הישגה הראשון של הנבחרת היה כאשר העפילה במפתיע לטורניר יורו 2000, לאחר שניצחה במשחק פלייאוף על כרטיס לטורניר את אוקראינה. את הנבחרת אימן המאמן הצעיר, שחקן העבר סרצ'קו קטאנץ אשר הוביל את סלובניה להישג המרשים למרות הרכב אלמוני שהתבסס רבות על הכוכב זלאטקו זחוביץ', שחקנה של אולימפיאקוס היוונית. אל הטורניר עצמו הגיעה נבחרת סלובניה כנעלם הגדול. היא שובצה לבית מספר 3 ביחד עם נבחרת ספרד, נבחרת נורווגיה ונבחרת סרביה. במשחק הראשון שלה בטורניר התייצבה מולה סרביה אשר בעבר סלובניה הייתה חלק ממנה. המשחק הטעון הפך לאחד המשחקים המפתיעים והמלהיבים בטורניר כאשר סלובניה הדהימה את הסרבים במשחק התקפי ועלתה ליתרון של 3:0 עם צמד שערים של זחוביץ'. במחצית השנייה הצליחו הסרבים להשוות והמשחק הסתיים בתוצאה 3:3. הנבחרת המשיכה לקבל מחמאות בשל המשחק ההתקפי שלה גם לאחר משחק ההפסד 2:1 לנבחרת ספרד, אחת הנבחרות החזקות בטורניר. המשחק האחרון הסתיים בתיקו 0:0 מול נורווגיה שלא קבע דבר עבור סלובניה אך מנע מהנורווגים לעלות לשלב הבא, סלובניה עצמה סיימה את שלב הבתים במקום הרביעי והאחרון והודחה מהטורניר.
אליפות העולם בכדורגל 2002.
נבחרת סלובניה המשיכה בהצלחתה תחת אימונו של קטנץ כאשר העפילה שנתיים לאחר אליפות אירופה לטורניר הגביע העולמי. במהלך טורניר המוקדמות סלובניה סיימה במקום השני בביתה לאחר נבחרת רוסיה כשהיא מקדימה את יריבתה נבחרת סרביה. במשחקי הפלייאוף הוגרלה סלובניה מול נבחרת רומניה. נבחרת סלובניה נהנתה מיכולת גבוהה של חלוציה בראשות סבסטיאן סימרוטיץ' וחברו לחוד ההתקפה, חלוץ הפועל תל אביב דאז מילאן אוסטרץ. אוסטרץ כבש שער מרהיב מול הרומנים שהעלה את הנבחרת הסלובנית לטורניר גדול שני ברציפות.
במונדיאל עצמו הוגרלה סלובניה לשחק מול נבחרת ספרד, נבחרת דרום אפריקה ונבחרת פראגוואי. כבר כשהגיעה הנבחרת אל הטורניר התגלה קרע בין המאמן קטנץ לבין הכוכב הגדול זחוביץ'. זחוביץ' נשלח הבייתה כבר לאחר משחק אחד והריב הקרין על הנבחרת כולה. סלובניה הפסידה במונדיאל את שלושת משחקיה וחזרה מן המזרח בבושת פנים.
מוקדמות אליפות אירופה 2004.
לקראת טורניר יורו 2004 בפורטוגל הוגרלה נבחרת סלובניה לשחק בבית מספר 1 עם הנבחרות צרפת, קפריסין, מלטה וישראל. בעוד שהיה ברור שנבחרת צרפת היא הפייבורטית הגדולה לזכות במקום הראשון בבית התחרות של סלובניה הייתה בעיקר מול נבחרת ישראל על המקום השני. את סרקו קטנץ שעזב החליף מי שכבר היה מאמן הנבחרת בעבר בויאן פרקשיניאר. פרקשיניאר החזיר לנבחרת את זחוביץ' כדי שהוא ינהיג אותה ויוביל אותה לטורניר גדול שלישי ברציפות. במשחק המכריע על העלייה לשלב הפלייאוף ניצחה סלובניה את נבחרת ישראל 3:1 באנטליה שבטורקיה לאחר שגם אבי נמני וגם טל בן חיים הורחקו משורות נבחרת ישראל. בשלב הפלייאוף עצמו הודחה סלובניה לאחר תיקו 1:1 והפסד 1:0 לנבחרת קרואטיה.
כעבור שמונה שנים העפילה סלובניה בפעם השנייה בתולדותיה למונדיאל, לאחר שסיימה במקום השני בבית המוקדמות אחרי הראשונה ולפני נבחרות , , ו. בעקבות היותה אחת משמונה הסגניות בעלות המאזן הטוב ביותר בבתים המוקדמים, התמודדה סלובניה מול רוסיה בשני מפגשי פלייאוף על העלייה למונדיאל 2010. לאחר שהפסידה ברוסיה 2-1, ניצחה סלובניה במשחק הגומלין בביתה 0-1 והעפילה למונדיאל בזכות שער החוץ שכבשה.
בטורניר הגמר עצמו השיגה סלובניה את ניצחונה הראשון בגביע העולם, 0-1 על , ובהמשך הטורניר סיימה בתיקו 2-2 עם והודחה בסיום שלב הבתים בעקבות הפסד 1-0 ל.
סגל הנבחרת.
סגל הנבחרת לקראת המשחקים נגד רוסיה, קפריסין וקרואטיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
הנתונים נכונים ל-29 במרץ 2021
שיאים.
נכון ל-30 במרץ 2021. כתב מודגש מסמל שחקן פעיל בנבחרת.
גדעונה
גִּדְעוֹנָה הוא יישוב קהילתי בעמק חרוד למרגלות הר הגלבוע, השייך למועצה אזורית הגלבוע.
גדעונה הוקם בשנת 1949 ככפר עבודה על ידי עולים מתימן. היישוב הוקם במחנה מעבר ששימש את עין חרוד, בית השיטה ודברת לפני מעברם לנקודות הקבע שלהם. עבור המתיישבים נבנו בתים קטנים. פרנסתם הייתה עבודה שכירה בייעור וחקלאות ובנוסף לכל בית היה משק עזר של 2.5 דונם. בספטמבר 1952 נחנך בית הכנסת ביישוב. בשנת 1955 הועברו לאחריות עמידר ונדרשו לרכוש את הבתים או לשלם דמי שכירות. בשנת 1957 חוברו בתי הכפר לחשמל. בשנת 1961 דובר על חיסול המקום.
בסמוך ליישוב נמצא בית הקברות של ראשוני עין חרוד ותל יוסף, מדרום לו על מורדות הגלבוע נטוע יער וינגייט ובסמוך לו נמצא הגן הלאומי מעיין חרוד.
בשנות ה-60 הפך ליישוב קהילתי.
שמו של היישוב הוא על שם השופט המקראי גדעון בן יואש שבחר את חייליו לקראת המלחמה במדין בקרבת מקום היישוב.
בסמוך ליישוב פעל במשך שנים רבות בסיס צבאי שהוקם עוד לפני קום המדינה. במהלך השנים עבר הבסיס גלגולים שונים, ובשנותיו האחרונות שימש כסדנת חימוש עד שנסגר כחלק מצמצום תקציב הביטחון וייעול פעילות. רוב מבני הבסיס הושמדו בתרגיל של גדוד 603 מחיל ההנדסה, למעט מספר מבנים היסטוריים שיועדו לשימור.
גורן (מושב)
גורן (גֹּרֶן) הוא מושב באזור הגליל המערבי ליד העיר מעלות תרשיחא השייך למועצה אזורית מעלה יוסף.
היסטוריה.
היישוב שראשיתו כפר עבודה הוקם בשנת 1950 על ידי עולים מתימן שנשארו במקום כשנה, לאחר כשנה עברו חלק מהם לנתניה וחלק אחר לאזור ובודדים התפזרו למקומות שונים אחרים ובמקומם הגיעו לכפר עולים יוצאי צפון אפריקה. הכפר הפך למושב והיום הוא מושב מצליח.
שמו של היישוב הוא שם סמלי, בהוראה שאולה, בעקבות הכתוב בספר מיכה: "כי קבצם כעמיר גרנה" ובתרגום שם המקום מ"בידר אלכואב" בערבית ל"גורן הכיפות" בעברית. משום תצורת הקרקע הגבנונית במקום.
כפרי עבודה הייתה צורת יישוב לפיה הביאו קבוצות עולים לעבד קרקע ולפתח חורש במקום שנבחר לכך, בדרך כלל באזורי ספר. כעבור מספר חודשים או שנים, בחרו אם להישאר או לעבור למקום אחר.
בראשית שנות החמישים היו כ-21 כפרי עבודה שמרביתם הפכו למושבים ועודם כאלה.
כפרי העבודה הוקמו על ידי המחלקה להתיישבות בסוכנות היהודית, בניהולו של רענן ויץ, על פי תפיסתו של יוסף ויץ (ראש הקרן הקיימת דאז ואביו של רענן) ולוי אשכול (השר הממונה על המחלקה להתיישבות).
גרנות הגליל
נבחרת מולדובה בכדורגל
נבחרת מולדובה בכדורגל היא נבחרת הכדורגל הלאומית של מולדובה.
נבחרת מולדובה הוקמה בתחילת שנות ה-90 לאחר שמולדובה הכריזה על עצמאותה, בעקבות פירוק ברית המועצות.
הנבחרת שיחקה את משחקה הרשמי הראשון ב-2 ביולי 1991 נגד גאורגיה. במשחק נוצחה מולדובה 2–4. התוצאות הטובות ביותר שהשיגה הנבחרת היו במוקדמות יורו 1996, ניצחונות על גאורגיה וויילס.
שיאים.
נכון ל-31 במרץ 2021. כתב מודגש מסמל שחקן פעיל בנבחרת.
בית החולים
גורנות הגליל
גורנות הגליל (גָרְנוֹת הַגָּלִיל) אך מוכר גם בשמו המקוצר גָרְנוֹת הוא יישוב קהילתי בצפון ישראל במועצה אזורית מעלה יוסף.
היסטוריה.
גורנות הגליל הוקם בשנת 1980 על ידי בנים למשפחות מהמושבים באזור, בעיקר ממושב גורן הסמוך (מכאן מקור השם). היישוב תוכנן כמרכז אזורי. ביישוב נמצאים משרדי ההנהלה של המועצה האזורית מעלה יוסף והמרפאה האזורית. בנוסף, ביישוב תוכננו מבני ציבור רבים כגון: בי"ס יסודי, מתנ"ס אזורי ומארג קהילתי. למרות התוכניות, במשך מספר רב של שנים היישוב לא הצליח להתפתח ולקדם הרחבות קהילתיות עקב סכסוכים פנימיים. הדבר הוביל לכך שבשנת 2014 התגוררו ביישוב כ-40 משפחות בלבד, כמחציתם - בשכירות.
בשנת 2014 החלה החטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית בקידום הרחבות קהילתיות ביישוב כמענה לבקשה של קבוצת ההתיישבות של בוגרי הטכניון "ביתנו בגליל" אשר ביקשה להקים יישוב לאקדמאים בגליל. המהלך זכה לתמיכה מצד המועצה האזורית מעלה יוסף אשר ראתה בו הזדמנות להתפתחות היישוב.
בשנת 2016 התחילה קליטת המשפחות להרחבה הקהילתית הראשונה של גרנות הגליל. ההרחבה הקהילתית הורכבה מחברי קבוצת ההתיישבות "ביתנו בגליל" ובנים ממשיכים של המועצה האזורית מעלה יוסף. בהמשך צפויות הרחבות קהילתיות נוספות ביישוב אשר גודלו תוכנן להגיע ל-400 משפחות.
ההרחבה הקהילתית הראשונה מתאפיינת בגיל צעיר יחסית של המתיישבים, רובם מוחלט מתחת לגיל 40. את המתיישבים מאחדים הערכים של הציונות - אהבת הארץ, התיישבות, קהילתיות וכבוד האדם. המתיישבים מאמינים בפלורליזם כאבן יסוד של בניית קהילה איתנה.
ילדי גרנות הגליל לומדים בתיכון האוזרי "גליל מערבי" אשר משלב מגוון מקצועות מדע וטכנולוגיה לצד תקשורת ותיאטרון. התיכון "גליל מערבי" נחשב לאחד התיכונים הטובים של אזור הגליל מושך הרבה תלמידים מחוץ תחומי המועצה האזורית מעלה יוסף. בתחום התיכון שוכן "מרכז אשכול פייס" המפעיל מגוון רחב של חוגים לתלמידים.
בית הספר היסודי גרנות הגליל.
במהלך 2020 החל הקמתו של בית הספר היסודי של גרנות הגליל. בית הספר הוא פרויקט של משרד החינוך להגברת התעניינות ילדים במקצועות המדעים עוד מגיל צעיר. בית הספר החדש צפוי לקלוט תלמידים ראשונים בשנת הלימודים 2022.
כחלק מבנית התשתיות עבור בית הספר ב-2019 הושלמה בניה של אולם ספורט עבור בית הספר אשר ישרת גם כשלוחת מתנ"ס אזורי ויתקיים בו מגוון רחב של חוגים לילדים והורים.
הערות שוליים.
אתר של קבוצת ההתיישבות "ביתנו בגליל"
www.bbgalil.co.il
מיקה וירינן
מיקה וירינן (בפינית: Mika Väyrynen; נולד ב-28 בדצמבר 1981) הוא כדורגלן עבר פיני.