הסרטים המופקים מקבלים פרסום רב: במודעות, בפוסטרים, בתמונות על קירות הרחובות, באוטובוסים, בחנויות וכן בפרסומות בטלוויזיה.
בוליווד היא תעשיית הסרטים המצליחה ביותר בקולנוע ההודי, ויש לה מעריצים בעולם כולו. בהדרגה גדלה הפופולריות של בוליווד בעולם, וסרטים רבים, במיוחד אלה המופקים תחת חסותן של חברות הפקה גדולות כמו "יאש רג' פילמס" או "דהרמה פרודקשנס", מצליחים לפרוץ את גבולות הודו ולהגיע להצלחה עולמית. הסיבה לכך היא הגדלת התקציבים והפיכת הסרטים למודרניים יותר.
הסרטים בבוליווד עוסקים בעיקר באהבה, משפחה וכאב; לסרטים רבים יש סוף עצוב. אורכו של סרט בוליוודי ממוצע הוא 3-3.5 שעות.
בתחילת המאה ה-21 הליברליזציה של הקולנוע ההודי עלתה מדרגה באופן יחסי, והחלו לעסוק גם בנושאים שפעם היו נחשבים טאבו, כמו היגיינה נשית, גברים המתפקדים כ"עקרי בית" או אפליה כנגד נשים בנישואין.
על אף תהליכי המודרניזציה בהודו, לא מצלמים בבוליווד סצנות מין או עירום ולרוב לא מוצגות גם נשיקות. תחת זאת, "סצנת הסארי הרטוב" נחשבת כקלישאה בוליוודית שבה הסארי של השחקנית נרטב כך שהוא מאבד מאטימותו ונצמד לגופה במידה המספיקה לעורר מינית את הצופה מבלי להציג עירום מפורש. תחום הדתות נחשב גם הוא בעייתי ביצירה הקולנועית, ואף על פי שאין איסור עקרוני לעסוק בנושא, כמעט ולא עוסקים בו בפועל. על צילום סצנות אלימות אין איסור.
שחקנים מפורסמים.
מבין השחקנים המצליחים ביותר של בוליווד ניתן למנות כוכבים כמו דוויקה ראני, ראג' קאפור, קתרינה קאיף, אמיטאב באצ'אן, דהרמנדרה, המה מליני, שאשי קאפור, מיתהון צ'קרבורטי, רקהה, אקשיי קומאר, זינאט אמאן, רני מוקרג'י, מדהורי דיקסיט, סלמאן ח'אן, פריטי זינטה, אניל קאפור, ג'והי צ'אולה, אמיר ח'אן, קאריסמה קאפור, קאג'ול, שאהרוח' ח'אן ועוד.
מוחמד רפי השתתף במעל ל-1000 סרטים והקליט 7405 שירים.
בקולנוע ההודי מקובל מאוד ששירים מבוצעים על ידי זמרים וזמרות מקצועיים, ושחקנים רק מגלמים את התפקיד. בהתאם לכך בין פרסי הקולנוע הבוליוודים מוענקים פרסים מיוחדים לזמרי-רקע בסרטים, בקטגוריות נפרדות לנשים ולגברים. בין הזמרים הבולטים בתחום זה ניתן למנות את קישור קומר (זכה ב-8 פרסים), שריה גושאל (זכתה ב-14 פרסים), אלקה יאגניק (זכתה ב-10 פרסים) ומוהיט צ'אוהאן (זכה ב-5 פרסים).
בישראל פועלים כיום מספר מועדוני מעריצים, ארגונים ואתרי אינטרנט המוקדשים לנושא הסרט הבוליוודי ולשחקניו. בארץ פועלים כיום במסגרת הכבלים והלוויין כ־4 ערוצים ייעודיים לסרטים, סדרות, מוזיקה ותכנים הודים נוספים.
סרטים בולטים.
תעשיית הסרטים הבוליוודיים הצליחה לשבור קופות בכל רחבי העולם ולא רק בהודו עצמה. התעשייה מייצרת מדי שנה מאות סרטים וכמה מהם זכו לשבור קופות גם במונחים מערביים.
נכון לתחילת 2020, הסרטים הבוליוודים המצליחים ביותר בקופות הם:
אקזיט (תוכנית טלוויזיה)
אקזיט הייתה תוכנית נוער יומית ישראלית שהחלה את דרכה בערוץ 10 בשנת 2003. התוכנית עסקה בנושאים המעסיקים בני נוער, כגון: אהבה, מוזיקה, קולנוע, ספורט ומחשבים. "אקזיט" זכתה בפרס מסך הזהב בשנים 2003, 2004 ו-2005, והייתה מועמדת גם לפרסי טלוויזיה אחרים.
ערוץ 10.
התוכנית עלתה במקור כמגזין צהריים עם שלושה מנחים: עפר שכטר, מיכאל הנגבי ומלי לוי. כעבור חודש הצטרפה יעל גולדמן ובהמשך השנה הראשונה נוספו מושיק גלאמין, שעד אז הגיש פינת סטייל שבועית, אסי עזר ושירי מימון.
"אקזיט" התפרסמה בעקבות פרובוקציות רבות ששודרו בה.
בין הידועות שבהן: עפר שכטר נופח בשידור חי, המערכון "סופי ומופי הפדופיל"- במערכון זה, שנכתב על ידי שחר חסון ובוצע על ידי יעל גולדמן ומיכאל הנגבי, קרא האחרון כ"מופי" לילדים בבית להפסיק לשלוח לו ציורים ולהתחיל לשלוח לו תמונות של אחותם במקלחת. לאחר פרובוקציה נוספת כאשר עפר שכטר חשף את ישבנו בזמן הופעה, הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו החליטה להקים ישיבה מיוחדת ולדון על הפרובוקציות ועל הבעייתיות של התוכנית. לאחר דיונים, הוחלט לבסוף לא להפסיק את שידור התוכנית. הרעש התקשורתי הגדיל את העניין בתוכנית והמנחים שלה החלו להתפרסם כ"כוכבי נוער" אולם עם זאת, ערוץ 10 התקשה להמשיך לתמוך בה, לאור הסנקציות הרבות שהוטלו על הערוץ בעקבות התוכנית, ובתום שתי עונות, הוא החליט לוותר עליה.
הפקת התוכנית מומנה בחלקה מחסויות ופרסום סמוי.
בעקבות ביטול התוכנית על ידי ערוץ 10, בשנת 2005 התוכנית עברה לערוץ הוט 3 בכבלים. לצוות התוכנית הצטרף מיכאל מושונוב. גם לאחר המעבר התוכנית המשיכה עם פרובוקציות נוספות, לדוגמה: במהלך תחרות "הדוגמנים", במהלך משימת "הסרת התחתונים ללא הסרת המכנסיים", נחשף איבר מינו של אחד המשתתפים. בסוף עונת 2005 של אקזיט גם שירי מימון עזבה את התוכנית וביחד איתה גם אסי עזר ומלי לוי.
Exit Revoluotion.
באפריל 2006, לקראת הפקת הקיץ של התוכנית, הוחלט לאמץ גישה קשוחה וחדשה לתוכנית בסגנון ערכי הפאנק. על מנת ליצור אמינות רבה ככל האפשר, הוחלט להחליף את המנחים הקיימים בלהקת פאנק קיימת. במאי 2006 יצרה הפקת התוכנית קשר עם להקת הפופ פאנק הישראלית Useless ID, בבקשה להנחות את לייבל הקיץ החדש של התוכנית - "אקזיט רבולושן".
דבר זה עורר התלהבות רבה בקרב מעריצי התוכנית והלהקה, אך הביא ביקורות חריפות בטענה שהלהקה מתמסחרת והופכת ללהקת מיינסטרים.
ביוני 2006 התראיינו חברי הלהקה למוסף "7 לילות" של עיתון ידיעות אחרונות, שם התבטאו קשות נגד ציונות, סממניים דתיים וצבא. כאשר תוכן זה נודע למנכ"ל HOT, דוד קמיניץ, הוא ביקש לגנוז את הכתבה ולאחר הרעש שעוררה ביקש לגנוז את התוכנית. ארז בן הרוש, העורך הראשי, הודיע כי בכוונתו להעלות את התוכנית בפורמט המתוכנן, רק עם מנחים חדשים. לבסוף הוחלט כי התוכנית תעלה לשידור ב-6 באוגוסט 2006 עם המנחים אסף פורמן, ליאל דניר, גאלה קוגן ואיתי תורג'מן. ההחלטה להחליף את המנחים לא עזרה לתוכנית להתרומם ולאחר נתוני צפייה נמוכים הוחלט כי עונה זו תהייה העונה האחרונה של התוכנית.
אקזיט סיטי ואקזיט מיקסר.
במקביל לשידורי התוכנית, במהלך יולי - אוגוסט 2004 הפיק ערוץ 10 שורת אירועי קיץ, "אקזיט סיטי". האירועים כללו הופעה של המנחים ואמנים אורחים על הבמה המרכזית, במות משניות עליהן התקיימו תחרויות שונות, מתקני אקסטרים ודוכני מכירות. בכל שבוע ביקרו המנחים בעיר אחרת: נתניה, בית שמש, חולון, באר שבע וחיפה. בכל אירוע נחשפו מספר שירים חדשים אותם ביצעו מנחי התוכנית, רובם מבוססים על לחן של שירים לועזיים. כל אירוע שודר לאחר מספר ימים בערוץ 10.
בשנת 2005 יצא אלבום אוסף המורכב משני תקליטורים. האוסף, הכולל 21 שירים מלהיטי השנה, יצא תחת מותג התוכנית ונקרא "Exit Mixer".
קישורים חיצוניים.
ביקורות
אפרת גוש
אפרת גוֹש (נולדה ב-3 בנובמבר 1983) היא זמרת ושחקנית ישראלית; זמרת השנה לשנת 2010.
ביוגרפיה.
גוש נולדה בשם אפרת גושקס בעיר הרצליה. את דרכה המוזיקלית התחילה כבר בגיל צעיר במקהלת לי-רון בהרצליה. לאחר מכן, למדה במשך שנתיים במגמת הג'אז בתיכון אלון ברמת השרון (עם המורה מיקה קרני, בין היתר). גוש עזבה את התיכון לפני סיום הלימודים, והחלה ללמוד בגיל 16 מוזיקה בבית הספר למוזיקה "רימון". בסיום השנה השנייה פרשה גם משם. גוש התגייסה לצה"ל, אך שוחררה כעבור מספר ימים על סעיף אי התאמה, ועברה לחיות לתקופה קצרה באמסטרדם.
תחילת הדרך.
בשנת 2002 התחילה גוש להופיע כזמרת ליווי בהופעות עם יוני בלוך. השניים ביצעו, בדרך כלל, יחד את השירים "תפוזים" ו"מגרד". אל בלוך הגיעה דרך חברו, הבסיסט טל קירשבוים, שלמד איתה בתיכון, ופנה אליה כשבלוך חיפש זמרת ליווי. אף על פי, שגוש שרה באותה תקופה סטנדרטים ורצתה להיות זמרת ג'אז, הכימיה הטובה עם בלוך משכה אותה לכיוון מוזיקת הרוק-פופ.
בשנת 2003 שרה קולות רקע בפסקול סרטו של שבי גביזון "האסונות של נינה" בשיר "לילה עם נינה", שהלחין אסף אמדורסקי.
בשנת 2004 יצא הסינגל הכפול הראשון שלה, "ג'ורג'יה" / "שחזור". "שחזור", שהועלה לאתר "במה חדשה", התייצב בראש רשימת היצירות המוזיקליות המבוקשות באתר, והורד יותר מ-50,000 פעמים. באותה שנה התארחה גוש בשיר "אוקטובר" באלבום "לפעמים אני מאושר" של עמיר לב.
אלבום הבכורה של גוש יצא במרץ 2005, תחת הכותרת "אפרת גוש". פרט לחידוש לשירו של עמיר לב "פעם בחיים", אשר נבחר ללוות את העונה השנייה של סדרת הדרמה הטלוויזיונית "לתפוס את השמיים", את כל שירי האלבום כתב ברק פלדמן והלחין יוני בלוך. מתוך האלבום יצאו כסינגלים השירים "תמיד כשאתה בא", "פעם בחיים", "טוב לבד", "מועדון ריקודים" ו"מה שקרה". מבקר המוזיקה יואב קוטנר הגדיר את האלבום הפתעת השנה.
במהלך שנת 2005, העלתה גוש מופע מצליח בליווי להקה, וכן שיתפה פעולה על הבמה עם יוצרים כדוגמת ערן צור, עמיר לב, יהלי סובול, עופר מאירי. בפסטיבל הפסנתר העלתה גוש מופע בליווי טריו ג'אז. באותה שנה השתתפה גם בפרויקט "מטרופולין" של היוצר עופר מאירי, בו שרה את השירים "מלאכים", "איזה עתיד", "יפן" והחידוש לשירו של שלום חנוך "בלי לומר מילה".
לקראת סוף שנת 2005 עשתה גוש את צעדיה הראשונים בעולם המשחק, בתפקיד ראשי בסרט הקולנוע "נוזהת אל-פואד" ("שוטטות הלב") בבימויו של הקולנוען יהודה ג'אד נאמן. כמו כן, השתתפה בתפקיד אורח בסדרה "פיק אפ".
האלבום השני.