיין בעיקר בשני המקרים הפרטיים של המישור ( formula_2 ) ושל המרחב התלת-ממדי ( formula_3 ), שאותם קל לתפוש ולשרטט.
קיים שימוש במערכות צירים נוספות למערכת הצירים הקרטזית, בהם רק הפיזיקה והמתמטיקה עושים שימוש נרחב.
מערכת צירים דו-ממדית.
מערכת הצירים הקרטזית המודרנית מוגדרת לרוב על ידי שני קווים ישרים הנקראים צירים, הממוקמים בזווית ישרה אחד מהשני, ויוצרים מישור (מישור ה-xy). הציר האופקי מסומן ב-x, והציר האנכי מסומן ב-y.
נקודת החיתוך של הצירים נקראת ראשית הצירים ומסומנת לרוב באות הלועזית O. כדי לציין נקודה מסוימת במערכת צירים זו, מציינים את יחידת ה-x ואת יחידת ה-y של הנקודה ויוצרים את הזוג הסדור (x,y). במערכת צירים תלת-ממדית נוספת גם יחידת z ונוצרת השלשה הסדורה (x,y,z).
הנקודה p בתמונה הבאה נמצאת במיקום (3,5).
מקרה זה משמש:
מערכת צירים תלת-ממדית.
בתחילת המאה ה-19 נוסף ממד נוסף של מדידה, בעזרת ציר ה-z.
הבסיס של מערכת צירים זאת הוא
וקל לראות שהם אכן ניצבים גאומטרית וכן אורתוגונליים ביחס למכפלה הסקלרית הסטנדרטית. יתרה מכך, וקטורי הבסיס מהווים שלשה ימנית כפי שניתן לראות מביצוע המכפלה הווקטורית שלהם: formula_5.
הקואורדינטות הקרטזיות ב formula_3 משמשות כמבנה נוח ושימושי ביותר לתיאור המרחב התלת ממדי, לצורכי אנליזה וקטורית ותיאור שדות פיזיקליים.
תיאור זה רווח במיוחד בפיזיקה ובו מערכת הצירים היא גם קונסטרוקציה אלגברית ולא גאומטרית גרידא.
כנסיה
שינקין
מנחם שינקין
מנחם שֶׁיְנְקִין (בכתיב יידי: שיינקין; תרל"א, 1871, אוּלַה (בלארוס), פלך ויטבסק, האימפריה הרוסית – ה' בחשון תרפ"ה, 2 בנובמבר 1924, שיקגו, ארצות הברית) היה מנהיג ציוני, ממייסדי תל אביב.
קורות חייו.
מנחם שינקין נולד בעיירה אוּלַה (ברוסית: Улла; בבלארוסית: У́ла) שבבלארוס (אז בפלך ויטבסק, בתחום המושב של האימפריה הרוסית) בשנת 1871, לצבי, רב הקהילה, מחסידי חב"ד.
בגיל רך התייתם מהוריו, ובזכות אחיו הגדול נמצאה משפחה אמידה בפלך מוהילב שאספה אותו לביתה. בצעירותו למד תורה, ולפרנסתו עסק כמחנך במשפחת קרול האמידה, בעיירה קריוקוב שבדרום רוסיה. שינקין היה מורו לעברית ויהדות של יעקב קרול, מי שלימים היה פרדסן בפתח תקווה. כמו כן, למד פילולוגיה באוניברסיטת אודסה. במקביל ללימודיו ולעבודתו הציבורית והציונית, ייסד בעיר את אגודת "בני ציון" בשנת 1898. בשנת 1900 סיים את לימודי הפילולוגיה ונבחר כציר לקונגרס הציוני הרביעי, שהתקיים בלונדון. לפני כן ביקר בארץ ישראל ולמד בה את בעיות היישוב וההתיישבות. מארץ ישראל יצא לקונגרס וסיפר לצירים את מראות עיניו. עלה ארצה בשנת 1906, והקים ביפו לשכת מודיעין מטעם הוועד האודסאי של "חובבי ציון" עבור המעוניינים לעלות. העדיף שבעלי אמצעים יעלו לארץ והמליץ למחוסרי האמצעים שלא יבואו. במכתב משנת 1908 לחבר הוועד הפועל של ההסתדרות הציונית אוטו ורבורג כתב שינקין:
בניגוד לעמדה הרווחת בתקופתו, ראה שינקין בבעלי המלאכה, ולא בעובדי האדמה, את התורמים העיקריים לבניית היישוב:
בשנת 1908 היה שינקין לרוח החיה בחברת מרכז בעלי מלאכה שהוקמה כדי לאחד את בעלי המלאכה הזעירים של יפו.
שינקין היה אחד מהמתיישבים באחוזת בית. בשנת 1910 הציע לשנות את שם השכונה "אחוזת בית" לשם "תל אביב", על-פי תרגומו של נחום סוקולוב לספרו של הרצל "אלטנוילנד", ונימק את הצעתו כך: "בשם זה הביע מנהיגנו הרצל את תקוות עתידנו בארץ ישראל. לשם תל אביב יש צלצול מקומי, ערבי, וכל יושבי הארץ יתרגלו בו קל מהרה."
הוא היה בין ראשי המתנגדים להקמת הקיוסק הראשון בעיר החדשה. שתי אספות כלליות ושעות ארוכות של דיונים הקדישו חברי "אחוזת בית" לשאלה שהייתה עשויה לשנות מהותית את אופי אזור המגורים שלהם.
מנחם שינקין היה ראשון הדוברים באספה: "כשייסדנו את אגודתינו היה הדבר מובן מאליו שאין אנו בונים נווה שלום חדש, כי אם נווה שאנן, מעין נאות קיץ לנוח אחרי עבודת היום."
בשנת 1909 נוסדה הגימנסיה העברית יפו, שלאחר זמן קצר קיבלה את שמה החדש: הגימנסיה העברית הרצליה. מנחם שינקין היה אחד ממקימיה, ובזכות התעמולה שקיים גדל מספר התלמידים בה בצורה משמעותית.
בשנת 1910 ייסד שינקין, יחד עם יוסף אליהו שלוש (בנו של אהרון שלוש) ועקיבא אריה ויס, את "חברה חדשה לקניית ומכירת קרקעות". מלכתחילה התכוונה האגודה לקנות קרקעות בכל מקום בארץ, אך למעשה התרכזו קניותיה על גבול תל אביב. בשנת 1913 הקימה את רחוב אלנבי על האדמות שממזרח לפסי הרכבת שנרכשו ממשפחת טנוס.
בשנת 1912 הנהיג את התאחדות בעלי המלאכה העצמאים בתל אביב ויזם את הקמת שכונת מרכז בעלי מלאכה, שרחובה הראשי נקרא על שמו. שם הארגון נגזר משם בית הכנסת ששימש מקום מרכז להתכנסות מייסדיו. פעילותו התפרשה על מגוון רחב של תחומים כגון, קופה מלווה - מתן הלוואות בתשלומים לחברי הארגון.
בשנת 1914 בזמן מלחמת העולם הראשונה הורגשו בתל אביב מאורעות המלחמה. ההשפעות היו בתחום הכלכלי: אזל הכסף, המצרכים החיוניים התייקרו מאוד והחל להסתמן מצב של חוסר עבודה חריף. פסק המסחר בשבת, הסגר החופים הפך את תל אביב ויפו לכעין עיר במצור. רבים מהתיירים שהיו בסביבה נתקעו באזור ורק הגבירו את המהומה. לכן הוחלט להקים את ה"ועד להקלת המשבר". בהרכב הראשון של הוועד השתתף מנחם שינקין יחד עם מאיר דיזנגוף ורבים אחרים. הוועד דאג לאספקת מזון ולחלוקתו הצודקת, מנע הפקעת מחירים וסיפק עבודה לפועלים מובטלים.
בשנת 1919 מונה לנהל את מחלקת העלייה של ההנהלה הציונית.
ב-2 בנובמבר 1924 נהרג שינקין בתאונת דרכים בשיקגו בעת שהיה בשליחות בארצות הברית. החשמלית שבה נסע עלתה על פסי רכבת, ורכבת חולפת התנגשה בה בעוצמה. אלמנתו העלתה את ארונו ארצה והוא נקבר בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב, ליד קבר חללי פרעות תרפ"א. עיריית תל אביב ועיריית גבעתיים כיבדו את זכרו ברחובות הקרויים על שמו. רחוב שינקין שבלב תל אביב (במקור שכונת מרכז בעלי מלאכה) הפך לסמל ולסטריאוטיפ בתרבות הישראלית.
הוליווד (פירושונים)
גנו
הוליווד (פלורידה)
הוליווד (באנגלית: Hollywood) היא עיר הממוקמת במחוז ברווארד במדינת פלורידה שבארצות הברית. בעיר מתגוררים 155,689 תושבים (נכון לשנת 2021).
היסטוריה.
היישוב הראשון באתר זה נוסד בפברואר 1921, וב-28 בנובמבר 1925 הפך היישוב לעיר.
בראשית שנות ה-20, הייתה העיר הוליווד אזור כפרי ובו חוות גידול ירקות (בעיקר עגבניות), יערות אורנים ושטחי ביצות נמוכים. במהלך שמונים השנים מאז הקמת העיר הפכה העיר לעיר התשיעית בגודלה במדינת פלורידה.
העיר נוסדה על ידי ג'וסף ווסלי יאנג (Joseph Wesley Young), שנולד במדינת וושינגטון והתגורר בקליפורניה ואינדיאנה. יאנג הגיע לפלורידה בינואר 1920 במטרה להקים בה עיר חדשה. יאנג תכנן את מבנה העיר שרצה לבנות, כאשר הרחוב הראשי של העיר המתוכננת יוביל מגבעות האוורגליידס אל חוף האוקיינוס השקט והמרינה שתוקם בו, ורחובות העיר יקבילו לרחוב הראשי.