H•A•M הוא הסינגל הרשמי הראשון מהאלבום Watch the Throne שהוא אלבום שיתוף בין אמן ההיפ הופ האמריקאי, קניה וסט, והראפר האמריקאי ג'יי זי. הוא הגיע בהופעת הבכורה שלו למקום ה-23 במצעד הבילבורד הוט 100 בארצות הברית, והוא הופץ להורדה דיגיטלית ב-iTunes ב-11 בינואר 2011. פירוש ראשי התיבות "H.A.M." הוא ""Hard As a Motherfucker", והשיר הופץ לרדיו האורבני שבארצות הברית ב-25 בינואר 2011.
השיר קיבל ביקורות שונות ומעורבבות. חלק ממבקרי המוזיקה שיבחו את השיר, וחלקם הביעו ביקורת שלילית. השיר הגיע למקום ה-10 במצעד המכירות הדיגיטליות של הבילבורד, כשמכר מעל ל-125,000 הורדות דיגיטליות חוקיות ברחבי ארצות הברית. לשיר יצא רמיקס שהראפר באסטה ריימס יצר, והאמנים לופה פיאסקו, ליל קים, צ'ינגי, "40 Cal." ו-"XV" שרו אותו בסגנון פריסטייל. טראוויס בארקר עשה גם הוא רמיקס לשיר, שהופיע במיקסטייפ שלו בשם "Let the Drummer Get Wicked"".
H.A.M.
שוק המט&quot;ח
הכפר הירמוכי בשער הגולן
אוניקאחה מלאגה
סאבטקסט
סַאבְּטֵקְסְט (באנגלית: Subtext), או בתרגום חופשי לעברית - טקסט-משנה, הוא תוכן סמוי. הכוונה לתוכן ביצירה נרטיבית (ספר, מחזה, יצירה מוזיקלית, סרט, משחק וידאו או סדרת טלוויזיה) וכן בתקשורת בין אישית, שמועבר באופן מרומז ולא ישיר. סאבטקסט יכול להתייחס גם למחשבות ולמניעים של הדמויות, אשר אינם מובאים בצורה ישירה אלא מכוסים רק במאמר מוסגר. לעיתים, הסאבטקסט מרמז על נושאים שנויים במחלוקת, לרוב תוך שימוש במטפורה, וזאת על מנת לצמצם את הרתיעה של ציבור הקוראים.
הסאבטקסט מעביר באופן עקיף תכנים המייצגים קונפליקטים, כעס, תחרות, גאווה או רעיונות ורגשות אחרים. הסאבטקסט קשור במניע של הדמויות והוא מצוי מתחת לפני השטח. ניתן להבין ממנו על מחשבותיהן, אמונותיהן ורגשותיהן האמיתיים.
סופרים רבים השתמשו במפורש בסאבטקסט באופן הומוריסטי, במיוחד לאור האופי המעורפל מטבעו. ניתן לטעון כי סאבטקסט שהוא נהיר ומפורש - מאבד מערכו והופך לטקסט.
בסאבטקסט נעשה תכופות שימוש בתחום של יצירות בדיוניות לצורך ביקורות חברתיות או פוליטיות. לעיתים קרובות, מוכנס לסיפורים סאבטקסט מאחר שהסיפור עצמו לא מסוגל לדון בצורה מפורשת בנושאים מסוימים, בשל צנזורה או דעת הקהל. כמו כן, סאבטקסט משמש גם להוספת מורכבות ליצירה, במטרה למשוך צופים וקוראים.
תלות (סטטיסטיקה)
יעקב עולמי
יעקב עולמי (ינואר 1906 – 29 ביוני 1990) היה אגרונום וארכאולוג ישראלי, הנחשב לאחד מאבות המחקר הארכאולוגי הפרהיסטורי בארץ ישראל. מפעל חייו המדעי היה סקר ארכאולוגי מקיף בכרמל ובסביבתו. הסקר, שארך שנים רבות, פורסם בשני ספרים ובמאמרים רבים והביא לידיעה מקיפה של התיישבות האדם בכרמל בכל התקופות. במסגרת הסקר גילה עולמי את האתרים הפרהיסטוריים נחל אורן ומערת רקפת, וכן גילה ותיעד עשרות אתרים ונקודות ממצא נוספים, שחלקם כבר נהרסו עקב הפיתוח המואץ באזור.
קורות חיים.
יעקב עולמי נולד ברוסיה בסנט פטרבורג ב-1906 לפנחס ומלכה קוטיקוב. עלה לארץ ישראל בשנת 1922. את השכלתו רכש באוניברסיטת טולוז בצרפת, שם למד הנדסה חקלאית. לאחר מכן עבד כמורה ומנהל הגן הבוטני במקווה ישראל. בהמשך הועסק כאגרונום על ידי חברת החשמל בתחנת הכוח בנהריים כממונה על הקרקעות החקלאיות שממזרח לתחנה במטרה לפתח את החקלאות באזור. בתפקידו זה, פיתח שני זני חיטה חדשים. בתקופה זו החל את מחקריו בנושאים פרהיסטוריים בעמק הירדן. במלחמת העצמאות נפל בשבי הלגיון הירדני.
לאחר שחרורו עבר להתגורר בחיפה. הוא ערך סקרים ארכאולוגים רבים בכרמל, חלקם עם משה שטקליס, והיה שותף לחפירות הארכאולוגיות של שטקליס במערת כבארה ובנחל אורן.
בהמשך הצטרף לסקר ארכאולוגי של ישראל, והשתתף בחוליית הסקר הראשונה שסקרה את אזור הכרמל. האזורים שסקר עולמי במסגרת צוותי המחקר היו: עתלית, דליה, חיפה-מערב, חיפה-מזרח, יגור, דור, בנימינה, רגבים ושפרעם. הוא היה שותף לפרסום ספרי מפות הסקר השונים. במסגרת סקר שערך בכרמל בשנת 1954 גילה 4 גולגולות בנות 12,000 שנים.
בשנת 1984 פרסם את ספרו "Prehistoric Carmel" (אנגלית: "הכרמל הפרהיסטורי") בהוצאת הקרן לחקר ארץ ישראל, אשר סיכם את נתוני הסקר בכרמל וסביבתו.
עולמי ניהל מספר חפירות ארכאולוגיות: "מערת אורנית" באזור שמורת נחל גלים בכרמל; "גבעת הפרסה" מצפון לשפך נחל האלה, ביחד עם אריך פרידמן ופליקס בוריאן; אתר "ניצנים" ביחד עם אפרת ייבין (שניהם אתרים מהתקופה הנאוליתית הקראמית באזור מישור החוף).
בנוסף, עסק במחקר על כלי צור מתקופות שונות. את מחקריו פרסם בכתב העת "מתקופת האבן" כתב העת של העמותה הישראלית לפרהיסטוריה, שנוסד בשנת 1960. בנוסף פרסם מאמרים שונים. שניים ממאמריו פורסמו בספר "חיפה ואתריה" שיצא בהוצאת אריאל בשנת 1985.
אוסף הממצאים הארכאולוגיים של עולמי ושל ואליעזר ורשנר שימש כבסיס למחקר המדעי של המוזיאון לפרהיסטוריה ע"ש משה שטקליס, שהוקם בחיפה בשנת 1962.
חיים אישיים.
יעקב עולמי נישא לשרה מנדלסון. נולדו להם שני ילדים.
לקריאה נוספת.
ביבליוגרפיה של פרסומיו:
יהודה רות
יהודה רוֹת (23 ביולי 1908 – 10 במאי 1990) נחשב לאחד מאבות המחקר הארכאולוגי הפרהיסטורי במדינת ישראל. הקים את המוזיאון לתרבות הירמוכית בקיבוץ שער הגולן, שלאחר פטירתו נקרא על שמו.
קורות חיים.
נולד בעיירה נוֹבֶה זַמקי (בעת הולדתו בתחומי של האימפריה האוסטרו-הונגרית, בעקבות מלחמת העולם הראשונה בצ'כוסלובקיה; כיום בסלובקיה) במשפחה יהודית בת חמישה ילדים, בנם של הלה ויעקב רות. אביו שימש מנהל בית הספר היהודי בעיירה ואמו הייתה פעילה בקהילה היהודית.
למד ארכיטקטורה, אבל לא סיים את לימודיו. בשנת 1931 עלה לארץ ישראל, מספר חודשים לאחר אחותו הצעירה, מרים רות. בשנת 1937 נמנו השניים עם מייסדי קיבוץ שער הגולן.
בשנת 1941, בעת שחפר באזור בריכות הדגים של הקיבוץ, גילה באקראי אתר ארכאולוגי מהתקופה הנאוליתית. הוא אסף בשדות הקיבוץ כלי צור, צלמיות וחרסים. בשנת 1943 ביקרה במקום משלחת בראשות משה שטקליס שקבעה שמדובר באתר ארכאולוגי חשוב ביותר.
במלחמת העצמאות נפצע בקרב על הגנת צמח, לאחר שהחלים סייע בשיקום הקיבוץ.
בין השנים 1949–1952 היה עוזרו של הארכאולוג משה שטקליס אשר חפר את האתר אותו גילה. בחפירות אלה הוגדרה התרבות שנמצאה כתרבות ארכאולוגית חדשה שנקראה התרבות הירמוכית.
רות הקים בשנת 1947 וניהל את המדור לידיעת הארץ בהסתדרות, ואחר מכן בקיבוץ הארצי. היה ממיסדי מכון אבשלום ונמנה עם מנהליו. ערך במשך 25 שנים את המדור "במולדת" בעיתון על המשמר, שהיה המדור הראשון לידיעת הארץ בעיתונות הישראלית., וכן כתב את מדור "מגנזי קדומים" במשמר לילדים. לאחר מלחמת ששת הימים הקדיש את כל זמנו לחקר שרידי התרבויות הארכאולוגיות בדרום רמת הגולן. את ממצאיו העביר למוזיאון ארץ ישראל שבתל אביב. ממצאיו מוצגים במסגרת "מרכז אדם ועמלו".
בשנת 1986 הוענק לו על ידי המועצה האזורית עמק הירדן פרס הוקרה "על הקמת המוזיאון הפרהיסטורי".
במסגרת פעילותו לחקר התרבויות, הקים בשנת 1950 את המוזיאון וניהל אותו במשך 40 שנים.
יהודה רות נפטר בשנת 1990 וקבר בקיבוצו.
ז'אן פרו
ז'אן פרו (בצרפתית: Jean Perrot, 10 ביוני 1920 – 24 בדצמבר 2012) היה ארכאולוג צרפתי, חפר בארץ ישראל באתרים מתקופות פרהיסטוריות, ותרם רבות להכרת התרבויות הפרהיסטוריות המאוחרות מהתרבות הנאטופית ועד וכולל התקופה הכלקוליתית.
קורות חייו.
פרו למד בבית הספר שליד מוזיאון הלובר (École du Louvre), הוא התמחה בארכאולוגיה של סוריה. בשנת 1946 הגיע פרו לשנת השתלמות לירושלים בבית הספר הצרפתי למקרא ולארכאולוגיה. בתקופה השתלמותו השתתף בחפירות ארכאולוגיות בתל פארעה (צפון), שנוהלה על ידי הכמרים הדומיניקנים רולאן דה וו ולואי-איג ונסאן וכן בחפירות במדבר יהודה שנוהלו על ידי רנה נוויל.
בשנים 1951–1952 למד פרהיסטוריה במכון לפלאונטולוגיה אנושית, ובמוזיאון האדם בפריז. במסגרת לימודיו עבד עם פרנסואה בורד ואנדרה לרואה-גוראן, שהיו מגדולי הפרהיסטוריונים בצרפת.
לאחר סיום לימודיו, מונה בשנת 1952 למנהל משלחת המחקר הצרפתית בירושלים. הוא כיהן בתפקידו זה במשך 35 שנים.
החפירות הראשונות תחת ניהולו בארץ, היו באתרים ארכאולוגים של תרבות באר שבע מהתקופה הכלקוליתית. החפירה הראשונה הייתה חפירה קצרה באפריל–מאי 1952 בחורבת רקיק. אחר כך הוא חפר בביר אבו מטר ובביר ספאדי. באתרים אלה גילה מחילות תת-קרקעיות ובהם צלמיות משנהב, כלי בזלת מפוארים, וכן שרידים לעיבוד נחושת.
במשך השנים ניהל חפירות נוספות, ביניהן בתי קברות מהתקופה הכלקוליתית באזור ובן שמן ביחד עם דניאל לדיריי. פרו תרם רבות לידיעה על התרבות הנאטופית כאשר חפר באתר עינן שבעמק החולה בשנות החמישים והשבעים. בחפירה זאת גילה פרו כפר עם מבני אבן גדולים מהתרבות הנאטופית הקדומה (כ-15 עד 13 אלפי שנים לפני זמננו), מהמרשימים שנתגלו עד ימינו מתקופה זאת. כמו כן חשף פרו בעינן עשרות קבורות, ביניהן הקבורה המפורסמת של אישה וגור זאב או כלב. קבורה זאת משמשת עד היום כאחד הסמנים של ביותו הראשוני של הכלב. היה הראשון שחפר באתר הגושרים ובשנת 1959 חפר בחורבת מנים. בשנים 1960-1961 חפר באתר "חומת גן" ליד קיבוץ גת ועל גדות נחל הבשור כדי לבצע מחקר השוואתי לאתרים הכלכוליתיים ליד באר שבע.
בין השנים 1962–1967 חפר באתר מונחתה שבעמק הירדן התיכון. במקום נחשפו שרידי יישובים מהתקופה הנאוליתית הקדם קראמית ב', התרבות הירמוכית, ותרבות ואדי רבה.
בשנת 1980 פרסם ביחד עם לדיריי ספר על בתי הקברות של התקופה הכלקוליתית במישור החוף.