ב-9 בספטמבר 1944 התחוללה בבולגריה הפיכה שהובלה על ידי חזית המולדת הבולגרית בגיבוי הצבא האדום אשר כוחותיו הגיעו לסופיה. הגנרל קימון גאורגייב מונה לראש הממשלה ובאוקטובר הוקם בית דין מיוחד לשפיטת חברי מנגנון השלטון הקודם ומשתפי הפעולה עם הגרמנים. רוסב נשפט ונידון לעונש מוות וב-1 בפברואר 1945 הוצא להורג בידי כיתת יורים בשטח בית העלמין בסופיה ביחד עם עשרות פוליטיקאים ואנשי צבא. ב-1996 ביטל בית המשפט העליון הבולגרי את גזר הדין וזיכה את רוסב מכל אשמה, מתוך נימוק שגזר דין המוות ניתן בהשראת המפלגה הקומוניסטית הבולגרית, בעקבות חלקו של רוסב בדיכוי הפיכת הנפל הקומוניסטית ב-1923 וכי אין לו כל אשמה בגין שיתוף פעולה עם הצבא הגרמני.
וקטור היחידה
חדר יחוד
ע&quot;ז
ביכורים (פירושונים)
דמי שביעית
דמי שביעית הם כספים שהתקבלו ממכירת פירות שביעית - פירות שגדלו בשנת השמיטה. לפי התורה, פירות שביעית נועדו לאכילה בלבד - אסור לשמר אותם או לסחור בהם למטרת רווח. אם אדם ליקט פירות שביעית מן ההפקר לעצמו, ונותרו לו פירות - מותר לו למכור את העודף תמורת כסף, אולם בכסף שהתקבל יש לנהוג כבפירות שביעית עצמם, ולהשתמש בו לצורך קניית דברי-מאכל בלבד.
מקורות בתורה.
מקור הדין בתורה:
היבול הצומח בארץ ישראל בשנה השביעית נועד לאכילה באופן שוויוני על-ידי כל תושבי הארץ. כדי למנוע מצב שאדם אחד לוקח הרבה פירות לעצמו, נקבע שמותר להשתמש בפירות לאכילה בלבד, ושאסור לשמור פירות שביעית ברשותו לאחר שהפירות כלו מן השדה (ראו ביעור פירות שביעית). אולם, לפעמים אנשים לקטו פירות מן השדה לאכילה, ונשאר להם עודף. כדי למנוע בזבוז פירות, נקבע שמותר למכור את הפירות העודפים תמורת כסף: . אולם היתר זה עלול להיות מנוצל לרעה לעשיית רווחים מפירות שביעית, דבר הפוגע בעקרון החלוקה השוויונית של המאכל. לפיכך נקבע, שהכספים שהתקבלו תמורת פירות שביעית כפופים לאותם דינים כמו הפירות עצמם: יש להשתמש בהם לקניית דברי מאכל בלבד, ואסור לשמור אותם ברשותו לאחר שהפירות כלו מן השדה. כספים אלו נקראים דמי שביעית. וכך הסביר הריטב"א את הפסוק: .
רמז נוסף לדין זה הוא:
הפסוק אמנם נאמר על שנת היובל, אולם חכמי המדרש ראו בו רמז לשביעית: . כשמוכרים פירות קדושים, הכסף מקבל את קדושת הפירות ואת הדינים הקשורים אליהם; למשל כשמוכרים פירות מעשר שני, הכסף נחשב כמעשר שני ויש להעלותו לירושלים ולקנות בו דברי-מאכל. היבול הצומח בשדה בשנת היובל נקרא קודש, ומכאן שגם הוא "תופס את דמיו" באותו אופן. שנת השביעית דומה לשנת היובל בכל ההלכות הקשורות לחקלאות, ולכן גם היבול הצומח בשביעית נקרא קודש ותופס את דמיו.
אולם יש הבדל בין יבול שביעית לבין יבול קדוש אחר - יבול שביעית נשאר בקדושתו גם לאחר המכירה: . כך שלאחר המכירה, גם היבול שביד הקונה וגם הכסף שביד המוכר כפופים לדיני שביעית. לעומת זאת, אם המוכר השתמש בדמי שביעית שבידו כדי לקנות אוכל, האוכל כפוף לדיני שביעית והכסף יוצא לחולין.
דינים.
א. מותר להשתמש בדמי שביעית לקניית דברי-מאכל בלבד. אסור להשתמש בהם לקניית עבדים, בהמות, קרקעות, בגדים, או כל דבר אחר שאינו דבר-מאכל. ואם בכל עשה זאת, עליו לקחת סכום זהה מכספו הפרטי, ולהשתמש בו לקניית דברי-מאכל.
ב. כשנגמרים הפירות בשדה יש "לבער" את דמיהם, כלומר, לקנות בהם דברי-מאכל ולהפקיר אותם, כך שכל אדם יוכל לקחת מהם מזון שלוש סעודות. ויש אומרים, שזמן הביעור של דמי שביעית אינו זהה לזמן הביעור של הפירות, אלא יש לבער את כל דמי השביעית לפני ראש השנה השמינית.
ג. אסור לתת דמי שביעית לעם הארץ - אדם שאינו מקפיד על דיני שביעית - יותר ממחירן של שלוש סעודות. זאת, כיוון שחוששים שאם יתנו לו דמי שביעית בכמות גדולה יותר, הוא ישתמש בעודף לסחורה ולא למאכל, או ישמור אותם לזמן ארוך ולא יבער אותם כדין. מכאן, שאסור לקנות מעם-הארץ פירות שביעית יותר ממחיר שלוש סעודות, כיוון שהכסף שנותנים לו תמורת הקניה הופך להיות דמי שביעית בידיו. מסיבה דומה, אסור "למכור" לעם הארץ פירות שביעית הנשמרים לאורך זמן, יותר ממזון שלוש סעודות. כמו כן, אסור לקנות או למכור פירות שביעית לנכרי.
היתרים.
האיסור לקנות פירות שביעית מעם-הארץ יוצר קושי מעשי משמעותי במצבים שבהם הביקוש לפירות מסוימים הוא גדול וההיצע קטן. דוגמה למוצר כזה היא אתרוג בחג הסוכות. עבור מצבים כאלה, הוצעו מספר דרכים לעקוף את האיסור.
א. הבלעה: מותר לשלם את הכסף תמורת מוצר שאין בו קדושת שביעית, כאשר הפרי שיש בו קדושת שביעית ניתן בחינם. לדוגמה, מותר לקנות מעם-הארץ לולב, ולקבל ממנו אתרוג במתנה. הלולב אינו פרי, לכן אין בו קדושת שביעית, ולכן הכסף הניתן עבורו אינו נחשב ל"דמי שביעית" ביד עם הארץ. ההבלעה מותרת רק כאשר הסכום הניתן עבור הלולב יכול להיחשב כמחיר סביר עבור לולב.
ב. הלוואה: מותר ללוות את הפרי מהמוכר. כך, בזמן הקניה לא עובר כסף מהקונה למוכר ולא נוצרים דמי שביעית. הקונה משלם למוכר לאחר שהוא מסיים לאכול את הפרי - כאשר הפרי כבר אינו בעולם. בשלב זה, התשלום אינו נחשב לדמי שביעית אלא להחזר חוב בלבד. לפי הרב יעקב אריאל, גם כאשר קונים פירות שביעית בכרטיס אשראי לא נוצרים דמי שביעית, כיוון שחברת האשראי אינה קונה את הפירות אלא משלמת את חובם של הלקוחות.
ג. חילול: אם אדם קנה פירות שביעית מעם הארץ בניגוד להלכה, עליו "לחלל" (= להפקיע את הקדושה ולהוציא לחולין) את דמי-השביעית שבידי עם הארץ, בכך שיאמר . באמירה זו הוא מעביר את קדושת השביעית מהכסף שנתן לעם-הארץ לפירות אחרים באותו מחיר הנמצאים בביתו (שאינם פירות שביעית בעצמם, כגון יבול שישית או יבול חו"ל). אולם אסור למסור דמי שביעית לעם-הארץ לכתחילה במטרה לחלל אותם אחר-כך.
טבלן אפור-לחיים
טבלן אפור-לחיים (שם מדעי: "Podiceps grisegena") הוא מין של עוף מים נודד ממשפחת הטבלניים.
מאפיינים.
טבלן אפור-לחיים חי בקצה הצפוני של כדור הארץ ביערות, אך לעיתים מצפין עד לטונדרה או מדרים עד למדבר. עוף בלתי ניכר בשטח, נצפה בזוגות או לבד. הוא מקנן באגמים במקומות שבהם יש סבך דליל של סוף וצל. כשהוא חש חוסר-מנוחה הוא צולל מתחת למים ומחכה עד חלוף הסכנה. יש בקן 3–4 ביצים לבנות. בחורף נמצא קרוב לים במקומות עם גלים שקטים. הוא משיג את מזונו במים רדודים ובאגמים שאינם מכוסים בקרח. הטבלן אפור-הלחיים מופיע לעיתים נדירות בישראל.
הטבלן אפור-הלחיים הוא הטבלן הגדול ביותר באירואסיה. גופו של טבלן בוגר צבוע בצבע שחור ומקורו בצבעים צהוב ושחור. הכנפיים אפורות אך נוצות התעופה בצבע לבן. ראשם ובטנם של הצעירים מקווקווים בצבעי שחור-לבן ושאר גופם בצבע שחור. מקורם בצבע צהוב. תת-מינים שונים במשקל ובאורך שונה. בחורף הטבלן שחרחר-אפור ובעונת הרבייה הוא מקבל פלומת צוואר אדומה, כיפה שחורה ולחיים אפורות המקנות לו את שמו.
אורכו של בוגר מתת-המין האירופאי והמערב-אסיאתי ("P. g. grisegena") הוא 40–50 ס"מ בגוף ו-77–85 ס"מ במוטת הכנפיים. משקלו 692–925 גרם.
תת- המין "P. g. holboelii" החי בדרום אמריקה ומזרח סיביר גדול יותר מקרובו האירופאי: אורכו של הבוגר הוא 43–56 ס"מ, מוטת כנפיו כ-61–68 ס"מ ומשקלו 0.75 עד 1.6 ק"ג. הטבלן ניזון מדגים או חרקים שנמצאים על הצמחייה שליד הנהר.
כמו כל הטבלנים, הטבלן אפור-הלחיים הוא שחיין טוב וצולל מהיר מאוד. הרגליים ממוקמות בצד האחורי של הגוף, ליד הזנב, מה שהופך אותו למאוד מגושם על הקרקע. בנוסף למזונו הרגיל הטבלן אוכל גם את הנוצות של עצמו מסיבה לא ברורה, אולי כדי לחזק את מערכת העיכול שלו.
הטבלן אפור-הלחיים נמצא במצב השימור ללא חשש - משמע האוכלוסייה העולמית לא נמצאת בסיכון אלא יציבה או גדלה.
גרעין (נוירואנטומיה)
בנוירואנטומיה, גרעין (TA: Nucleus; ברבים: Nuclei) הוא צביר תאי עצב במערכת העצבים המרכזית. גרעינים מכילים ריכוז של גופי תאים, ולכן מזוהים בחתך אנטומי כחומר אפור.
הבחנה בין גרעין לגנגליון.
בניגוד למונח "גרעין", אשר מציין מבנה הממוקם במוח או בחוט השדרה, לצביר של תאי עצב במערכת העצבים ההיקפית מתייחסים לרוב באמצעות המונח גנגליון.
סוגי גרעינים.
מונח זה משמש עבור מגוון רחב של מבנים, החל מריכוזים קטנים של תאי עצב ועד לגרעינים גדולים בעלי מבנה פנימי מורכב. רבים מהמבנים והאזורים המוכרים במוח (למשל: התלמוס וההיפותלמוס) הם למעשה אוסף של גרעינים רבים המחוברים ביניהם.
דוגמאות לגרעינים: גרעיני הבסיס, גרעין הברך הצידי, גרעיני שיווי המשקל.
מערכות גרעינים במוח.
במוח האדם ישנן מספר מערכות של גרעינים. לדוגמה:
בילבאו באסקט
ביזקיה בילבאו באסקט היא קבוצת כדורסל ספרדית מהעיר בילבאו, השוכנת בחבל הבסקים שבצפון ספרד. המועדון משחק בליגת העל הספרדית.
היסטוריה.
הקבוצה הוקמה בשנת 2000 ובעונת 2001/02 זכתה הקבוצה ב"גביע לה פלטה" (הרביעי בחשיבותו בספרד). השתתפה לראשונה בליגה הבכירה בעונת 2004/05. העונה הטובה ביותר של הקבוצה עד כה הייתה ב-2010/11 כשסיימה כסגנית האלופה.
בחודש ספטמבר 2010, עזבה הקבוצה את "ביזקיה ארנה" המרוחק ממרכז העיר, ועברה לשחק בבילבאו ארנה החדש הממוקם במרכז העיר ומכיל 10,000 מקומות ישיבה.
בחודש מאי 2020 הקבוצה עזבה את היורוקאפ לטובת ליגת האלופות בכדורסל.
מפקדה צבאית
חיילי קונוויי
חיילי קונוויי הוא משחק מתמטי לאדם יחיד, הדומה למשחק מחשבת, שהומצא ונחקר על ידי המתמטיקאי הבריטי ג'ון קונוויי בשנת 1961.
תיאור המשחק.