בנובמבר 2015, הוכרזה רוסיה כמדינה המארחת. אולם במקביל, הסוכנות העולמית נגד סמים בספורט החלה לחקור את שערוריית השימוש הנרחב בסמים ברוסיה. החקירה הובילה לסירוב מצד הוועד האולימפי הבינלאומי לתמוך בקיום של אירועי ספורט מרכזיים ברוסיה, כולל המשחקים האירופיים. לבסוף, במפגש של האספה הכללית שנערך במינסק ב-21 באוקטובר 2016, נבחרה מינסק כעיר המארחת למשחקים האירופיים בשנת 2019. ב-1 בספטמבר 2017 נחתם חוזה האירוח.
ענפים.
15 הענפים בהם צפויות להתקיים תחרויות הם:
מדינות משתתפות.
50 מדינות הבטיחו את השתתפותן במשחקים:
מדליות.
ספורטאים מ-43 מדינות זכו במדליות במשחקים.
בראש טבלת המדליות ניצבה רוסיה, בפער עצום מכל יתר המדינות שאחריה, עם 109 מדליות מתוכן 44 מדליות זהב. המארחת, בלארוס, דורגה במקום השני, עם 69 מדליות, מהן 24 מדליות זהב.
המשלחת הישראלית.
המשלחת הישראלית למשחקים מנתה 32 ספורטאים שהתחרו בעשרה ענפים. שחקן הבדמינטון, מישה זילברמן נשא את דגל ישראל בטקס הפתיחה. והמתעמל, אנדריי מדבדב, נשא את דגל ישראל בטקס הנעילה.
המשלחת הישראלית זכתה בשבע מדליות, שלוש מדליות זהב, שלוש מדליות כסף ומדליית ארד יחידה. המתעמלת האומנתית, לינוי אשרם, זכתה בארבעה מדליות: מדליות זהב בתרגיל הכדור ובתרגיל האלות, ובמדליות כסף בתחרות הקרב רב ובתרגיל הסרט. הקלע, סרגיי ריכטר, זכה במדליית זהב בירי ל-10 מטרים ברובה אוויר כשצבר 250.80 נקודות בגמר. בנוסף השיג ריכטר קווטה לנציג ישראלי באולימפיאדת טוקיו (2020) בתחרות זו. והג'ודוקא, לי קוכמן, זכה במדליית הכסף והוכתר לסגן אלוף אירופה במשקל של עד 90 ק"ג. בגמר התחרות הפסיד קוכמן ליריב טורקי, לאחר שספג שלושה עונשים. כמו כן, מישה זילברמן, זכה במדליית ארד בטורניר היחידים.
המשלחת רשמה הישגים נוספים על דירוגן במקום הרביעי בשלושת התרגילים (באלאנס, דינאמי ומשולב) של נבחרת ישראל בהתעמלות אקרובטית, אור ערמוני, צליל הורביץ וירין עובדיה. בנוסף, טוהר בוטבול עלה בקטגוריית משקל עד 73 ק"ג לקרב על מדליית הארד מבית הניחומים. אולם בוטבול הפסיד בקרב ודורג במקום החמישי. בהתעמלות מכשירים העפילו אנדריי מדבדב ואופיר נצר לגמר במכשיר שולחן קפיצות אך סיימו במקום הרביעי והחמישי, בהתאמה.
נדב אמבון
נדב אמבון (נולד ב-27 ביוני 1984) הוא מנהל קריאטיב ובמאי ראשי ב"כאן דיגיטל" של תאגיד השידור הישראלי; ממייסדי מיזם "זיכרון בסלון".
ביוגרפיה.
נדב אמבון נולד במצפה עמוקה, לרבקה אמבון ואוסקר אמבון. בשנת 2002 התגייס לקורס טיס ומשם עבר לתותחנים, היה חבר בגרעין ההקמה של היחידה רוכב שמיים – סקיילרק 1.
אמבון ייצג את ישראל כחבר נבחרת ישראל באליפות אירופה באולטימייט פריזבי בשנת 2011, שנערכה בסלובניה ובטורניר WINDMILL בהולנד. וכן היה חבר ועד של ה-IFDA ההתאחדות הישראלית לענפי הפריזבי.
בשנת 2011 הקים עם בת זוגו, עדי אלטשולר, את מיזם "זיכרון בסלון" - התכנסות אלטרנטיבית בערב יום הזיכרון לשואה ולגבורה.
בין השנים 2008–2012 למד בבצלאל במחלקה לאומנויות המסך וסיים את תוכנית המצטיינים ללימודים ב-SVA ניו יורק בהתמחות אנימציה. סרט הגמר של אמבון, מדברים על שמשון. הופיע בפסטיבלי אנימציה ברחבי העולם והוביל להרצאה בכנס TEDx באוניברסיטת בן-גוריון, על אנימציה וגבורה.
אמבון הוא חבר בגרעין ההקמה של המיזם המוזיקלי קולולם, כתור מנחה האירועים. במסגרתם, הנחה יחד עם לוסי איוב את אירוע 70 שנה למדינה בהיכל נוקיה במעמד נשיא המדינה ו-12 אלף איש.
אמבון עבד כאנימטור בחברת אינטרלוד, על קליפ רשמי לשיר Like a Rolling Stone של בוב דילן בבימויו של וניה הימן. קליפ זה, זיכה בדצמבר 2013 את חברת אינטרלוד בהכרה בינלאומית כאשר הקליפ נבחר ל"קליפ השנה" של המגזין טיים לשנת 2013. בשנת 2014, זכה במקום הראשון בפסטיבל קאן בקטגוריית "Digital Marketing" ואף זכה בפרס ה-Webby ליצירות אינטרנטיות.
אמבון עבד כאנימטור בשרוטונים ובהמשך כמנהל מחלקת האנימציה, שם ביים את סרטון היוטיוב הנצפה ביותר בישראל בשנת 2014, "שיר המונדיאל 2014".
החל משנת 2016 שימש כמנהל קריאטיב ובמאי ראשי בדיגיטל, בתאגיד השידור הישראלי, באפריל 2021 סיים את תפקידו בתאגיד.
אמבון נשוי לעדי אלטשולר, והם הורים לשני בנים. הם גרים בתל אביב.
תהילים קכ&quot;ה
תהילים קכ"ה הוא המזמור ה-125 בספר תהילים (בנוסח תרגום השבעים והוולגטה, מספור הפרקים שונה במעט וזהו המזמור ה-124). המזמור הוא חלק ממחזור של חמישה עשר שירי המעלות והוא פותח במילים: .
תכלית המזמור היא בקשת משורר תהילים מהאל שייטיב עם הצדיקים ההולכים בדרכו, עם עם ישראל ועם עירו ירושלים ומנגד ישמיד את הרשעים. זהו מזמור ביטחון בה' בו בעל המזמור פונה בתפילת יחיד אל ה' בשם העם כולו.
תוכן המזמור ומבנהו.
ניתן לחלק את המזמור לשלושה חלקים: חלק ראשון: פסוקים א' - ב', חלק שני: פסוק ג' וחלק שלישי: פסוקים ד' - ה'. בחלק הראשון מתוארת החכמה אשר מצויה בבוטחים בה', ביטחון שיגן על הצדיקים, על העיר ירושלים ועל עם ישראל. חלקו השני של המזמור מתאר את הצלתם הצדיקים בידי ה'; וחלקו השלישי של השיר דן בבקשת בעל המזמור מה', שייטיב עם הצדיקים וישמיד "אֶת-פֹּעֲלֵי הָאָוֶן" אלה הרשעים.
חלק ראשון.
בפסוק הראשון מובע הרעיון כי המאמינים בדרכו והבוטחים בה', יראו כי ה' לא יתמוטט לעולם כמו שירושלים תהיה מיושבת לעולם והביטחון ישרור בה לעד. בפסוק ב' מתוארת ירושלים על שלל גבעותיה מסביב. אלה מעניקים לעיר תחושת ביטחון. כשם שירושלים המוקפת בהרים המגינים עליה כך מסתובב ה' מסביב לעמו ומגן עליו. בפסוק ג', חלקו השני של המזמור מבשר המשורר כי ה' יגן על הצדיקים ממקל הרשעים. כאשר ה' מגן על הצדיקים הוא מונע מהם לחטוא.
חלק שני.
בפסוק ד' הפותח את חלקו השני של המזמור קורא בעל המזמור לה' לתת שכר לצדיקים על מעשיהם הטובים באמצעות המילה "היטיבה", מילת זירוז ובקשה. בפירושו ל "ועשית הישר והטוב" מתייחס רמב"ן לפסוק ד' במזמור: "היטיבה ה' לטובים ולישרים בלבותם." בעקבות חז"ל טוען הרמב"ן כי "זו פשרה לפנים משורת הדין". כלומר עשיית הטוב מתוך הפנמה שאת החוק יש לכבד ועשיית הטוב נמצאת בלב הצדיק בכל עת.
פסוק ה הוא ניגוד לבקשה המופיעה בפסוק ד' בו מבקש המשורר מה' לגמול לצדיקים ולהשיב להם טובה ובפסוק ה מבקש כי יגמול לרשעים "ויוליכם ה' את פועלי אוון" כלומר ירחיקם ובזה גם עונשם.
ברכת שלום על ישראל.
ברכת שלום על ישראל בפסוק החותם את המזמור, מנוסחת כבקשה ועומדת בניגוד לבקשת המשורר שיגמול לרשעים כגמולם. ברכה זו היא ברכה כוהנית. ברכה של שלום לישראל חותמת מספר מזמורי תהילים נוספים כ"ט, י"א, קכ"ח, וקכ"ב ברכת שלום לירושלים ולבניה גם היא באה בסיומו של המזמור.
המזמור בליטורגיה.
המזמור נאמר בקצת קהילות אשכנז בסוף מנחה של שבת, משבת בראשית עד (ולא עד בכלל) שבת הגדול.
המזמור בספרות חז"ל.
פסוק ה' במזמור משמש את ר' ירמיה בדרשה המופיעה בספרא המפרשת את פעולת ה' בעולם באופן אוניברסלי:
הדרשה מציגה אוסף פסוקים שעל פי פרשנותו של ר' ירמיה פונים לכלל האנושות. כך לדוגמה הפסוק "אשר יעשה אותם האדם וחי בהם" - לא ישראל, אלא האדם. וכך בפסוקים הבאים הפונים אל "גוי צדיק" ואל צדיקים. את הדרשה חותם פסוק דווקא ממזמור קכ"ה, הפרק הקובע ש"ה' סביב לעמו". ר' ירמיה בוחר את המשך הפרק - "הֵיטִיבָה ה' לַטּוֹבִים וְלִישָׁרִים בְּלִבּוֹתָם" - לא יהודים, לא גויים, אלא טובים וישרים.
המזמור בתרבות.
בהשראת המזמור כתב פינקי ובר את השיר "ירושלים הרים סביב לה". את השיר הלחין ירחמיאל ביגון. השיר זכה לביצוע מקהלת פרחי מיאמי.
משמרת לילה (ספר)
משמרת לילה (באנגלית: The Night Watch) הוא ספרה הרביעי של הסופרת שרה ווטרס שיצא לאור באנגלית ב-2006. זהו רומן היסטורי ועלילתו מתרחשת בין השנים 1941–1947 בלונדון בעת מלחמת העולם השנייה ותקופת ההתאוששות עם סיומה. הספר זכה ב-2007 בפרס למדא לספרות והיה מועמד לפרס מאן בוקר ופרס אורנג'. הספר קיבל עיבוד לטלוויזיה על ידי BBC Two ב-2011. הספר תורגם לעברית על ידי סיגל אדלר להוצאת מטר ב-2009.
תקציר העלילה.
הספר בנוי באופן שונה מספריה הקודמים של ווטרס. העלילה מחולקת לשלושה חלקים. החלק הראשון מתרחש שנתיים אחרי תום המלחמה ב-1947, השני במהלך המלחמה ב-1944, והשלישי בתקופת הבליץ ב-1941. העלילה עוקבת אחרי מאורעות בחייהם של ארבעה תושבי לונדון, הלן, דנקן, ויו וקיי,
שלוש נשים וגבר צעיר, שלכולם יש עבר בעייתי וסודות. ברקע - לונדון של מלחמת העולם השנייה על רחובותיה המואפלים, הגנים היפים שנחרבו בהפצצות וגדות התמזה, האזעקות, הפצצות האוויר והאמבולנסים של משמרות הלילה.
חלק ראשון- 1947.
בפרק הראשון, המתחיל ב-1947, שנתיים לאחר סוף המלחמה, ארבע דמויות משוטטות בערפל של לונדון, העיר שמנסה להתאושש לאחר המלחמה חיה עדיין את אימת ההפצצות, החשיכה והרעב. בפרק מוצגות ארבע דמויות: קיי – שהייתה נהגת אמבולנס אמיצה שהצילה רבים בימי הבליץ וכיום משוטטת חסרת כיוון ברחובות העיר בחיפוש אחר נשים צעירות; דנקן – צעיר מפוקפק ואכול חרדות המתגורר עם מר מנדי, מין "דוד" מסתורי; ויו – אחותו היפה של דנקן, שאינה מצליחה לנתק קשר רומנטי חסר סיכוי עם גבר נשוי שגרם לה סבל רב; והלן – שותפתה של ויו למשרד שידוכים שמאחורי מראה רגוע ומאוזן מסתירה קנאה הרסנית לבת זוגה ג'וליה.
חלק שני- 1944.