בצד המזרחי, ארבע האמות שבתוך החיל, הרחוקות מכותל עזרת הנשים, היה שטח מישורי, ובשש האמות הקרובות יותר לעזרת הנשים, היו מדרגות שגובהן ורוחבן של כל אחת מהן היה חצי אמה. בשאר הצדדים היה צורך ביותר משתים עשרה מדרגות להגיע אל המקדש, שהרי בתוך עזרת הנשים היו עוד חמש עשרה מדרגות שבהן עלו אל שטח העזרה.
קדושתו.
אנשים שאינם יהודים אסורים להיכנס אל שטח החיל, וגם ליהודים טמאי מת אסורה הכניסה.
שמוליק טיאר
שמוליק טיאר (נולד ב-22 במאי 1970 ביוהנסבורג, דרום אפריקה) הוא שדרן רדיו ישראלי.
ביוגרפיה.
טיאר החל את דרכו בתחנת הרדיו הפיראטית "רדיו 1" בחיפה (שלימים הפכה לרדיו חיפה). ב-1997 הוזמן על ידי השדרן דידי הררי לשדר בתחנת הרדיו האזורית רדיו ללא הפסקה. טיאר שידר תוכנית יומית בשעה 11:00 מידי בוקר, ולאחר הצטרפותו של נתן זהבי לצוות התחנה ב-1999, עבר לשדר ברצועת הערב של התחנה, מ-20:00 בערב עד 23:00. (בהמשך הוארכה התוכנית ל 4 שעות ולאחר מכן קוצרה שוב לשלוש שעות עקב חזרתו של יוסי סיאס לרדיו בישראל). בתוכניתו עסק טיאר בייעוץ למאזינים בכל הגילים, עם שימת דגש לקהל המאזינים הצעיר.
בשנת 1998 יסד טיאר את בית הספר הראשון בישראל לתקליטנים, אותו ניהל במשך 7 שנים, כמו כן הרבה לתקלט במועדונים שונים ברחבי המדינה.
בשנת 2002, עם עלייתו של ערוץ 10 לאוויר, טיאר החל להגיש תוכנית שבועית בשם "פטנט" וכמשתמע משמה, הציג טיאר פטנטים וחידושים במגוון תחומים טכנולוגיים.
בשנים 2003–2004, טיאר הגיש מדי ימי חמישי בחצות תוכנית אירוח בשם "טיאר ברשת" בערוץ 2.
במהלך שנת 2007 החליט לצאת לחופשה ארוכה בלונדון, שם השתלב בתחום התקליטנות לצד תקליטנים ידועי שם בעולם. ב-30 באוגוסט 2007, שידר את תוכניתו האחרונה ברדיו ללא הפסקה. באפריל 2008 טיאר חזר לארץ, ולרדיו ללא הפסקה, הפעם כיועץ קריאייטיבי. במקביל מרבה לתקלט במועדונים שונים בתל אביב, תחום אליו חזר לאחר שעסק בו בצעירותו.
בדצמבר 2008 מונה טיאר לעורך הראשי של אתר 103FM.
בתחילת שנת 2009 מונה טיאר למנהל פרויקטים בתחום האינטרנט והסלולר, והחל להגיש תוכנית הכרויות ראשונה מסוגה, המשודרת מידי ערב בשעה 23:00 ב"לאב מי", מערכת של הכרויות. בהמשך מונה למנהל התוכניות במסגרת "רדיו לאב מי".
בחודש מאי 2010, לאחר כשנתיים וחצי בהן לא שידר, שב טיאר לשדר תוכנית רדיו יומית ברדיו תל אביב, "שמוליק טיאר" בימים ראשון - רביעי בשעות 14:00–16:00.
בשנים 2011–2013 שידר טיאר את תוכנית ההכרויות "לאב מי בלילה" ברדיו תל אביב 102FM ובסינדיקציה גם ברדיו חיפה 107.5FM בימים א'-ה'. ברדיו תל אביב התוכנית שודרה בשתי משבצות שידור הן בשעות הצהריים והן בשעות הלילה. בהמשך שודרה רק ברצועת הלילה ומאוחר יותר ירדה התוכנית במתכונתה הרדיופונית ועברה לשידור טלפוני בלבד. בהמשך טיאר עבר לשדר את התוכנית מאילת והיא שבה לשידור גם ברדיו בתחנת קול הים האדום, אך לאחר תקופה קצרה עברה התוכנית שוב לשידור טלפוני בלבד. בסוף אוקטובר 2015 עבר טיאר לשדר תוכנית הכרויות חדשה, "מדברים על הכל עם שמוליק טיאר", המשודרת גם היא טלפונית בימים א'-ה' בשעה 23:00 ועד 03:00 לפנות בוקר.
טיאר עוסק בשנים האחרונות במתן ייעוץ ואימון אישי.
מקדמי קלבש-גורדן
במכניקת הקוונטים, מקדמי קלבש-גורדן הם מקדמים המשמשים לבניית מצבים עצמיים של התנע הזוויתי הכולל של מערכת מורכבת מתוך מצבים עצמיים של תנע זוויתי של תת-מערכות שלה.
מרחב המכפלה החיצונית.
נתונה מערכת המורכבת משתי תת-מערכות.
יהי formula_1 מרחב וקטורי formula_2 ממדי, הנפרס על ידי המצבים העצמיים של formula_3, התנע הזוויתי של תת-המערכת הראשונה ורכיב formula_4 שלו:
ויהי formula_6 מרחב וקטורי formula_7 ממדי, הנפרס על ידי המצבים העצמיים של formula_8, של תת-המערכת השנייה:
מרחב המצבים של המערכת הכוללת הוא מרחב formula_10 ממדי, הנתון על ידי המכפלה של שני המרחבים הנפרדים formula_11.
בסיס אפשרי למרחב זה הוא סט מצבי המכפלה החיצונית של המצבים הנפרדים
כאשר הסימון formula_13 מייצג את אופרטור המכפלה טנזורית.
התנע הזוויתי הכולל של המערכת המורכבת.
נגדיר אופרטורים הפועלים במרחב formula_14 באמצעות רכיבי התנעים הזוויתיים הנפרדים (כאן formula_15 מייצג את אופרטור היחידה)
כל מכפלה כזאת פועלת על מרחב המצבים של המערכת הכוללת באופן הבא
אופרטורים אלו מקיימים את יחסי החילוף של רכיבי תנע זוויתי
לפיכך נוכל להגדיר את התנע הזוויתי הכולל של המערכת, שאופרטורים אלו הם רכיביו, ואשר מקיים
כאשר formula_22 הם המצבים העצמיים של התנע הזוויתי הכולל (וגם של התנעים הזוויתיים הנפרדים), והם פורסים את המרחב formula_14. כמו כן formula_24 מקיים את אי שוויון המשולש
הגדרת מקדמי קלבש גורדן.
מצבי המכפלה מהווים בסיס של המרחב formula_14, מכאן שניתן להביע כל מצב במרחב כצירוף ליניארי שלהם. בפרט, ניתן להביע את המצבים העצמיים של התנע הזוויתי הכולל בבסיס זה:
מקדמי הצירוף הליניארי formula_28 נקראים מקדמי קלבש גורדן. נהוג להשמיט את formula_29, ולסמן את המקדמים בקיצור formula_30.
על ידי הגדרת אופרטורי סולם של התנע הזוויתי הכולל ניתן למצוא יחסי רקורסיה שבאמצעותם ניתן לחשב את מקדמי קלבש גורדן במפורש. את יחסי הרקורסיה מצא יואל רקח בשנת 1941.
תכונות.
הפעלת האופרטור formula_31 על המשוואה המגדירה את המקדמים מראה שהמקדמים מתאפסים אלא אם מתקיים
בנוסף, המקדמים מקיימים
ואת יחסי האורתוגונליות:
שימושים.
כאמור, המקדמים משמשים לבניית מצבים של התנע הזוויתי הכולל מתוך מצבים של התנעים הזוויתיים הנפרדים.
בנוסף, לתכונות מקדמי קלבש גורדן יש חשיבות בקביעת כללי ברירה של מעברים קרינתיים תוך שימוש במשפט ויגנר-אקרט.
איגרת אבא צאגא
איגרת אבא צאגא נשלחה על ידי ליקה כהנת מביתא ישראל, אבא צאגא, בשנת 1862 אל "הכהן הגדול של כל העבריים". האיגרת, הכתובה אמהרית, נשלחה בידי המיסיונר הנוצרי בירינקוסא, שעלה לרגל לירושלים. בירינקוסא מסר אותה לידי סמואל גובאט, הגמון ירושלים, שככל הנראה הסתירהּ. בשנת תרכ"ד (1863) הגיעה האיגרת לידיו של יעקב ספיר, והוא תרגם אותה לעברית ופרסם אותה בעיתונות העברית והיהודית.
פירוש האיגרת.
השאלה הנוקבת באיגרת - האם הגיע הזמן לחזור לירושלים - עלתה כתגובה לטענות המיסיון כי המשיח כבר בא. נזכרת באיגרת התסיסה המשיחית שעוררו דברי המיסיונרים, תסיסה המביאה באותה שנה לניסיון עליית תרכ"ב בהובלת אבא מהרי.
יונתן חי
יונתן חי הוא בונה כינורות ישראלי.
יונתן חי השלים את לימודיו כמהנדס, שהתמחה בשימור מבנים היסטוריים ועבד שמונה שנים במשרד אדריכלים בתל אביב, בעת שהותו באיטליה, שם עבד בתחום התמחותו, החליט לשנות כיוון ובעקבות משיכתו לעבודה בעץ החל בהשתלמות של ארבע שנים בבניית כינורות בבית הספר לבניית כלי קשת בקרמונה שבאיטליה. מוריו בקרמונה היו מאסטרו ג'ורג'ו סקולרי ומאסטרו מסימו נגרוני.
בתקופת לימודיו בקרמונה זכה יונתן חי במקום הראשון בתחרות האיטלקית הלאומית לבניית כלי קשת. חי סיים את לימודיו בקיץ 2008 וקיבל הסמכה כבונה כינורות. הוא חזר ארצה עם משפחתו, והוא עובד בסטודיו שלו בעין כרמל וממקד את עיקר פעילותו בבניית כלים חדשים בעלי גוון אישי, אותם הוא מבסס על מודלים קלאסים במסורת האיטלקית. הוא עוסק גם בשיקום ושיפוץ כלי קשת אחרים ומשתף פעולה עם בוני כינורות אחרים ועם בונה הקשתות דויד סמואלס.
קנרי וורף
קנרי וורף (רציף הקנרית, באנגלית: Canary Wharf) הוא מתחם עסקים וקניות בלונדון, ממוקם באזור הדוקלנדס שברובע טאוור האמלטס.
בקנרי וורף נמצאים שלושה מהמבנים הגבוהים ביותר בממלכה המאוחדת: כיכר קנדה 1 (הידוע כמגדל קנרי וורף) בגובה 235.1 מטר וכיכר קנדה 8 (מגדל HSBC) וכיכר קנדה 25 (מרכז סיטיגרופ) בגובה 199.5 מטר כל אחד.
היסטוריה.
קנרי וורף נבנה על מעגני מערב הודו הישנים באייל אוף דוגס, שהיו פעילים בין השנים 1802–1980. לפרקים היה האזור אחד המעגנים העמוסים ביותר בעולם.
אזור המעגנים הופצץ רבות במהלך מלחמת העולם השנייה וכמעט כל המחסנים המקוריים נהרסו לחלוטין. על אף ניסיון השיקום, תעשיית הנמל החלה לדעוך בשנות ה-50 של המאה ה-20. חוסר הגמישות והניידות הפכו את המעגנים של מרכז לונדון לפחות רלוונטיים מול נמלי הים ועד 1980 כל המעגנים נסגרו. אלפים נותרו חסרי תעסוקה ואזור הדוקלנדס נעזב, כעדות לכלכלה העולמית המשתנה.
הפרויקט להחייאת אזור הדוקלנדס החל בשנת 1981 על ידי הקמת החברה לפיתוח המעגנים של לונדון על ידי ממשלת השמרנים בראשות מרגרט תאצ'ר.
כיום.
כיום בין הדיירים של קנרי וורף ניתן למצוא בנקים גדולים כמו קרדיט סוויס, HSBC, סיטיגרופ, ליהמן ברדרס, מורגן סטנלי, בנק אוף אמריקה, נורתן טראסט וברקליס, משרדי עורכי דין בכירים, חברות מדיה בכירות כמו רויטרס ודיילי מירור. כמו כן כמה חברות טכנולוגיה מובילות ואף נציגויות של הסקטור הציבורי.
בסוף שנת 2006 היה מספר המועסקים הרשמי בקנרי וורף 90,302, מתוכם כ-25% חיים בחמשת הרבעים הסמוכים. במידה הולכת וגוברת קנרי וורף הופך לאזור קניות, בעיקר לאחר פתיחת מרכז קניות היובל ב-2004. כחצי מיליון אנשים עורכים קניות מדי שבוע בקנרי וורף.
תפילין (שיר)
השיר "תפילין", נכתב על ידי יונה וולך והתפרסם לראשונה בכתב העת הספרותי "עתון 77" ב-1982 ועורר סערה רבה זמן קצר לאחר מכן. השיר עוסק בתפיסת העצמי: גוף ונפש, ובהקשר של התרבות היהודית והישראלית; הוא מאזכר תפילין, שהן תשמיש קדושה חשוב ביהדות, בהקשר מיני מרוקן לכאורה מיחס הכבוד המקובל הנדרש במסורת היהודית.
תכנים ואמירות.