את הלהקה הנהיגה רוב שנות קיומה רינה פירסטנברג, שנחשבה ל"אמא של הגבעטרון" ולקחה על עצמה את כל ענייני הסידור וההנהלה. שיא הצלחתה של הלהקה היה בשנות השבעים והשמונים, אז קיימה הופעות רבות בכל הארץ וברחבי העולם (כולל מסע הופעות מחוף לחוף בארצות הברית), הוציאה אלבומים רבים והופיעה בתוכניות רבות של הטלוויזיה הישראלית. חלק ניכר מהופעותיה היו בהתנדבות למען מטרות שונות. בשנות התשעים פרץ משבר בלהקה, כאשר היו חברים שחשבו שהגיעה העת לפרקה. לבסוף דור המייסדים התחלף בחברים צעירים יותר, כששתי חברות בלבד נותרו מתוך הלהקה המקורית. כיום הלהקה ממשיכה להופיע לפני קהל, אך לא באותה הצלחה כמו בעבר (אם כי כל אלבומיה זכו להצלחה עד היום) וממעטת בשנים האחרונות בהקלטת שירים חדשים.
עד כה הוציאה הלהקה שבעה עשר דיסקים, כמה מהם נהפכו לאלבומי זהב ופלטינה (וחלקם בהתחלה לתקליטי כסף), ומכרו ביחד שלוש מאות אלף עותקים. עלויות ההופעות ממומנות מתוך תקציב קיבוץ גבע ובקיזוז ההכנסות הן מגיעות לאיזון תקציבי.
שירי הלהקה זוכים בשנים האחרונות לפופולריות מחודשת בתוכניות של שירי ארץ-ישראל ובערבי שירה בציבור. ביום העצמאות 2007, הוענק לגבעטרון פרס ישראל על מפעל חיים ותרומה למדינה. בין נימוקי הפרס נכתב כי:
שירם של הגבעטרון, "בת שישים", בביצוע מחודש עם הראפר סאבלימינל, הפך להיות ב-2008 השיר הרשמי שליווה את חגיגות השישים למדינת ישראל. הגבעטרון היא אורחת קבועה בפסטיבל עין גב מדי שנה בשנה בחוה"מ פסח. בקיץ 2013 קיימה הלהקה במלאת לה 65 שנים סדרת הופעות באמפיתיאטרוני אשדוד, קריית מוצקין ובריכת הסולטאן בירושלים ובאולם האופרה במשכן לאמנויות הבמה שבתל אביב, יחד עם דודו פישר וטוביה צפיר.
באוקטובר 2015 העלתה הגבעטרון מופע משותף עם הזמרת ירדנה ארזי שתוכנן במקור ל-10 הופעות בלבד אך לאור הביקוש וההצלחה, נמשך בכל רחבי הארץ ובמהלך השנה הראשונה התקיימו למעלה מ-80 הופעות. המופע המשותף, שגם עלה על דיסק כפול, זכה להד ציבורי גדול ואפילו הביא לחיקוי של ארזי והגבעטרון בתוכנית ארץ נהדרת. המופע, בניהולו המוזיקלי כולל 25 מהלהיטים הגדולים של ארזי ושל הגבעטרון בעיבודים חדשים ובליווי 7 נגנים.
מילה (מחשב)
במחשב, מילה משקפת את גודל יחידת הזיכרון הבסיסית המועברת בין הזיכרון ובין המעבד, וכן את גודלם של האוגרים. גודל המילה, הנמדד בסיביות, הוא אחד המאפיינים של החומרה, ומשתנה מדגם לדגם.
בתחילת עידן המחשוב לא היו אורכים מקובלים לגודל מילה ובמחשבים שונים נקבעו גדלים שונים. במכונת IAS, ובעקבותיה בוויצק, למשל, היה גודל מילה 40 סיביות, במחשב גולם א' היה גודל מילה גדול במיוחד של 75 סיביות, ובגולם ב הגיע גודל המילה ל-64 סיביות. במחשב CDC 6600 נקבע גודל מילה של 60 סיביות.
ב-IBM System/360 של חברת יבמ, שיצאה לעולם בשנת 1964, והיוותה אבן דרך בהתפתחות המחשבים, נקבע כי תו יאוחסן ב-8 סיביות המהווים בית, וכי מילה תכיל 4 בתים, כלומר תהיה באורך 32 סיביות. מאוחר יותר עם התפתחות המיני מחשב והמיקרו מחשב הפכו הבית וכפולותיו לסטנדרט. בשונה ממחשבים ישנים שם צוינה כתובת זיכרון ככתובת המילה, במעבדים מודרניים הכתובות הן כתובת הבית ללא קשר לגודל המילה. לפיכך הפך גודל המילה 16, 32 או 64 ביט למציין, בעיקר, של "חוזק" המעבד.
הבדל נוסף לעומת המחשבים הראשונים הוא שבהם מילה הייתה לרוב שטח הזיכרון המשמש לאחסון של פקודת מכונה אחת. זה המצב בויצק, למשל. במערכת 360 יש פקודות רבות שאורכן מילה אחת, אך יש גם פקודות שאורכן חצי מילה ואחרות שאורכן מילה וחצי. עם התפתחות המיני מחשב והמיקרו מחשב כלל זה הפך תקף פחות ופחות, ופקודה מאוחסנת בכמה בתים. עדיין יש חשיבות במחשבים המודרניים, גם בגישה לפקודות וגם בגישה לנתונים, ליישור (Alignment) של נתונים לגודל המילה המלא על מנת שלא להזדקק למספר פניות לזיכרון עבור גישה לנתון או פקודה בודדים.
במחשבים שמטרתם חישובים מתמטיים הנטייה היא למילה ארוכה יחסית, משום שהיא תורמת לדיוק בהצגתם של מספרים גדולים. להשגת דיוק מוגדל נעשה שימוש במילה כפולה, ולעיתים אף במילה מרובעת.
לגודל המילה יש השפעה גם על גודל הזיכרון המרבי במחשב, משום שמילה (או חלק ממנה) משמשת לרישום כתובות זיכרון. לדוגמה, מעבד עם מילה בגודל 32 סיביות מאפשר שימוש בזיכרון שגודלו עד 4GB (4,294,967,296 בתים) משום שבעזרת 32 סיביות ניתן לייצג formula_1 ערכים שונים. בשנותיה הראשונות של IBM System/360 שימשו רק 24 סיביות מתוך המילה לרישום כתובת, ולאחר מכן נוצלו למטרה זו 31 סיביות, כדי לאפשר זיכרון מרבי גדול יותר.
השפעתו הניכרת של גודל המילה על המעבד מביאה לכך שנהוג לדבר, למשל, על מעבד של 32 סיביות, כשהכוונה היא לגודל מילה של 32 סיביות.
מילה
מסה קריטית
מסה קריטית של חומר בקיע, היא כמות החומר המינימלית הנחוצה ליצירת תגובת שרשרת גרעינית. המסה הקריטית של חומר בקיע תלויה בתכונותיו הפיזיקליות, בצורה שלו, מידת הטוהר שלו, ובמיקומו - האם הוא מוקף בחומר הקולט נייטרונים (וכך מאט את תגובת השרשרת), או בחומר המחזיר אותם.
כאשר תגובת שרשרת במסה של חומר בקיע מקיימת את עצמה ללא אובדן כוח, חום או נייטרונים, המסה נקראת קריטית. במילים פשוטות, תגובת שרשרת אשר התרחשותה אפשרית נקראת קריטית (critical).
הצגה מתמטית של מסה קריטית תלויה בגורם הכפלת הנייטרון האפקטיבי formula_1
formula_2
כאשר formula_3 מייצג את המספר הממוצע של נייטרונים המשוחררים בכל ביקוע ו-formula_4 מייצג את ממוצע הנייטרונים שעוזבים את מערכת השרשרת (על ידי קליטה בגרעינים לא בקיעים או על ידי יציאה פיזית מזירת הביקוע).
אם מתקיים formula_5 (מספר הנייטרונים הנפלטים שווה למספר הנייטרונים שעוזבים את המערכת), המסה נקראת קריטית.
לעומת זאת כאשר formula_6, המסה תקרא תת-קריטית או על קריטית, כדלקמן:
תגובת שרשרת אשר אפשרית ללא צורך בנייטרונים ששחרורם מעוכב, נקראת "קריטית זריזה" (prompt critical) (וכמו כן היא גם על-קריטית). מסות גדולות אף נקראות קריטיות על-זריזות. כאשר המסה קטנה מהקריטית הביקוע ידעך עם הזמן, והיא נקראת תת-קריטית (subcritical).
ההבחנה כי תגובה על-קריטית אינה בהכרח קריטית זריזה מיוחסת לאנריקו פרמי, והיא הניחה יסוד לאפשרות לבנות כורים גרעיניים המשתמשים בתגובת שרשרת בביקוע. תגובה קריטית זריזה דינה להתפוצץ אם לא תובא במהרה תחת הגבול ה"זריז קריטי".
המסה הקריטית בכדור.
הצורה שבה המסה הקריטית היא מינימלית היא כדור. ניתן להפחית את המסה הקריטית גם על ידי שימוש במחזיר נייטרונים. חשוב להבין בשל חתך הפעולה הנמוך ביותר של גרעין האטום, המהלך החופשי הממוצע של נייטרון בודד הוא ארוך מאוד, כך שנדרשת זירת ביקוע רחבה למדי כדי לאפשר לתגובת השרשרת להתרחש. זוהי אחת המוטיבציות מאחורי המושג של "מסה קריטית".
במקרה של שימוש במחזיר נייטרונים, המסה הקריטית היא כ-15 ק"ג לאורניום-235 ו-10 ק"ג לפלוטוניום-239. מצוינות מטה מסות קריטיות של מסות כדוריות של איזוטופים אשר משך מחצית החיים שלהן הוא למעלה מ-100 שנים:
תכנון נשק.
עד לרגע שבו נחוץ הפיצוץ, חייב להישמר נשק גרעיני במצב תת-קריטי. במקרה של פצצת אורניום, ניתן לקיים את הדבר על ידי אחזקת הדלק במספר חלקים נפרדים, שכל אחד מהם קטן מהגודל הקריטי. ליצירת הפיצוץ, מתערבבים תכולות מכלי האורניום במהירות. בליטל בוי, פצצת האטום הראשונה, הדבר הושג באמצעות ירי של צילינדר אורניום פתוח לתוך גליל אורניום קטן יותר (נשק מסוג "אקדח", או "שיטת התותח").
הפרדת תאים אינה משמשת לפצצות פלוטוניום. במקום זאת מוחזק הפלוטוניום ככדור חלול. הפיצוץ מושג על ידי מטען המקיף את הכדור החלול, המעלה את הצפיפות הכוללת ומקטין את נפח החריר כדי ליצור תנאים קריטיים לתגובה. זהו נשק מסוג קריסה כלפי פנים.
הגדרה רקורסיבית
הגדרה רקורסיבית או הגדרת נסיגה היא הגדרת מושג באופן שמצריך פניה אל אותה הגדרה, אבל בתנאים שונים. לרוב, כדי לא להיגרר לרקורסיה אינסופית, הגדרה רקורסיבית תכלול גם תנאי עצירה.
למשל, ההגדרה "יהודי הוא מי שאמו יהודיה" היא רקורסיבית, משום שכדי לקבוע האם אדם הוא יהודי, עלינו לדעת אם אימו יהודייה. ההגדרה מחליפה את השאלה 'האם אדם הוא יהודי?' בשאלה 'האם אימו יהודיה?', בשונה מהגדרה מעגלית המחליפה את השאלה באותה שאלה עצמה.
יש להבחין בין רקורסיביות של הגדרה, לבין רקורסיה שהיא בדרך-כלל "פעולה" המבוצעת על ידי הפניה עצמית.
במתמטיקה הגדרה רקורסיבית של מושג מתקבלת כהגדרה תקפה, אם אפשר להוכיח שהיא מספקת תשובה חד-משמעית בכל מקרה; ההוכחה היא בדרך כלל באינדוקציה או באינדוקציה טרנספיניטית. הגדרה כזו נקראת "הגדרה אינדוקטיבית". דוגמאות:
פרוגרסיב רוק
Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band