גם מבחינה תוכנית קיימת ירושה מוויקיפדיה האנגליות לויקיפדיות אחרות ולהפך. ערכים רבים בשפות רבות נוצרו על בסיס תרגום של הערך האנגלי, בפרט בשפות שרבים מדובריהן דוברים גם אנגלית.
רבים מהמשתתפים הפעילים בקרן ויקימדיה ומפתחי תוכנת המדיה-ויקי אשר עליה פועלת ויקיפדיה הם משתמשים בוויקיפדיה האנגלית.
בהשוואה שנערכה על ידי כתב העת המדעי Nature ב-2005 ל-42 ערכים מדעיים שונים בוויקיפדיה האנגלית ובבריטניקה התגלה שאין פערים מהותיים מבחינת דיוק. הבדיקה הגיעה למסקנה שבוויקיפדיה היו בממוצע כ-4 אי-דיוקים בכל ערך מדעי, בעוד שבבריטניקה היו בערך שלושה אי-דיוקים.
משתמשים ועורכים.
ויקיפדיה האנגלית מושכת גם משתמשים ועורכים רבים אשר אנגלית איננה שפת אמם, בעיקר משום שאנגלית נמצאת בשימוש בהיקף נרחב כשפה שנייה, וזו אחת הסיבות שוויקיפדיה האנגלית היא כיום המהדורה הגדולה ביותר של ויקיפדיה. גם קוראים ששפת אמם איננה אנגלית, מחפשים לעיתים מידע בוויקיפדיה האנגלית במקום בוויקיפדיה בשפתם, משום שוויקיפדיה האנגלית מכילה לרוב את המידע המקיף ביותר.
מאמר שפורסם ב-Technology Review של MIT ב-2013 תחת הכותרת "The Decline of Wikipedia" ציין שמאז 2007 ויקיפדיה האנגלית איבדה שליש מהעורכים הפעילים. ב-1 במרץ 2014 פרסם שבועון החדשות האקונומיסט מאמר שכותרתו "העתיד של ויקיפדיה" אשר כלל ניתוח למגמות שונות על סמך נתונים שפורסמו על ידי קרן ויקימדיה, לפיהם "מספר העורכים במהדורה האנגלית ירד בשליש במהלך שבע השנים האחרונות". לטענת המחקר שיעור הנטישה של עורכים ותיקים במהדורה האנגלית היה משמעותי יותר בהשוואה לזה של מהדורות ויקיפדיה בשפות אחרות. כמו כן צוין במאמר של האקונומיסט כי מספר התורמים עם ממוצע של 5 עריכות או יותר לחודש היה קבוע יחסית מאז 2008 עבור מרבית המהדורות של ויקיפדיה. צוין גם כי מספר העורכים הפעילים בוויקיפדיה האנגלית היה בשיא בשנת 2007 כאשר היו פעילים באתר בסביבות 50,000 עורכים, וכי מספר זה צנח לכ-30,000 עד תחילת 2014. אם נטישת העורכים הוותיקים תימשך באותה המגמה של כ-20,000 בתקופה של 7 שנים, עד 2021 יהיו בוויקיפדיה האנגלית רק 10,000 עורכים פעילים. לעומת זאת, מניתוח המגמות שפורסמו ב"אקונומיסט" עולה שבמרבית המהדורות האחרות של ויקיפדיה כמות העורכים הפעילים נשארת פחות או יותר זהה לאורך זמן. במאמר באקונומיסט לא צוין למה דווקא כמות העורכים הפעילים בוויקיפדיה האנגלית נמצא בדעיכה מהותית או מה נעשה בויקיפדיות בשפות האחרות שתרם לכך שכמות העורכים הפעילה בהן לא דעכה באופן מהותי לאורך זמן.
ויקיפדיה בעברית
יואב אברמוביץ'
יואב אברמוביץ' (נולד בשנת 1978) הוא מפיק סרטים, תסריטאי ומבקר קולנוע ישראלי, סמנכ"ל קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב.
ביוגרפיה.
סיים את לימודיו בבית הספר סם שפיגל לקולנוע וטלוויזיה אשר בירושלים. בין הסרטים אותם הפיק במסגרת לימודיו היו: "סמייל", "ליל גיוס", "צרצרים" ונוספים. בסיום לימודיו, זכה בפרס המפיק המצטיין של המחזור וכן במלגת השתלמות בחברת ההפקה "ndF" הגרמנית, והתקבל כמשתתף ל"Berlinale Talent Campus" של פסטיבל ברלין 2005.
בתום לימודיו כתב כשותף עם טל חכים את התסריט לסרט התיעודי "חוצה את הקווים" אודות טלי פחימה. בהמשך שימש כמנהל ההפקות של חברת עדן הפקות. במסגרת עבודתו בחברה, ניהל את הפקת הסרטים התיעודיים "מלון תשעה כוכבים" (במאי: עידו הר, 2006), זוכה פרס וולג'ין לשנת 2006, "האולפן" (במאי: דוד אופק, 2006) ונוספים.
אברמוביץ' החל את כתיבתו כמבקר קולנוע בשנת 1999 כמבקר הקולנוע של המקומון "כל הזמן" הירושלמי, והחל משנת 2004 התפרסמו ביקורותיו בסינדיקציה בכל רשת מקומוני מעריב. בשנים 2008-2012 כתב ביקורות קולנוע באתר האינטרנט נענע 10.
בשנת 2007 מונה למנהל ההפקות של קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב, קרן הקולנוע הגדולה במדינה. במסגרת עבודתו בקרן, משמש אברמוביץ' גם כראש הוועדה האמנותית לסרטי סטודנטים ולסרטים נסיוניים של פרויקט קולנוע, ואחראי לבחירת הסרטים הנתמכים, ולליווי וייעוץ אמנותי ליוצרים בתחומים אלו במהלך ההפקה. החל משנת 2013 משמש כסמנכ"ל הקרן.
ג'ון מלנקסטר, דוכס בדפורד
ג'ון הראשון, דוכס בדפורד (20 ביוני 1389 – 14 בספטמבר 1435) היה אחיו של הנרי החמישי, מלך אנגליה, שעם עלותו על כס המלוכה ב-1414 העניק לו את התארים רוזן קנדאל וריצ'מונד ודוכס בדפורד. אחרי מות הנרי החמישי ב-1422) בדפורד נאבק באחיו המפרי, דוכס גלוסטר על כתר ממלכת אנגליה. בדפורד הוכרז למושל צרפת שהייתה תחת כיבוש אנגלי, ובנו הפעוט בן השנה של הנרי החמישי, הנרי השישי, הוכרז למלך אנגליה וצרפת.
בדפורד היה בן בריתו של פיליפ השלישי, דוכס בורגונדיה, נגד שארל יורש העצר הצרפתי (שארל השביעי, מלך צרפת לעתיד) ב- 14 ביוני 1423 נשא בדפורד לאישה את אן מבורגון, אחותו של פיליפ השלישי, דוכס בורגונדיה, בעיר טרואה (כיום בחבל שמפאן-ארדן בצרפת). בתקופה זו צרפת סבלה מחוסר ביטחון בדרכים ומכנופיות שודדים. האיכרים נמלטו אל הערים שלא אבו לפתוח בפניהם את שעריהן, והאיכרים עצמם נאלצו להפוך לשודדים. ההרס היה נורא ומאות אלפים מתו מרעב וממגפה.
בדפורד נחל ניצחונות על הצרפתים, התקדם אל עבר אורליאן, עיר המפתח שעל הנהר לואר, ומשם קיווה לתקוף את העיר בורז' שבמרכז צרפת, שהייתה מקום מושבו של יורש העצר שארל. הוא שם מצור על אורליאן במשך שישה חודשים ב-1429, אולם אז הופיעה ז'אן ד'ארק שבמנהיגותה נחלו הצרפתים ניצחות על האנגלים. ב-1430 ז'אן ד'ארק נתפסה בידי הבורגונדים בעיר קומפיין שמצפון לפריז, ונמכרה לבני בריתם האנגלים. בדפורד גרם להעלאתה על המוקד בעיר רואן שבנורמנדיה ב-30 במאי 1431, ואחרי כן ערך טקס הכתרה להנרי השישי בפריז.
ב-1432 מותה של אן מבורגון, אשתו של בדפורד, שחרר את הבורגונדים מבריתם עם אנגליה, ופיליפ השלישי, דוכס בורגונדיה רצה בשלום עם הצרפתים. לצורך זה נערכו שיחות ב-1435 בעיר אראס (כיום בחבל נור-פה דה קאלה בצפון צרפת) שהסתיימו ללא תוצאות בגלל התנגדות האנגלים, ופיליפ השלישי, דוכס בורגונדיה חתם שם על הסכם שלום נפרד עם שארל שבינתיים נמשח והוכתר כשארל השביעי, מלך צרפת. באותה שנה בדפורד נפטר ונקבר בקתדרלה של רואן. מותו סימן את שחרורה של פריז שמרדה באנגלים ב-1436 ונשבעה אמונים למלך שארל השביעי.
הדוכס מבדפורד היה פטרון האמנים והזמין אצלם כתבי יד מאוירים. שמו קשור בכתבי יד חשובים מן המאה החמש עשרה, ובהם "ספר השעות של בדפורד". שמו קשור גם בהקמת האוניברסיטה של העיר קאן שבנורמנדיה ב-1432.
ג'ון בדפורד מופיע במחזהו של שייקספיר "הנרי החמישי".
Konqueror
קונקרור (מאנגלית: Konqueror) הוא דפדפן ומנהל קבצים שעוצב כחלק מליבת סביבת העבודה KDE. הוא פותח על ידי מתנדבים תחת הרישיון החופשי GNU GPL עבור מערכות הפעלה דמויות יוניקס ובפרט גנו/לינוקס, אך ישנן גרסאות עבור מערכות הפעלה אחרות כמו חלונות. ניתן לראות בשם קונקרור ("כובש") מעין משחק מילים על שמות דפדפנים אחרים: תחילה בא ה"נווט" (נטסקייפ), אחר כך "מגלה הארצות" (אינטרנט אקספלורר) ואז ה"כובש" (Konqueror). השם קונקרור מתחיל בשגיאת כתיב מכוונת (Konqueror במקום Conqueror), בדומה לתוכנות אחרות בסביבת העבודה KDE, על מנת להראות שמקורן בסביבת עבודה זו.
דולפין.
בגרסה 4 של סביבת העבודה KDE הוחלף סייר הקבצים קונקרור בסייר קבצים חדש בשם דולפין (Dolphin) שכולל תכונות חדשות ומראה חדש. עם זאת עדיין ניתן להשתמש בקונקרור בתור סייר קבצים במערכות שכוללות גם אותו וגם את דולפין.
דניאל קושלנד
דניאל אדוורד קושלנד הבן (אנגלית: Daniel Edward Koshland, Jr; 30 במרץ 1920 – 23 ביולי 2007) היה ביוכימאי אמריקאי יהודי.
מודל ההתאמה המושרית.
עבודתו המוקדמת של קושלנד הייתה בנושא קינטיקה אנזימטית בספרייה הלאומית של ברוקהבן שבלונג איילנד ובאוניברסיטת רוקפלר שבניו יורק. עבודתו זו הובילה לתאוריה על מנגנון הקטליזה של אנזימים בשם התאמה מושרית (induced fit model). מודל זה הציע כי רק לאחר התחברות הסובסטראט לאנזים חלים שינויי קונפורמציה מקומיים באתר הקישור באנזים. שינוי זה גורם להתאמה מבנית בין אתר הקישור לסובסטראט. כלומר, לאחר הקישור נוצרת התאמה מבנית בין הסובסטראט לבין אתר הקישור באנזים, התאמה אשר לא הייתה קיימת לפני הקישור. מודל זה עמד כנגד מודל מנעול-מפתח ("lock and key"), שבימינו פחות מקובל, אשר טוען כי האתר הקושר והסובסטראט התאימו זה לזה עוד לפני התחברות הסובסטראט.
מודל KNF לתיאור קואופרטיביות.