מסר מרכזי בספר הוא כי הגר"א ראה את עצמו ניצוץ משיח בן יוסף, שתפקידו לדאוג לבניין הארץ, ולצורך כך שלח את תלמידיו. מוטיב מרכזי נוסף הוא עניין שני משיחין ו"עוד יוסף חי", שעניינו הוא שישנם שני משיחים: משיח בן יוסף ומשיח בן דוד. משיח בן יוסף יפעל בימי עקבתא דמשיחא, ועניינו הוא קירוב הגאולה על ידי מעשי ישראל בדרך טבעית שמעוררת הנהגה אלוהית ניסית נסתרת. לעומת זאת, משיח בן דוד יפעל בימות המשיח, ועניינו הוא הגאולה עצמה, שתבוא על ידי מעשים עם ניסים גלויים. בתלמוד (ב ועוד) נאמר שנגזר על משיח בן יוסף שייהרג במלחמת גוג ומגוג, ובספרי הקבלה מפורש שייהרג ידי ארמילוס הרשע (שר הערב רב). הגר"א מוסר לתלמידיו בספר קול התור (חלק א' החל מאות ו') שבעה עקרונות בנוגע לאתחלתא דגאולה, בהם הכלל של "עוד יוסף חי", כלומר שגזירת מותו של משיח בן יוסף התבטלה (על ידי אורך הגלות, סבל ייסוריו, המעשים שנעשים על ארץ ישראל, חבלי משיח ותפילותינו בעד חייו). המשמעות של נצחיותו של 'משיח בן יוסף' היא קיום עקבות המשיח לפני הגאולה, והצלחת קיבוץ גלויות.
הדפסת הספר.
למרות העדויות המוקדמות בכתבי ר' יושעה ריבלין על שיטה זאת, עצם קיומו של הספר הגיע לתודעה הציבורית רק בימי בנו, ר' שלמה זלמן ריבלין, שהחל בהדפסת קבצים מהספר, ופרסם ספרים נוספים על ההיסטוריה של עליית תלמידי הגר"א לפי שיטתו, דוגמת ספר "מוסד היסוד", פזמוניו של אביו, "חזון ציון"- שהוא ספר דרשות של בנו של ר' הלל, ר' משה ריבלין (שכיוניו היה "ר' משה מגיד" או "המגיד דורש ציון") שעוסקים בענייני הגאולה, ועוד.
ר' זלמן ריבלין לא הספיק לסיים את הדפסת הספר, ובחייו הוציא לאור רק מהדורה מקוצרת וחלקית, שלא זכתה לתפוצה רבה. לאחר מלחמת ששת הימים צירף הרב מנחם מנדל כשר את הספר כפי שהדפיסו ר' זלמן לספרו התקופה הגדולה. לפי עדותו של ר' זלמן עצמו, אין הספר העתקה מדויקת של ספר שחיבר ר' הלל, אלא סיכום של מסורות שעברו בעל-פה במשפחת ריבלין ובין צאצאי תלמידי הגר"א, כפי שניתן לראות בכתבי אביו ר' יושעה, ובדרשותיו של ר' משה מגיד. באותה שנה (תשכ"ט) הודפס הספר על ידי הרב חיים פרידלנדר והוועד להפצת "קול התור". בשנת תשנ"ד יצאה לאור מהדורה נוספת בתוספת כמה הרחבות על ידי פרופ' יוסף ריבלין, נכדו של ר' זלמן ריבלין.
הפולמוס על הספר.
לאחר הדפסת הספר בשנית התעורר פולמוס בגינו. חלקים מהציבור החרדי טענו שהמסורות של 'קול התור' אינן אמינות ושהספר לא נכתב בידי הרב הלל משקלוב. הרב משה שטרנבוך, ראב"ד העדה החרדית, המתנגדת נמרצות לשיטת 'קול התור', טוען כי גם אם הספר מקורי הרי שהוכנסו בו מסורות לא מדויקות בידי צאצאי הרב הלל. עוד הוא טוען שהמהדיר של הספר (ר' זלמן ריבלין), שהיה ציוני נלהב, הציג את הגר"א כ'לאומי'. במהדורת תשנ"ד הובאו מספר הקדמות מרבני ירושלים התומכות באותנטיות החיבור ומחזקות את טענת הרב חיים פרידלנדר וחבריו כי "סוף דבר, כל מי שהאמת נר לרגליו, לא ימצא בספר הזה דבר שיספק עליו אמיתתו והיותו כולו מתורתו של רבינו הגר"א". ראש ישיבת מרכז הרב הציונית דתית הרב צבי יהודה קוק החשיב מאוד את הספר כאותנטי.
גם לדעת הרב יצחק שלמה זילברמן הספר הוא אותנטי ועל פיו הקמת מדינת ישראל בשנת ה'תש"ח היא אתחלתא דגאולה בבחינת "קמעא קמעא". שיטתו התבארה בספר אחרית כראשית (ירושלים תשס"ג) של תלמידו הרב אריה שפירא וכן בספר מגדיל ישועות מלכו (ירושלים תשע"ח). הרב ישראל אליהו וינטרוב יצא חוצץ נגד שיטה זו בחיבורו התקופה בסערת אליהו, שבו כתב באריכות ש"קול התור" מזויף, ואף קיבל הסכמה מהרב אלעזר מנחם מן שך. בכתב העת קדושת ציון הופיעה סדרת מאמרים ארוכה מאת הרב חיים והב, שבה תמך באותנטיות של הספר. הרב יוסף אביב"י הוכיח כי הספר חובר על ידי ריבלין לאחר שנת תרצ"ט.
מחקרים על הספר.
מחקרים אודות הספר שנעשו בידי ד"ר רפאל שוח"ט והרב אברהם קוסמן מובילים למסקנה, שספר קול התור מכיל יסודות אותנטיים המופיעים בספרי הקבלה של הגר"א ומרחיב אותם. כאמור, נראה כי כתב-היד המקורי של הספר לא הגיע לידי המהדיר רש"ז ריבלין, אלא רק עיבודים או תקצירים, והוא ערך אותם. מסגנון הספר ולשונו ניכר שמדובר בעורך מאוחר המשתמש במילים מודרניות, וכן נראה שלפני המהדיר (או עורך שקדם לו) עמד טקסט קדום, שלא תמיד הבין המהדיר את משמעותו הנכונה. הדבר ניכר בטקסטים המסומנים בסימני שאלה, בניסוחים לא מוצלחים וכדומה. לכן נכון להשוות את האמור בספר באופן ביקורתי לשאר ספרי הגר"א.
על פי תאוריה של החוקר אלי אשד, נכתב הספר בידי הרב המקובל יצחק צבי ריבלין, "דרשן הגאולה", שייתכן שנעזר בכתיבה בידי הרב אליהו לנדא נכד הגר"א. את הדמיון ברעיונות לפזמוניו של יושעה ריבלין מסביר אשד בכך ש"קול התור" התבסס על הפזמונים ולא להפך.
ד"ר יצחק הרשקוביץ הגיע למסקנה שהספר נכתב בשלהי המאה התשע עשרה או בתחילת המאה העשרים, והוא משקף עמדות סוציאליסטיות שרווחו באותה עת. לדעתו, הספר מנסה להציע השקפת עולם שמתאימה את הערכים הקבליים שבתורת הגאון מווילנא ותלמידיו למציאות של המשבר הכלכלי, החברתי והאידאולוגי בירושלים, בפרט אחרי שנת ת"ר, שבה התעוררה עלילת דמשק והישוב סבל ממחסור וקשיים. מציאות זו הובילה מנהיגים רוחניים של היישוב ליצור מערכת קבלית של גאולה רוויית ייסורים ומשברים, בניגוד למודל הליניארי, נטול הסיבוכים, של הגאולה, שיצא מבית מדרשו של הגאון מווילנה.
ד"ר אריה מורגנשטרן העלה מספר טענות נגד מסורת משפחת ריבלין המיוצגת ב'קול התור', שלפיה הנהיג הרב הלל עצמו את עליית תלמידי הגר"א בשנת 1809. לפי מסמכים מקוריים קבע מורגנשטרן שהרב הלל עצמו עלה ארצה בקיץ של שנת 1832, ולא מילא תפקיד בכיר בהנהגת העולים. בנוסף, לא ברורה העובדה האם הוא היה תלמיד הגר"א, או שרק אביו היה תלמיד הגר"א. עם זאת, לדבריו הספר לא זויף על ידי שלמה זלמן ריבלין, שלדבריו לא היה לו ידע קבלי שדרוש לחיבור ספר כזה, וכן היה אדם תמים ולא נוכל וזייפן.
פרופ' עמנואל אטקס סבור שהמחבר הוא שלמה זלמן ריבלין. לדעת אטקס האתוס שלפיו הספר נכתב על ידי תלמידי הגאון מווילנה התאים לרבנים ציונים דתיים כדי להוכיח את טענתם שהציונות הדתית קדמה לציונות.
ווקר
ווקר (באנגלית: Walker, Texas Ranger) הייתה סדרת פעולה אמריקאית בכיכובו של צ'אק נוריס, אשר הופקה במקור על ידי ערוץ CBS בין השנים 1993 עד 2001. הסדרה שודרה בישראל בערוץ 2 באמצע שנות התשעים שרכשה הזכיינית טלעד, ולאחר מכן בערוצי AXN וסטאר וורלד.
בשנת 2005 הופק סרט טלוויזיה של CBS המבוסס על הסדרה, ונקרא בשם . חלק מהשחקנים בסדרה המקורית לא השתתפו בסרט.
עלילה.
הסדרה עוקבת אחר השוטר הטקסני קורדל ווקר, איש יחידת טקסס ריינג'רס. לאורך הסדרה משתמש ווקר בכישורי אמנויות הלחימה שלו כנגד הפושעים והעבריינים אותם הוא מנסה לעצור וללכוד. רוב הפושעים בסדרה הם: סוחרי סמים, רוצחים שכירים, כנופיות, גנבים וטרוריסטים.
ארם סמולינסקי
ארם סמולינסקי הוא פרופסור לרפואה ומנתח לב ישראלי.
ביוגרפיה.
ארם קורט סמולינסקי נולד בארץ ישראל. שירת בצה"ל. מ-1968 למד רפואה בבית הספר לרפואה על שם סאקלר באוניברסיטת תל אביב, והשתלם בבית החולים תל השומר במחלקה לניתוחי לב, החל משנת 1975. ב-1976 קיבל רישיון לעסוק ברפואה ובשנת 1983 קיבל תעודת מומחה בתחום כירורגיה של בית-החזה.
כשנה לאחר מכן קיבל סמולינסקי מלגת ההשתלמות של האיגוד האמריקאי הראשי של מנתחי לב (Evarts A. Graham Memorial travelling fellowship ) והשתלם במספר מרכזים לניתוחי לב בארצות הברית. ב-1985 חזר למחלקת ניתוחי הלב בתל השומר והחל משנת 1986 כיהן כסגן מנהל המחלקה. בשנת 1991 קיבל מינוי של פרופסור חבר בחוג לכירורגיה במסלול האקדמי באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1994 מונה למנהל המחלקה, תפקיד אותו מילא במשך עשר שנים. בניהולו של פרופסור סמולינסקי המחלקה בתל השומר רכשה שם מוביל ברוב השטחים של ניתוחי לב: ניתוחי מעקפים, ניתוח האאורטה, ניתוחים של מסתמי הלב, ניתוחי לב זעיר פולשניים, וניתוחי לב בתינוקות וילדים. כמו כן קידם את היחידה לניתוחי השתלת הלב והשתלות לב מכני (אותה ניהל פרופסור יעקב ג'יי לביא).
בשנת 2004 פרסם העיתונאי רן רזניק כתבה לפיה קבעו שתי ועדות של משרד הבריאות כי סמולינסקי עזב שני חולים במצב קריטי על שולחן הניתוחים באופן "שאיננו מוסרי". באותה שנה נעצר סמולינסקי ונחשד בקבלת שוחד מחולים ובגנבה. כתב אישום נגדו בפרשה זו הוגש ב-2006. ב-6 בספטמבר 2009 נמצא סמולינסקי זכאי מחמת הספק.
בשנת 2005 פרש מעבודתו בבית החולים שיבא. כיום הוא מנתח פעיל במרכז הרפואי אסותא וכן במרכז בהרצליה.
בשנת 2012 החליט משרד הבריאות, בעקבות ועדה שבררה אירוע מלפני 16 שנה, להתלות את רישיונו של סמולינסקי למשך שלושה חודשים. ערעורו של סמולינסקי על החלטה זו נדחה.
סמולינסקי נשוי ולו ארבעה ילדים.
הרובע ההרודיאני
אלפין הראשון
נס ימי
בן חרדל מצוי
אלפין בן אואורויד
מדליות במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
מדליות שהוענקו במשחקים הפאראלימפיים שנערכו בבייג'ינג בשנת 2008.
במסגרת משחקים אלה זכו לראשונה אתלטים מלאוס, לבנון, מונגוליה, נמיביה, פקיסטן, פפואה ניו גיני, רומניה, ערב הסעודית, סינגפור וסוריה במדליה אולימפית. כמו כן אתלטים מקרואטיה, מונגוליה, ערב הסעודית, סינגפור וונצואלה זכו לראשונה במדליית זהב אולימפית.
מתוך 148 המדינות המשתתפות, 76 מדינות זכו במדליות ו-72 מדינות נותרו בלא מדליות.
סכר שלושת הנקיקים
מטרו אלפין