ממעמקים הוא סינגל של ההרכב המוזיקלי הישראלי הפרויקט של עידן רייכל, שהוקלט על ידי מוביל ההרכב, המוזיקאי הישראלי עידן רייכל, מתוך אלבומו השני, ממעמקים. השיר יצא לאור בדצמבר 2004, כסינגל הראשון מתוך האלבום, על ידי חברת התקליטים הליקון.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב והולחן על ידי רייכל, והופק על ידי רייכל בשיתוף גלעד שמואלי, שותפו להפקות המוזיקליות של שירי הפרויקט של עידן רייכל. זהו השיר היחידי באלבום שרייכל שר בעצמו. מתלווה אליו בשירה באמהרית ווגדרס אבי וואסה, שלא השתתף באלבום הראשון, אך הצטרף לסיבוב ההופעות שליווה אותו. שירתו של וואסה היא על פי השיר האתיופי של מולוכן מְלֶסֶה "Nanu Nanu Ney". כמו כן משתתפת בשיר כברה קסאי בקולות הרקע.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר בוים על ידי ליאור מולכו ופורסם בערוץ היוטיוב של רייכל ב-3 באוגוסט 2011. נכון לינואר 2022, הצליח הקליפ לצבור כ-14 מיליון צפיות.
הצלחה.
השיר זכה להצלחה מיידית, כשנכנס היישר אל המקום הראשון במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', שאותו הוביל במשך שמונה שבועות רצופים. כמו כן, השיר הגיע למקום השלישי במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג' ולמקום הרביעי במצעד של גלגלצ. ב"מצעד העשור" של ערוץ 24 לסיכום העשור הראשון של המאה ה-21 נבחר השיר כ"שיר העשור". במצעד של שירי עידן רייכל שנערך ב-ynet בשנת 2016 הגיע השיר אל המקום הראשון. כמו כן, השיר הגיע למקום השני של השירים העבריים הכי מושמעים ב-2005 על פי נתוני אקו"ם. ביולי 2005 זכה השיר בתואר "רינגטון הפלטינה", על סך של 40,000 הורדות.
גן לאומי גן הפסלים
מרכז דובנה לתקשורת חלל
מרכז דובנה לתקשורת חלל, או המרכז לתקשורת החלל של דובנה (ברוסית: Центр Космической Связи (ЦКС) «Дубна») היא התחנה הגדולה ביותר לתקשורת חלל ברוסיה. זהו אחד מחמשת מרכזי תקשורת חלל של החברה הרוסית לתקשורת לוויינים. המרכז פועל מאז 1980 וממוקם בעיר דובנה שבפרברי מוסקבה.
מרכז דובנה מספק הפעלת ערוצי תקשורת ושידורי לוויין. בנוסף, מארגן את שירות קווי התקשורת הממשלתיים באמצעות ערוץ מוסקבה (שובלובקה) - דובנה.
היסטוריה.
1980 - בניית המרכז הוזמנה על ידי שר התקשורת של ברית המועצות כמתקן אולימפי. לקראת אולימפיאדת הקיץ 1980, דרך דובנה, שודרה האולימפיאדה למדינות אירופה ומדינות האוקיינוס האטלנטי. לאחר המשחקים דרך המרכז, הקרמלין הקים ערוצי תקשורת עם נציגויות רשמיות של מדינות זרות.
שנות השמונים - הורחב אזור השידורים למרכז ומזרח סיביר.
1997 - נחתם חוזה להקמת שמונה אנטנות טלמטריות לעשרה רכיבי חלל מדגם Eutelsat.
2003 - נקבעה הנקודה המערבית של המתחם והתשתית היבשתית לשליטה על קבוצת הלוויינים שבבעלות החברה הרוסית לתקשורת לוויינים.
הכל שקוף
הכל שקוף הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי יהונתן מרגי. השיר יצא לאור ב-1 בספטמבר 2019, על ידי חברת התקליטים מובייל1 מיוזיק כסינגל הראשון מתוך המיני-אלבום "מה יהיה".
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-3 במצעד של מדיה פורסט. כמו כן, הגיע למקום הרביעי במצעד הרשמי של גלגלצ.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי יהונתן מרגי, יונתן גולדשטיין ושי פינטו, הולחן על ידי מרגי וגולדשטיין והופק על ידי גולדשטיין.
השיר עלה לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי יחד עם צאת האלבום "מה יהיה."
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ המלא שצולם עבור השיר הועלה לערוץ היוטיוב של מרגי ב-1 בספטמבר 2019.
נכון לינואר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-1.7 מיליון.
שדרות הילד
שדרות הילד היא שדרה היסטורית ברמת גן, הנמצאת בין כיכר אורדע וציר ז'בוטינסקי.
מאפייני שדרות הילד.
השדרה מאופיינת בעשרות עצי פיקוס, ומספר מבנים היסטוריים הבנויים בסגנון הבינלאומי וסגנון הבאוהאוס.
השדרה נקראת בשם זה, בעקבות כך שבמבנה "בית האופה" אשר בשדרה, נולד הילד הראשון בעיר רמת גן - יהודה גלילי.
גן המלך דוד.
בשנת 1928 החלו הנטיעות בגן, ודבק בו הכינוי "זקן הגנים" על שם כך שהיה הגן הראשון ברמת גן. בתקופת המנדט הבריטי הגן נקרא בשם "גן המלך ג'ורג'" על שם המלך ג'ורג' החמישי.
ב-3 ביוני 1935, חג חצי היובל להכתרת המלך ג'ורג' החמישי, נחנך הגן באופן רשמי במעמד נציגים רשמיים מטעם הממשלה הבריטית, אורחים, מוזמנים, וקהל גדול.
בשנת 1937 הגיע שטחו של הגן לכ־13.5 דונם, הותקנו בו מרבדי דשא על שטח של שני דונם ונשתלו 12 ערוגות פרחים. כן נוספו ספסלי ישיבה מעץ ושיש וכן מזרקת מים.
עם הקמת מדינת ישראל בשנת 1948, הוסב שם הגן ל"גן המלך דוד". נכון ל-2019, שטח הגן הוא שבעה דונם והוא כולל פינות נוי ומשחק לילדים.
בגן מצויים מעברים מרוצפים ובהם ספסלי ישיבה. המזרקה הקלאסית, שהייתה עשויה אבן והוחלפה ב-1972 בבריכת נוי ומזרקה שיצר רודא ריילינגר (כיום צבועה בתכלת). על יד הגן מצוי בית האבות העירוני.
בשדרות למדן הצמודות לגן המלך דוד נמצא בית ספר היסודי ותיכון זומר, אשר מכילים 520 תלמידים ופועלים על פי גישת חינוך ולדורף.
בית האופה.
בית האופה הוא מבנה היסטורי הממוקם ברחוב שדרות הילד 1 רמת גן, המשיק לציר ז'בוטינסקי.
המבנה נוסד בשנת 1925 כחד קומתי, ובנוי בסגנון הבנייה האקלקטי, האופייני לשנות העשרים של המאה העשרים.
המבנה שימש את יצחק מוגילבסקי, נצר למשפחת אופים מביאליסטוק פולין, ואת אשתו רבקה, כמאפיה הראשונה ברמת גן.
המאפיה בבניין סיפקה לחם לכל המשפחות העיר רמת גן ולתל אביב, ובכך קיבל את המבנה את שמו - "בית האופה".
קומה שנייה נוספה בשנת 1947 ברוח הבנייה האקלקטית המקורית, אשר מכילה את הכתובת שנת תרפ"ה (או 1925, שנת חנוכת הבית), ובנוסף את ראשי התיבות י"מ - יצחק (ורבקה) מוגילבסקי.
הבית ישב במיקום אסטרטגי על הדרך הראשית אשר הובילה למושבה פתח תקווה, והיווה בנוסף למאפיה גם עמדת שמירה בהגנת הישוב.
במבנה זה נולד אחיינם של בני הזוג מוגילבסקי, הילד הראשון שנולד ברמת גן - יהודה גלילי, ועל כן השדרות הסמוכות לבית נקראות על שם זה, "שדרות הילד".
בשנת 2006 התקבלה החלטה בעיריית ברמת גן על בניית מגדל בן 28 קומות בצמוד ל"בית האופה", ועל תוכנית שימור למבנה מטעם האדריכלים אמנון בר אור וטל גזית.
בשנת 2016 נחשף כי יזמית הנדל"ן ענבל אור שיווקה עשרות דירות בפרויקט ללא אישור.
"בית האופה" הוא אחד מבתי האבן הראשונים ברמת גן והבודדים שמשתייכים לסגנון האקלקטי, אשר השתמרו עד ימינו אנו (נכון ל-2019).
בית ורדי-רוזנבלום.
בית ורדי-רוזנבלום הוא מבנה היסטורי אשר נמצא בשדרות הילד 17 רמת גן.
המבנה שימש כביתו של הרצל "ורדי" רוזנבלום, עיתונאי ופעיל בתנועה הרוויזיוניסטית, שהיה עורך "ידיעות אחרונות" בין השנים 1948–1986, ובנוסף היה מחותמי מגילת העצמאות.
הבית עצמו חד-קומתי וצמוד קרקע, אשר בנוי באופן אשר הולם את הבנייה בשנותיה הראשונות של מדינת ישראל, ובראשה הסגנון הבינלאומי בארץ ישראל.
בית גינטל.
בית גינטל הוא מבנה היסטורי הנמצא ברחוב שדרות הילד 24, רמת גן.
הבית נבנה בשנת 1936 על ידי הזוג צביה ודוד גינטל ותוכנן על ידי האדריכל גרש רזניק. מיקומו נמצא על יד גן דוד שבשדרות הילד ומוקף בעצי הפיקוס שבשדרה.
סגנון הבנייה מעוצב על פי האלמנטים הסגנון הבינלאומי ואדריכלות הבאוהאוס - גגות שטוחים, מרפסות דמויות מאפייני אונייה וצורות לא סימטריות.
במסגרת הכתבה "100 שנות באוהאוס: מסע בין הבניינים ששמו את ישראל בקדמה העולמית", ציינה העיתונאית והאדריכלית נעמה ריבה את סגולותיו הייחודיות של המבנה:
נכון ל-2019 נמצא המבנה כמועמד לשימור על ידי חברת "מנדל אדריכלים" (יריב מנדל ומאור גויכמן), ומתוכננת לו הרחבה בעקבות יוזמתו של נכדם של בני הזוג גינטל, אפרים דופלט.
לייפר
יחידת פלס
יחידת פלס (או המפלג לחקירת תאונות עבודה - "פלס", ראשי תיבות של פועלים ללא סיכון) היא יחידה משטרתית משותפת למשטרת ישראל, המשרד לביטחון פנים ולמשרד העבודה והרווחה לחקירת תאונות עבודה. ראש היחידה היא רב פקד יעל אהרונוביץ'.
אודות היחידה.
היחידה נועדה להיות חלק מהיחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית. מטרת היחידה להעלות את רף הבטיחות בתחום העבודה בישראל בכלל, ובאתרי הבנייה בפרט.
בהודעה שפרסמו המשטרה והמשרד לביטחון פנים הוגדרה פעילות היחידה: עיסוק בגיבוש ראייה כוללת לטיפול בתופעת תאונות העבודה, חקירת אירועי תאונות עבודה חמורות וחשיפת עבירות פליליות נוספות המשיקות לתחום.
פעילות.
באוקטובר 2019 עצרו חוקרי היחידה ארבעה ממנהלי חברת כח אדם שסיפקה שירות מנופאים לאתרי בנייה, בחשד למתן רישיונות מזויפים למנופאים וחקרו עשרה בני אדם נוספים בחשד למעורבות בפרשה.
אישטוואן שוני
הפועל מגדל העמק (כדורסל)
מרכז בקרת הטיסה של רוסקוסמוס
מרכז בקרת הטיסה של רוסקוסמוס (Центр управления полётами) הוא מרכז הבקרה של רוסקוסמוס והוא יחידת המחקר הגדולה ביותר של מכון המחקר המרכזי להנדסת מכונות ופועל כמרכז הבקרה של תאגיד החלל הרוסי. ממוקם בעיר קורוליוב, פרברי מוסקבה ברחוב פיונרסקאיה.
המרכז משמש כבסיס הבית של הקוסמונאוטים ואחראי על אימונם ועל אימונים של אסטרונאוטים ממדינות שותפות של הפדרציה הרוסית. המרכז מכונה לעיתים רבות, על שם תפקידו המרכזי, "Mission Control" (מרכז הבקרה).
משימות.