בסרט זה, הוא נותן לריי, פו ופין את הרשות לתכנת אותו מחדש על מנת לקרוא את הכתובת בשפת הסית', אפילו שדבר זה גורם לו לשכוח מי הוא. בהמשך, R2-D2 מזכיר לו מי הוא, מחזיר אותו לעצמו ומספר לו מה קרה בזמן שהוא לא היה עצמו.
הופעות במדיות אחרות.
משחקי וידאו.
היות שהוא אחת מין הדמויות הראשיות בסדרת הסרטים, C-3PO הופיע ברבים ממשחקי מלחמת הכוכבים: לגו מלחמת הכוכבים, Star Wars: The Force Unleashed, Angry Birds Star Wars, אנגרי בירדס מלחמת הכוכבים 2 ועוד.
אפיון הדמות.
C-3PO הוא דרואיד פרוטוקול הבקיא מיליוני שפות, ניבים ודרכי תקשורת. תפקידו העיקרי הוא לשמש כמתורגמן, וכן לסייע בתקשורת עם רובוט אסטרומך, כגון R2D2.
מבחינת אופיו הוא פחדן, דאגן, ציני, פסימי ונוירוטי. זו כנראה גם תוצאה של היותו חסר אונים ומשולל כל יכולת להגן על עצמו. בסרטים הוא מופיע לא פעם כשחלקים מגופו התפרקו בנסיבות שונות, לרוב אלימות.
הערותיו הציניות והסרקסטיות, כמו גם נטייתו להתפרק, הפכו אותו לאתנחתא קומית עיקרית בסרטי מלחמת הכוכבים. המשפט המזוהה עימו הוא "יש לי הרגשה רעה לגבי זה".
הנדסה בו זמנית
אנול
אנולים (באנגלית ביחיד: Enol) הם קבוצה של תרכובות אורגניות. מונח מדעי יותר הוא אַלקֵנול (Alkenol), אך השימוש בו לא נפוץ.
המילים אנול ואלקנול הן חיבור של "אלקֵן" (או רק "אֵן", הסיומת המשמשת לציון אלקנים—פחמימנים בעלי קשר קוולנטי כפול), ו"אלכוהול" (כוהל); ואכן, כל האנולים מכילים קשר קוולנטי כפול בין שני אטומי פחמן, ולצידו קבוצת הידרוקסיל (OH), הקבוצה הפונקציונלית המאפיינת את הכוהלים. מבנה זה מגדיר את האנולים כנגזרות של וינילים; אנול נטול קבוצת הידרוקסיל הוא ויניל.
האנולים הם למעשה איזומרים של קטונים או אלדהידים. הקשר הכפול המצוי בשתי קבוצות חומרים אלו נמצא לעיתים בין פחמן לפחמן, כשאחד מהם קשור לקבוצת הידרוקסיל, ולעיתים בין אחד הפחמנים ובין אטום החמצן. שיווי המשקל בין שני המצבים נקרא טאוטומריית קטו-אנול. האנול בדרך כלל אינו יציב, ומשתנה במהירות לצורת הקטו.
גריאטריה
גריאטריה היא תחום ברפואה המתמחה באנשים בני הגיל השלישי ועוסק בבריאותם, בתפקודם ובכאבם, בחקר המחלות המלוות את תהליך ההזדקנות, במניעת מחלות אלו, באבחונן ובטיפול בהן ובתוצאותיהן. מקור השם ביוונית (גֶרון - זקן ; יאטרוס - רופא) והוא הוטבע ב-1909 על ידי הרופא איגנץ נשר בניו-יורק. ההתמחות בגריאטריה בישראל היא התמחות המשך לרפואת משפחה או לרפואה פנימית או התמחות ישירה, בת 4 שנים, שכוללת שנה וחצי עד שנתיים של רפואה פנימית. רופא מומחה בגריאטריה נקרא גריאטר. מבחינים בין גריאטריה לבין מקצועות שאינם רפואה (כגון סיעוד) ולמחקר תהליך ההזדקנות, הנכללים במונח גרונטולוגיה.
גריאטריה, בדומה לרפואת ילדים ולרפואת המשפחה, עוסקת בבריאות המטופל כמכלול (גישה הוליסטית, או ביו-פסיכו-סוציאלית). בכך היא שונה מתחומי רפואה המתמקדים במערכות, באיברים, בפעילויות או בפרוצדורות ייחודיות. הגריאטריה עוסקת בצרכים המיוחדים של אנשים זקנים ולשינויים הגופניים (פיזיולוגיים) והחולניים (פתולוגיים) של הגוף הזקן. כיוון שהשינויים בגוף האדם המבוגר תלויים במידה רבה באורח חייו הקודמים ובאירועים שעברו עליו, ניתן למצוא שוני רב במצבם הבריאותי הגופני והנפשי של אנשים שונים בגילאי הזקנה, בהתפתחות של מחלות שונות, בקצב הירידה בתפקוד המערכות ובהופעת התסמינים. למשל, אצל אנשים שנחשפו לעשן, המזיק למערכות רבות בגוף, הזדקנות המערכות הללו תופיע מוקדם בשכיחות מוגברת; אנשים שעברו חבלות ראש עלולים ללקות בדמנציה בגיל צעיר יותר וכדומה.
אנשים מבוגרים מפתחים מחלות כרוניות שונות, ובהן לקויות שמיעה וראייה, דבר היכול לגרום לבידוד חברתי, לאובדן העצמאות ולדיכאון. בנוסף, לעיתים ישנן בעיות בהבחנה במתרחש בסביבה, וקושי לעקוב אחרי המלצות רפואיות. מטרת הגריאטריה היא לעזור לאנשים מבוגרים לנהל אורח חיים מיטבי ולשמור על בריאותם הגופנית והנפשית. בנוסף, מטרתה לסייע לזקנים לנהל יחסים חברתיים ויחסים משפחתיים טובים יותר. הטיפול הגריאטרי הוא טיפול רב מקצועי, המשלב מקצועות כמו רופא המומחה בתחום (גריאטר), ומטפלים מתחום הסיעוד, הפיזיותרפיה, הריפוי בעיסוק, הפסיכולוגיה והעבודה הסוציאלית (טיפול רגשי-חברתי).
בשנת 2007 נקבעו בישראל אמות מידה למרפאות להערכה גריאטרית כוללנית בקהילה, בהן מוגדרת מטרת ההערכה הגריאטרית הכוללנית כמתן ייעוץ לרופא הראשוני (רופא המשפחה) וכן לקשיש, למשפחתו ולמטפליו. בדיקות האבחון השונות, הכלולות בהערכה הגריאטרית, הן חלק מ"סל השירותים" המחייב של קופות החולים, לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
תת התמחויות בגריאטריה.
מכיוון שאדם זקן שונה מאדם צעיר מבחינה פיזית וגם מבחינה נפשית, הוא עשוי להצטרך להשגחה ולטיפול שונים מאדם צעיר יותר, לכן קיימות תת-התמחויות המספקות לאנשים זקנים את הטיפולים המיוחדים. בישראל, ככלל, תת-התמחויות אלו לא מוכרות באופן רשמי (כלומר אין להן בחינה ורישוי מוכר). תת-ההתמחויות הן:
אלדול
אלדולים (באנגלית ביחיד: Aldol) הם קבוצה של תרכובות אורגניות.
המילה אלדול היא חיבור של המילים אלדהיד ואלכוהול (כוהל); ואכן, כל האלדולים מכילים שתי קבוצות פונקציונליות - זאת של האלדהידים (CHO) וזאת של הכוהלים (OH, קבוצת הידרוקסיל).
אלדולים נוצרים כשקטון מגיב עם קטון אחר או עם אלדהיד, או כשאלדהיד מגיב עם אלדהיד. התגובה נקראת תגובת אלדול, וחשיבותה בכימיה האורגנית גדולה, שכן היא אחת הדרכים המעטות בה ניתן ליצור קשרי פחמן-פחמן, כלומר - לחבר שתי מולקולות קטנות למולקולה אחת גדולה.
התגובה מכונה תגובת אלדול מוצלבת כששני המגיבים אינם זהים (למשל, תגובה בין האלדהיד מתנל (פורמלין) והקטון פרופנון (אצטון)).
סיירת שלדג
היי פייב (להקה)
היי פייב (באנגלית: hfive) הייתה להקת בנים ישראלית שפעלה בשנים 1996–2000. הלהקה נוהלה על- ידי טבת סרטים והפקות וחברת התקליטים הד ארצי, בדומה ללהקות רבות אחרות מסוגה. הלהקה מנתה חמישה זמרים: אמיר פיי גוטמן, אייל שחר, מייקל הרפז, עידן יסקין ואייל דסאו, וזכתה לפרסום ולהערצה רבה בקרב בני הנוער באותן השנים.
היסטוריה.
בשנת 1996 ערכו יעל לוי וחיים שמש, אנשי המחלקה הישראלית ב"הד ארצי" מבחני במה לצעירים, בשיתוף עם יענקל’ה נעמן ודורון ("קופי") עציוני מ"טבת הפקות" ואנשי מקצוע נוספים מ"הד ארצי". מבין כמה מאות מתמודדים נבחרו חמישה: אמיר פיי גוטמן, אייל שחר, מייקל הרפז, עידן יסקין ואייל דסאו.
בשנת 1997, לאחר שנת אימונים אינטנסיבית שכללה עבודה על שירה עם מורה לפיתוח קול, אימונים בחדר כושר ולימוד ריקוד מהיסוד בסטודיו של סיגי ניסן, בעזרת המורות לילך פרידמן ואושי כהן, הודיעה "הד ארצי" על השקת הלהקה. בדומה ללהקות בנים לועזיות, גם במותג הישראלי הפכו את חברי הלהקה למובילי אופנה (מעצבי בגדים ייחודיים, סטיילינג מלוטש). באותה שנה השתתפו בפסטיגל וקטפו את המקום הראשון עם השיר "עולם אגדה".
בסיוע מסע יחסי ציבור משומן שכלל ראיון ב"מעריב לנוער" והופעות בתוכניות הבידור של דן שילון ודודו טופז, הפך האלבום הראשון, "היי פייב", להצלחה מסחרית. באלבום זה נולדו הלהיטים "אני", "יום מעונן", "אין לנו מה להפסיד", "אפשר אהבה" וגם קאבר לשירו של ברי סחרוף "לחץ". מספר חודשים לאחר צאתו, קיבל האלבום מעמד של אלבום זהב, לאחר מכירת 20,000 עותקים.
בספטמבר 1997, הוציאו חברי הלהקה מיני-אלבום בשם "זמן מסיבה".
ביוני 1998 יצא האלבום השני של הלהקה, "כולם רוקדים עכשיו", וזכה להצלחה מסחררת, אף יותר מקודמו. בין השירים הבולטים באלבום היו שיר הנושא, "ילדי התשעים", "מקדש האהבה" ו-"Give Me a High Five". בעקבות האלבום זכתה הלהקה בתואר "להקת השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג'. באותה שנה השתתפו בסרט "סופר בוי" וקטפו שוב את המקום הראשון בפסטיגל עם השיר "קטן זה הכי כיף בעולם".
ב-15 בינואר 1999 הודיע מייקל הרפז כי הוא עוזב את הלהקה. מכירות הכרטיסים למופע הפרידה ממנו בסינרמה הרקיעו שחקים.
ארבעת חברי הלהקה הנותרים המשיכו בעבודה המשותפת והתקליט השלישי של הלהקה, "טייק 1", יצא ביולי 1999 (בשני חלקים - "טייק 1" ו-"טייק 2", בניסיון להתמודד עם זיופי התקליטורים). גם אלבום זה זכה להצלחה עצומה שליוותה את סיבוב ההופעות הקיצי של הלהקה, ולווה בקליפ מוערך ללהיט "עומד על צוק".
באותה שנה חברי הלהקה השתתפו שוב בפסטיגל וקטפו את המקום השני עם השיר "זה כבר כאן".
במהלך השנים שווקו מוצרים נלווים רבים ללהקה, בהם יומני בית ספר, חולצות, קלסרים ועוד.
ב-14 בפברואר 2000, במלאת ארבע שנות פעילות, הודיעה הלהקה סופית כי היא מתפרקת והוציאה את אלבום הפרידה "האחרון", אלבום אוסף שכלל קרוב לארבעים להיטים וגרסאות כיסוי בביצוע הלהקה, ואת קלטת התעודה "היי פייב הרגעים הגדולים".
בין המוזיקאים שיצרו שירים ללהקה: שי להב, חמי רודנר, חנה גולדברג, עובד אפרת, ארקדי דוכין ואיגי וקסמן.
ב-19 בפברואר 2013 נודע כי הלהקה תתאחד להקלטת שיר חדש (״אחותי סיפרה״, אשר לעג לעולם הזוהר המקומי), במסגרת פרויקט מוזיקלי של שי להב (מי שהיה המפיק המוזיקלי של הלהקה בעבר). השיר נגנז לבסוף ולא ראה אור מעולם באף מסגרת.
במרץ 2016 בגמר העונה השלישית של התוכנית הכוכב הבא לאירוויזיון, הופיעה הלהקה במופע איחוד עם השיר "כולם רוקדים עכשיו".
בפברואר 2016 הודיעה הלהקה כי תתאחד להופעה חד פעמית באפריל. בעקבות אשפוזו של חבר הלהקה אמיר פרישר גוטמן נדחה המופע ליוני. במאי הודיעה הלהקה כי היא מבטלת את מופע האיחוד.
ביולי 2017 נפטר חבר הלהקה אמיר פרישר גוטמן.
חבל הסאר