בנוסף פועלות בעיר 7 מכללות, בהן לומדים כ-17,913 סטודנטים נוספים. בעיר 42 מוזיאונים ובית אופרה יוקרתי הנחשב לאחד הטובים בגרמניה. את העיר משרת נמל התעופה שטוטגרט הנמצא במרחק של כ-13 קילומטרים ממרכזה.
אחרי פרנקפורט, שטוטגרט היא העיר הרב-תרבותית ביותר בגרמניה, כאשר קרוב ל-40 אחוזים מתושביה רקע הגירתי. שטוטגרט ידועה ברחבי גרמניה בזכות השילוב המוצלח יחסית של הזרים בחיי העיר ובזכות היחסים הטובים בין הגרמנים והזרים. המתחים הבין-עדתיים הצצים לעיתים בברלין ובהמבורג כמעט ואינם קיימים בשטוטגרט. אף על פי שרבים מתושבי מדינת באדן-וירטמברג הם קתולים, הרי שבשטוטגרט הם מהווים כרבע מהאוכלוסייה בלבד, בעוד הפרוטסטנטים מהווים כמעט שליש.
איכות החיים בשטוטגרט היא מהגבוהות בגרמניה, ומבין עריה הגדולות של גרמניה שנייה רק למינכן. גם יוקר המחיה בעיר גבוה, ושכר הדירה הממוצע למ"ר בעיר גדול ב-40 אחוז מזה שבברלין, למשל.
ספורט.
לעיר שטוטגרט יש קבוצת כדורגל המשחקת בבונדסליגה הנקראת מועדון ספורט שטוטגרט. הקבוצה זכתה בעברה חמש פעמים באליפות גרמניה בשנים 1952, 1950, 1984, 1992 ו-2007. בנוסף, פועלת בעיר קבוצת כדורגל נוספת בשם שטוטגרט קיקרס שמשחקת (נכון ל-2020) בליגה החמישית בגרמניה. שטוטגרט קיקרס שיחקה בעברה בבונדסליגה אך למשך עונות בודדות בלבד.
בספטמבר 2015 אירחה שטוטגרט את אליפות העולם בהתעמלות אמנותית.
שטוטגארט
הר יונה
הר יונה הוא הר בגליל התחתון. גובהו 573 מטרים מעל פני הים, והוא ההר הגבוה ביותר ברכס הרי נצרת.
גאוגרפיה.
על המפנה המערבי של ההר ממוקמת שכונת רמות גולדה מאיר (לשעבר 'הר יונה א' ו-ב'), ממערב לכביש במורדות ההר צפונה נמצאת שכונת הר יונה ג'. ממזרח לו הכפר עין מאהל, ומצפונו, למרגלותיו, מצוי כפר כנא. על ההר מצויה שמורת טבע, שבה פורח מדי שנה האירוס הנצרתי. בסמוך להר זורם נחל ציפורי ממזרח למערב. ההר מוקף במעיינות רבים: עין אבינועם, עין רני, עין מהל, עין לפידות ועוד.
ההר נקרא על שם יונה הנביא אשר נולד בגת חפר, המזוהה בין היתר עם משהד הסמוכה. שמו המקורי של ההר בערבית הוא "ג'אבל סיח'".
אנדרטה
אנדרטה (נהגית אַנְדַּרְטָה, אך גם אַנְדְּרָטָה), גַּלְעֵד או יָד הם פסלים, פסל סביבתי, מיצב או מבנה המוצב במקום מסוים, שמטרתו להנציח אישים חשובים, מאורעות היסטוריים וכדומה.
בהיסטוריה.
בעת העתיקה התקיימה הפרדה יחסית בין פיסול אנדרטאות לבין פיסול שיועד לעיטור מבנים או שימש כפסל חופשי הניתן להעברה בחלל. פעמים רבות נוצרו האנדרטאות בקנה מידה מונומנטלי, כלומר קנה מידה הגדול מקומת אדם. מיקומה של האנדרטה היה מוגדר וברור; היא הוצבה במקום המרכזי בעיר, מקום שפעמים רבות היה מזוהה עם השלטון. כך לדוגמה הוצבו בפורום הרומאי עמודי ניצחון כמו "עמוד טראיאנוס" או שערי ניצחון כדוגמת "שער טיטוס" ו"קשת קונסטנטינוס".
פעמים רבות ממקמים אנדרטה על גבעה, הר, או על מקום שמבליט אותה באזור ומבודד אותה. פעמים רבות מציבים אנדרטה באזור שבו התרחש האירוע המונצח בה.
לעיתים השתמשו האמנים בתבליט על גבי מבנה אדריכלי, אולם לעיתים שימש פסל פיגורטיבי ותלת-ממדי כאנדרטה. מבנה כזה הציג את דיוקנו של השליט, ובכך ביקש לבסס את שלטונו, או לחלופין הציג רעיון מופשט שנתפש כאידיאל של בני התקופה. כך לדוגמה הוצגו פסלי "טיכה", פסלי נשים אשר היוו ייצוג חזותי של העיר. דוגמה מודרנית של רעיון זה אפשר למצוא ב"פסל החירות" שבניו יורק.
הכתיב "אנדרטא" מופיע בתלמוד, בעיקר בדיונים הנוגעים בפסלי עבודה זרה להבדיל אנדרטא מפסל לעבודה זרה. מקור המילה במילה היוונית "אנדרו" (=איש, גבר). המילה "אנדרטה" נכנסה לשימוש בעברית בתקופת קום המדינה, עם הקמת אנדרטאות לזכר חללי צה"ל. בתשובה למכתב למערכת "לשוננו לעם" כתב הבלשן עלי איתן כי "מכיוון שהמצבות בתל אביב ובקריית ענבים אינן פסלים של בני אדם, אין השם אנדרטה הולמן, אלא היה צריך לקרוא להן מצבת זיכרון או יד".
אנדרטאות באתרי הנצחה.
חלק מהאנדרטאות נמצאות בתוך אתרי הנצחה. אתר הנצחה הוא קומפלקס הכולל בנוסף לאנדרטה עצמה בדרך כלל גם מרכז מידע, מוזיאון, משרדים של העמותה המנהלת את האתר, אודיטוריום או אמפיתיאטרון לעריכת טקסים, הרצאות ואירועים. דוגמה לאתר הנצחה המכיל את כל האלמנטים הללו הוא יד לשריון בלטרון - אתר ההנצחה של חיל השריון הישראלי.
אנדרטאות נודעות בישראל.
אנדרטאות להנצחת חללי מערכות ישראל.
אנדרטאות רבות בישראל הוקמו לשם הנצחת חללי מערכות ישראל.
קדמת צבי
קִדְמַת צְבִי היא מושבה של התאחדות האיכרים הממוקמת במרכזה של רמת הגולן, 3.5 ק"מ צפונית לקצרין. המושבה נמצאת בגובה של 480 מטרים מעל פני הים, בקרבת הכפר הסורי הנטוש "עין סומסום".
שם הישוב.
היישוב נקרא על שמו של צבי איזקסון שהיה נשיא התאחדות האיכרים. בעת הקמתו תכננו לקרוא ליישוב "עין שמשון" בשל מיקומו בקרבת הכפר הנטוש "עין סומסום".
כלכלה.
כלכלת היישוב כוללת חקלאות שלחין מטעי תפוחים, ענבי יין, אגסים, רפתות ולולים. ביישוב פועלים כחמישה יקבי בוטיק קטנים בעלי כושר ייצור משותף של 130,000 בקבוקים בשנה.
מחצית מתושביו הבוגרים של היישוב הם מורים, וחציו השני עוסק במקצועות חופשיים.
היסטוריה.
בסמוך למקום בו נמצא כיום היישוב היו קיימים יישובים בתקופת המשנה, ונתגלו שני בתי כנסת עתיקים בא-דנקלה ועין נשוט.
קדמת צבי הוקמה בשנת 1981, ובהמתנה לאיתור מקום יישוב קבע התיישבו המתיישבים בקלע (מוצב סורי שהיה צפונית לאזור בו נמצא היום היישוב קלע אלון.
המתיישבים התכוונו להקים מושב אולם לבסוף הוקמה מושבה.
יישוב הקבע נוסד בשנת 1985.
שירותים ציבוריים.
במושבה מרפאה, מגרש כדורגל ומגרש כדורסל, מועדון נוער וגן.
במושבה פועל ארגון הנוער "התנועה החדשה - השומר החדש".
יד עתניאל.
ליד הכניסה לקדמת צבי נמצא אתר הזיכרון "יד עתניאל" לזכר טייס חיל האוויר הישראלי שמטוס האוראגן שלו הופל על ידי הסורים במקום זה ב-8 ביוני 1967 במלחמת ששת הימים. גופתו נמצאה רק באוגוסט 1974 והובאה לקבורה בקיבוצו דורות. באתר יש גלעד ועליו זנב המטוס עם סמל חיל האוויר ולידו חלקים נוספים מהמטוס.
קלע אלון
קלע אלון או קֶלַע הוא יישוב קהילתי הנמצא בצפון רמת הגולן. היישוב קרוי על שמו של המוצב הסורי הנטוש "קלע" ועל שמו של יגאל אלון.
היסטוריה.
תכנון היישוב.
בסוף שנות ה-70 עלו תוכניות להקמת שני יישובים בצפון רמת הגולן, האחד ליד הכפר הנטוש קלע מצפון לצומת וואסט והשני ליד הכפר הנטוש מובראכין, מדרום לצומת וואסט.
בעת תכנונו של היישוב קלע התחרו על המקום התק"ם והתאחדות האיכרים, אשר בקשו כל אחד ליישב במקום גרעין שלו. ועדת גבתי בקשה להקצות את המקום לתק"ם, כדי להקים גוש התיישבות של התק"ם יחד עם עין זיוון, אורטל, מרום גולן ואל-רום, אולם השר אריאל שרון הקצה את המקום להתאחדות האיכרים. כפשרה הוחלט שהיישוב יינתן באופן זמני להתאחדות האיכרים ובאופן קבוע לתק"ם.
ההתיישבות ליד צומת האמיר (ואסט) והכפר מובראכין.
במאי 1981 עלו למקום שליד מובראכין, מערבית לצומת ואסט, מספר מתיישבים לכ-12 בתים שהוקמו עבורם, להתיישבות זמנית, שנקראה בשם "קלע". אבי בירן היה מזכיר היישוב. בסביבות שנת 1985 הם עברו ליישוב הקבע שהוקם ליד עין סמסם ונקרא בשם קדמת צבי. נקבע שלאחר המעבר לנקודת הקבע יוקם במקום קיבוץ של התק"ם. למקום שליד מובראכין נקבע השם הזמני "מרכז אכלוס צפון הגולן" ולאחר מכן השם ברוכים, על שם ח'רבת אל מובראכין הסמוך, אך מקום זה לא יושב שוב מעולם.
ההתיישבות ליד צומת רויה.
באוגוסט 1983 נקבעה שיוקם יישוב בשם קלע. בסוף 1983 טרם נעשו פעולות להקמת שני היישובים. ב-16 בספטמבר 1984 הוקם קיבוץ קלע אלון של תנועת התק"ם בן 36 מתיישבים. היישוב היה אזרחי, אך יושב זמנית על ידי חיילי נח"ל בשל"ת, עד בוא הגרעין הקבוע. מיקומו של הקיבוץ היה מצפון לצומת רויה וממזרח לציר הנפט, 4 ק"מ מערבית למיקום שתוכנן קודם ליד מובראכין. קיבוץ זה פורק בסוף שנת 1988, והמקום ננטש. בשנת 1990 הוקמה במקום היאחזות נח"ל בשם נח"ל קלע. בסוף שנת 1991 פינה הנח"ל את המקום, והוקם בו יישוב קהילתי על ידי גרעין של עולים מרוסיה. היישוב קלע אלון, נקרא לפעמים "ברוכים - קלע אלון".
בשנת 1991 נכתב: "יש תוכניות להפוך את היאחזות הנח"ל קלע אלון ליישוב אזרחי בשם ברוכים שיקלוט 25 משפחות עולים מברית המועצות עד סוף 1991.
בשנת 2003 הוקמה מערבית לקלע אלון, מעבר לציר הנפט, שכונה נוספת הצופה אל עמק החולה, ושמה "מצוק עורבים". מצוק עורבים היא למעשה יישוב בפני עצמו אך מסיבות מדיניות, מוגדרים שני היישובים מבחינת הרשויות כיישוב אחד. שכונת מצוק עורבים התבססה והתרחבה, ואילו קלע אלון הצליחה פחות. המועצה האזורית גולן ניסתה להפיח רוח חדשה בשכונת קלע אלון ולהקים בה מכינה קדם-צבאית. במקום החלו עבודות לשיקום המבנים הנטושים, אך לבסוף גם מיזם זה הופסק. בשנת 2019 הונחה בשכונת קלע אלון אבן פינה של היישוב החדש "רמת טראמפ", שאמור להקים מחדש את היישוב הוותיק.
קשת (מושב)
קֶשֶׁת הוא מושב של תנועת הפועל המזרחי הממוקם במרכזה של רמת הגולן. היישוב שוכן לרגלי הר הגעש גבעת טליה, בגובה של 710 מטרים מעל פני הים. מדרום מזרח ליישוב נמצאת שמורת הר פרס. המושב נמצא 10 ק"מ ממזרח לקצרין ו-5.2 ק"מ מגבול סוריה.
מקור השם.
מקור השם בשם העיר קוניטרה (גשר הבנוי מקשתות), שבה הוקם הגרעין שהמשיך אחר כך ליישוב הנוכחי. היו שפירשו את השם כראשי תיבות של "קוניטרה שלנו תמיד"; "קשר של תפילין" או "קיבוץ שכולו תורה". על פי הפרסום הרשמי של ועדת השמות הממשלתית, השם קשת הוא סמלי
הקמת היישוב.