כרגולטור של זכות היסוד לפרטיות ולהגנת מידע אישי בישראל מופקדת הרשות על הגנת המידע האישי במאגרי מידע דיגיטליים ועל ביצורה של הזכות לפרטיות. לתכלית זו מפעילה הרשות רגולציה, לרבות אכיפה מנהלית ופלילית, על כלל הגופים בישראל - פרטיים, עסקיים וציבוריים, המחזיקים או המעבדים מידע אישי דיגיטלי.
בשנים האחרונות מתמודדת הרשות עם התפתחות העולם הטכנולוגי בכלל ועם תחום המידע הדיגיטלי בפרט, ובעיקר עם העברת כמויות עצומות של מידע באופן גלובלי כחלק מהכלכלה הדיגיטלית. בנוסף לדיני הגנת המידע האישי, הרשות מיישמת היבטים בינלאומיים משמעותיים ומבצעת פעילות גם בזירה הבין-מדינתית, לרבות במישור התאימות לסטנדרטים הבינלאומיים המובילים בתחום.
ראש הרשות להגנת הפרטיות הוא עו"ד גלעד סממה, שנכנס לתפקיד בנובמבר 2021, והחליף את ד"ר שלומית ווגמן-רטנר, שכיהנה בתפקיד במשך כשנתיים.
מטרת הרשות.
ההחלטה על הקמת הרשות התקבלה בממשלה בהחלטה 4660 בתחילת 2006 ובהקמתה הוחל בספטמבר 2006, עם בחירתו של עו"ד יורם הכהן להקים אותה ולעמוד בראשה. שמה של הרשות להגנת הפרטיות היה בתחילה "הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע" (ובראשי תיבות, רמו"ט). בספטמבר 2017 אישרה הממשלה את שינוי שמה של במטרה לשקף את ליבת תחומי פעילותה.
ייעודה של הרשות להגנת הפרטיות הוא התוויה של מדיניות ההגנה על המידע האישי בישראל. משימותיה המרכזיות הן קידום שליטת הפרט במידע אישי אודותיו, השפעה על תהליכי עיצוב לפרטיות בארגונים ובמערכות מידע בכל מגזרי המשק וחיזוק תחושת המוגנות של הציבור.
הרשות מחולקת לארבע מחלקות: מחלקת אכיפה, מחלקת ייעוץ משפטי ואסדרה, מחלקת מחלקת קשרי ציבור וממשל, ומחלקת חדשנות ופיתוח מדיניות הפועלות להגנת הפרטיות במגוון כלים.
הראשי שבהם הוא אכיפה, פלילית ומנהלית, שנועדה לחייב ארגונים ועסקים לציית להוראות חוק הגנת הפרטיות, להפסיק פעילות שפוגעת בפרטיות, ולתקן את הלקוי כך שהוראות החוק יקוימו.
הרשות מפעילה סמכויות בשלוש פונקציות רגולטוריות:
הרשות מתפקדת גם כמוקד הידע של משרד המשפטים בסוגיות של משפט וטכנולוגיה, ומשמשת נציגת ישראל בוועדות ICCP ו-WPISP שבארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי.
הרשות מגישה מדי שנה דו"ח לכנסת בו הצעות והמלצות בנושאים שתחת אחריותה.
באוקטובר 2010 קיימה הרשות בירושלים שבוע בינלאומי שעסק בפרטיות במידע, ובמסגרתו התקיים הכנס הראשון של ארגון ה-OECD בישראל, והכנס הבינלאומי ה-32 של נציבי הגנת מידע אישי ופרטיות.
סמכויות הרשות.
בדומה לרשויות ממשלתיות אחרות, מוסמכת הרשות לנהל חקירות מינהליות ופליליות, לצורך הגשת כתבי אישום כשהיא מעבירה את המלצותיה בחקירה לפרקליטות המדינה. דוגמאות לחקירה פלילית מרכזית שניהלה הרשות היא פרשיית אגרון במסגרתה נגנב מרשם האוכלוסין של מדינת ישראל ונסחר באופן בלתי חוקי למטרות רווח.
הרשות להגנת הפרטיות פועלת לקידום תיקוני חקיקה בתחום הפרטיות. ב-21 בפברואר 2017 אישרה ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת את תקנות הגנת הפרטיות (אבטחת מידע), התשע"ז–2017, שקבעה שרת המשפטים, המפרטות את אופן יישומה של חובת אבטחת המידע המוטלת בחוק הגנת הפרטיות הישראלי על כל גורם המנהל או מעבד מאגר של מידע אישי. התקנות פורסמו ברשומות ב-8 במאי 2017, וייכנסו לתוקף שנה מיום פרסומן, ביום ב-8 במאי 2018.
התקנות קובעות מנגנונים ארגוניים ודרישות מהותיות שמטרתם הפיכת אבטחת המידע לחלק משגרת ניהול הארגון. בין שאר החידושים, מטילות התקנות חובת דיווח על אירועי אבטחה חמורים לרשות להגנת הפרטיות ולפי דרישתה גם לאנשים עליהם המידע שנחשף.
התקנות חלות על כל בעלי, מנהלי ומחזיקי מאגרי המידע מכל סוג, כאשר יש הבחנה בין ארבעה סוגי מאגרים, בהתאם לרמת האבטחה הנדרשת בהם: מאגר מידע המנוהל על ידי יחיד, מאגרים שחלה עליהם רמת האבטחה הבסיסית, מאגרים שחלה עליהם רמת האבטחה הבינונית ומאגרים שחלה עליהם רמת האבטחה הגבוהה.
כלי נוסף בו משתמשת הרשות להגנת הפרטיות הוא פרסום הנחיות שוק לבעלים ומחזיקים של מאגרים כיצד יש לנהוג על מנת לעמוד בדרישות חוק הגנת הפרטיות בעת עיבוד מידע אישי. כך למשל: הנחיות מיקור חוץ, הנחיות מצלמות מעקב, הנחיות זכות העיון.
פעילות אכיפה בינלאומית.
הרשות להגנת הפרטיות חברה פעילה במספר פורומים בינלאומיים ולוקחת חלק בפעולות אכיפה בינלאומיות בתחום הגנת המידע. פורומים מרכזיים בהם חברה:
מדינת ישראל מוכרת על ידי האיחוד האירופי החל משנת 2011 כאזור העומד בסטנדרט האירופי לשמירה על הפרטיות. הכרה זו נמצאת בתהליך של בחינה מחדש, ויש הסוברים שהיא עשויה להשלל נוכח הפערים בין דיני הגנת הפרטיות הישראליים ל-GDPR, או בשל החשיפה על אמצעי המעקב המקוונים של השב"כ, ובתוכם מאגר הנתונים שמנהל שירות הביטחון הכללי, "הכלי".
חיים דוב פרידברג
ארי רט
ארי רט (6 בינואר 1925 – 13 בינואר 2017) היה עיתונאי ישראלי, שימש כעורך ראשי של הג'רוזלם פוסט (יחד עם ארווין פרנקל) בשנים 1975–1989.
ביוגרפיה.
נולד בשם ארנולד רט (בגרמנית: Arnold Rath) כבן שני ללאורה לבית גרוס וליוסף רט, סוחר נייר, בווינה.
אמו סבלה ממחלת גרייבס והתאבדה בשנת 1929. כילד, היה בעל אזרחות פולנית וקיבל אזרחות אוסטרית ב-1931.
בסתיו 1934 החל לימודיו בגימנסיה בווינה, בכיתה היהודית. לאחר האנשלוס, הצטרף לתנועת הנוער "המכבי הצעיר" באפריל 1938.
במאי אותה שנה נעצר אביו ונשלח למחנה הריכוז דכאו. איש אס אה המשיך את ניהול החברה המשפחתית.
בספטמבר עבר הכשרה בת ארבעה שבועות ונמנה עם 50 בני נוער שנבחרו מתוך 200 לקבל סרטיפיקט לעלייה לארץ ישראל.
בסוף אוקטובר נשלח לעבודות כפייה, אולם הצליח להימלט יחד עם שני חברים באותו היום. רט הצליח לצאת ברכבת מווינה לטריאסט עם אחיו הבכור.
עלה ב-8 בנובמבר לארץ ישראל באניה איטלקית, כשהוא רק בן 13.
היה ממקימי קיבוץ חמדיה, שם התגורר במשך 16 שנים. ב-1946 נשלח מטעם תנועת "הבונים" לארצות הברית. למד היסטוריה וכלכלה. בשנת 1957 החל לעבוד בעיתון "ג'רוזלם פוסט", בשנת 1975 מונה לעורך בעיתון ובשנת 1979 מונה לעורך הראשי. לאחר מכירת העיתון לאיל העיתונות קונרד בלק, בשנת 1989, עזב את ה"פוסט" והחל לשמש כעיתונאי פרילאנסר וללמד באוניברסיטת פוטסדאם בגרמניה.
נמנה במשך שנים רבות עם ועדת העורכים, ובסוף שנות ה-70 אף עמד בראשה.
בשנת 2005 זכה ב"צלב השירות המצוין" (Bundesverdienstkreuz) של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה בעבור תרומתו לדיאלוג הישראלי-גרמני, בשנים 2005 ו-2006 קיבל עיטורי כבוד מהעיר וינה ובשנת 2011 זכה ל"עיטור הכבוד הגדול" של רפובליקת אוסטריה.
בעקבות בקשה שהגיש ב-2005, הושבה לו אזרחותו האוסטרית בינואר 2007.
ב-2012 פורסמו בווינה זכרונותיו תחת השם "ארי משמעו אריה":.
הסרט הדוקומנטרי "A Life of Many Lives" נעשה על חייו על ידי הבמאית הלגה אמבאכר.
ארי רט נפטר בגיל 92 בווינה ונטמן בסמוך לאחיו הבכור בבית הקברות גבעת השלושה.
העיר וינה קראה כיכר על שמו ברובע התשיעי, ברחוב בו גדל.
עמותת אלה
מרכז אלה להתמודדות נפשית עם אובדן היא עמותה המספקת שירותי תמיכה נפשית לאנשים שחוו אובדן, שכול, טראומה וכאב נפשי, בידי מטפלים המתמחים בגישות טיפוליות שונות. המרכז תומך גם בניצולי שואה ובני הגיל השלישי.
צוות המטפלים בעמותה כולל כ-300 אנשי מקצוע בתחום. למרכז שישה סניפים והוא מטפל גם בקליניקות ברחבי הארץ.
תולדות הארגון.
הארגון הוקם בשנת 1979 בידי ולמען יוצאי הולנד והיה חלוץ בישראל במתן עזרה נפשית וחברתית לניצולי שואה. הקהילה ההולנדית מהווה עד היום חלק מאוכלוסיית היעד של העמותה.
שירותי העמותה.
טיפול באובדן ושכול
מכון טיפולי לכלל האוכלוסייה
מרכז למידה
במסגרת פעילות המרכז מתקיימות הדרכות מקצועיות לאנשי מקצוע ומתנדבים, כנסים, ימי עיון והרצאות בכנסים בישראל ומחוצה לה. כמו כן, יוצאים לאור מאמרים וחוברות לאנשי מקצוע ולקהל היעד. אלה היא גוף הדרכה רשמי עבור סטודנטים לעבודה סוציאלית של אוניברסיטת תל אביב.
פרויקטים בחברה הישראלית.
עזרה לפליטים.
"אלה" מקיימת שיתוף פעולה עם ארגוני סיוע לפליטים. בתיאום עם נציבות האו"ם לפליטים מופנים לאלה מסתננים לישראל, שנזקקים לטיפול נפשי. לדוגמה, בשיתוף פעולה עם עמותת אס"ף (ארגון סיוע לפליטים ולמבקשי מקלט בישראל) הופעלה קבוצה טיפולית לאמהות פליטות.
עבודה קהילתית ליוצאי הולנד.
העמותה הוקמה בשנת 1979 על ידי ולמען ישראלים יוצאי הולנד וקהילה זו עדיין מהווה חלק מאוכלוסיית היעד שלה. מוצעים לקהילה סיוע נשפי-חברתי, שירותי טיפול, קבוצות חברתיות, פרויקט מתנדבים ואירועים ארציים. עבודה קהילתית נוספת כוללת קבוצות חברתיות לתמיכה הדדית והשתלבות בחברה. הפעילות נסמכת על כ-80 מתנדבים קבועים בארגון ובקהילה. פעילות המתנדבים כוללת ביקורי בית.
ספריות ניידות.
בשנת 2000 הוקמה באזור הצפון ספרייה ניידת ראשונה בשפה ההולנדית ביוזמתם של מתנדבים ובעזרתם של תורמי ספרים. מאז הוקמו ספריות בחדרה, בירושלים ובתל אביב.
מתנדבים.
במרכז אלה מתנדבים כ-80 איש ולהם תפקידים חברתיים, ארגוניים ומעשיים בתוך הארגון ובקהילה. חלק מהמתנדבים עורכים ביקורי בית אצל מבוגרים וחולים ועוזרים להם באופן אישי. מתנדבים נוספים עוזרים בארגון הפעילויות החברתיות ובעבודות משרדיות, ישנם מתנדבים שמנהלים ספריות עם ספרים בשפה ההולנדית וכאלה שמסיעים קשישים לפעילויות. כל המתנדבים מקבלים הדרכות פרטניות וקבוצתיות ומשתתפים בהרצאות וימי עיון העוסקים בהיבטים שונים של עבודתם ההתנדבותית.
חיים דוב בער פרידבערג
חיים דובעריש פריעדבערג
אריק לנדר