ביקורת נוספת נבעה משינויים פרוצדורליים שנעשו בבית הדין. נטען שהשינויים הללו הובילו להפחתת ימי הדיון, וכתוצאה מכך נשמעו בפני בית הדין פחות עדויות, דבר שהוביל באופן ישיר לפגיעה בבירור העובדות. בנוסף, נטען שישנן מדינות המשתמשות בטקטיקה בבית הדין, לפיה הן נוטלות אחריות על מעשיהן, במטרה שתיפסק החקירה בעניינן ושבית הדין לא יפעיל את מלוא סמכויות החקירה שברשותו. בכך, נטען שישנה פגיעה בחקר האמת במקרים הללו, ולא נראה שבית הדין נוקט בצעדים שימנעו את התופעה.
לקריאה נוספת.
(2014) Court", Inter-American and European Human Rights Journal 7, 159-173
צור (פירושונים)
יחסי מקסיקו–סלובניה
יחסי מקסיקו–סלובניה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין המדינות המקסיקניות המאוחדות לבין רפובליקת סלובניה. שתי המדינות חברות בארגונים: האומות המאוחדות והארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי.
היסטוריה.
מקסיקו הייתה המדינה הלטינית הראשונה שהכירה בסלובניה העצמאית ב-22 במאי 1992. היחסים הדיפלומטיים כוננו באותו היום. באותו היום גם התקיימו חילופי המברקים הראשונים בין שתי המדינות כאשר נשיא מקסיקו קרלוס סלינס ונשיא סלובניה מילאן קוצ'אן החליפו מברקים האחד עם השני.
ב-1998 הצהיר שגריר סלובניה, דימיטרי רופל, כי יש יחסים דו-צדדיים עמוקים בין ארצו לבין מקסיקו, וכי סלובניה תתמוך במקסיקו בכל פורום בינלאומי, שכן מקסיקו היא חלק מהסכם הסחר החופשי של צפון אמריקה (NAFTA), המספק הזדמנויות להגדלת המסחר וההשקעות בין סלובניה לצפון אמריקה כולה (קנדה, ארצות הברית ומקסיקו).
באוגוסט 2003 השתתפו שתי המדינות בוועדה המשותפת לשיתוף פעולה בתחומי החינוך והתרבות. שני הצדדים הדגישו כי ישיבת הוועדה המעורבת הציגה הזדמנות טובה להקמת יסודות ליחסי גומלין בתחומי החינוך, המדע, התרבות והספורט, כמו גם השתקפות על תפקידו של שיתוף הפעולה הבינלאומי כגורם לשינוי חברתי וכאמצעי חיוני למימוש פיתוח גלובלי וברי קיימא של מדינות. שתי המדינות החלו בתכנון של תוכנית שתאפשר לשתי המדינות להתפתח בתחום החינוך.
חצי הכוס הריקה
חצי כוס ריקה
חצי כוס מלאה
קותי גרשוני
האם הכוס חצי ריקה או חצי מלאה
האינדקס האדיאבטי
בתרמודינמיקה, האינדקס האדיאבטי (הנקרא גם "יחס קיבול החום") הוא היחס בין קיבול החום בלחץ קבוע (formula_1) לקיבול החום בנפח קבוע (formula_2). הוא לפעמים גם מוכר בתור מקדם ההתפשטות האיזנטרופי ומסומל באות formula_3 (גמא) עבור גז אידיאלי או formula_4 (קפא), האקספוננט האיזנטרופי לגז ריאלי. הסימול גאמה γ נמצא בשימוש על ידי מהנדסי חלל וכימיה.
formula_5
כאשר C הוא קיבול החום, c הוא קיבול החום הסגולי (קיבול החום חלקי יחידת מסה) של גז. האינדקסים P ו-V מתייחסים ללחץ קבוע ונפח קבוע, בהתאמה.
על מנת להבין יחס זה, נחשוב על הניסוי המחשבתי הבא. בוכנה פנאומטית סגורה מכיל אוויר. הבוכנה נעולה. הלחץ בפנים שווה ללחץ אטמוספירי. הצילינדר מחומם לטמפרטורת יעד מסוימת. מכיוון שהבוכנה נעולה, הנפח נשאר קבוע. הטמפרטורה והלחץ עולים. כאשר מגיעים לטמפרטורת היעד, החימום נפסק. כמות החום שהתווסף שווה formula_6 כאשר formula_7 מייצג את השינוי בטמפרטורה. הבוכנה כעת משוחררת ומתחילה לנוע כלפי חוץ, הבוכנה תיעצר כאשר הלחץ בצילינדר יגיע ללחץ אטמוספירי. אנו מניחים כי ההתפשטות מתרחשת ללא מעבר חום (התפשטות אדיאבטית). על ידי ביצוע עבודה זו, האוויר בתוך הצילינדר יתקרר מתחת לטמפרטורת היעד. על מנת לחזור לטמפרטורת היעד (כאשר הבוכנה משוחררת), יש לחמם את האוויר, אך הוא כעת הוא לא נמצא בנפח קבוע שכן הבוכנה חופשיה לזוז כאשר האוויר מחומם. תוספת חום זו מגיעה לכ-40% יותר מאשרת תוספת החום הראשונית. בדוגמה זו, תוספת החום כאשר הבוכנה חופשיה היא פרופורציונלית ל-formula_2, בעוד שתוספת החום כאשר הבוכנה נעולה פרופורציונלית ל-formula_1. לפיכך, יחס קיבול החום הוא 1.4.
דרך נוספת להבנת ההבדל בין formula_2, ל-formula_1 היא לפיכך ש-formula_1 מיושם כאשר העבודה המתבצעת על מערכת גורמת לשינוי בנפח (כמו הזזת בוכנה הדוחסת את תכולת הצילינדר), או אם עבודה נעשית על ידי המערכת הגורמת לשינוי בטמפרטורה (כמו חימום צילינדר הגורם לתזוזת הבוכנה). formula_2 מיושם רק אם PdV - כלומר, העבודה - היא אפס. נסתכל על ההבדל בין חימום הצילינדר כאשר הבוכנה נעולה, לבין חימום הצילינדר כאשר הבוכנה חופשיה לנוע, כך שהלחץ נשאר קבוע. במקרה השני, האוויר גם יתחמם וגם יתפשט, ובכך יגרום לבוכנה לעשות עבודה מכנית על האטמוספירה. החום שמתווסף לאוויר הולך רק בחלקו לחימום הגז, ואילו השאר מומר לעבודה מכנית המבוצעת על ידי הבוכנה. במקרה הראשון, במקרה של נפח קבוע (בוכנה נעולה) אין תזוזה חיצונית, ולכן לא מתבצעת עבודה מכנית על האטמוספירה; משתמשים ב-formula_2. במקרה השני, תוספת עבודה מתבצעת ככל שהנפח משתנה, כך שכמות החום הדרושה לחמם את הגז (קיבול החום הסגולי) גבוהה יותר עבור מקרה זה של לחץ קבוע.
קשרי גז אידיאלי.
עבור גז אידיאלי, קיבול החום הוא קבוע עם שינוי בטמפרטורה. בהתאם, אנו יכולים לבטא אנטלפיה באופן הבא formula_15, ואת האנרגיה הפנימית formula_16. לפיכך, ניתן גם לומר שיחס קיבולי החום הוא היחס בין האנטלפיה לאנרגיה הפנימית.
formula_17
יתרה מכך, ניתן לבטא את קיבולי החום כביטוי של (formula_3) ושל קבוע הגזים (R):
formula_19, formula_20
כאשר n הוא כמות המולים של החומר.
קשר מאייר (Mayer's relation) מאפשר לנו לקבל את הערך של formula_16 מתוך הערך של formula_22 אותו ניתן למצוא בעזרת טבלאות.
formula_23
קשרים עם דרגות חופש
ניתן לקשר את יחס קיבול החום (formula_24) עבור גז אידיאלי למספר דרגות החופש (formula_25 ) של מולקולה על ידי הקשר הבא:
formula_26 או formula_27.
ניתן לראות שעבור גז חד-אטומי עם שלוש דרגות חופש נקבל:
formula_28,
ועבור גז דו-אטומי, עם חמש דרגות חופש (בטמפרטורת החדר: שלוש דרגות מיקום ושתי דרגות סיבוב; דרגת החופש של רטט קיימת רק בטמפרטורות גבוהות):
formula_29.
לדוגמה, האוויר בכדור הארץ מורכב בעיקר מגזים דו-אטומיים (בסביבות 78% חנקן (formula_30), 21% חמצן (formula_31)) ובתנאים סטנדרטיים יכול להיחשב כגז אידיאלי. הערך 1.4 שהוזכר הוא בעל התאמה טובה מאוד למדידות האינדקס האדיאבטי עבור אוויר יבש בטווח טמפרטורות 0–200 formula_32, עם שגיאה של 0.2% בלבד (ראה טבלה).
קשרי גז ראלי.
כאשר הטמפרטורה גדלה, רמות אנרגיה גבוהות יותר במצבי סיבוב ורטט נעשות נגישות עבור גזים מולקולריים, ובכך גדל מספר דרגות החופש ו-formula_24 קטן. עבור גז ראלי, קיבולי החום formula_16 ו-formula_22 גדלים עם עליית הטמפרטורה בעוד שהם שומרים על ההפרש הקבוע ביניהם (כאמור formula_23) אשר מייצג את ההפרש היחסי הקבוע PV בין העבודה שנעשית בזמן ההתפשטות, עבור תנאי לחץ קבוע, לבין תנאי נפח קבוע. לפיכך, היחס בין שני הערכים ,formula_3, קטן עם עליית הטמפרטורה. עוד מידע על מכניזמים של אגירת חום בגזים ניתן למצוא בפרק על גזים של הערך קיבול חום סגולי.
ביטויים תרמודינמיים.
ערכים המבוססים על הערכות (באופן ספציפי formula_38) הם במקרים רבים לא מדויקים בצורה מספקת עבור חישובים הנדסיים מעשיים כמו חישוב ספיקה דרך צינורות וברזים. יש להשתמש בערך ניסיוני ולא בערך משוער, היכן שניתן. ניתן לחשב ערך מדויק של formula_39 על ידי מציאת formula_2 מהתכונות המבוטאות על ידי:
formula_41
ערכים של formula_42 קיימים ונגישים ממדידות, אך את ערכי formula_43 יש לחשב דרך קשרים כגון אלה. לחצו עבור הגזירה של הקשרים התרמודינמיים בין קיבולי החום.
ההגדרה הנ"ל היא הגישה המיושמת על מנת לפתח ביטויים מדויקים ממשוואות המצב (כגון ), המתאימים באופן כלכך מדויק לתוצאות מדודות כך שכמעט ואין צורך לפתח מאגר מידע של יחסי הקיבולים או של ערכי formula_43. ניתן לקבל ערכים אלו גם דרך שיטת ההפרשים הסופיים.
תהליך אדיאבטי.
יחס זה נותן לנו את הקשר החשוב עבור גז אידיאלי מושלם קלורית בתהליך איזנטרופי (תהליך קווזיסטטי, הפיך ואדיאבטי) של דחיסה פשוטה:
formula_45
כאשר p הוא הלחץ, ו-v הוא הנפח הסגולי של הגז.
אנטון מגרדיצ'ב
אנטון יבגניביץ' מגרדיצ'ב (ברוסית: Антон Евгеньевич Мегердичев; נולד ב-22 ביולי 1969) הוא תסריטאי, מפיק ובמאי רוסי. זוכה פרס TEFI של האקדמיה הרוסית לטלוויזיה לשנת 2000 על הסרט התיעודי "פושקין חי" (בשיתוף עם ליאוניד פרפיונוב).
ארמון מוגושואיה
ארמון מוגושואיה (ברומנית: Palatul Mogoșoaia) הוא מכלול של מבנים היסטוריים בכפר מוגושואיה, המרוחק כ-15 קילומטרים ממרכז בוקרשט, בירת נסיכות ולאכיה, לימים בירת רומניה. מכלול המבנים כולל את הארמון עצמו, חצר עם מגדל תצפית, בית תבשיל, בית אורחים, בית קירור, אחוזת קבורה וכן את הכנסייה "גאורגה הקדוש", הסמוכה לחומת המכלול. הארמון הוא דוגמה לאדריכלות בנייה חילונית בסגנון ברנקוביאני.
לפנים, בעלת הקרקע הייתה "אלמנת הבויאר מוגוש" (ברומנית: "מוגושואיה"), מכאן שם המקום. קונסטנטין ברנקוביאנו רכש את הקרקעות באזור כבר ב-1681. לא ידוע מתי החלו עבודות בניית הארמון אך ידוע כי הסתיימו ב-20 בספטמבר 1702, כפי שכתוב על כותל המזרח של הארמון.