הספר, כמו הספר הקודם בסדרה, פועל על- פי קווי עלילה שבמרכזה מרגל או לוחם בודד, אשר אף כי הוא מצטייר כפראנואיד בתחילה, מתברר שאכן מתנהל אחריו מצוד, לעיתים על- ידי עמיתיו לארגון, והוא רדוף ונמלט עד אשר הוא מוצא לעצמו עמית או חבר, שלא ברור אם ניתן לבטוח בו. בדרך- כלל על- פי נוסחה זו מצליח הפרוטגוניסט להוכיח כי הוא חף מפשע ולהביא את הרשעים על עונשם. בעלילה שכזו תמיד מצויה בקונפליקט זכותו של הגיבור להפעיל את כל כישוריו, אותם רכש ובהם השתמש בשירות המולדת, כנגד רודפיו וכדי לנצח את אויביו אף כי לא קיבל לכך הכשר על- ידי המדינה. הספר כתוב בצורה תמציתית עם פסקאות קצרות ועלילה רבת תפניות ופעולה, באותו סגנון המאפיין את כתיבתו של דונביץ'.
מקווה בשיטת חב&quot;ד
המכונאי (2010)
הילר
סימטריה סיבובית
ספר החשבוניה
בעיית הרוע
בעיית הרוע או בעיית הרע היא סוגיה תיאלוגית-פילוסופית, העוסקת בשאלה העקרונית, כיצד קיימים רוע וסבל בעולם, בהתחשב
בהנחה המקובלת בדתות רבות (ובכללן היהדות) שאלוהים הוא טוב ורוצה להיטיב. לסוגיה השלכות לא רק בדיון הפנים דתי, אלא גם בהקשרים רחבים יותר
כגון הוכחה מהיות הרוע לנכונות האתאיזם (שלילת האל) ועוד.
בספרו "דיאלוגים על הדת הטבעית", מצטט הפילוסוף דייוויד יום את הטיעון כסדרה של שאלות, המיוחסות במקור לפילוסוף היווני אפיקורוס:
בעיית הרוע נוגעת גם בסוגיות הצדק. השאלה הנשאלת היא מדוע ייתכן כי "צדיק ורע לו, רשע וטוב לו".
במקרא, עוסק בבעיית הרוע באריכות ספר איוב. בהמשך עסקו בה חז"ל והוגים יהודים ונוצרים רבים. מאז השואה יהודים רבים מזכירים אותה בהקשר שלה. השואה גרמה למשבר אמוני, כיצד אלוהים הרשה לדברים כאלה להתרחש?
פתרונות אפשריים.
במהלך הזמן ובאסכולות חשיבה שונות, הוצעו פתרונות שונים לבעיה ובהם:
בעיית הרע
הקיסרות הנפוליאונית
האימפריה הנפוליאונית
זמנים
ג'יי שון
קאמלג'יט סין ג'וטי (באנגלית: Kamaljit Singh Jhooti; נולד ב-26 במרץ 1981), מוכר בשם הבמה ג'יי שון (Jay Sean) הוא זמר, יוצר, ראפר, ביטבוקסר ומפיק בריטי.
ביוגרפיה.
שון הופיע לראשונה עם אומנים אסייתים נוספים כחבר בפרויקט של רישי ריץ' עם "Dance with You", שהגיע למקום ה-12 במצעד הסינגלים הבריטי ב-2003. בעקבות ההצלחה חתם בחברת ההקלטות Virgin Records, והוציא 2 להיטים בעשירייה הפותחת של מצעד הסינגלים הבריטי ב-2004: "Eyes on You" במקום ה-6, ו-"Stolen" במקום ה-4. הם נכללו באלבום הבכורה שלו שזכה לביקורות משבחות, "Me Against Myself", אשר למרות הצלחה מתונה בבריטניה, מכר יותר מ-2 מיליון עותקים ברחבי אסיה, ונשאר האלבום המצליח ביותר שלו עד כה. לצד דברים אלו, שון היה חלוץ בסגנון הבאנגרה-רית'ם אנד בלוז, ואלבום הבכורה שלו העלה את המודעות לסגנון זה ברחבי דרום אסיה.
בסופו של דבר עזב ב-2006 את Virgin Records והקים חברת הקלטות עצמאית משלו, "Jayded Records". לאחר כמעט 4 שנים, חזר בשנת 2008 עם "Ride It", אשר הגיע למקום ה-11 במצעד הסינגלים הבריטי, ולפסגות מצעדי פזמונים ברחבי מזרח אירופה. אחריו יצא השיר "Maybe" אשר הגיע למקום ה-7 במצעד הפזמונים של יפן, ו-"Tonight". הם נכללו באלבום השני שלו, "My Own Way", אשר הפך לאלבום המצליח ביותר שלו בבריטניה. בתקופה זו הוא החל לשלב אלקטרופופ במוזיקה שלו.
מאז סוף 2008 חתום שון בחברת ההקלטות קאש מאני רקורדס. ב-2009, הסינגל האמריקאי הראשון שלו, "Down" הגיע לראש טבלת הבילבורד הוט 100, מצעד הפזמונים האמריקאי, מה שהופך אותו לאומן הדרום-אסיאתי הראשון שכבש פסגה זו. היה זה השיר השביעי ברשימת הסינגלים הנמכרים ביותר לשנת 2009, כאשר מכר יותר מ-3 מיליון עותקים בארצות הברית באותה שנה. לבסוף מכר השיר 4 מיליון עותקים בארצות הברית ויותר מ-6 מיליון עותקים ברחבי העולם, מה שהופך את שון לזמר הבריטי/אירופאי המצליח ביותר באמריקה בכל הזמנים. לאחר זמן קצר הוציא שון להיט נוסף, "Do You Remember" אשר מכר יותר ממיליון עותקים בארצות הברית, ונכנס לעשיריה הראשונה של הבילבורד הוט 100. שירים אלו נכללו באלבום הבכורה האמריקאי שלו "All or Nothing". שון דורג במקום ה-35 ברשימת האומנים של הבילבורד הוט 100 לשנת 2009.
מרס סרוויור 98
תוכנית מרס סרוויור 98 (באנגלית: Mars Surveyor '98 program) הייתה תוכנית לחקר מאדים שהופעלה על ידי נאס"א, שכללה שתי חלליות: מקפת האקלים של מאדים ונחתת הקוטב של מאדים. על נחתת הקוטב הוצבו שתי גשושיות שיועדו לחדור לתוך אדמת מאדים. שתי החלליות נשלחו לחקור את מזג־האוויר, האקלים, המים ודו־תחמוצת הפחמן על מאדים, ולחפש עדויות לשינויי אקלים קצרי וארוכי־טווח.
שתי החלליות שוגרו ב־1998, במהלך חלון השיגורים שהזדמן להם. הקשר עם שתי החלליות אבד, כולל עם הגשושיות החודרות.
הקשר עם המקפת אבד בגלל חישוב מוטעה של המסלול שנבע מבלבול בין יחידות מטריות ליחידות אנגליות. הבלבול גרם למקפת לסטות ממסלולה המתוכנן וככל הנראה, היא נשרפה באטמוספירת מאדים או שקיפצה ממנה אל החלל.
חוקרים שבדקו את התרסקות הנחתת הגיעו למסקנה כי אות מוטעה שהגיע מחיישן מאחת מרגלי הנחתת גרם לנחתת לחשוב שהיא נחתה על הקרקע בעוד היא נמצאה כ־40 מטרים מעל פני הקרקע. כשרגלי הנחתת נפתחו הן גרמו בטעות לחיישני הנחיתה ולמנועי הנחיתה להיכבות והנחתת התרסקה אל הקרקע.
פיתוח התוכנית עלה כ־193 מיליון דולר. השיגור הוערך ב־91.7 מיליון ותפעול המשימות מכדור הארץ עוד כ־42.8 מיליון. משימת המקפת הייתה חלק מתוכנית מרס סרוויור, שבמהלכה משוגרות משימות אל מאדים כל 26 חודשים, אז נפתח חלון שיגור להגיע אל מאדים בזמן הקצר ביותר.
וויאג'ר (מאדים)
תוכנית וויאג'ר מאדים (באנגלית: Voyager Mars Program) הייתה תוכנית לחקר החלל של נאס"א לשליחת גשושיות לא מאוישות אל מאדים. המשימות תוכננו כחלק מתוכנית יישומי אפולו בין 1966 ל-1968 ותוכננו לשיגור ב-1974-5. מטרת שיגורן היה ביצוע משימות מקדימות לנחיתה מאוישת על המאדים.
במקור הציעה נאס"א להשתמש בנחתת שתוכנס לתוך תא פיקוד של חללית אפולו ותשוגר על גבי סטורן IB בעל שלב קנטאור. אולם מארינר 4 גילתה ב-1965 שאטמוספירת מאדים דלילה ביותר ולכן היה אפשר להסתפק במגני חום פשוטים יותר ולפיכך תוכננה חללית חדשה שכללה מקפת ונחתת. התכנון החדש הצריך משגר סטורן 5 לשיגור הנחתת והמקפת. המקפת תוכננה להיות גשושית מארינר משופרת, זהה לגשושיות מארינר 8 ו-9, בעוד הנחתת תהיה נחתת סרוויור שתשופר ויתווספו לה מצנחים ומנועי האטה נוספים.
תקצוב התוכנית יחד עם כל תוכנית יישומי אפולו הופסק ב-1968 והמשימה בוטלה לגמרי ב-1971, בעיקר בגלל ששיגור שתי הגשושיות על גבי משגר אחד היה מסוכן ויקר מדי.
למרות ביטול התוכנית, התכנונים והפיתוחים שיועדו לוויאג'ר - מאדים שימשו בסופו של דבר בתוכנית ויקינג של אמצע שנות ה-70.
השם וויאג'ר שימש לאחר מכן את חלליות מארינר 11 ו-12 שנקראו בשמות וויאג'ר 1 וויאג'ר 2 שנשלחו לחקור את כוכבי הלכת החיצוניים. גם חלליות הוויאג'ר אלו הגיעו מתוכנית גדולה יותר שתוכננה ובוטלה - הפלנטרי גראנד טור.
אגרא דפרקא
שמנדריק, או, החתונה הקומית
אמן נודד
MESUR (ראשי תיבות של: Mars Environmental SURvey) הייתה משימה של נאס"א לחקר מאדים כהכנה לנחיתה מאוישת עליו. המשימה היחידה שהושלמה כחלק מהתוכנית היא MESUR Pathfinder.
היסטוריה.
בתוכנית MESUR תוכננו 16 משימות לפני השטח של מאדים שיהוו גם כן מערכת תקשורת על מאדים שתעבוד יחד עם המרס אובזרבר. התוכנית הוצעה במקור על ידי מרכז המחקר איימס אבל כללה בסופו של דבר הצעות רבות של המעבדה להנעה סילונית. התוכנית נחזתה כתוכנית זולה לחקר מאדים, סבילה יחסית לסיכונים, מפני שאובדן משימה אחת לא יפגע בתוכנית כולה שתכלול משימות זולות רבות.
המרס פאת'פיינדר תוכנן להיות "מוצא הדרך" (כפי שמעיד שמו) לשאר משימות MESUR שיבואו אחריו. הנחיתות הסדירות של MESUR תוכננו להתחיל ב־1999 ולהסתיים ב־2003 עם נחיתתן של 16 משימות על מאדים שיפעלו במשך 10 שנים. השיגורים יועדו להתחיל ב־1996. חלק מהמשימות תוכננו לשאת רוברים קטנים כדוגמת ה"סוג'ורנר" של המרס פאת'פיינדר. התוכנית כולה יועדה לעלות כמיליארד דולר עם הגבלה של 150 מיליון דולר לשנה החל מ־1994.
הרוברים והנחתות יועדו לשאת מגוון מכשירים מדעיים לבחינת האקלים, הגאולוגיה ועוד על פני מאדים.
התכנון היה שאחרי שיגור פאת'פיינדר ב־1996 ישוגרו ב־1999 4 גשושיות על גבי משגר אחד. בחלון השיגור שאחריו, ב־2001, ישוגרו ארבע גשושיות נוספות על משגר אחד וב־2003 ישוגרו 8 גשושיות על גבי שני משגרים.
בעקבות כישלון משימת מארס אובזרבר נגנזה התוכנית ומשימת מארס פאת'פיינדר הפכה לחלק מתוכנית דיסקברי.
משימות.
MESUR Pathfinder.
ה־MESUR Pathfinder שוגר ב־4 בדצמבר 1996 על גבי משגר דלתא 2. שבעה חודשים לאחר מכן, ב־4 ביולי 1997 נחתה החללית על מאדים. הנחתת נפרשה על מאדים ושחררה רובר קטן, הסוג'ורנר. הנחתת והרובר ביצעו מגוון רחב של בדיקות מדעיות על פני מאדים עד לאובדן הקשר לאחר כשלושה חודשים. במקור הוערך שהמשימה תשרוד עד כחודש.
מדמה מעבורת החלל
מדמה מעבורת החלל (באנגלית: Shuttle Training Aircraft) היה מטוס אימון של נאס"א שדימה את מעבורת החלל עבור אסטרונאוטים שעמדו לטוס במעבורת האמיתית, ואיפשר לטייסים להתאמן בגישות לנחיתה ובנחיתה עצמה, לקראת הנחיתה האמיתית.
פיתוח.