בחסידות מושרים גם ניגונים רבים שאינם של החסידות במקורם, כמו ניגוני דז'יקוב-רופשיץ שאדמו"רי השושלת הם נכדיהם, ניגונים של יעקב תלמוד (אחד מהם הולחן במהלך השתתפות בטיש של רבי חיים מאיר), ניגוני מודז'יץ ועוד. כמו כן מושרים בחסידות ניגונים של מלחינים מפורסמים מאירופה של לפני המלחמה כמו פיניע חזן (מחסידי בויאן), בעריש ווישיווער (מאוברלנד), והחזן זיידל רובנר.
לחסידות ניגון משלה לנוסח התפילה, שהולחן על ידי אדמו"רי השושלת. רבי חיים מאיר הגר התבטא פעם: "כמדומה לי שהתווים של התפילה הם נוסח ויז'ניץ". כמו כן אמר שהנעימה של ויז'ניץ מפרשת את מילות התפילה. חלק מנעימות התפילה מיוחסות בחסידות לאבי השושלת, רבי יעקב קופיל חסיד, שהיה בעל תפילה אצל הבעל שם טוב.
ענפים שהסתעפו מהחסידות.
חסידות סרט-ויז'ניץ.
בן נוסף של רבי ישראל הגר מוויז'ניץ, רבי ברוך הגר, כיהן באדמו"רות בעיירה סירט. לאחר השואה בנה את רמת ויז'ניץ בחיפה ובה ביסס את חצרו. לאחר פטירתו בשנת תשכ"ד (1963) הוכתר בנו, רבי אליעזר הגר, כממלא מקומו. לאחר פטירתו בתשע"ה הוכתר תחתיו בנו, הרב יעקב הגר. בתי מדרש נוספים של חסידות זו קיימים בבני ברק, בירושלים, באלעד, בביתר עילית, ובאשדוד, וכן בית מדרש בארצות הברית. חתנו של רבי אליעזר, הרב נפתלי ראובן קורנרייך, החל אחר פטירת חמיו לכהן כאדמו"ר מקוסוב ויז'ניץ בבית שמש.
חסידות ויז'ניץ-מונסי.
בנו השני של רבי חיים מאיר הגר - רבי מרדכי הגר (נולד בי"ח בתמוז ה'תרפ"ב, 1922; נפטר בכ"ט באדר ה'תשע"ח, 2018) - כיהן משנת 1972 כאדמו"ר מוויזניץ במונסי שבניו יורק. במקום קהילה בת כ-1,400 משפחות. כמו כן יש לחסידות ויזניץ-מאנסי מרכזים ומוסדות בויליאמסבורג, בורו פארק, קיימישא, לונדון, אנטוורפן ומונטריאול. בישראל יש לחסידות מוסדות בבני ברק, בירושלים ובבית שמש.
לאחר פטירתו של רבי מרדכי, מונו שבעת בניו ונכדו לאדמורי"ם תחתיו: הרב ישראל, ממלא מקומו במונסי; הרב מנחם מנדל בקיימישא לייק (גיברס) שבהרי קטסקיל; הרב יצחק יוחנן בוויליאמסבורג; הרב אליעזר זאב בירושלים; הרב דוד בלונדון; הרב אהרן במונטריאול; והרב ברוך שמשון בבני ברק ובבית שמש. נכדו הגדול, רבי יעקב יוסף הוא אדמו"ר בבורו פארק (במקום אביו, הבן הבכור הרב פנחס שלום, שהיה רב החסידות שם ונפטר עוד בחיי האב בשנת ה'תשע"ה).
מרכז חסידי ויז'ניץ.
מרכז חסידי ויז'ניץ הוא כינוי חצרו של רבי מנחם מנדל הגר, אחיו הצעיר של רבי ישראל, האדמו"ר מוויז'ניץ. חצר זו מונה מאות משפחות בישראל ובעולם. בית המדרש, הישיבות והתלמוד תורה של החצר נמצאים ברחוב שלמה המלך בבני ברק.
ראשיתה של החצר בשנת תשס"ד לאחר שרבי מנחם מנדל שכר מבנה בשיכון ויז'ניץ והחל לערוך בו "באטעס" ותפילות עצמאיות. בשנת תשס"ט חנך את בית המדרש הנוכחי.
חסידיו של הרב מנחם מנדל מדגישים במיוחד את הצורך להתבטל כלפיו. בשנת 2018 הוא הכריז על "השיטה הקדושה", שלפיה על החסידים לחוש את עצמם כ"שוואנצעס" (זנבות) של האדמו"ר. האדמו"ר ביטא זאת בשיר: "די שיטה הקדושה פונעם הייליגע ישועות משה, דהיינו שוואנצונעס" (השיטה הקדושה של הישועות משה הקדוש, דהיינו שוואנצונעס). השיר הפך להמנון החסידות.
קהילות ומוסדות חינוך נוספים של החצר קיימים באשדוד, אלעד, בית שמש, ירושלים, לונדון, בורו פארק, מונטריאול, מונסי ולייקווד.
חסידות דז'יקוב-ויז'ניץ.
אחר פטירתו של רבי משה יהושע הכתירה קבוצת חסידים את אחיינו, הרב ישראל אליעזר אדלר, רב חסידי ויז'ניץ ברחובות, לאדמו"ר. הרב אדלר הוא נכדו של רבי חיים מאיר מצד אמו, וחתן הרב משה ארנסטר חתן רבי חיים מאיר. מצד אביו הוא נכד לאדמו"רי דז'יקוב, וחצרו נקראת 'חסידות דז'יקוב-ויז'ניץ'. בשנים הראשונות שכנה החצר ברחובות. בשנת תשע"ט עבר לבית שמש, שם הקים קריה חסידית ובה בית מדרש, תלמוד תורה ובית ספר. רוב החסידים הצטרפו אליו ועברו לגור בקריה.
ענפים נוספים.
אוטיניא.
בנו השני של רבי ברוך הגר ("אמרי ברוך"), רבי חיים הגר כיהן כאדמו"ר באוטיניא. חסידיו נמנו באלפים. לאחר פטירתו בשנת תרצ"ב (1931) מילא את מקומו בנו רבי ישראל שלום יוסף. הוא נרצח בשואה בשנת תש"ד (1944) עם אשתו ושלושת ילדיו.
בתו בלומה רייזל נישאה לדודה רבי יחיאל מיכל הגר מהורדונקה. נכדם רבי משה הגר, הוכתר על ידי רבי חיים מאיר הגר, לכהן כאדמו"ר מאטניא. הוא פתח בית מדרש ברחוב הושע בני ברק. לאחר פטירתו בכ"ה באב תשנ"ד, הוכתר בנו רבי ברוך לכהן באדמו"רות.
שאץ ויז'ניץ.
בנו השלישי של רבי ברוך הגר, רבי משה (תרכ"ג - ט' באייר תרפ"ו), כיהן באדמו"רות בשאץ. נישא לחוה, בתו של רבי אברהם יהושע השיל ממז'יבוז'. לאחר פטירתו מילא את מקומו בנו רבי חיים, חתנו של רבי שלמה זלמינא מרשקוב. לאחר מלחמת העולם השנייה הפסיק רבי חיים לכהן באדמו"רות והתגורר בחיפה ובערוב ימיו בבני ברק. נפטר בכ"ד בטבת תשל"ז (1977).
בשנת ה'תשל"א הכתיר רבי אליעזר הגר מסערט ויז'ניץ את אחיינו רבי מנחם דוד הגר (בנו של רבי משה הגר) לכהן כאדמו"ר משאץ-ויז'ניץ. מרכז החסידות הוא ברחוב הרצל בשכונת הדר הכרמל בחיפה. מרכז נוסף של החסידות קיים באשדוד.
הורודנקה.
בנו הרביעי של רבי ברוך הגר, רבי שמואל אברהם אבא (תרכ"ה - ל' בשבט תרנ"ה), כיהן בהורודנקה. היה חתנו של רבי משה מרדכי ממקארוב. חיבר ספר בשם שפתי צדיק. חתניו היו אחיינו (בן גיסו רבי מרדכי האדמו"ר מטאלנא-ויזנ'יץ) רבי מנדל חודורוב מקולומיאה ואחיינו רבי ישראל שלום יוסף מאוטיניא.
בנו השמיני של רבי ברוך הגר, רבי יחיאל מיכל (בערך תרל"ב - י"ג בכסלו תש"ב) מילא את מקום אחיו בהורודונקה. היה חתנו של אחיו רבי חיים מאוטיניא. כיהן בהמשך בווינה ובצ'רנוביץ. נפטר בטרנסניסטריה. בנו רבי ברוך היה חתנו של דודו רבי שרגא פייביש מזלישטשיק. נכדו רבי משה, וכיום בנו רבי ברוך כיהנו כאדמו"רי אוטיניא.
סטרוז'ניץ.
בנו החמישי של רבי ברוך הגר, רבי יעקב יצחק דוד (בערך תרכ"ו - י"ג באדר תרצ"ב) כיהן בסטורוז'ינץ. היה חתנו של רבי ישכר דב מדולינא. כיהן בסטרוז'ניץ ובטשודין. בנו רבי ישכר דב בריש, חתנו של רבי גרשון הגר מפיטשניזין, נמלט מווינה במלחמת העולם השנייה והתיישב בלונדון. נפטר כ' בכסלו תשכ"ח. נכדו של רבי ישכר דב, רבי גרשון (בן בנו רבי צבי) מכהן כרב בית המדרש "בית ישכר דוב" בגולדרס גרין בלונדון. אחריו רבי מיכאל יעקב ישראל ייסד את שיעור הדף היומי הראשון בגולדרס גרין בלונדון, ומוסר שלושה שיעורים בבית מדרשו של אחיו. בנו של רבי יעקב, רבי ישכר דב פתח בית כנסת סטרוז'ניץ בביתר עילית.
בורשה.
בנו השישי של רבי ברוך הגר, רבי פנחס, (בערך תרכ"ז - י' באדר תש"א) כיהן בבורשה. היה חתן דודו רבי שמואל מסקאהל. כיהן גם בוישווה ובסיגט. בנו רבי אלתר מנחם מנדל (ד' בכסלו תרנ"ז - כ"ט בחשוון תש"ג) מילא את מקומו. בשנת תרפ"ד החל לכהן ברבנות בורשה ולאחר פטירת אביו כאדמו"ר. נרצח בגטו סעליש (לפי גרסה אחרת באושוויץ).
זלישטשיק - קוסוב.
בנו השביעי של רבי ברוך הגר, רבי שרגא פייבוש (בערך תר"ל - י"ג בטבת תרצ"ז) כיהן בזלישטשיק. היה חתנו של רבי חיים מנחם מזינקוב ובזיווג שני של רבי משה מקוסוב. בזמן מלחמת העולם הראשונה ברח לצ'רנוביץ. מחתניו (מאשתו השנייה) היו אחיינו רבי ברוך הגר בן רבי יחיאל מיכל, רבי דוד משה מסדיגורה-גוואדז'יץ ורבי משה צבי מטולנא פילדלפיה.
בנו רבי אברהם יהושע העשיל הגר, כיהן כאדמו"ר מקוסוב-זלישטשיק בבורו פארק. מונה על ידי בן דודו רבי חיים מאיר הגר בשביל להשאיר זכר לבית קוסוב. נפטר בשנת תש"ס. את מקומו ממלא בנו רבי שרגא שהצליח לפתח את החצר וחסידים רבים התקרבו אליו.
ווישווא.
בנו הבכור של רבי ישראל הגר ("אהבת ישראל"), רבי מנחם מנדל הגר, כיהן כראש ישיבה ואדמו"ר בווישווה. נפטר בשנת תש"א. את מקומו מילא בנו רבי ברוך (כ"ט באדר תרס"ח − כ"ט בכסלו תש"ד), חתנו של רבי צבי הירש ממישלניץ. נאסר על ידי ההונגרים ונשלח לבודפשט, משם ניסה לברוח לרומניה ונתפס ונשלח לאושוויץ, שם נספה. בן נוסף, רבי חיים יהודה מאיר הגר, עלה לישראל וכיהן באדמו"רות וישאווא בתל אביב. נפטר בי"א באייר תשכ"ט (1969).
ברחוב רש"י בבני ברק היה בית כנסת של חסידי וישווא. בתקופה שהאדמו"ר מוויז'ניץ רבי ישראל הגר התגורר מחוץ לקריית ויז'ניץ הוא קבע בו את מקום תפילתו.
בשנת תש"ס הקימו שרידי חסידי וישאווא את מרכז החסידות מחדש בשכונת רמות בירושלים ומינו לאדמו"ר את רבי ברוך הגר, בן רבי נפתלי צבי נכדו של רבי מנחם מנדל. בית מדרש נוסף של החסידות, השייך לכולל מרמורש, נמצא בפאתי בתי אונגרין.
אחים נוספים של רבי ברוך מכהנים: רבי מנחם מנדל מכהן כאב בית הדין "שארית מנחם" מונסי. בבית מדרשו פועל מכון "ברכת נפתלי". רבי יצחק הגר מכהן כאדמו"ר בבורו פארק.
בית כנסת נוסף של החסידות נמצא ברחוב חברון בבני ברק.
ספרי החסידות.
חוברות ועלונים:
גולדרס גרין
גולדרס גרין (באנגלית: Golders Green) היא שכונה ברובע בארנט שבצפון-מערב לונדון.
השכונה, שנוסדה עוד במאה ה-19, התפתחה במהירות בתחילת המאה ה-20, אז חוברה לקו הצפוני ברשת הרכבת התחתית של העיר.
בשכונה מתגוררת אוכלוסייה יהודית רבה, שכונת גולדרס גרין ושכונת הנדון (הסמוכה לגולדרס גרין) הן נחשבות כמרכזה היהודי של העיר. בשכונה מספר רב של חנויות ומסעדות כשרות (חלקן עם שלטים בעברית), בתי ספר יהודיים, בתי כנסת, בתי מלון (עם אוכל כשר), בית קברות יהודי גדול ומרכזים יהודיים נוספים.
מכיוון שהשכונה מאופיינת באווירה יהודית מסורתית, היא הפכה למוקד משיכה גם לישראלים רבים, בעיקר צעירים, הן דתיים והן חילוניים, המתגוררים בעיר באופן זמני או קבוע.