במהלך השנים שחלפו מאז קלט היישוב משפחות ובודדים נוספים, מספר הבתים הבנויים גדל ומספר העוסקים בחקלאות קטן. בתחילת שנות התשעים הוקמה הרחבה ראשונה של תושבים שאינם חקלאים ונוספו כ 24 משפחות. במהלך העשור הקודם הורחב המושב עוד בכ 120 בתים בשתי הרחבות, צפונית ודרומית וכתוצאה מכך המושב שינה פניו כשקיים רוב לתושבים שאינם בעלי נחלות ואינם חקלאים. את המושב מנהל ועד מקומי אשר עוסק בניהול השוטף של המושב ובכלל זאת בנושאי נוער, חינוך, ביטחון, נוי, פיתוח סביבתי תרבות ועוד. הוועד המנהל את המושב עושה זאת בהתנדבות.
בני המושב מעורבים מאז הקמתו, טרם הקמת המדינה, בביטחון המדינה. במהלך השנים קיפחו חיים 19 מבני המושב.
ילדי המושב לומדים בבתי הספר השייכים למועצה אזורית לב השרון. ביהס יסודי בין ההדרים ובחטיבת ביניים ותיכון בקריית חינוך דרור.
במושב פועל מוזיאון הטרקטור היחיד בארץ. בנוסף בשטחי המושב נמצא פארק בריכת החורף לב השרון – (ליד עין שריד). הפארק הוקם כדי לתמוך במגוון ביולוגי מקומי באמצעות השבת בע"ח וצמחים לבריכה. שטח הפארק הוא כ 30 דונם שבמרכזו בריכה ולסביבתה הובאו מיני הצומח הרבים.
חוג עין ורד.
בשנת 1976 התקיים במושב כינוס היסוד של "חוג נאמני ארץ ישראל השלמה של תנועת העבודה" שאימץ לעצמו שם מקוצר חוג עין ורד על שם מקום הכינוס.
עין שריד
עֵין שָׂרִיד הוא מושב באזור השרון השייך למועצה אזורית לב השרון.
היישוב הוקם בשנת 1950. ראשוני המתיישבים, כ־60 משפחות בנות גלויות שונות, נשלחו לעין שריד על ידי מרכז הקליטה של מפא"י. בשנים הראשונות סיווג היישוב לא היה חד־משמעי והוא הוגדר פעם כמושב עובדים ופעם כשיכון עולים. מקור השם עין שריד הוא על שם המתיישבים הראשונים, שריד מיהדות אירופה. היישוב השתייך למועצה אזורית הדר השרון. כאשר זו פוצלה, נשארה בחלק הכפרי של המועצה ולא סופחה לאזור השיכונים בתל מונד בגלל שלא היה רצף קרקעי בינה לבין תל מונד. בשנת 1958 ביקש היישוב להתנתק ממועצה אזורית הדר השרון ולחבור לתל מונד, אולם בקשתו לא נענתה.
בשנת 1989 הוגדל היישוב, בשנת 1994 הוקמה ההרחבה הראשונה המכונה "עין שריד החדשה", ובשנת 2009 הוקמה הרחבה נוספת במערב היישוב. עין שריד מונה כיום כ־1,620 איש. מסביב ליישוב פרדסים וחממות.
קיקיליוס מטלוס
קאיקאליוס מטלוס
תורת הטיפוסים
במתמטיקה, לוגיקה ומדעי המחשב, תורת הטיפוסים מתייחסת באופן כללי למחלקה של מערכות פורמליות, שבה לכל ערך יש טיפוס, המודד באופן מסוים את רמת המורכבות של האובייקט, והפעולות מוגבלות לערכים מטיפוס מסוים. שיטה זו אמנם מאפשרת פיתוח סביר של יסודות המתמטיקה, אבל החלוקה לטיפוסים קשיחה מדי, והגישה לא התקבלה על דעתם של רוב הלוגיקנים. תורת הטיפוסים באה לידי ביטוי גם בתחום מערכות הטיפוסים של שפות תכנות, ומשמשת במסגרת זו כבסיס מתמטי להוכחת תוכניות מחשב.
את תורת הטיפוסים הציג ברטרנד ראסל ב-1908, כמענה לפרדוקס שלו, שערער את יסודות תורת הקבוצות הנאיבית. לפי גישה זו, קבוצה הכוללת איברים מטיפוס מסוים, היא בהכרח בעלת טיפוס גבוה יותר - וכך נמנעת ההתייחסות העצמית העומדת ביסוד הפרדוקס. פיתוח מתמטי מסודר של תורת הטיפוסים ניתן לראשונה על ידי אלונזו צ'רץ' ב-1933.
שתי תורות טיפוסים ידועות שיכולות לשמש כבסיס למתמטיקה הן:
היסטוריה.
כיום, לתורת הטיפוסים יש יישומים רבים והיא משמשת בהרבה דיסציפלינות שונות. אפילו בתוך הלוגיקה והמתמטיקה, ישנם כמה סוגים שונים של תורות טיפוסים. הם משרתים מספר מטרות, ומנוסחות בדרכים שונות. אבל, לפני 1903, כאשר ראסל הציג לראשונה את תורת הטיפוסים, לא היו ניסוחים קודמים של שום תורת טיפוסים אחרת. רק מהמחצית השנייה של המאה העשרים ניתן לראות התפתחות של תיאוריות טיפוסים.
השימוש המפורש והפורמלי בטיפוסים (ולכן צורה מוקדמת של מה שמכונה כיום "תורת הטיפוסים") נועד במקור למנוע את הפרדוקסים שהתרחשו בלוגיקה ובמתמטיקה בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20. אבל זו לא הייתה השיטה היחידה שפותחה למטרה זו. כלי נוסף להתחמקות מהפרדוקס היה כוונון עדין של תורת הקבוצות של קנטור מאת ארנסט זרמלו, והתפיסה הלולאתית של קבוצה, שנבעה מאקסיומה הבסיסית של תורת הקבוצות של זרמלו-פראנקל.
הגישה של הימנעות מהפרדוקס בתורת הטיפוסים שונה לחלוטין מהגישה התאורטית של תורת הקבוצות. ראשית, בגישה הטיפוסית, השפה משתנה על מנת להימנע מהפרדוקס, ולא האקסיומות. יתרה מזאת, מאז שהורחבה התיזה של צ'רץ' עם טיפוסים פשוטים ב-1940, תורת הטיפוסים המשיכה להתמקד ברעיון הפונקציה בלוגיקה ובמתמטיקה. מאז 1940, פונקציות נותרו אחד ממושאי המחקר העיקריים של תורת טיפוסים.
טיפוס (מתמטיקה)
יתרונות לגוש
NASDAQ
חוגלה
עולש
עולש (מושב)
עולש (עֹלֵש) הוא מושב באזור השרון השייך למועצה אזורית עמק חפר.
היסטוריה.
המושב הוקם בדצמבר 1949 על ידי עולים מרומניה כ"בארותיים ב'" בצמוד למושב בארותיים א', על אדמות שהיו שייכות עד מלחמת העצמאות לכפר הערבי קאקון שתושביו נמלטו ממנו בעת התקפת אנשי "ההגנה" במהלך המלחמה.
בשנת 1953 היישוב קלט עולים מארצות צפון אפריקה. בשנת 1954, שם המושב שונה ל"עולש" על שם צמח העולש הגדל בשטח היישוב.
בשנת 1965 היישוב קלט תושבים מהעיר בית שאן.
בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 המושב הכפיל את אוכלוסייתו במסגרת הרחבת היישוב.
פיזיקת הקוונטים
פיזיקה קוונטית
המשטרה הצבאית
בית יצחק
בית יצחק-שער חפר
בֵּית-יִצְחָק שַׁעַר-חֵפֶר הוא כפר באזור השרון, ליד העיר נתניה, השייך למועצה אזורית עמק חפר.
בית יצחק.
המשקים הראשונים של בית יצחק הוקמו בשנת 1939 על ידי חברת "רסקו" עבור קבוצה של עולים מגרמניה; הכפר נקרא על שם הבנקאי והמנהיג הציוני יצחק פויירינג. התושבים פיתחו משק חקלאי מגוון שכלל עצי פרי, גפנים, בננות, שטחי מספוא, צמחי שמן, בוטנים, לולים ורפת לחלב. כמו כן, מאז תחילת שנות ה-60 פועלת בכפר מחלבת בית יצחק בבעלות משפחת מאיר, מהמחלבות הפרטיות הגדולות בישראל.
אחרי מלחמת העצמאות סופחו ליישוב שטחים של הכפר אום חאלד, שתושביו עזבו במהלך המלחמה, ושטחיהם הוכרזו נכסי נפקדים לאחריה.
בפברואר 1950, בטקס חגיגי, נוסדה בבית יצחק, שמנתה אז כ-500 תושבים, מועצה מקומית.
גן חפר.
גן חפר נוסד בשליש האחרון של 1939 על שטח של 680 דונם בדרום עמק חפר. הוא תוכנן ל-40 משפחות. 15 משפחות ראשונות היו מבני הארץ והשאר היו עולים בעלי הון מצ'כיה. שתי הקבוצות התארגנו בנפרד בוועדים שונים. בני הארץ התארגנו כמושב ושיווקו את תוצרתם דרך תנובה והעולים מצ'כיה כינו את יישובם "שער חפר" שיתפו פעולה עם בית יצחק בקואפרטיב משותף שהוקם בשנת 1943, ושיווקו את תוצרתם דרך טנא. במרץ 1941 יושב סכסוך עם בדואי הסביבה לגבי 600 דונם שהפרידו בין גן חפר לבית יצחק וחברת רסקו התכוונה ליישב במקום עולים חדשים מהמעמד הבינוני כדי לחבר את שני היישובים לנקודה אחת. ביולי 1945 נחנך בית העם ביישוב.
מושב נירה הוקם ב-1940/41 על ידי יוצאי צ'כיה, כאגודה שיתופית לחקלאות ולטוויה. ביוני 1952 התמזגו גן חפר ונירה ליצור כפר שיתופי שכלל 90 משקים על 1900 דונם ו-300 נפשות. היישוב המאוחד נקרא "שער חפר".
יישוב מאוחד – כיום.
עד שנת 1963 הייתה בית יצחק מועצה מקומית, ושער חפר הייתה מושב במועצה אזורית עמק חפר.
לקראת האיחוד שונה שם היישוב ל"מושב בית יצחק-שער חפר" והוא הפך כולו רשמית לחלק ממועצה אזורית עמק חפר וליישוב הכפרי בעל השטח הגדול בישראל.
בית החינוך האזורי היסודי "בית יצחק" נמצא ביישוב ומשרת את תושבי יישובי המועצה הסמוכים.
בשנת 1996 ביישוב הוקם יקב אלכסנדר המייצר יינות מכרמים שבגליל העליון. ב-2019 נבחרה סלע שרלין מהיישוב למלכת היופי.
בכפר פועל הסניף המייסד של תנועת הנוער של האיחוד החקלאי והוא הסניף הראשון שהוקם בתנועת הנוער.
הסניף מהווה מוקד קהילתי בולט בקרב בני הנוער ביישוב.
בכפר פועלת פעילות תרבותית ענפה ומתקיימים בו מגוון פעילויות מסורתיות כגון תהלוכת העדלאידע השנתית בפורים, "חג המים", חגיגות יום העצמאות, אירועי חג השבועות (עם דגש על התוצרת החקלאית של תושבי המקום), טקסי זיכרון קהילתיים ועוד.
חבצלת השרון (מושב)
חֲבַצֶּלֶת הַשָּׁרוֹן הוא מושב באזור השרון ליד העיר נתניה, המושב שייך מהבחינה המוניציפלית למועצה אזורית עמק חפר, ומהבחינה הארגונית משתייך לתנועת האיחוד החקלאי.
היישוב הוקם על ידי עולים מפולין בשנת 1935.
יש הסוברים כי המושב חבצלת השרון נקרא על שם חבצלת החוף הפורחת בסביבה. אולם למעשה, היישוב נקרא על שמה של לילי פריימן מקנדה ('לילי' היא חבצלת באנגלית). בעלה, אהרון פריימן, עמד בראש ההסתדרות הציונית בקנדה וסייע ליהושע חנקין ברכישת אדמות האזור. המושב הסמוך, ביתן אהרון, נקרא על שמו.
במושב קיימת פנימייה טיפולית פוסט אשפוזית של משרד הרווחה הנקראת "נווה הדר"
סמוך למושב נמצא גן לאומי אביחיל באתר דיונות חול, עצי חרוב מצוי ואלת המסטיק. אלו הדיונות הדרומיות ביותר במישור החוף בהן שרדה תצורת צומח זו.
חבצלת השרון
חֲבַצֶּלֶת הַשָּׁרוֹן היא פרח המוזכר במגילת שיר השירים ().
קריית אליעזר
נאות בגין
נדב
נאות הרצל
גן ברכה
נווה איתמר
קדמה
קֶדְמָה התקיימה כקיבוץ בין השנים 1946–1962. מאז 1979 נמצא במקום כפר נוער טיפולי.
קיבוץ קדמה.
רקע.
בשנות השלושים והארבעים המוקדמות התנועות הקיבוציות הקימו "פלוגות" שהיו עתודה להתיישבות. בסתיו 1939 התכנסו 45 צעירים במעין עין חרוד, והחליטו לאחד קבוצות ולייסד פלוגה חדשה. הקבוצות המייסדות: