בבחירות לרשויות המקומיות שהתקיימו בשלהי 2013, זכתה הרשימה המשותפת ב-3 מנדטים, ואבוחצירה נתמנה לכהן כסגן ראש העיר בפועל ומחזיק תיק החינוך. בבחירות לרשויות המקומיות שהתקיימו בשלהי 2018, התמודד עם רשימתו יחד עם ראש העיר יונה יהב, כמספר 2 ברשימת "יונה יהב וצעירי חיפה", אולם אלה הפסידו בבחירות ולאחר הבחירות פינה יונה יהב את מקומו במועצת העיר ואבוחצירה הפך לראש הרשימה ובחר לשרת את הציבור מהאופוזיציה.
אנה בריינדול
אנה הנרייטה בריינדול (בשוודית: Anna Henrietta Bergendahl; נולדה ב-11 בדצמבר 1991) בסטוקהולם שבשוודיה) היא זמרת שוודית.
ביוגרפיה.
נולדה בסטוקהולם, אך גדלה בנישפינג ובקטרינהולם. לבריינדול יש שורשים אירים מצד סבתה שנולדה וגרה באירלנד, והופעתה הראשונה של בריינדול בפני קהל הייתה בקתדרלה ביורק כשהייתה בת 8, אז שרה את השיר "My Heart Will Go On" של סלין דיון.
היא הייתה חלק מתוכנית המוזיקה "Super Troupers" בערוץ TV4 השוודי בשנת 2004, וכן היא השתתפה בעונה החמישית של תוכנית המציאות איידול, הגרסה השוודית לאמריקן איידול, שם הגיעה לחמישיית המועמדים הסופיים. בשנת 2009 היא חתמה על חוזה עם חברת ההקלטות Lionheart Records ואלבום הבכורה שלה יצא ב-14 באפריל 2010. בשנת 2010 היא ייצגה את שוודיה באירוויזיון שנערך בנורווגיה.
איידול 2008.
בריינדול התקבלה לעונה החמישית של תוכנית הטלוויזיה "איידול" כאשר היא שרה באודישנים את השיר "Have a Heart" של בוני רייט. הביצוע קיבל שבחים רבים מצוות השופטים שהורכב מלילה באד, אנדרס באג ואנדראס קרלסון. במהלך התחרות היא שרה שירים כמו מאמה מיה של להקת אבבא, Bleeding Love של ליאונה לואיס ו-The Best של בוני טיילר. בריינדול הגיעה למקום החמישי בתחרות בה ניצח לבסוף קווין בורג.
מלודיפסטיבלן ואירוויזיון.
בשנת 2009 בריינדול קיבלה הצעה מכריסטיאן לאגרסטורם ובובי לוגרן להקליט שיר לתחרות המלודיפסטיבלן 2010. היא השתתפה בתחרות עם השיר "This Is My Life" שנכתב והופק על ידי לאגרסטורם והולחן על ידי לוגרן. השיר ניצח בתחרות עם 214 נקודות, ובכך זכתה בריינדול לייצג את שוודיה באירוויזיון 2010 שנערך בעיירה בארום, הסמוכה לבירה אוסלו. השיר הגיע למקום הראשון במצעדי המוזיקה בשוודיה ב-5 במרץ 2010.
בריינדול הגיעה למקום ה-11 בשלב חצי הגמר, ובכך הייתה לנציגה הראשונה של שוודיה שלא עלתה לשלה הגמר באירוויזיון מאז החל שלב החצי הגמר בשנת 2004. השיר "This Is My Life" היה הבלדה הראשונה שניצחה במלודיפסטיבלן מאז שנת 1998.
לאחר האירוויזיון בריינדול השתתפה בתוכנית המוזיקה "Allsång på Skansen", וכן יצאה לסיבוב הופעות על-מנת לקדם את האלבום שלה.
בנובמבר 2021, נחשף כי בריינדול תשתתף במלודיפסטיבלן 2022, היא הגיעה למקום ה-3 ברבע הגמר שלה והעפילה לגמר בחצי הגמר.
פרדוקס מנון
מהרא&quot;ל צונץ
הוצאת פלדהיים
הוצאת פלדהיים (באנגלית: Feldheim Publishers) היא הוצאת ספרים חרדית הנמצאת בניו יורק בעבר הייתה לה שלוחה בירושלים. במסגרת ההוצאה יוצאים לאור ספרי קודש, ספרי ילדים העוסקים ברבנים או בגיבורים דתיים, ספרי קומיקס, ספרי בריאות ותזונה על פי היהדות ועוד. להוצאה רשת של חנויות ספרים, שבהן נמכרים ספרי ההוצאה וספרים של הוצאות אחרות.
ההוצאה נוסדה ב-1939 בניו יורק על ידי פיליפ פלדהיים, נוהלה בידי בנו יעקב ולאחר מכן על ידי נכדו, מנדי פלדהיים.
בדצמבר 2010 שיתפה השלוחה בירושלים פעולה עם מיזם "תקרא-תצליח" של בנק הפועלים.
במרץ 2012 עמדה שלוחת ההוצאה בירושלים על סף פשיטת רגל על רקע חובות של כ-70 מיליון שקלים. עו"ד יעקב שפיגלמן מונה לנאמן החברה, ותחת ניהולו נרכשה שלוחת ההוצאה בירושלים בספטמבר 2012 על ידי הוצאת הספרים יפה נוף, ובכך נפרדה מהשלוחה בניו יורק שנשארה בידי משפחת פלדהיים.
אריה ליב צונץ
שופינג
שׁוֹפִּינְג (באנגלית: Shopping, בתרגום מילולי: קניות) הוא תהליך של בחינת ובחירת מוצרים ושירותים שמציעים מוכרים וקמעונאים שונים, במטרה לרכוש אותם. שופינג נחשב לפעילות כלכלית וכן לפעילות פנאי נפוצה, והוא מאפיין בולט של תרבות הצריכה.
עבור חלק מהאנשים, שופינג נחשב לפעילות בילוי או הסחת דעת, בה האדם מבקר במגוון חנויות מתוך כוונה לרכוש מוצרים. עבור אחרים, שופינג נחווה כמטרד או כורח.
"שופינג חלונות ראווה" (window shopping) הוא כינוי לפעילות בה אנשים מבקרים בחנויות שונות ומביטים במוצרים המוצגים בחלונות הראווה שלהן, אך ללא כוונה לרכוש אותם מיד, אלא למשל כדי להעביר את הזמן שבין פעילויות אחרות שלהם, או במטרה לתכנן רכישה עתידית של מוצרים.
בערים רבות קיימים אזורי מסחר נרחבים בהם אנשים עורכים שופינג. לעיתים מוקמים מרכזים מסחריים המרכזים מספר חנויות ועסקים במבנה אחד. דוגמאות למרכזים מסחריים בעולם הן קניונים, כיכר מרכזית בעיר, שווקים ובאזארים.
בתקופות מסוימות לאורך השנה ניכרת עלייה בפעילות השופינג של אנשים, במיוחד לקראת החגים ובמהלכם. תקופת שופינג ידועה היא "שופינג חג המולד", המתרחשת מחודש אוקטובר ועד לאחר חג המולד, החל בסוף דצמבר.
שתל דנטלי
שתל דנטלי הוא התקן המשמש כנקודת עיגון ללסת ומשתמשים בו ברפואת השיניים כדי להשלים שיניים חסרות. השתל הוא מעין "דיבל" בעל הברגה כפולה. הראשונה היא חיצונית ומשמשת לעיגון השתל לעצם הלסת, והשנייה היא פנימית, ומשמשת לעיגון אביזרים חיצוניים לשתל. אביזרים אלו מכונים: חלקי שיקום. השתל עשוי בדרך-כלל מטיטניום כחלק מהתרכובת TiAl6V4 או מזירקוניום דו-חמצני, המכונה זירקוניה (ZrO2). המתכת ממנה עשוי השתל היא מתכת אצילה, כלומר מתכת שאיננה יוצרת תגובה כימית עם הגוף.
עקרונות.
שתל דנטלי אחד או רבים עשויים לתמוך בשיטות שונות של בניית שיניים, כגון רצף של כתרים מחרסינה המכונה גשר, תותבות נשלפות, שיניים תותבות, תותבות המוברגות ישירות לשתלים, ועוד. ניתן גם להשתמש בשתלים בתור מעגן עבור תזוזת שיניים אורתודנטית. שימוש בשתלים דנטליים מאפשר תנועת שיניים בלתי-כיוונית ללא פעולה נגדית.
מרבית השתלים הדנטליים הם דמויי בורג המוברג לתוך עצם הלסת, אולם קיימים גם שתלים הנראים בצורת דיסק, ושתלים חיצוניים הממוקמים מעל עצם הלסת. החדרת השתלים אל עצם הלסת מבוצעת תוך קידוח לתוכה, והחדרת השתל אל הקדח בתנועת סיבוב.
לאחר החדרת השתל, עוברת עצם הלסת תהליך המכונה אוסטיאו-אינטגרציה. בתהליך זה בונה עצם הלסת את עצמה סביב השתל, ומשפרת את אחיזתו בתוכה. בניגוד לשן רגילה אין סביב השתלים רצועת סיבים המשמשת כמשככת זעזועים (סיבים פריודונטליים), לכן, התחושה המתקבלת בלעיסה של שיניים המקובעות בשתלים שונה מעט מזו שמתקבלת עם שיניים טבעיות.
טרם המצאת השתלים האנדוסאוסים (תוך עצמיים) דמויי השורש, רוב השתלים היו משני סוגים: שתלי להב אנדוסאוסים, כאשר פיסת המתכת שצורתה כלהב שטוח הנעוץ בעצם, ומעליו קונוס הבולט אל תוך חלל הפה ומשמש לעיגון. שתלים אחרים נקראו סובפריוסטאלים וצורתם כמסגרת שישבה חיצונית מעל העצם, והוחזקה אליה באמצעות ברגים קטנים יותר.
סיכויים וסיכונים.
רמת ההצלחה והבטיחות של ביצוע שתלים גבוהה למדי. אחוזי השרידות של שתלים בפה על פי מחקרים עומדים על כ-95% בטווח של 5 שנים, והסיכוי הסטטיסטי להישרדותם בפה הולך וקטן עם הזמן אך עדיין גבוה ועומד על כ- 82% גם לאחר 20 שנה. נתונים סטטיסטיים אלה כוללים שתלים שבוצעו גם לפני 20 שנה, וכי הטכנולוגיה והמחקר המשמשים כיום כבסיס לתכנון וביצוע שתלים התקדמו מאוד עם השנים. לאדם הסובל מחוסר שיניים השתלים עשויים להחזיר את התפקוד, את המראה של חיוך אסתטי, דיבור נאות, וכמובן את היכולת ללעוס. הסיכונים בביצוע שתל דנטלי הם בעיקר כישלון השתל כתוצאה מחוסר קליטה שלו בעצם הלסת, שבר שלו לאחר מספר שנים, ופגיעה באיברים סמוכים למיקום ביצוע ההשתלה. איברים אלו יכולים להיות הסינוס המקסילרי בלסת העליונה, והעצב המספק את התחושה לשפה הקדמית בלסת התחתונה ושמו: אינפריור אלביאולר. על מנת להימנע מפגיעה באיברים אלו או מאבדן תחושה, חשוב כי המשתיל יסתמך על צילומי CT המדגימים את כמות העצם, רוחבה וגובה בתלת מימד, כמו גם מיקום המבנים הנזכרים לעיל. המשתיל ייעזר בצילום ה-CT על מנת לקבע מראש את אורך ורוחב השתל המתאים למצב העצם, וכך יחדיר את השתל לאורך הנכון והמדויק, תוך הימנעות מפגיעה מיותרת.
נטען כי טיפולי רדיותרפיה עלולים להשפיע לרעה על סיכויי שרידותם של שתלים. עם זאת, מחקר שפורסם בשנת 2016 קבע כי שתלים דנטליים שמותקנים באזור חלל הפה שנחשף להקרנות עשויים להיות בעלי שיעור שרידות גבוה, בתנאי שהמטופל מקפיד לשמור על היגיינת פה גבוהה ומעקב קבוע על מנת למנוע סיבוכים.
תנאים להצלחת התהליך.
החדרת שתל דנטלי הוא תהליך קל ופשוט בידיים מיומנות, אולם יש לזכור כי יש בו גם מעורבות של תהליך ביולוגי ולא מכני גרידא. בהתאם, על רקמות הפה לתמוך בקליטת השתל הדנטלי. מחקרים מעידים על כך כי סוכרת בלתי מאוזנת (המוגלובין A1C מעל 7.2), עישון כבד וצריכת אלכוהול, מורידים את הסיכויים הסטטיסטיים לקליטת השתל. מעבר לכך, יש צורך בנפח עצם מספק שיאפשר החדרת שתל לתוכו. במקרים של חוסר בנפח-עצם, יכול המשתיל להיעזר במגוון שיטות לעיבוי נפח העצם. הנפוצות בהן הן פיצול רכס, אוגמנטציה לטראלית והרמת סינוס.
ייצור שתלים.