מרבית הקומונות הראשונות באירופה ובארצות הברית מימי הביניים ועד סוף המאה ה-19 היו קומונות דתיות. הן הוקמו בדרך כלל על ידי קבוצות שאמונתם סטתה מן האמונה הנוצרית המקובלת על ידי הכנסיות הגדולות (קתולית ופרוטסטנטית). חלק ניכר מהביקורת שהופנתה כלפי הכנסייה הייתה שחיתותה הכלכלית וחומרנותה. המענה שנתנו אותם מאמינים לבעיית החומריות היה ניסיון ליצור כפרים שיתופיים שבהם הרכוש אינו פרטי אלא קהילתי - ברוח הנוצרים הראשונים, ומתוך שאיפה לחיים דתיים-מוסריים של שוויון ואחווה. קהילות אלו נרדפו לרוב באירופה, ופעמים רבות היגרו לאמריקה שם המשיכו בחייהם המשותפים. בדרך כלל ניסו קהילות אלו לשמור עצמן בבידוד יחסי מהחברה שהקיפה אותן - וזאת על מנת שלא להיות מושפעים ממנה. בין קהילות אלו ניתן למנות את הדוחובורים, השייקרים, הספאפורדיטים (מקימי האמריקן קולוני בירושלים) וכת ההוטרים מהם התפלגו קומונת ברודרהוף. לב טולסטוי נחשב לאחד מתומכי רעיון הקומונה הדתית.
התפתחות התאוריה המרקסיסיטית, ומאוחר יותר התאוריה האנרכיסטית של דמויות כמו פיוטר קרופוטקין וגוסטב לנדאואר הביאה להקמתן של קומונות סוציאליסטיות-חילוניות, כחלק מניסיון לשחרור האדם העובד מכבלי החברה הקפיטליסטית וניסיון ליצירת חברה ברוח הסוציאליזם. פעמים רבות קומונות כאלו ראו עצמן כ"אבטיפוסים" לחברה הקומוניסטית שתוקם אחרי המהפכה, או כתנועות שמטרתן להפיץ את אורח החיים השיתופי עד שיהפוך לנחלת החברה כולה.
במאה ה-20 התעוררו תנועות שקראו ליצירת קומונות, לא רק כאמצעי להתמודד עם החברה הקפיטליסטית - כי אם גם כניסיון להתמודד עם הניכור שחווה האדם בחברה המודרנית, וככלי לתיקון יחסי האנוש. בין נושאי רעיון זה היו תנועות הנוער האירופאיות, דוגמת הוואנדרפוגל, ומאוחר יותר תנועת ההיפים בארצות הברית בשנות השישים. בישראל בא רעיון זה לידי ביטוי ב"קבוצה האינטימית" של הוגי דעות כצבי שץ, א"ד גורדון ומרטין בובר.
דילמות בחיי הקומונה.
קיימים מקרים רבים בהם קומונות לא מצליחות להתקיים לאורך זמן. רבים מאותם מקרים הם תוצאת ההתמודדות עם דילמות אלו.
קומונות בארצות הברית.
בעקבות הרדיפה הדתית של הכתות הנוצריות במאות ה-16 ה-17 וה-18, כולל אלה שהתארגנו כקומונות, נמלטו חלקן לעולם החדש ורובן הגיעו לארצות הברית.
הקומונות הראשונות היו דתיות. בהמשך נוסדו קומונות עם בסיסים אידאולוגיים שונים - סוציאליזם מוקדם (בהתאם לתורתם של אוואן ושל פורייה),סוציאליזם, אנרכיזם ואחרים. הקומונות הראשונות שתועדו הן מהמחצית השנייה של המאה ה-15. התופעה של קיום קומונות בארצות הברית נמשכת עד היום. יעקב עובד מנה 277 קומונות עד שנת 1984.
תנועות קומונאליות.
להלן מדגם של תנועות קומונאליות מארצות הברית.
קומונות בישראל.
תהליך התיישבות היהודים בארץ ישראל, והציונות, היו רוויים בתנועות ותופעות קומונליות, ובהוגי דעות שתמכו ופתחו את רעיון הקומונה, בייחוד בקרב הציונות הסוציאליסטית. חלק ניכר מהיישובים בארץ הוקמו תחילה על ידי קבוצות שהתנהלו במסגרת קומונלית בתחילת דרכן, כ"שלב מעבר" שאפשר לקבוצה להתבסס בתנאים הקשים של ארץ ישראל. התנועה הקיבוצית, האמינה ברעיון הקומונה אידאולוגית ורצתה להקים חברה חדשה בה תהיה רשת של "תאים סוציאליסטיים" שיתופיים. הניסיון הקיבוצי נחשב לאחד מהנסיונות המקיפים והרחבים בעולם ביצירת חברה קומונאלית.
כל הקיבוצים נוסדו כקומונות. בתחילת המאה ה-20 היה וויכוח רעיוני גדול, בעיקר בגדוד העבודה, על תפקידן בחברה הישראלית, בין המצדדים בקבוצות קטנות ואינטימיות - הקבוצה והמצדדים בקיבוץ גדול וגדל. הראשונים התאגדו בחבר הקבוצות והאחרים בקיבוץ המאוחד. הקיבוץ הארצי של השומר הצעיר נקט בעמדת ביניים.
הקיבוצים מקיימים שיתוף קומונלי ברמות שונות עד עצם היום הזה.
בישראל פזורות עשרות קומונות, ברמות שונות של שיתוף. חלקן מהוות למעשה דירות של בוגרי תנועות נוער בשנת שירות, קומונות אלו מאופיינות בכך שהן זמניות, ומקיימות בתוכן רמת שיתוף נמוכה יחסית בדרך כלל.
אולם רוב הקומונות הן קומונות של חברי תנועות הבוגרים ושל מעגל הקבוצות השיתופיות. קומונות אלו מקיימות בתוכן שיתוף כלכלי וחברתי גדול יותר בדרך כלל (גם הקומונות של שנות השירות המכוונות שחבריהן יצאו למסלול הנח"ל וימשיכו להגשמה בתנועות הבוגרים). תנועות אלו, כגון דרור ישראל (תנועת הבוגרים של הנוער העובד), השומר הצעיר והמחנות העולים, רואים בחיים השיתופיים את מימוש הרעיון הקיבוצי באופן המותאם לרוח התקופה.
ילקוט ראובני
ילקוט ראובני הוא חיבור המכיל לקט מדרשים, בעיקר מספרי קבלה שונים, שנכתב על ידי רבי אברהם ראובן הכהן סופר, מקובל מחכמי פראג במאה ה-17. חלקו הראשון של הספר ערוך לפי סדר הא-ב (ילקוט ראובני הקטן), וחלקו השני ערוך לפי סדר פרשיות התורה (ילקוט ראובני הגדול).
מלבד שמו, רמוזים בשם הספר גם ראשי התיבות: ילקוט ראובני: ילקוט רזי אורייתא וקבלה בכתיבה נעימה יהבית.
מהדורות.
הספר ילקוט ראובני על סדר הא"ב (ילקוט ראובני הקטן) הודפס בשני מהדורות:
הספר ילקוט ראובני על התורה (ילקוט ראובני הגדול) הודפס בשש מהדורות:
תוכן.
ילקוט ראובני נכתב באופן שונה מילקוט שמעוני; בעוד שילקוט שמעוני נכתב כליקוט מספרי פשט (כגון: גמרא, מדרש רבה, מדרש תנחומא), נכתב ילקוט ראובני גם כליקוט מספרי קבלה (כגון: ספרי הרמ"ק, האר"י והרמ"ע מפאנו). על התלבטותו של המחבר ללקט מספרי קבלה כתב: .
אברהם מרדכי אלטר
אברהם ראובן הכהן סופר
הרב אברהם ראובן הכהן סופר (נפטר בט"ז בניסן ה'תל"ג, 1673) היה מקובל, מחכמי פראג במאה ה-17. מחבר הספר ילקוט ראובני, ספר ליקוטים קבלי.
קורות חיים.
היה בנו של רבי האשקי (כינוי ליהושע) ונכדו של שלמה אפרים מלונטשיץ. עיקר יצירתו התורנית התבטאה בליקוט מספרי קבלה שונים. במהלך חייו הודפס רק חלקו הראשון של "ילקוט ראובני" (פראג ת"כ). שאר ספריו הודפסו אחר מותו.
חיבר גם ספר קבליים נוספים: "עונג שבת" על הלכות שבת, ו"דבר שבקדושה" (זולצבאך תמ"ד) שתוכנו התעוררות לחזרה בתשובה ערוך על פי סדר הא-ב.
ילקוט הראובני.
חיבורו המפורסם הוא ילקוט ראובני המכיל ליקוטים מספרי קבלה שונים. חלקו הראשון של הספר ערוך לפי סדר הא-ב (ילקוט ראובני הקטן), וחלקו השני ערוך לפי סדר פרשיות התורה (ילקוט ראובני הגדול).
אברהם הכהן סופר
עשיו
הראל מויאל
הראל מויאל (נולד ב-12 באפריל 1981) הוא זמר, מוזיקאי ושחקן ישראלי, זוכה "כוכב נולד 2".
ביוגרפיה.
מויאל נולד בשכונת גילה שבירושלים למשפחה ממוצא מרוקאי. בגיל חצי שנה עברה המשפחה למעלה אדומים. כנער צעיר התעניין מויאל בתחום המשחק והיה עושה הצגות למשפחתו, בהן חיקה חברים, שחקנים וזמרים. מגיל צעיר שמע מוזיקת עולם, למד לנגן בגיטרה באופן עצמאי ועם השנים שיפר את יכולותיו.
את לימודיו התיכוניים עשה מויאל במגמת האדריכלות בבית הספר "אורט" בירושלים. הוא המשיך ללמוד במשך שנה נוספת במכללה בהרצליה. לאחר שסיים את לימודיו בהצטיינות, התגייס לצבא. בשירותו הצבאי שירת מויאל כלוחם יס"מ במשטרת ישראל.
לתוכנית "כוכב נולד" הגיע מויאל לאחר שקרוב משפחה רשם אותו ללא ידיעתו לאודישנים. מויאל עבר את שלב האודישנים, והגיע עד לשלב הגמר. בשלב הגמר בניצנים, בו התמודד מול הראל סקעת ועדי כהן, שר מויאל את שירה של להקת סטלה מאריס "נר על החלון". שיר זה הוביל אותו לניצחון עם 862,368 קולות, הפרש של כ-60 אלף קולות מיריבו הראל סקעת, שהיה המועמד המוביל. צביקה הדר, מנחה התוכנית, הכריז על הניצחון כ"מהפך".
קריירה מוזיקלית.
לאחר "כוכב נולד".
בדצמבר 2004 השתתף מויאל בפסטיגל עם השיר "זורו" שכתב עוזי חיטמן והלחין שלומי שבת, איתו זכה במקום הראשון. ב-2006 השתתף מויאל במחזמר "כמו סרט".
אלבום ראשון.
העבודה על האלבום נעשתה באולפני "הוק סטודיו", שם נעזר מויאל במפיקים המוזיקליים שמוליק דניאל ונדב ביטון. הסינגל הראשון מתוכו, "אמצע הלילה בכפר", יצא ביולי 2005 והושמע פעמים רבות בתחנות הרדיו. ב-28 בספטמבר 2005 יצא לאור האלבום המלא, "הראל מויאל". בתוך פרק זמן של חמישה ימים מיום צאתו לחנויות הגיע האלבום למעמד "אלבום זהב", עם מכירת למעלה מ-20,000 עותקים. אחריו יצאו הסינגלים "ואז תבואי", "סימנים" ו"כמו אוהבים". מויאל כתב והלחין את רוב שירי האלבום.
אלבום שני.
בספטמבר 2007 הוציא מויאל את אלבומו השני, "לבדי". קדמו לו הסינגלים המצליחים "לא מכירים אותך" שיצא בחודש מאי, ו"באה אלי" שיצא בסמוך לצאת האלבום. אחר כך יצאו הסינגלים "אינדיה" ו"כבר לא". מויאל כתב והלחין את כל שירי האלבום, ועיבד את כולם יחד עם נדב ביטון. מויאל כתב גם את הפסקול להצגת "הבימה" הנקראת "בתולים". האלבום הגיע למעמד "אלבום פלטינה".
אלבום שלישי ואילך.
בשנים 2008 - 2009 עבד מויאל על אלבומו השלישי וב-23 בפברואר 2010 יצא הסינגל הראשון מהאלבום, "בגללו".
במאי 2010 הוציא מויאל את הסינגל השני מהאלבום, "לה לה", ובאוקטובר 2010 את הסינגל השלישי, "מתחיל מחדש". ב-27 בפברואר 2011 יצא האלבום השלם, שנקרא "מתחיל מחדש".
האלבום לא הצליח לשחזר את ההצלחה של שני אלבומיו הראשונים.
בשנת 2012 השתתף בעונה השישית של תוכנית המציאות "הישרדות" והודח רביעי.
ב-29 באוגוסט 2012 הוציא את אלבומו הרביעי "כמו שמרגיש הלב".
ב-10 ביולי 2014 הוציא את הסינגל "שוב" לקראת אלבום חמישי, שיר שיותר מאופיין עם הסגנון הפופ מזרחי המיינסטרים.
ב-23 במרץ 2015 הוציא את הסינגל "שטח אש" לקראת האלבום החמישי, השיר משלב את נגינתו של מויאל בקאזו לצד השירה והעיבוד שלו, בשיר יש מעט נגיעות של מוזיקה ערבית.