מחוז יאשי (ברומנית: "judeţ Iaşi") הוא מחוז באזור מולדובה בצפון רומניה.
בירת המחוז היא העיר יאשי שהיא השנייה בגודלה ברומניה אחרי בוקרשט.
מחוז יאשי מסומן על פי התקן הרומני באותיות IS והוא גובל בדרום במחוז וסלוי, במערב במחוז ניאמץ, בצפון במחוז סוצ'אבה ובמחוז בוטושאן ובמזרח ברפובליקת מולדובה.
מתוק
חמוץ
אוממי
אומאמי
אבו ג'עפר מוחמד אל חואריזמי
אל ח'ואריזמי
צוקית
עצור כאן חושבים
עצור כאן חושבים הוא פורום אינטרנט באתר "בחדרי חרדים", המתמקד בדיונים בנושאי יהדות. רבים מהמתדיינים בפורום הם חרדים, והוא מתאפיין בגישה שכלתנית ופתוחה.
היסטוריה.
הפורום נוסד בשנת 2002 על ידי קבוצת חרדים שדגלה בגישה שכלתנית יותר ליהדות מכפי שמקובל בציבור החרדי. המוטיבציה הראשונה לפתיחת הפורום באה מתלמידי הרב אהרון מילר, חרדי בעל השקפה דתית שכלתנית. למייסדי הפורום יש זיקה להשקפתו של הרב גדליה נדל ולדרך מחשבתו.
דמות בולטת ממייסדי הפורום היא זו של "מיימוני", חרדי שהשקפתו עוצבה על ידי הגישה הרציונלית של הרמב"ם. מיימוני דוחה בין השאר את אמיתות ספר הזוהר. הואיל והוא מעוניין להישאר בחברה החרדית, והואיל והוא יודע שהשקפותיו עלולות להפוך אותו למנודה, הוא אינו מביע אותן בפומבי. באותה צורה נוהגים משתתפים רבים נוספים בפורום מאותן סיבות.
זמן מה אחר פתיחת הפורום תפס בו משתמש נוסף בשם "רב סיינפלד" מקום חשוב. "רב סיינפלד", חרדי אמריקני, הוא בעל דעה נחרצת בגנות הסגירות שהשתלטה על החברה החרדית בישראל.
באתר הייד פארק הייתה נוכחות חרדית עמוסה, ואל הפורום הזדמנו חרדים העוינים את דרכו, אשר הביעו חשש מהסכנה הטמונה בו שאותה כינו ריח ההשכלה החדשה. בפורום השכן, "בחדרי חרדים", נאסר בהתחלה להזכיר את השם "עצור כאן חושבים", אך כיום הוא אף צורף ל"פלטפורמת המסורת" המאגד תחתיו את הפורומים החרדיים בהייד פארק. בהמשך, כמו הרבה מהפורומים החרדיים האחרים, עזב גם פורום זה את הייד פארק ועבר לאתר בחדרי חרדים.
החל משלהי 2013 ההשתתפות בפורום כפופה לרישום ואישור מנהליו.
כיום משתתפים בפורום כותבים מגוונים מלבד מייסדיו – ביניהם חרדים יותר שמרנים, לא מעט אנשי אקדמיה, כותבים הקשורים לתנועה הרפורמית, כותבים השייכים לחברה הדתית לאומית, מעריצים של ישעיהו ליבוביץ וחילונים.
הפורום איבד במהלך השנים מהפופולריות לה זכה בשנותיו הראשונות, ורבים מהכותבים בו עזבו.
אופי הפורום.
בפורום נדונו בהרחבה נושאים שהדיון הציבורי החרדי בהם נדיר, גם עניינים הקשורים למין. בין השאר התנהל דו-שיח עם ירון ידען, מייסד ארגון דעת אמת המעודד יציאה בשאלה. מנהלי הפורום מעדיפים לשמור על אופיו ה"אליטיסטי" קצת, ומונעים אשכולות שאינם עוסקים בדיון שכלתני, אלא בהבעת תחושות ורגשות אישיים. בפורום גם יש ניסיון להתרחק מפוליטיקה ככל האפשר.
לפורום נפתח אתר לוויין שפעילותו הופסקה אחרי זמן קצר. מתקיימים גם מפגשי פורום שמקפידים בהם על דיסקרטיות מחשש לפגיעתם של קנאים.
ראו גם.
פורומים חרדיים
נוסחה כימית
נוסחא כימית
הידרוקסיפרולין
לאוצין
לאוצין (Leucine) היא אחת מ-20 חומצות האמינו הנפוצות בטבע. תאי גוף האדם אינם מסוגלים לסנתז לאוצין ולכן היא מהווה חומצת אמינו חיונית, אותה יש לקבל דרך המזון.
כימיה.
השייר של לאוצין זהה בהרכבו לשייר של חומצת אמינו אחרת, איזולאוצין, אך שונה בסידור האטומים (שני השיירים מהווים, אם כן, איזומרים מבניים). שייר הלאוצין פחמימני ומכיל ארבעה אטומי פחמן; דבר זה הופך אותה לאחת מחומצות האמינו ההידרופוביות ביותר. שיירי לאוצין נמצאים בדרך-כלל באזורים הפנימיים של חלבונים, כדי שלא יבואו במגע עם המים המקיפים את החלבון בסביבה התאית. לאוצין יוצרת אינטראקציות הידרופוביות עם חומצות הידרופוביות אחרות, ותורמת בכך רבות לייצוב המבנה התלת-ממדי של החלבון.
מקורות מזון.
לאוצין, כמו כל חומצת אמינו חיונית, קיימת כמעט בכל מזון, וכמו כל חומצת אמינו חיונית, המקורות המשמעותיים ביותר שלה הם מזונות עשירים בחלבון, כגון בשר בקר, דגים ועוף, חלב, ביצים, קטניות (כגון פולי תורמוס, פולי סויה, עדשה תרבותית, שעועית, חומוס, פול ואפונה) וגרעינים מסוימים.
ביולוגיה.
זוהי חומצת האמינו השכיחה ביותר, והיא מהווה בממוצע 9.1% מכלל חומצות האמינו בחלבונים.
איזולאוצין
איזולאוצין (Isoleucine) היא אחת מ-20 חומצות האמינו הנפוצות בטבע. תאי גוף האדם אינם מסוגלים לסנתז איזולאוצין ולכן היא מהווה חומצת אמינו חיונית, אותה מוכרח האדם לצרוך דרך המזון.
כימיה.
השייר של איזולאוצין זהה בהרכבו לשייר של חומצת אמינו אחרת, לאוצין, אך שונה בסידור האטומים (שני השיירים מהווים, אם כן, איזומרים מבניים). לאיזולאוצין שייר פחמימני הכיל ארבעה אטומי פחמן; זוהי חומצת האמינו ההידרופובית ביותר. שיירי איזולאוצין נמצאים בדרך-כלל באזורים הפנימיים של חלבונים, כדי שלא יבואו במגע עם המים המקיפים את החלבון בסביבה התאית. איזולאוצין יוצרת אינטראקציות הידרופוביות עם חומצות הידרופוביות אחרות, ותורמת בכך רבות לייצוב המבנה התלת-ממדי של החלבון.
מקורות תזונה.
איזולאוצין, כמו כל חומצת אמינו חיונית, קיימת כמעט בכל מזון, וכמו כל חומצת אמינו חיונית, המקורות המשמעותיים ביותר שלה הם מזונות עשירים בחלבון, כגון בשר בקר, דגים ועוף, חלב, ביצים, קטניות (כגון פולי תורמוס, פולי סויה, עדשה תרבותית, שעועית, חומוס, פול ואפונה) וגרעינים מסוימים.
ביולוגיה.
לאיזולאוצין תפקיד חיוני במעגל קרבס, כמו כן היא ממלאת תפקיד משמעותי בגלוקונאוגנזה.
מתיונין
מתיונין (Methionine) היא אחת מ-20 חומצות האמינו הנפוצות בטבע. תאי גוף האדם אינם מסוגלים לסנתז מתיונין ולכן היא מהווה חומצת אמינו חיונית, אותה יש לקבל דרך המזון. הקצובה היומית המומלצת למבוגרים לפי האקדמיה הלאומית לרפואה היא 19 מ"ג מתיונין לכל ק"ג משקל גוף.
כימיה.
יחד עם ציסטאין, זוהי אחת משתי חומצות האמינו היחידות שבשייריהן מצוי אטום גופרית. אולם, בניגוד לציסטאין, בה אטום הגופרית נמצא בקצה השייר ולפיכך פעיל מאוד מבחינה כימית (דבר המביא ליצירת קשרים דיסולפידיים בין שיירי ציסטאין שונים), במתיונין נמצא אטום הגופרית באמצע השייר, כך שהוא אינו חשוף לסביבה ואינו נוטה להגיב. השייר של מתיונין מורכב משתי קבוצות מתילן (CH2), מאטום גופרית ומקבוצת מתיל (CH3). ריבוי אטומי הפחמן גורם לכך שמתיונין הידרופובית באופן יחסי.
מקורות תזונה.
המקורות המשמעותיים ביותר למתיונין, כמו לשאר חומצות האמינו, הם מזונות עשירים בחלבון כגון בשר בקר, דגים ועוף, חלב, ביצים, קטניות (כגון פולי תורמוס, פולי סויה, עדשה תרבותית, שעועית, חומוס, פול ואפונה) וגרעינים מסוימים.
ביולוגיה.
זוהי אחת מחומצות האמינו הנדירות, והיא מהווה בממוצע 2.3% מכלל חומצות האמינו בחלבונים. עובדה זו משתקפת בקוד הגנטי: מתיונין היא אחת משתי חומצות האמינו, יחד עם טריפטופן, המקודדות על ידי קודון אחד בלבד (AUG). קודון זה מהווה בנוסף קודון פתיחה; קודון זה מאותת למנגנוני השעתוק והתרגום בתא להתחיל בפעולתם. היות שקודון הפתיחה מקודד למתיונין, חומצת אמינו זו היא הראשונה כמעט בכל שרשרת פפטידית חדשה שמסונתזת על ידי הריבוזומים בתא. בכמחצית מהחלבונים מוסר המתיונין מתחילת החלבון לאחר התרגום. בתאים פרוקריוטיים (חיידקים) קיימת הבדלה בין מתיונין המיועד להצבה באמצע חלבון ובין מתיונין המיועד לאתחול חלבון; מולקולות מתיונין המיועד לאתחול כוללות קבוצת פורמיל (קבוצת אלדהיד, CHO) הקשורה לקבוצת האמינו של החומצה. בתאים איקריוטיים קיים מנגנון אחר המאפשר לריבוזום להבדיל בין שני סוגי המתיונין.
ואליה
וָאלְיָה היה מלך ויזיגותי, השליט הרביעי בשושלת בלתה, שמלך בין השנים 415 ו-418.
חייו.
ואליה עלה לשלטון בשנת 415, אחרי שמתנקש שפעל במצוות זיגריק רצח את מלך הוויזיגותים הקודם, אטהאולף. זיגריק נרצח אף הוא זמן קצר אחרי–כן. ככל הנראה התמצה קשר הדם בין ואליה לאלאריק, מייסד השושלת, בשייכות לאותו קלאן. בעלותו לשלטון, מצא את עצמו ואליה בעמדה קשה: מחד, התקשו הוויזיגותים למצוא לעצמם מקום בספרד, לשם הגיעו עם אטהאולף, כיוון שרוב חלקי הארץ, לבד מטרהקוננסיס, כבר יושבו בשבטים גרמאנים שונים. מאידך, הרומים חסמו את כל נמלי היציאה מספרד, כך שלואליה לא הייתה אפשרות לספק לאנשיו הרעבים מזון.
הוא פנה בתחילת שנת 416 דרומה וניסה לעבור לאפריקה, כדי ליהנות ממאגרי התבואה שלה, אך הצי שלו, ממש כמו של אלאריק, נטרף בים. משכשלה תוכניתו, החליט ואליה לכרות הסכם שלום עם קונסטנטינוס, האיש החזק ברומא. במסגרת ההסכם, שנחתם לפני יוני 416, הפכו הוויזיגותים לפואדרטי (נאמנים) של רומא וקיבלו בתמורה תבואה. נוסף על–כך, השיב ואליה לקיסר הונוריוס את גאלא פלקידיה, אלמנתו של אטהאולף שהייתה גם אחותו של הונוריוס וגם מושא תשוקותיו הארציות והאימפריאליות של קונסטנטינוס.
ואליה מילא את חלקו בהסכם כאשר הכה בשבט סילינג של הוונדלים ששלט בבאיטיקה בדרום ספרד ושלח את מלכם פרדבאל כמנחה להונוריוס. פעולתו גרמה לשאר השבטים הגרמאנים שישבו בספרד (האלאנים בלוסיטניה, הסואבים והוונדלים משבט אסדינג בצפון-מערב גאלאקיה) לשלוח משלחות בבקשה לאישור רשמי להתיישב כפאודרטי בספרד. האסדינג והסואבים הצליחו בכך, ואילו הסילינג והאלאנים סורבו והוכנעו על–ידי ואליה ולמעשה הושמדו כמעט לחלוטין.