נרנסט חקר לחץ אוסמוטי ואלקטרוכימיה. בסביבות 1906 הוא ביסס את מה שנקרא בפיו "תאוריית החום" ובהמשך נודע בתור החוק השלישי של התרמודינמיקה (אשר מתאר את התנהגות החומר כאשר הטמפרטורה קרובה לאפס המוחלט).
ב-1920 קיבל נרנסט פרס נובל לכימיה בעקבות עבודתו בתרמוכימיה. ב-1924 הפך לראש המכון הפיזיקלי-כימי בברלין ופרש מתפקיד זה ב-1933. לאחר מכן עבד בתחומי האלקטרואקוסטיקה ואסטרופיזיקה.
ב-1930 המציא נרנסט פסנתר חשמלי, תוך החלפת תיבת התהודה בפיקאפ ובמגברי צליל חשמליים כפי שהדבר נעשה בגיטרה חשמלית.
עיצורים מלועלעים
עיצורים מלועלעים (Pharyngealized) הם עיצורים הנחתכים בלוע בנוסף לבסיס החיתוך הראשי כך שבעת הגיית העיצורים ישנה התכווצות של שרירי הלוע (מעין הגיית ע במקביל להגיית העיצור). הדרך לסמן עיצור מלועלע באלפבית הפונטי הבינלאומי היא:
הערבית משתמשת בהגייה מלועלעת עבור ארבעת העיצורים הנחציים הבאים: האות ص מייצגת עיצור מכתשי מלועלע, חוכך, אטום [sˤ], האות ض מייצגת עיצור מכתשי מלועלע, סותם, קולי [dˤ], האות ط מייצגת עיצור מכתשי מלועלע, סותם, אטום [tˤ], והאות ظ מייצגת עיצור מכתשי מלועלע, חוכך, קולי [zˤ] או עיצור שיני מלועלע, חוכך, קולי [ðˤ].
משוואת נרנסט
באלקטרוכימיה, משוואת נרנסט מגדירה את פוטנציאל האלקטרודה formula_1 ביחס לפוטנציאל האלקטרודה התקני formula_2 של זוג האלקטרודות או של חצאי התא של תא אלקטרוכימי. בפיזיולוגיה משמשת משוואת נרנסט למציאת הפוטנציאל החשמלי של קרום התא ביחס ליון אחד. המשוואה קרויה על שם הכימאי הגרמני-פולני חתן פרס נובל לכימיה ולטר נרנסט אשר ניסח אותה לראשונה.
מכיוון שבמקרים רבים התגובה מתרחשת בטמפרטורת החדר, ניתן לקצר ולהציב את הערכים של formula_4 ו-formula_6 בטמפרטורת החדר, להחליף את הלוגריתם הטבעי בלוגריתם לפי בסיס 10, ולקבל:
לפוטנציאל בקרום התא ביחס ליון חיובי אחד (עבור יון שלילי יש לשנות את הסימן לפני הלוגריתם ל(-) (שלילי)
עיצורים משופתתים
עיצורים מְשׂוּפְתָּתִים (labialized), הם עיצורים הנחתכים בשפתיים בנוסף לבסיס החיתוך הראשי שלהם כך שבעת הגיית העיצור מכווצות השפתיים. המשופתתים נפוצים בשפות הקווקזיות הצפון-מערביות (כצ'רקסית ואבחזית), ובשפות ממשפחת השפות אתבסקה שבצפון אמריקה.
באלפבית הפונטי הבינלאומי מסומנים העיצורים המשופתתים באמצעות רישום סימן w מוקטן [ʷ] לימין האות. לדוגמה: [kʷ] היא הגרסה המשופתתת של [k]. כדי לבטא את העיצור [kʷ], נדרש לבטא את הצלילים [k] ו-[w] בו-זמנית. באנגלית הצליל הקרוב לעיצור וילוני משופתת, סותם, אטום [kʷ] הוא q במילים "Queen" או "Squirrel", אך במילים הללו ההגייה היא [kw] ושני העיצורים [k] ו-[w] אינם מבוטאים יחדיו.
שברולט
שברולט (באנגלית: Chevrolet), לעיתים נקראת שבי (Chevy), היא חטיבה של יצרנית הרכב האמריקנית ג'נרל מוטורס. החברה נוסדה בשנת 1911, וצורפה לתאגיד ג'נרל מוטורס בשנת 1917.
הקמת החברה.
החברה הוקמה על ידי לואי שברולה (נהג מרוצים צרפתי) וויליאם דוראנט (תעשיין רכב), ב-3 בנובמבר 1911. בשנת 1912 הוצג דגם "קלאסיק סיקס", שנועד להתחרות בפורד מודל T המצליחה. המכונית הונעה במנוע שישה צילינדרים בנפח 4.9 ליטר, ונשאה חמישה נוסעים עד למהירות מרבית של 105 קמ"ש. הלוגו הנוכחי של החברה אומץ בשנת 1913.
בשנת 1916 רכש דוראנט את מניות השליטה בג'נרל מוטורס, ובשנת 1917 הוא מונה לנשיא החברה ומיזג לתוכה את שברולט, כחטיבת מותג.
שברולט נחשבת למותג העממי, המוכר והנמכר ביותר של ג'נרל מוטורס. בשוק הרכב האמריקני היא הגיעה לשיאה בשנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20.
ייצור שברולט בדרום קוריאה.
בשנת 2001 רכשה חברת ג'נרל מוטורס את חברת דייהו מוטורס שפשטה את הרגל. והחלה לשווק את הרכבים שייצרה במקור דייהו תחת שם המותג "שברולט", בין השאר:
בישראל.
נתוני מכירות.
על פי נתוני קארזון (עיבוד מאגר רכבים פרטים ומסחרים עד 3.5 טון):
הקלטה
הקלטה היא תהליך של רישום לאורך זמן של מידע מהסביבה (בדרך-כלל קול או אור) על גבי מדיה מכנית או אלקטרונית, כגון תקליט, סרט מגנטי, או זיכרון מחשב. את המידע שהוקלט ניתן לאחר-מכן לשחזר, כלומר להשמיע מחדש את הצלילים שהוקלטו או להציג מחדש את רצף התמונות (סרט) שהוקלט. איכות ההקלטה משקפת את מידת הנאמנות של המידע המוקלט למקור.
הקלטת קול.
הפונואוטוגרף.
המכשיר הראשון לרישום קול הומצא בידי לאון סקוט בשנת 1857. המכשיר, שכונה "פונואוטוגרף", התבסס על ממברנה (קרומית) שרעדה בהתאם לצלילים, והניעה עט; העט רשם קווים על סליל נייר שנגלל תחתיו בו נרשמו התנודות של הצליל.
"ההקלטה" הראשונה, בשנת 2008 נסרק סליל נייר של הפונואוטוגרף שהכיל רישום של שיר עם צרפתי, התמונה שנתקבלה הוזנה לתוכנת מחשב מיוחדת שהצליחה להשמיע את הצלילים שנרשמו בשנת 1860. זה התיעוד הקדום ביותר של קול אנושי אבל זו לא הייתה ההשמעה הראשונה, מאחר שלמכשיר הפונואוטוגרף לא הייתה יכולת השמעה כלל, אלא הוא נועד לרישום גרפי של צורת הצלילים בלבד. הרישום חיכה כ-150 שנה עד שהושמע . לכן הפונואוטוגרף הוא לא טכנולוגיה של הקלטה אלא של רישום קול בלבד.
מדיה מכנית.
בשנת 1877 המציא תומאס אדיסון את הפונוגרף. המכשיר התבסס על גליל (צילינדר) שהיה מצופה בחומר רך, כגון בדיל או שעווה, שעליו נחרצו חריצים בעזרת חרט. עומק החריצים שיצר החרט נקבע על-פי לחץ האוויר בסביבה, כלומר, עוצמת הרעש. ניתן היה להשמיע הקלטות אלה על ידי מחט שעברה על החריצים והגברה, באמצעים מכניים, של רעידות המחט כדי ליצור רעידות באוויר - כלומר, קול. החסרון העיקרי של הפונוגרף היה הקושי בייצור המוני של הגלילים.
פטנט של אמיל ברלינר משנת 1887 פתר בעיה זו בעזרת מכשיר הגרמופון. במקום להשתמש בגליל, הקליט הגרמופון חריצים על דיסקה שטוחה ועגולה שבמרכזה חור - התקליט. התקליטים הראשונים היו עשויים מלכה, וסטנדרט מהירות הסיבוב נקבע על 78 סיבובים לדקה. הגרמופון התפתח לפטיפון. והמצאות מאוחרות יותר אפשרו בפטיפון מהירות ניגון של 45, ⅓33 ו-⅔16 סיבובים לדקה, כאשר סיבוב איטי יותר פירושו משך הקלטה ארוך יותר על תקליט באותו הגודל. החומר ממנו מיוצרים התקליטים הוחלף בתרכובת הפלסטית ויניל.
מדיה מגנטית.
הקלטה על מדיה מגנטית (תחילה חוט פלדה, ובהמשך סרט מגנטי) הומצאה ב-1898 ועברה שיפורים רבים לאורך השנים. הרשמקול השימושי הראשון שהתבסס על סרט מגנטי הוצג ב-1935 על ידי החברות הגרמניות: חברת AEG יצרנית המכשיר וחברת BASF יצרנית הסרט המגנטי. תוך כדי מלחמת העולם השנייה שיפרו הגרמנים את מכשירי ההקלטה ואת הסרט המגנטי שהפכו לטכנולוגיה צבאית, טכנולוגיה זו לא הייתה ידועה במדינות שהשתייכו לבעלות הברית. עם סיום המלחמה נלקחו שני מכשירי הקלטה וסרט מגנטי באורך 1000 מטר (רוחב הסרט היה 6.5 מילימטר) מרדיו פרנקפורט והועברו כשלל מלחמה מגרמניה לארצות הברית. המכשירים נבדקו וכבר בשנת 1947 החלו לייצר מכשירי הקלטה וסרטי הקלטה (ברוחב של 6.3 מילימטר) בארצות הברית. קלטת השמע, שהייתה בשימוש נרחב עד לסוף המאה ה-20, התבססה על שיפורים שונים של טכנולוגיה זו.
בחג המולד של שנת 1932 השתמש ה-BBC לראשונה בהקלטה על מדיה מגנטית - סרט פלדה דק (0.08 מילימטר) ושטוח, ברוחב 3 מילימטר. כדי לקבל איכות צליל ראויה, היה על הסרט לחלוף במהירות של 90 מטר בדקה מתחת לראשי ההקלטה וההשמעה של המכשיר; כלומר, תוכנית שנמשכה חצי שעה דרשה סליל סרט באורך של קרוב ל-3 קילומטרים. משקלו של סליל שלם היה 25 ק"ג.
קלטת שמע.
קלטת שֶמע היא מארז מלבני עשוי פלסטיק שבתוכו סרט מגנטי, המשמשת להקלטה או להשמעת קול באמצעות רשמקול קלטות. את קלטת השמע הציגה חברת פיליפס בשנת 1963 כמדיום להקלטה ולהשמעה של מלל ולשימוש כדיקטפון. עקב הנוחות בשימוש וממדיה הקטנים החלו להשתמש בקלטת להקלטה ולהשמעת מוזיקה.
השימוש הנרחב בקלטת זו החל בסביבות שנת 1968 והתרחב עם השנים. דחיפה חזקה בשימוש הייתה בשנות ה-80 של המאה ה-20 לאחר שחברת סוני הציגה ב-1979 את הווקמן לקלטות (Sony Walkman) - מכשיר השמעה קטן כמעט בגודל של קלטת עם אוזניות שאיפשר לשמוע מוזיקה בכל מקום.
המשבר הכלכלי בשנותיה הראשונות של ישראל
המשבר הכלכלי בשנותיה הראשונות של המדינה או משבר 1951 הוא משבר כלכלי שפקד את המשק הישראלי ושיאו בשנת 1951.
הגורמים למשבר.
כאשר הוחלפה הלירה הארץ ישראלית (לא"י) בלירה הישראלית עם קום המדינה נקבעו שערי חליפין עם שאר המטבעות, הוחלט ששוויו של המטבע החדש יהיה שווה ערך לשוויה של לירה שטרלינג אחת. עד מהרה התברר שהשערים שנקבעו לא ריאלים- לירה ישראלית אחת הייתה שווה פחות מלירה שטרלינג. במהלך השנים נמנעה המדינה לשנות את שער החליפין (פרט לשינוי זעיר בספטמבר 1949). המניע נבע בעיקר מהרצון למנוע את התגברות האינפלציה (שהייתה גבוהה באותו זמן) ולשמר את המחירים הנמוכים של מוצרי הצריכה כחלק ממדיניות הקיצוב.