בתעופה, התקרחות היא תופעת הצטברות קרח על גבי כלי טיס ומהווה את אחד הסיכונים הסביבתיים המשמעותיים בטיסה. בנוסף להגדלת הגרר על כלי הטיס בשל שינוי צורתו האווירודינמית, הצטברות קרח מסוגלת להפוך משטח אווירודינמי כגון כנף, מייצבי גובה או כיוון למשטח לא יעיל. כלומר הצטברות קרח מסוגלת לגרום להזדקרות ולאובדן שליטה. בנוסף התקרחות מסוגלת לבלום חיישנים אווירודינמיים, מה שיגרום לתצוגה לא נכונה של נתוני אוויר לצוות ולמערכות המטוס, לפגוע בראייה של צוות האוויר על ידי הצטברות על השמשה ולפגוע במערכות הקשר והניווט של כלי הטיס על ידי הצטברות על האנטנות.
ישנן מערכות לזיהוי ולמניעת התקרחות, בעיקר במשטחים האווירודינמים המרכזיים וחיישני נתוני האוויר.
מאפיינים.
התקרחות קוראת כאשר כלי הטיס פוגש אוויר לח וקר. גוף כלי הטיס בגלל טיסתו נוטה להיות קר יותר מהאוויר שאותו הוא פוגש. אוויר קר ולח בעיקר בגובה של מעל שכבת האינוורסיה יכול לגרום לטיפות הקרות מנקודת הקפיאה להישאר במצב נוזלי מה שמכונה טיפות מקוררות־על. כאשר גוף קר פוגע בטיפות אלו, הן מתחילות לקפוא באופן מידי.
עובי הפרופיל של המשטח הפוגש את הטיפות משפיע על "היתפסות" הטיפות, כאשר על גבי משטחים עבים קשה לטיפות להיתפס ולקפוא מאשר על גבי משטחים דקים יחסית. לכן אנטנות וכנפיים או הגאים דקים רגישים מאוד להתקרחות.
תופעות טיסה בהתקרחות.
על גבי הכנפיים הצטברות של קרח משנה את הפרופיל האווירודינמי של הכנפיים, מגדילה את הגרר ומגדילה את זווית ההתקפה של הכנף ועקב כך את מהירות האוויר בה הכנף מזדקרת. גם כמות קטנה של קרח מסוגלת לשנות בצורה משמעותית של ביצועי הכנף. אם ההתקרחות היא גסה, אז ביצועי הכנף צפויים להחמיר אף יותר. במצבי קיצון התקרחות על גבי הכנפיים מסוגלת לגרום להזדקרות במהירויות טיסה מרביות. התקרחות על גבי הכנפיים צפויה גם לפגוע בשליטה בגלגול בגלל שבירת זרימת האוויר על גבי המאזנות.
על גבי משטחי הייצוב כגון מייצב כיוון וגובה התקרחות מסוגלת לגרום לירידה משמעותית ביעילות המשטח ועקב כך לירידה ביציבות ויכולת שליטה על כלי הטיס. במקרה של מייצבי גובה הסיכון הוא חמור במיוחד שכן הגה הגובה לרוב פועל כמשקולת נגד למרכז המסה של כלי הטיס. במקרה והגה הגובה יזדקר, אף המטוס צפוי לנטות מטה במהירות ולהכניס את המטוס לצלילה, ומשום שאין זרימת אוויר על גבי המשטח, יעילות הגה הגובה יכולה להיות נמוכה מאוד, ולכן זה ימנע היחלצות ממצב זה.
הצטברות על גבי להבים של מדחף תקטין את יעילות המדחפים וכפועל יוצא בזה את הדחף של המנועים. הצטברות זאת שנוטה להיות לא אחידה תגרום בהדרגה לרטט של הלהבים וליציאתם מאיזון, שתגדיל משמעותית את העומס על ציר המנוע ותסכן את המנוע בכשל. במנועי סילון הצטברות קרח בלהבי המדחס או המניפה תגרום לזרימה לא יעילה של האוויר, וכתוצאה מכך תסכן את כלי הטיס בהזדקרות מדחס ובכיבוי להבה. כמו כן חלקיקי קרח גדולים מהווים מקור לגופים זרים שיכולים לגרום לנזק למנוע אם הם נשברים ונשאבים לתוכו.
התקרחות עשויה להצטבר על גבי חיישני נתוני אוויר כגון צינור פיטו, חרירים סטטיים ומשדרי זווית התקפה. בשל הצטברות זאת הנתונים הנמדדים על ידי המכשירים הללו יהיו שגוים ויגיבו בצורה לא הגיונית ועשויים להטעות את צוות האוויר ואף את מערכת בקרת הטיסה של כלי הטיס ולהכניסו לתמרונים מסוכנים בניסיון לפצות על השגיאות.
התקרחות עשויה להצטבר על גבי השמשה של כלי הטיס ולחסום את שדה הראייה של צוותי האוויר. מה שעשוי למנוע מהטייסים את היכולת לנחות ויקשה על זיהוי מכשולים בעת טיסה בגובה נמוך.
התקרחות עשויה להצטבר על האנטנות, שנוטות להיות דקות. הצטברות גדולה של קרח יכולה לחסום קליטה ולמנוע עבודה של מערכות ניווט וקשר ובמצבי קיצון מסוגלת לשבור את האנטנות קליל.
עם כל הגורמים הללו, הצטברות קרח מגדילה את משקל כלי הטיס שמשפיע על מקדם העומס ועל מהירות הזדקרותו.
התקרחות משפיעה לרעה על כל הכוחות הפועלים על כלי הטיס – היא מקטינה את הדחף והעילוי ומגדילה את הגרר והמשקל.
ניהול סיכונים בהתייחס להתקרחות.
צוות אוויר המכין תוכנית טיסה יבדוק תחזית מזג אוויר ויתאים את תוכנית הטיסה שלו לתנאיה, זה חל גם על תנאים כמו התקרחות. תחזיות יציינו בצורה נפרדת תנאי התקרחות במספר קטגוריות, כאשר התקרחות חמורה תמנע כניסה לאזור המוכה כלל. כלי טיס המצוידים במערכות מניעת התקרחות יקבלו הסמכה מיוחדת לכניסה לתנאי התקרחות ידועים (FIKI - Flight Into Known Icing), וטייסים מסחריים יקבלו הכשרה מיוחדת לטיסה והימנעות מטיסה בתנאי התקרחות.
יש מספר קטגוריות של תנאי התקרחות:
תפעול בעת התקרחות.
אם כלי הטיס נקלע לתנאי התקרחות על צוות האוויר האמונים על בטיחות כלי הטיס לתפעל בצורה שתקטין או תמנע את הסיכון הנובע מכך. אם כן יציאה מאזור עם תנאים להתקרחות ייקח עדיפות. אם אפשרי המטוס יכול לרדת לגובה בו התנאים לטיפות מקוררות־על לא קיימות. צוות האוויר ישקול בחירת יעד או נתיב חלופי בו לא קיימים תנאי התקרחות.
אם כלי הטיס כולל מערכות הסרת או מניעת התקרחות, וכולל הסמכת FIKI, צוות האוויר יוכל להיכנס ולנחות בתנאי התקרחות מתונה, אבל ידאג לנטר את התנאים בטיסה. כמו כן צוות האוויר יאיץ הן את מהירות הטיסה ואת מהירות הגישה והנחיתה בתנאי התקרחות, שכן זה יקשה על הקרח להצטבר ואם הצטבר יתן מרווח ביטחון למהירות ההזדקרות שצפויה לעלות.
מערכות זיהוי התקרחות.
במטוסים שטסים במסלולים ארוכים או במגוון גבהים ומהירויות שונות בכל גיחה לעיתים יותקנו מכשירים שיעזרו לאתר תנאי התקרחות בשביל להתריע ולעזור להיחלץ מאזור ההתקרחות ולתפעל את מערכות המניעה או הסרה בהתאם ובמהירות. ישנם מספר סוגים של חיישני התקרחות, העיקריים בהם הם חיישן תנודה, וחיישן קיבוליות.
חיישן תנודה רוטט בקצב קבוע, בהצטברות קרח תדר התנודה משתנה וזה מדליק התראת התקרחות. חיישן קיבול חש שינוי בקיבול בין שני מוליכים הנגרם מהצטברות קרח וזה מדליק את ההתראה.
מערכות מניעת או הסרת התקרחות.
מערכות נגד התקרחות מתחלקות לשני סוגים עיקריים:
מערכות מניעת או הסרת התקרחות עיקריות:
Physaliidae
סמי ח'דירה
מלחמת העולמות (סרט, 1953)
מלחמת העולמות (באנגלית: The War of the Worlds) הוא סרט מדע בדיוני אמריקאי משנת 1953. עלילת הסרט מבוססת באופן רופף על רומן משנת 1898 באותו השם מאת הרברט ג'ורג' ולס.
עלילת הסרט.
עלילת הסרט מתרחשת בדרום קליפורניה בשנות ה-50 של המאה ה-20. ד"ר קלייטון פורסטר (ג'ין בארי), מדען אטומי נודע, נמצא בחופשת דיג יחד עם קולגות כאשר כלי תעופה גלילי גדול מתרסק ליד העיר לינדה רוזה הסמוכה. יחד עם תושבים מקומיים שונים ד"ר קלייטון מגיע לאתר ההתרסקות שם הוא פוגש את הספרנית המקומית סילביה ואן בורן (אן רובינסון) ודודה הכומר ד"ר מתיו קולינס (לואיס מרטין). משום שהגוף שהתרסק היה חם מדי כדי לבחון אותו מקרוב, קלייטון מחליט לחכות בכפר עד שיתקרר. מאוחר יותר באותו לילה מתברר שמדובר בחללית חוצנית אשר ממנה מגיחים יצורים עגולים עם זרועות-ציד אשר מתחילים להרוג את כל האנשים בקרבת מקום באמצעות ירי קרני לייזר ובמקביל גורמים לכל המיכשור האלקטרוני בעיר להפסיק לפעול סוגרים את כל הטכנולוגיה בעיר באמצעות פעימה אלקטרומגנטית.
גדוד של חיל הנחתים האמריקני מקיף את אתר ההתרסקות, כאשר במקביל מתקבלים דיווחים על חפצים דומים שנלחמים בבני האדם בערים בכל רחבי העולם. הכומר קולינס ניגש אל אנשי המאדים בניסיון להתידד עימם אך הם יורים בו בקרן לייזר והוא מתפורר. בעקבות כך גדוד הנחתים תוקף את אנשי המאדים באמצעות ירי ארטילריה. אף על פי כן, אנשי המאדים מוגנים על ידי שדה כוח בלתי חדיר. אנשי המאדים מתקיף בחזרה את אנשי הצבא באמצעות ירי קרני לייזר אשר גורמים למותם של כל גדוד הנחתים.
תושבי לינדה רוז נמלטים בבהלה מהעיר. קלייטון וסילביה נמלטים על מטוס קטן, אך נאלצים בהמשך לבצע נחיתת חירום בלב המדבר ומוצאים מסתור בבית נטוש. בהמשך מגיע לבית הנטוש יצור עם זרועות ציד אשר מחפש אם יש ניצולים בחווה נטושה. קלייטון קופץ על היצור וחותך את הזרוע המכנית שלו באמצעות גרזן. קלייטון וסילביה מצליחים להימלט מהמקום והם לוקחים עימם דגימת דם של החוצן לשלטונות בתקווה למצוא דרך להביס את הפולשים.
רבים מערי הבירה ברחבי העולם מושמדים על ידי אנשי מאדים, וממשלת ארצות הברית מקבלת את ההחלטה להנחית עליהם את הפצצה האטומית. אנשי המאדים לעומת זאת מציבים שדה הגנה אלקטרומגנטי שמונע מפצצת האטום להשפיע על החללית של אנשי המאדים.
כוחות הצבא אינם מצליחים לעמוד בפני המתקפה ולוס אנג'לס מתרוקנת מיושביה שנמלטים ממנה אחוזי בהלה.
ביום ה-21 לפלישה מושמדים אנשי המאדים בעקבות זיהום חיידקי, ולא בעזרת נשק או תחבולות אנושיות כלשהן.
מרה (כפר)
מרה (בהונגרית: Méra) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
במרה חיו לתקופת זמן מוגבלת מעט יהודים.
סיריל אביטבול
סיריל אביטבול (בצרפתית: Cyril Abiteboul; נולד ב-14 באוקטובר 1977) הוא מהנדס ומנהל צרפתי. היה מנהל קבוצת הפורמולה 1 של רנו בין השנים 2014 - 2020. שימש בעבר כמנהל קבוצת קאטרהם.
קריירה.
אביטבול נולד וגדל בפריז. לאחר לימודי התיכון למד הנדסה רב תחומית במכון גרנובל לטכנולוגיה (Grenoble ENSEEG ). לאחר סיום לימודיו בשנת 2011 הצטרף לחברת רנו בבולון-ביאנקור כאחראי על אתר האינטרנט של קבוצת רנו. בשנת 2007 מונה לתפקיד מנהל פיתוח עסקי ובשנת 2010 מונה למנהל הפעילות של קבוצה.