את דרישות המורדים לשיפור תנאי הכליאה לא כיבד הצבא באופן מיידי, אך במהלך השנים שחלפו נעשו שינויים רבים בהתאם לדרישות אלו (החלפת סוג הסיגריות, הפסקת הפעילות הספורטיבית לאחר זמן המקלחת וכו'). חל גם שינוי בגישתה של המשטרה הצבאית כלפי הכלואים, כיום קיימות תוכניות לימוד והעשרה לכלואים הנערכות על ידי חיל החינוך. גם בתכנים הנלמדים בקורס המד"כים חל שינוי יסודי, הוסקו שיטות למניעת מרד והתססה חברתית בפלוגות, נקבעה סדרת נהלים חדשה הנוגעת בענייני אזיקה ושימוש בכוח פיזי. בנוסף לכך נעשו שינויים במבנים - הכלא שופץ, התאים הורחבו, חלונות ופתחי אוורור נעשו ועוד.
מערך גחל"ת - גורמי חזרה לשירות תקין הוא מערך שהוקם כחלק ממסקנות המרד, במסגרתו פועלות מש"קיות בשירות סדיר, שמטרתן היא לאתר על פי קריטריונים ברורים וסודיים חיילים שאינם מסוגלים להתמודד עם אופי השירות הנוכחי שלהם, ולכן עורקים מן הצבא פעם אחר פעם. לאחר מכן לקיים מפגש עם החייל, להבין את נסיבותיו, ובמקרים רבים לשנות את שיבוצו (חלק מן הסמכות של המערך), ולאפשר לו שיקום מחדש בצה"ל שיעזור לו לסיים את משך השירות, ולמנוע חזרה נוספת לכלא או עריקות חוזרת.
כיום המערך רושם הצלחות רבות בקרב חיילים שטופלו, שובצו מחדש ותנאי שירותם השתפר.
תומאס מרשבורן
#הפניה תומאס מרשברן
הנני כאן
"הנני כאן" הוא שיר עברי שנכתב בשנת 1971 על ידי חיים חפר והולחן בידי דובי זלצר. השיר נכתב עבור המבצע יהורם גאון כשיר הפתיחה וכשיר הנושא לסרט "אני ירושלמי".
רקע לכתיבת השיר.
שלוש וחצי שנים לאחר ניצחון ישראל במלחמת ששת הימים, כאשר הציבור עדיין חוגג את איחוד ירושלים, יצר יהורם גאון, יליד ירושלים, את הסרט המוזיקלי "אני ירושלמי". בסרט זה מסייר גאון בסמטאות העיר, ברחובות העיר העתיקה, בשכונות הוותיקות והחדשות, ובאתרים שונים בעיר, שחלקם נחשפו לציבור הישראלי בזכות אותו סרט. הסרט מתאר את משפחתו הירושלמית, ילדותו וחייו בירושלים, אלה שלפני 1948 ואלה שאחריה (עד איחוד העיר) ואת געגועיו לעיר, שאוחדה מחדש. במסגרת הסרט הוא שר מִסְפָּר שירים, חלקם הפכו ללהיטים, כגון "אני עושה לי מנגינות", "השר משה מונטיפיורי" ו"מעל פסגת הר הצופים". שיר הפתיחה של הסרט ושיר הנושא בו, היה "הנני כאן". שירי הסרט תועדו בהמשך השנה גם על גבי האלבום "אני ירושלמי".
השיר.
השיר "הנני כאן" זכה לפופולריות רבה, צעד במצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל במשך תשעה שבועות, בין 15.2.1971 ל־19.4.1971, ובשיאו הגיע לשבוע אחד לראש המצעד. במצעד השנתי תשל"א (1971) של התחנה דורג השיר במקום השביעי.
השיר זכה לעדנה מחודשת כשלושים שנה לאחר שנכתב, כשבוצע בשנת 2004 על ידי הראל סקעת בגמר תוכנית המציאות כוכב נולד, וזכה בשנית לפופולריות רבה. בשנת 2009 השיר נבחר מבין מאזיני רשת ג' לשיר השני האהוב ביותר מבין שיריו של יהורם גאון (אחרי השיר "בלדה לחובש").
השיר מבטא את הגעגועים לירושלים ואת נצחיות הקשר של עם ישראל אליה. מילות השיר מדמות שיר אהבה, לכאורה לאשה אהובה, כשלמאזינים ברור כי מושא השיר היא העיר ירושלים. בריאיון עם המשורר חיים חפר הוא תיאר את כתיבת השיר כחזרה לא רק לירושלים אלא לארץ ישראל, לבורות המים, לגדר, וכמשל להיסטוריה של עם ישראל ולזהותו.
דודו צור
דוד (דודו) צור (נולד ב-1952) הוא מנכ"ל המרכז למורשת המודיעין מאז יולי 2005. תת-אלוף במילואים. בין השנים 1998–2001 היה קצין המודיעין הראשי (קמנ"ר).
ביוגרפיה.
צור נולד ב-1952. ב-1970 סיים את לימודיו בפנימייה הצבאית לפיקוד בחיפה במחזור ט"ז.
באותה השנה התגייס לחטיבת הצנחנים, עבר מסלול הכשרה כלוחם וקורס קציני חי"ר. ב-1972 עבר לחיל המודיעין, וביצע מספר תפקידי שדה בגזרת רמת הגולן ולאחר מכן עבר לאגף המודיעין של פיקוד הצפון. במלחמת יום הכיפורים היה עוזר קצין מודיעין חטיבתי בגזרת רמת הגולן ובסיני, ובמבצע שלום הגליל היה עוזר קצין מודיעין אוגדתי בציר החוף ובגזרה המזרחית.
בשנת 1990 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה לתפקיד קצין המודיעין של פיקוד הדרום. ב-1993 מונה לסגן ראש חטיבת המחקר.
בשנת 1995 הועלה צור לדרגת תת-אלוף, ומונה למפקד יחידת הקישור לכוחות זרים. במסגרת תפקיד זה היה אחראי על הקשר עם כוחות האו"ם והכוח הרב-לאומי בסיני, עם צבא מצרים ועם צבא ירדן. בשנת 1996 היה, מתוקף תפקידו, חבר בוועדת הבנות ענבי זעם, שהוקמה בעקבות מבצע ענבי זעם, בה השתתפו משלחות מצרפת, ארצות הברית, סוריה ולבנון.
בשנת 1998 מונה לתפקיד קצין מודיעין ראשי, תפקיד אותו מילא עד 2001 עת השתחרר משירות פעיל.
לאחר שחרורו, היה מנכ"ל ובעלים של חברת ייעוץ בתחום המודיעין והביטחון, שייעצה לצה"ל ולתעשיות הביטחוניות. באוגוסט 2005 התמנה למנכ"ל המרכז למורשת המודיעין בגלילות.
חנות (יישום)
מנור סולומון
מָנוֹר סוֹלוֹמוֹן (נולד ב-24 ביולי 1999) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי והקיצוני בפולהאם בליגת העל האנגלית, בהשאלה משחטאר דונצק האוקראינית, ובנבחרת ישראל.
ביוגרפיה.
סולומון נולד בכפר סבא, לאיילה ויוסי סולומון, מורים לחינוך גופני. משפחתו ממוצא הונגרי ועיראקי. הוריו הכירו במכללת אוהלו כשלמדו ביחד חינוך גופני במגמה הימית, ולאחר שהתחתנו והוא נולד החליטו לקרוא לו מָנוֹר, על-שם ציר באוניית מפרש. בגיל ארבע לקח אותו אביו להתאמן בטניס, בכיתה ג' נוסף גם חוג אתלטיקה, ומאוחר יותר החל להתאמן גם בכדורסל ובכדורגל. בכדורגל, החל סולומון לשחק בקבוצת הילדים של הפועל כפר סבא, ובגיל תשע עבר למחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה. סולומון למד בתיכון גלילי שבעיר הולדתו. התגייס לצה"ל בדצמבר 2017, שירת על תקן ספורטאי מצטיין, ולאחר מכן הגיש בקשה לשרת על תקן ספורטאי עילוי בחו"ל עד שחרורו.
לסולומון יש גם דרכון פורטוגלי, דבר המאפשר לשחק בליגות אירופאיות מסוימות שלא על תקן שחקן זר.
נבחר לרשימת הצעירים המבטיחים 2021 "30Under30" של "פורבס ישראל".
מאז 2018 נמצא בזוגיות עם חברתו הישראלית דנה וושינה, והם התגוררו יחדיו בישראל ובאוקראינה לסירוגין; באוקראינה בעיר קייב ובישראל עם משפחתו בכפר סבא.
ב-26 בפברואר 2022, בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה, עזב סולומון את הבירה האוקראינית קייב וכעבור 35 שעות הצליח לעבור את הגבול אל בירת פולין ורשה, ומשם להימלט מהמלחמה במזרח אירופה – ולהמריא בביטחה לישראל.
קריירת מועדונים.
מכבי פתח תקווה.
ב-26 בנובמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של מכבי פתח תקווה, כשנכנס כמחליף בהפסד החוץ 1–2 להפועל חיפה במסגרת המחזור ה-11 של עונת 2016/2017 בליגת העל. את שער הבכורה שלו בבוגרים כבש ב-28 בינואר 2017, בניצחון הביתי 2–0 על בני יהודה תל אביב במסגרת ליגת העל. במסגרת המחזור ה-35 בניצחון הביתי 2–1 על מכבי תל אביב, סולומון כבש ובתוספת הזמן אף בישל שער ניצחון. סולומון סיים את העונה עם שני שערים ב-23 הופעות בקבוצה הבוגרת של מכבי פתח תקווה בליגת העל, ובמקביל המשיך גם לשחק בקבוצת הנוער של מכבי פתח תקווה עד לסיומה של עונה זו. ב-19 באוגוסט 2017, סולומון כבש שער בניצחון החוץ 2–1 על מ.ס. אשדוד במסגרת המחזור הראשון של עונת 2017/2018 בליגת העל. באותה העונה, סולומון שותף בכל 33 משחקי ליגת העל של מכבי פתח תקווה, וכבש ארבעה שערים. ב-5 באוגוסט 2018, כבש סולומון שער בכורה במסגרת גביע הטוטו בתיקו 1–1 מול הפועל תל אביב.
סולומון נכלל ברשימת "50 הכדורגלנים המבטיחים באירופה (לקראת עונת 2018/2019)" – שפורסמה באתר הרשמי של UEFA.
שחטאר דונצק.
ב-11 בינואר 2019 חתם סולומון בשחטאר דונצק מליגת העל האוקראינית. סכום ההעברה הוערך בכ-6 מיליון יורו (כ-5.4 מיליון ליש"ט) עבור 85% מכרטיסו, הסכום החמישי בגודלו באותה עת עבור כדורגלן ישראלי. ב-14 בפברואר 2019 סולומון ערך את הופעת הבכורה שלו בתיקו 2–2 מול איינטרכט פרנקפורט בשלב 32 האחרונות בליגה האירופית. ב-15 במאי 2019 כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה כאשר כבש את השער האחרון בניצחון 4–0 על אינהולטס פטרוב בגמר הגביע האוקראיני. בסיום אותה עונה זכה סולומון גם באליפות אוקראינה. ב-1 בספטמבר 2019 כבש את שער הבכורה שלו בליגה, בניצחון קבוצתו 4–0 על אולימפיק דונצק.
ב-1 באוקטובר 2019 כבש את שער הבכורה שלו בליגת האלופות של אופ"א, כאשר הבקיע בתוספת הזמן את שער הניצחון במשחק מול אטאלנטה באצטדיון הסן סירו שהסתיים בתוצאה 2–1. בכך הפך לכובש הישראלי הצעיר ביותר בליגת האלופות, בגיל 20 ו-69 יום בלבד. ב-26 בנובמבר 2019 כבש סולומון את שער השוויון במשחק מול מנצ'סטר סיטי שהסתיים בתוצאה 1–1 בשלב הבתים של ליגת האלופות באצטדיון סיטי אוף מנצ'סטר.
ב-21 באוקטובר 2020 היה סולומון שותף מכריע של שחטאר דונצק בניצחון 3–2 במשחק חוץ נגד ריאל מדריד במחזור הראשון של עונת 2020/2021 בליגת האלופות, ואף כבש את השער השלישי של קבוצתו. גם ב-1 בדצמבר 2020, במשחק הגומלין נגד ריאל מדריד, שנערך בביתה של שחטאר כבש סולומון את השער השני בניצחונה של קבוצתו 2–0.
סולומון חגג גם את צמד-השערים הראשון וגם את צמד-השערים השני שלו בשני משחקים רצופים בליגת העל האוקראינית – הצמד הראשון בניצחון קבוצתו 4–0 בביתה על דנסה צ'רניהיב ב-14 במרץ 2021, והצמד השני במשחק החוץ בו קבוצתו הפסידה 2–3 מול לבוב ב-21 במרץ 2021.
פולהאם.