לאחר מותו של אלייז'ה מוחמד, תשעה עשר מילדיו הגישו תביעות נגד אומת האסלאם וביקשו להיות יורשיו. לבסוף בית המשפט פסק כנגדם.
אותות כבוד.
בשנת 2002 כלל החוקר מולפי קיט אסנטה את אלייז'ה מוחמד ברשימת מאה האפרו-אמריקאים הגדולים ביותר.
דמותו על המסך הגדול.
הסרטים המפורסמים ביותר בהם נזכר אלייז'ה מוחמד היו סרט הקולנוע מלקולם אקס של ספייק לי, בו אל פרימן הבן גילם את דמותו של מוחמד. אלברט הול, שכיכב לצידו בסרט כ"ביינס", גילם את דמותו של מוחמד בסרט "עלי" של מייקל מאן משנת 2000.
צבי ליברמן
צבי ליברמן (ליבנה) (1 במרץ 1891 – 6 באוגוסט 1985) היה איש העלייה השנייה ותנועת העבודה, ממייסדי נהלל, וסופר ילדים עברי פורה. ספריו של ליברמן עובדו לשני סרטים חלוציים בקולנוע הישראלי – "עודד הנודד" (1935) ו"מעל החורבות" (1938).
חייו ופעילותו הציבורית.
ליברמן נולד בכפר מאנקובקה הסמוך לעיר אומן שבדרום-מערב האימפריה הרוסית (כיום באוקראינה). הבית שבו גדל היה בית יהודי חסידי בעיירה שבה התפרנסו מאה משפחות יהודיות מחקלאות. עוד בצעירותו גילה עניין בציונות ובעבודת האדמה, ובשנת 1912 עלה לארץ ישראל, כחבריו בני העלייה השנייה. בארץ עבד כפועל וכחקלאי ביישובים שונים, בהם חדרה, דגניה, סג'רה, ובשנת 1917 היה לחבר בקיבוץ גן שמואל. בימי מלחמת העולם הראשונה עמד בראש מרכז העבודה של "הפועל הצעיר", ובשנת 1916 היה בין מקימי המשביר המרכזי ונציגו באזור השומרון. בין 1919 ל-1925 נמנה עם מנהלי מרכז העלייה של ההסתדרות. כן היה פעיל במסגרת הקרן הקיימת לישראל והסוכנות היהודית. בשנת 1935 השתתף כנציג תנועת העבודה לקונגרס הציוני ה-19 בלוצרן. היה פעיל אף במסגרת המרכז החקלאי, החבל הימי לישראל ותנועת המושבים.
בשנת 1921 הצטרף לגרעין מייסדי מושב נהלל, ולאחר עליית המושב על הקרקע קבע בו את ביתו וחי בו כל חייו. עד גיל מתקדם המשיך להיות פעיל בענייני הציבור, ולהביע דעה בענייני השעה בעיתונים "דבר" ו"הפועל הצעיר".
ליברמן נשא לאישה את רבקה פינסקי. בשנת 1919 נולדה בתם הראשונה, שנקראה "חפציבה", על שם חוות חפציבה, שבה גרו בני הזוג באותה תקופה. חפציבה מתה בהיותה פעוטה. לאחר מכן נולדו לזוג ארבעה ילדים נוספים: שרה, רחל, עודד ודינה. על שמו של עודד נקרא גיבור ספרו הידוע של ליברמן "עודד הנודד". שרה נישאה לפרץ רוזנברג. רחל, נישאה ליצחק בלינקי ואחר נפילתו למרדכי כפרי, המשיכה בדרכו של אביה, ונותרה בנהלל. דינה נישאה למוסה פלד.
עודד נפצע קשה ב-1943 מפגיעה בראשו על ידי חייל עיראקי משומרי בסיס התעופה ברמת דוד ומת שנה לאחר מכן בגיל 19. גבעת תל סיפן ליד רמת דוד נקראה "גבעת עודד" על שמו.
כתיבתו.
עוד בהיותו באוקראינה עסק ליברמן בכתיבה, אך ערב עלייתו לארץ השמיד את כל שכתב. את סיפורו הראשון פרסם בביטאון בשם "גן ירק" שיצא לאור על ידי אליעזר יפה בפתח תקווה, והפך בשנת 1920 לביטאון "השדה", ששימש כביטאון לתנועת "הפועל הצעיר", שאליה השתייך. היה זה פיליטון שעסק בגידול דבורים על ידי תימנים. הצלחת המאמר הביאה אותו להמשיך ולכתוב לעיתונים "דבר" ו"הפועל הצעיר". כתיבתו בשנים אלו הייתה למבוגרים, והוא כתב במיוחד פיליטונים ומאמרים.
בשנת 1932 החל לכתוב לילדים – בתחילה ספרונים וחוברות כ"עודד הנודד" (1932), ולאחר מכן ספרים של ממש. כתיבתו לילדים נועדה בתחילה לדחוק את ספרות ה"שוּנְד" – סוג של ספרות זולה במיוחד בשפת היידיש, שהיה פופולרי בתקופה זו.
כתיבתו של ליברמן עסקה בנושאים מגוונים. הוא כתב ספרי ילדים וספרי נוער. לעיתים כתב תיאורים מחיי הארץ, הקיבוץ והמושב, כ"עודד הנודד" המתאר מסעו של ילד שיצא לטיול עם בני כיתתו והלך לאיבוד, לפעמים סיפורים היסטוריים מחיי עם ישראל, מתקופת הבית הראשון והבית השני, ולעיתים רומנים אוטופיים שבהם תיאר את החברה האידיאלית ברוח ערכי תנועת העבודה, כמו ספרו "חלום השלושה", המתאר שלושה ידידים, בני צפת, שהאחד מהם רודף כסף, השני רודף תענוגות, אך שניהם ניצלים מחיי החטא והבזבזנות על ידי הידיד השלישי, המקים קומונה סוציאליסטית. ספרו "תבל בתחייתה" (1955) מתאר אוטופיה הנבנית על ידי אסטרונאוטים היוצאים למסע אל המאדים; זהו מראשוני ספרי המדע הבדיוני שנכתבו בעברית. חלק מספריו של ליברמן אף תורגמו לאנגלית.
ליברמן כתב עשרות ספרים, והשפיע על שני דורות קוראים. עמוס עוז מתאר בספרו "סיפור על אהבה וחושך" את ההשפעה העזה שהשפיע עליו ספרו של ליברמן "מעל החרבות", שאותו קרא בילדותו.
כתב את הספר "חקלאים יהודים בערבות רוסיה", שמשמש מקור היסטורי לחוקרים בתחום.
ליברמן המשיך לכתוב ולהוציא ספרים לאור עד גיל מאוחר. גם לאחר מותו התפרסמו ספרים מעזבונו.
תרומתו לקולנוע הישראלי.
שניים מספריו של ליברמן עובדו לסרטים, שהיו אבני דרך חשובות בהתפתחות הקולנוע הישראלי.
"עודד הנודד", שנוצר בשנת 1933, היה סרט ראינוע, הנחשב לסרט העלילה האמנותי הראשון שהופק במימון פרטי ובכוחות מקומיים לקהל בארץ ישראל המנדטורית. הסרט הופק בשנת 1933 בתקציב דל, ועסק בהרפתקאותיו של תלמיד בית ספר היוצא לטיול ומאבד את בני כיתתו. הסרט נחשב לסרט העברי הראשון. עם זאת, עלילת הסרט שונה בפרטים מהותיים רבים מעלילת הספר.
בשנת 1938 הפיק הקולנוען נתן אקסלרוד סרט חלוצי נוסף על פי אחד מספריו של ליברמן, "מעל החורבות". הספר מספר על ילדים בכפר בימי בית שני, שכל המבוגרים בו נהרגו על ידי הרומאים, והם מקימים מחדש את כפרם.
"מעל החורבות" היה סרט ציוני אשר תיאר מדריך נוער המספר לקבוצת ילדים בקיבוץ את סיפורם של ילדים בימי הבית השני, אשר לאחר חורבן כפרם בידי הרומאים, מקימים אותו מחדש. את הסרט ביים הבמאי ארי וולף. הסרט צולם בתנאים קשים, שכן התקופה הייתה תקופת המרד הערבי הגדול, והדבר גרם לקשיים חמורים בהפקה. הפקת הסרט עלתה אלף לא"י, והסרט לא החזיר את ההשקעה בו, והיווה כישלון חרוץ. עם זאת, הסרט נחשב לאבן דרך בהיסטוריה של הקולנוע הארץ ישראלי.
בשנת 2018, במלאת 80 שנה להפקת הסרט, ולציון 7 שנים למותה של לאה אקסלרוד עורכת הסרט, הוא יוקרן בגרסה מחודשת.
צבי ליברמן (ליבנה)
צבי ליבנה
צבי ליברמן ליבנה
אגנס (זמרת)
אגנס אמיליה קרלסון (בשוודית: Agnes Emilia Carlsson, ידועה בעיקר בשם הבמה אגנס; נולדה ב-6 במרץ 1988 בוונרסבורג שבשוודיה) היא זמרת ומוזיקאית שוודית. היא התפרסמה לאחר שניצחה בעונה השנייה של תוכנית המציאות איידול, הגרסה השוודית לתוכנית אמריקן איידול. היא חתמה על חוזה מוזיקה עם חברת סוני BMG איתה היא הוציאה שני אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעדי המוזיקה בשוודיה. בתחילת 2008 אגנס הודיעה שהיא עזבה את סוני, ושהיא חתמה על חוזה עם חברת ההקלטות העצמאית רוקסי רקורדינגס. באוקטובר 2008 היא הוציאה את אלבום האולפן השלישי שלה שהגיע למקום החמישי בשוודיה.
אגנס ציינה לא פעם שהזמר סטיבי וונדר שימש לה כמקור השראה, כמו גם הזמרות ויטני יוסטון וג'נט ג'קסון ששימשו לה השראה במוזיקה.
ראשית חייה.
אגנס היא הבת הצעירה מתוך 4 אחים. אביה מהנדס סביבתי ואמה אחות ועובדת סוציאלית. אגנס החלה לקחת שיעורי נגינה בכינור והצטרפה למקהלה בגיל צעיר. אגנס לא אהבה לשיר במקהלה בגלל שלטענתה הקול שלה לא התאים. היא שרה בפני קהל עוד כשהייתה בבית ספר, אולם רק בגיל 16 היא החלה לקחת שיעורי שירה.
ההשתתפות באיידול.
באביב 2005, בהיותה בת 17, אגנס נרשמה לאודישנים של התוכנית "איידול" שנערכו בגטבורג, שם היא ביצעה את השיר "Varje Gång Jag Ser Dig" של ליסה נילסון. ארבעת השופטים התרשמו מאוד מהקול העוצמתי שלה, והיא הצליחה לעבור לשלב ההופעות בתחרות. לאורך התוכנית היא המשיכה להרשים את השופטים והיא הגיעה לשלב חצי הגמר. לתדהמת השופטים, אגנס לא הצליחה להגיע להעפיל לשלב הגמר, אליו הגיעו 11 המועמדים הסופיים באמצעות הצבעות הקהל בבית. לאחר שאגנס כשלה להעפיל לשלב הגמר גם לאחר "גלגל ההצלה", השופטים החליטו להעביר אותה לגמר באמצעות שלב "בחירת השופטים".
אגנס הפתיעה הן את הקהל בבית והן את השופטים כשהצליחה לעבור בקלות את כל שלבי הגמר, למרות היעדר תמיכה ציבורית בתחילת התחרות. היא הצליחה לזכות בתחרות עם 57% מקולות המצביעים בערב הגמר, כאשר היא מביסה את סבסטיאן קרלסון שהגיע למקום השני.
הצלחה מסחרית.
Agnes.
מיד לאחר זכייתה באיידול, אגנס חתמה על חוזה עם סוני. היא הוציאה את הסינגל הראשון שלה, Right Here, Right Now, שיצא ב-7 בדצמבר 2005. השיר הגיע למקום הראשון במצעדי המוזיקה בשוודיה כבר בשבוע הראשון, והוא שהה שם במשך שישה שבועות. השיר הגיע למעמד זהב כפול במהירות עם מכירות של למעלה מ-40,000 עותקים. כעבור שבוע, בעודה בת 18, יצא אלבום האולפן הראשון שלה, Agnes, הנושא את שמה. האלבום זכה לביקורות חיוביות רבות, בהן נאמר שהאלבום חושף את הקול העוצמתי שיש לאגנס. האלבום הגיע למקום הראשון במצעדים בשוודיה, וזכה באלבום זהב עם מכירות של 40,000 עותקים כבר בשבוע הראשון.
במרץ 2006, במהלך סיבוב ההופעות שלה לקידום האלבום, היא הוציאה את הסינגל השני שלה "Stranded". למרות הביקורות החיוביות שקיבל, הסינגל לא הצליח מסחרית כמו הסינגל הראשון, והוא מוקם במקום ה-27 במצעדים. למרות זאת, האלבום המשיך לצבור הצלחה עם מכירות של למעלה מ-90,000 עותקים ברחבי שוודיה.
Stronger.
הסינגל השלישי של אגנס "Kick Back Relax" יצא ב-7 בספטמבר 2006, אולם היא הופיעה איתו שבועיים קודם לכן בתוכנית הטלוויזיה "Sommarkrysset". השיר, שיצא בתור הסינגל הראשון מאלבום האולפן השני שלה, הגיע למקום השני במצעדי המוזיקה בשוודיה.