השיטה העשרונית בה נעשה שימוש לכתיב מספרים מוגדרת כך שכל ספרה מייצגת, לפי מיקומה, כפולה של חזקה שלמה של המספר 10. ספרות משמאל לנקודה העשרונית מייצגות חזקות חיוביות של 10 וספרות מימין לנקודה מייצגות חזקות שליליות של 10. לפי שיטה זו המספר ...0.999 שבו מימין לנקודה העשרונית חוזרת הספרה 9 אינסוף פעמים הוא סכום אינסופי שניתן להוכיח כי הוא שווה בדיוק ל-1. כלומר ...0.999=1. ככל תוצאה מוכחת, שוויון זה מצוי עמוק בתוך הקונצנזוס המדעי המתמטי. אולם, כמו תוצאות מתמטיות אחרות הנוגדות את האינטואיציה, גם על שוויון זה יש אי-הסכמה בקרב חוגים שונים בציבור הרחב. המתנגדים רואים בביטוי ...0.999 "תהליך" המתקרב ל-1 או מספר ה"שואף" ל-1, אבל לא המספר 1 עצמו. אי קבלת השוויון תגרור תוצאות מופרכות (למשל במקרה זה ייתכן כי formula_1 אף על פי ש-formula_2).
שר החוץ הרוסי
לאדן וללה ביג'אני
אונן (הלכה)
שלמה שיף
שלמה שיף (11 במאי 1896 - 20 בינואר 1942) היה קצין בכיר במשטרת המנדט הבריטי. היה לארץ-ישראלי הראשון שהגיע בו לדרגות בכירות ולתפקידים מרכזיים ברשויות. שיף נהרג בידי מחתרת הלח"י במסגרת תפקידו כקצין משטרה בריטי.
קורות חיים.
נולד לצפורה ולאברהם-יצחק בקישינב שבבסרביה, במשפחה בת חמישה ילדים.
בשנת 1910 עלה לארץ ישראל עם משפחתו. למד בבית הספר "עזרא" עד לפרוץ מלחמת העולם הראשונה וגורש עם משפחתו למצרים, אז התגייס לגדוד נהגי הפרדות, בו היה חבר בשנים 1915–1916 ומטעמו השתתף בלחימה בגליפולי. לאחר מכן חזר למצרים ולמד בבית הספר האנגלי באלכסנדריה, בשנים 1916–1921 שירת בגדוד העבודה המצרי (כוח מסייע לצבא הבריטי) ואחר כך התגייס לחיל ההנדסה המלכותי של הצבא הבריטי איתו חזר לארץ ישראל. תקופה קצרה עבד עבור ממשלת המנדט במחלקה לעבודות ציבוריות כמפקח על סלילת כבישים בגליל העליון.
בשנת 1924 התגייס למשטרת המנדט בדרגת סרג'נט. כעבור שנה הועלה לדרגת סגן מפקח ותוך זמן קצר הועלה לדרגת מפקח. בשנת 1932 מונה לעוזר מפקח המשטרה המחוזית ביפו. בשנת 1934 הועלה לדרגת קפטן והועבר למשטרת תל אביב. בראשית המרד הגדול היה אחראי על השיטור בכפרים במחוז תל אביב ולאחר מכן במחוז השרון. בשנת 1937 נשלח לאנגליה והשתלם בקרימינולוגיה, ביולוגיה וצילום. כל אותן שנים עמד בקשר עם ארגון ההגנה וסייע לפעילותו.
בשנת 1940 הועלה שיף לדרגת מייג'ור ומונה למפקד משטרת תל אביב. הוא היה היהודי הראשון מבין המצטרפים למשטרת המנדט שהגיע לדרגה זו.
בתקופת שירותו הוענקה לו חברות במסדר האימפריה הבריטית.
ב-20 בינואר 1942 יצא בראש חוליית סיור לבדיקת פיצוץ שאירע בדירה בבית קיראט ברחוב יעל 8 בתל אביב. שיף נהרג במקום ומאוחר יותר מתו שני קצינים נוספים, אחד מהם היה הקצין היהודי גולדמן. מאוחר יותר התברר שהפעולה הייתה יוזמה של מחתרת לח"י ומטרת הפיצוץ הייתה למשוך את הקצין הבריטי ג'פרי מורטון, מפקד מחלקת החקירות הפליליות של משטרת המנדט, למקום ולהתנקש בו בפיצוץ מטען נוסף שהוצמד לדלת החדר.
נישא לרחל בת הנגר עקיבא דרקסלר, ממייסדי ראש פינה. גיסו היה ברוך גופר.
שיף נקבר בבית הקברות נחלת יצחק בתל אביב בטקס משטרתי. הותיר אישה ושני בנים. שירו של נתן אלתרמן "השוטר" פורסם לזכרו.
מועצת העיר סנקט פטרבורג
כינת הראש
כינת הראש (שם מדעי: "Pediculus humanus capitis") היא חרק טפיל המתארח וחי בשיער ראש של אדם וניזון רק מדם האדם.
כיני ראש הן חרקים קטנים בעלי שש רגליים, נטולי כנפיים ואורכן כ-2 מ”מ.
הכינים, שלא כמו פרעושים, אינן יכולות לשחות, לקפוץ או לעוף. הן מתפשטות כתוצאה מהטיית ראשי אנשים וקירובם לכדי נגיעה זה לזה, והעברת מסרק, בגד או מצעי מיטה בין אנשים. לכן כיני הראש מהוות מושא לקמפיינים פרסומיים והסברתיים במסגרת מערכות חינוך (בעיקר בגני ילדים), שמיועדים לקדם טיפול בכינים ומניעה של העברתן בין ילדים.
הכינים נושכות את העור 4-5 פעמים ביום לצורך מציצת דם. זוהי הסיבה העיקרית לגרד בראש. עם זאת, נשיכות הכינים מאוד קלות ולא תמיד גורמות לגרד (הכינים מפרישות חומרי אלחוש). בשל יכולתן לחיות מחוץ לראש עד ליומיים, הכינים יכולות לעבור באמצעות מגע ישיר בין ראש לראש ו/או מגע עם כובעים, שמיכות וכריות של אדם הנגוע בכינים.
כיני הראש אינן מקור למחלות עבור האדם, והן בעיקר גורמות לגרד חזק ומכאיב. יש הטוענים אף כי הן תורמות למעין התחסנות טבעית של הגוף מפני מין קרוב להן, כיני הגוף, שהן מסוכנות יותר. עם זאת, בעקבות ההתגרדות בראש שיוצרות הכינים, עלולים להיווצר פצעים פתוחים שדרכם יכולים לחדור חיידקים לגוף. בנוסף עשוי גרד רב להוביל להיווצרות זיהומים מוגלתיים בעור הראש ובצוואר.
ההדבקה שכיחה יותר בקרב ילדים, בעיקר בגילאי 4-15
בניגוד לדעה המקובלת, לא נמצא כל קשר בין היגיינה וניקיון לבין הסיכוי להידבק בכינים. ראש נקי אינו חסין מפני הדבקה.
הטיפול בכינים יכול להתבצע באמצעות מסרק כינים סמיך או באמצעות מוצרים המשמידים את הכינים וחלקם משמידים גם את ביצי הכינים, אך הכינים מפתחות חיסון עצמי נגד מוצרים אלו ולכן מומלץ להשתמש גם במסרק כינים סמיך.
מחזור חיים.
הכינים מתרבות באופן זוויגי, כלומר הנקבה זקוקה לזכר כדי להטיל ביצים פוריות. כשמונה ימים לאחר ההטלה בוקעות הכינים, ודרושים להן עוד כתשעה ימים להגיע לבגרות. הכינים הן חרק בעל גלגול חסר, כלומר אין להן שלב גולם, והכינים הצעירות דומות בצורתן הכללית לבוגרות.
אורך חייה של כינה הוא כשלושה שבועות, וכינה בוגרת יכולה להטיל כחמש ביצים ביום. הביצים מודבקות לבסיס השערה, צמוד לקרקפת. בדרך כלל מטילות הכינים את ביציהן ליד הרקות, מאחורי האוזניים או מעל העורף. כינה שמורחקת מהראש ואינה ניזונה באופן סדיר, מתחילה להתייבש ואינה מסוגלת לייצר את הרוק החיוני לה למציצת דם. כמה שעות לאחר שהיא מורחקת מהראש היא כבר אינה מסוגלת לאכול, והיא תמות תוך כיומיים.
אבחנה.
כינים.
גירוד אופייני בשל כינים יהיה במרכז הקרקפת ומאחורי האוזניים. הגרד נגרם הן כתוצאה מנשיכת הכינה והן כתגובה אלרגית לרוק המופרש בזמן מציצת הדם. במקרים רבים אין גרד גם כשיש כינים או שהוא יופיע זמן רב לאחר ההדבקה, כך שמרבית הנושאים כינים על ראשם אינם חושדים בכך.
על מנת לאבחן אם הילד נדבק בכינים - יש לסרק אותו עם מסרק סמיך ולראות אם יש עליו כינים חיות. הבטה בלבד בראשו של הילד לחפש כינים ללא סירוק, לרוב לא תספיק, מאחר שנמצא כי אבחון באמצעות סירוק יעיל יותר ממבט בלבד פי 5. באם שיער הילד ארוך או מקורזל - מומלץ למרוח מרכך שיער ולסרק עם המרכך תוך כדי מבט בין השבילים. כאשר אחד מבני המשפחה נמצא נגוע בכינים - מומלץ לבדוק אצל יתר בני המשפחה כי הסיכוי להדבקות גבוה (עקב יצירת המגע).
אם התעורר חשד שהילד נדבק בכינים יש לערוך בדיקה יסודית לאיתור כינים. מומלץ להכניס לשגרה בדיקה תקופתית כזאת גם בהיעדר גירוד או תלונות מהורים אחרים, מהגננת או מהמורה כדי לאתר את הכינמת מוקדם ככל האפשר ולמנוע את גל ההדבקה הבא.
ביצי כינים.
ביצי הכינים מבריקות, צורתן אובאלית, ואורכן פחות מ-1 מ“מ. הביצים מכוסות במעטה הגנה שמונע התייבשות ולעיתים חדירה של חומרי הדברה. כינה מופרת מטילה בממוצע 3-6 ביצים ליום. במהלך חיי הכינה היא מטילה 50-150 ביצים. ברוב מקרי ההדבקה ישנן 10-20 כינים בוגרות על הראש. במהלך התפתחות ביצי הכינים, צבען יכול להשתנות מצבע חום בהיר ועד לצבע צהבהב. ביצי הכינים מוטלות בדרך כלל באזורי חום גוף גבוה כמו עורף ומאחורי האוזניים, לכן חשוב לבצע את הטיפול גם במקומות אלו. ביצי הכינים דבוקות לשיער בעזרת דבק חזק מאוד אשר מופרש מאיברי הרבייה של הכינה. הדבק מכסה את הביצה ואת שורש השערה.
ביצים שרחוקות מהקרקפת בס"מ אחד או יותר הן ביצים שכבר בקעו ואינן מצריכות טיפול. לביצי כינים ריקות צבע לבן.
טיפול והגנה.
בטיפול בכינים לא מספיק להשמיד רק את הכינים, אלא חשוב להשמיד גם את ביצי הכינים. זאת מכיוון שביצי כינים לא מושמדות בוקעות לאחר 7-10 ימים וכך מתקבלות כינים חדשות שממשיכות את מעגלי ההתרבות וההדבקה.
ישנו מגוון רחב של מוצרים המיועדים להשמדת כינים וחלקם אף משמידים גם את ביצי הכינים. ישנם מוצרים הדורשים 2 טיפולים עוקבים בהפרש של 7-10 ימים (אינם משמידים את ביצי הכינים בטיפול הראשון) וישנם מוצרים בהם לרוב טיפול אחד מספיק מאחר שמשמידים באותו הטיפול גם את ביצי הכינים. בסיום הטיפול, חשוב מאוד לסרק במסרק סמיך על מנת להוציא את כל הכינים וביצי הכינים שטופלו.
חשוב לדעת כי טיפול יעיל נגד כינים וביציהן אינו מונע הדבקה. למחרת הטיפול הילדים עדיין חשופים להדבקה חוזרת בכינים ולכן מומלץ להשתמש במוצרים המונעים מכינים שמגיעות לראש להתפשט בשיער לצורך הגנה מתמשכת.
קרוב (הלכה)
קרוב הוא אדם שיש לו קרבה משפחתית לאדם אחר. בהלכה, לקרבה בין אנשים ישנה השפעה על כשרות עדות, על איסור עריות, על אבלות ואנינות, על צדקה ועוד.
השפעת קורבה בהלכה.
אבלות.
לפי ההלכה, אָבֵל הוא אדם שמת אחד משבעת הקרובים לו: אב, אם, אח, אחות, בן/בת זוג, בן, בת, ועל האבל ישנו ציווי הלכתי להתאבל על קרוביו. בתקופה שבין המוות לקבורה, קרוב המשפחה נמצא במצב ביניים והוא מוגדר כאונן, שזהו מצב של אבלות חלקית.
למרות האיסור המוטל על כהן ליטמא בטומאת מת, הוא מחויב לעבור על איסור זה וליטמא לקרוביו בשעת הלוויתם וקבורתם, (למעט מאחות נשואה). יוצא דופן הוא הכהן גדול לו אסור ליטמא לקרוביו תמיד.
איסור עריות.