בשנת 2018 הוחלט לשנות את שמה ל"נוער תלם" וששמה של התנועה אינו יותר "תנועה ליהדות מתקדמת", אלא "נוער תלם - תנועת הנוער של התנועה הרפורמית". ההנהגה הארצית של התנועה ממוקמת בירושלים. נוער תלם פועלת כתנועת נוער בלתי פורמלית ועיקר פעילויותיה מתבססות על פעילויות חברתיות, לימודיות וחווייתיות. הפעילויות מתקיימות בקהילות התנועה הרפורמית ברחבי ישראל, מתוך התפיסה כי הנוער הוא המרכיב המרכזי להמשכיותן של הקהילות בכלל והתנועה הרפורמית בפרט. נוער תלם היא הסניף הישראלי של תנועת 'נצר עולמי'. תנועה זו מהווה משנת 2005 (לאחר הצטרפות תנועת הנוער הרפורמית של צפון אמריקה - NFTY כסניף צפון אמריקה של נצ"ר עולמי), את התנועה היהודית-ציונית הגדולה ביותר בעולם.
מדי התנועה.
בתחילה, לאחר ההינתקות מתנועת הצופים, מדי התנועה היו חולצה בצבע בורדו ובצידה האחורי לוגו נוער תל"ם, כשעליו הציטוט "לא עליך המלאכה לגמור ולא אתה בן חורין להיבטל ממנה" ().
בשנת 2012 הוחלפו מדי התנועה לחולצה ירוקה (כצבע מדי נצ"ר), מקדימה סמל תנועת נצ"ר עולמי, מאחורה סמל נוער תלם ומעליו הכיתוב "צדק צדק נרדוף" (הטיה של הציטוט "צדק צדק תרדוף" )
עקרונות התנועה.
נוער תלם מאמינה ופועלת למען העקרונות הבאים:
התנועה מאמינה בערכי היהדות הרפורמית, ושואפת לקרב את בני הנוער לעולם התרבותי והרוחני שלה.
התנועה מציגה את גישתה החינוכית כליברלית ופתוחה, שמטרתה לאפשר לבני הנוער לשאול שאלות, והיא מעודדת את בני הנוער להביע את עצמם באופן יצירתי.
כמו כן מאמינה התנועה כי תנועת הנוער שייכת לחניכיה, ולכן במרכז העשייה החינוכית והמעשית עומדת השכבה הבוגרת בכיתות י'-י"ב. מתוך עיקרון זה ממלאים חברי השכבה הבוגרת תפקידי הדרכה, מכהנים במוסדות התנועה השונים, בוועדות השונות ובהנהגת התנועה. ונציגיהם אף לוקחים חלק בתהליך החשיבה החינוכי.
סניפים.
נוער תלם מקיימת פעילות בסניפים ברחבי הארץ:
כמו כן, בפעילויותיה הארציות לוקחים חלק גם חניכים וחברי שכב"ג ללא סניף מכל הארץ ורבים מהם מקהילות התנועה במקומות כמו ראש פינה, קיבוץ יהל והר חלוץ.
מפעלים ארציים.
מלבד הפעילויות השבועיות בסניפים, מקיימת נוער תלם מספר פעילויות ארציות במהלך השנה. בפעילויות משתתפים חניכי ומדריכי התנועה מכל רחבי הארץ, וכמו כן מצטרפים אליהן חניכים חדשים. המפעלים הארציים הבולטים של נוער תל"ם הם:
מחנה קיץ חווי"ה.
מחנה קיץ חווי"ה (חופש ויהדות) הוא מחנה הקיץ של נוער תלם המהווה את שיאה של שנת הפעילות. המחנה מתקיים מדי שנה בחודש יולי, בעבר התקיים המחנה בכפר הנוער 'כפר סילבר' ע"ש הרב אבא הלל סילבר - ממנהיגי הציונות הרפורמית; אך בשנת 2008 עבר לכפר הנוער 'הדסה נעורים', עקב גידול במספר החניכים, בהמשך בשנת 2012 עבר המחנה לכפר הנוער 'עיינות' ובשנת 2014 לקמפוס גבעת חביבה.
המחנה מחולק לשלושה מסלולים: חווי"ה צעירה (לבוגרי כיתות ג'-ו'), חווי"ה (לבוגרי כיתות ז'-ט') וחווי"ה בוגרת (לבוגרי כיתות י'-י"ב). המחנה המרכזי (ז-ט) נמשך כשבועיים ולכל אורכו נמצאים החניכים באכסניה, ועוברים מדי יום פעילויות שונות ומגוונות ביניהן גם מעורבות חברתית ועזרה לקהילה. מחנה חווי"ה הראשון התקיים בשנת 1991, ומאז ממשיך לפעול מדי קיץ. בשנת 2001 קיבל המחנה תפנית ונכנס למתכונת חדשה. מאז שנה זו, חל גידול משמעותי במספר החניכים המשתתפים במחנה: בשנת 2001 השתתפו בו 130 חניכים ובמחנה בשנת 2007 השתתפו מעל ל-500 חניכים.
בוגרי נוער תלם.
בוגרי נוער תלם יכולים להמשיך בהנהגת התנועה לפני או במהלך שירותם הצבאי בשלוש דרכים עיקריות:
אסטראים
אסטראים (שם מדעי: Asterales) היא סדרה של צמחים דו־פסיגיים, המקיפה את משפחת המורכבים והמשפחות הסמוכות.
המינים בסדרה זו נפוצים ברחבי העולם, והיא ומונה בעיקר צורות צמחים עשבוניות, אם כי כוללת גם מספר קטן של מיני עצים.
לאסטראים מספר מאפיינים המייחדים אותם משאר הצמחים, במראהם ובצורתם: האבקנים מסודרים בצפיפות סביב עמוד העלי, ולעיתים מאוחים לצינור סביבו. תכונה זו נקשרת לתופעת ההאבקה המאולצת (plunger pollination), שבה האבקה נדחפת החוצה מתוך צינור האבקנים במנגנון מיוחד. סוג זה של האבקה נפוץ למדי בקרב האסטראים. כמו כן, חומר התשמורת של כל האסטראים הוא אינולין - סוג של פולימר קצר המונה מספר קטן של חד־סוכרים.
הסדרה מונה 11 משפחות, כאשר הגדולה שבהן היא, כאמור, משפחת המורכבים עם כ־25000 מינים, ואחריה משפחת הפעמוניתיים עם כ־2000 מינים. יתר המשפחות מונות ביחד פחות מ־500 מינים. שתי המשפחות הגדולות הן בעלות תפוצה כלל-עולמית עם מרכז הכובד בחצי הכדור הצפוני, ואילו המשפחות הקטנות מוגבלות לרוב לאוסטרליה והאזורים הסמוכים, לעיתים לאמריקה הדרומית.
בישראל מיוצגות משפחות המורכבים והפעמוניתיים הגדולות, עם 300 ו־21 מינים בהתאם.
התפתחות ועדויות ביוגאוגרפיות.
סדרת האסטראים נוצרה כנראה בקרטיקון ביבשת־העל גונדוונה, באזור שהוא כיום אוסטרליה ואסיה. על אף שמרבית המינים כיום הם עשבוניים, בחינה של המשפחות העתיקות יותר מרמזת על כך שהאב הקדמון המשותף היה למעשה עץ.
שיירים מאובנים של הסדרה הם מעטים ושייכים לתקופות מודרניות יחסית, מה שמקשה על אומדן מדויק של גיל הסדרה. בין היתר, ידועים שרידי האבקה של המורכבים וה־Goodeniaceae מתקופת האוליגוקן, וזרעים של ה־Menyanthaceae ושל הפעמוניתיים מהאוליגוקן והמיוקן בהתאם.
חשיבות כלכלית.
התרומה הכלכלית של האסטראים מוגבלת לבני משפחת המורכבים. בין האחרונים ישנם זני מזון, כמו חמנית ("Helianthus annuus") או חסה ("Lactuca sativa"), צמחי מרפא ותבלין רבים. כמובן, ישנם סוגים רבים של פרחי נוי, כמו חרציות ועוד.
מיון.
סדרת האסטראים כוללת על־פי המיון המודרני 11 משפחות (ראו טבלה), והחשובות ביניהן:
לוקיוס קורנליוס סולא פליקס
לוציוס קורנליוס סולא
איבצן
רעיה אדמוני
רעיה אדמוני (נולדה ב-1947) היא עורכת ומגישת תוכניות רדיו ישראלי ומדבבת בתוכניות טלוויזיה.
ביוגרפיה.
רעיה נולדה וגדלה בשכונת נחלת אחים בירושלים. אביה נחמיה רוט עלה לארץ בהיותו בגיל 15 מצ'כוסלובקיה. אמה לאה לבית משפחת הרשלר היא ילידת ירושלים, יש לה אחות גדולה ואחות קטנה. בהיותה בת כ-10 עברה רעיה עם משפחתה להתגורר בשיכון "ותיקי ההגנה" בשכונת טלביה. למדה ביסודי ובתיכון בבית הספר הדתי "מעלה".
את קריירת הרדיו שלה החלה כבר בגיל 13 כשהשתתפה בתסכיתי רדיו של אולפן הילדים הירושלמי של קול ישראל אותו ניהל הבמאי אלף ארי וולף. במקביל השתתפה בתסכיתים רבים אחרים של מחלקת הנוער ברדיו כשחקנית ילדה. תפקידה הראשון היה של נמר ב"ספר הג'ונגל", אבל הייתה גם האסופית ועוד דמויות רבות אחרות בתסכיתים שונים. עם הזמן גם ביימה תסכיתים וערכה תוכניות כפרילנס.
רעיה למדה משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים וקיבלה הסמכה לעסוק בעריכת דין ואף חיפשה עבודה בתחום. בשנות ה-70 הציעה לה מרים הרמן, מנהלת מחלקת השידורים לילדים ולנוער בקול ישראל, להחליף באופן זמני את אחת העורכות שנסעה לשנתיים לארצות הברית עם בעלה. הזמני הפך לקבוע. מאז ועד היום רעיה עורכת ומגישה תוכניות ברדיו מן המניין. היא הייתה מהמגישות הבולטות בתוכניות הילדים והנוער בקול ישראל בשנות ה-70 ובשנות ה-80, ובכלל זה השתתפה בתוכנית הילדים לבת ולבן ולמי שמתעניין. במסגרת תוכניות אלה היא ערכה וביימה תסכיתים, קראה סיפורים ושירים, ובימי שישי ב-2 בצהריים ברשת א' ערכה והגישה את הפינה "שירים וברכות כבקשתכם"-שירים וברכות לבקשת המאזינים.
בנוסף דיבבה את פינוקיו ואת בלה ב"פינוקיו" ואת קולה של איזמרלדה החתולה מתוכנית הטלוויזיה "הצריף של תמרי". כמו כן דיבבה את אוליביה ב"אורסון ואוליביה". קולה הצעיר, שלא השתנה עם השנים, מטעה רבים לחשוב שמדברת ילדה.
בהמשך עברה אדמוני לערוך ולהגיש גם תוכניות למבוגרים. היא שימשה עורכת מוזיקלית והייתה למגישה נוספת בתוכנית הרדיו "נתיבה מדברת ומקשיבה", שהגישה נתיבה בן-יהודה עד לשנת 2009. היא הגישה ברשת ג את התוכנית "עוד חוזר הניגון" והחליפה את מגיש תוכנית זו אברהם זיגמן שפרש לגמלאות. וכיום היא מגישה את התוכנית "בית הורי" ברשת א' ותוכניות נוספות.
אדמוני נשואה לעו"ד דרור שמחיוף ולהם שלוש בנות.
הנץ החמה
הָנֵץ הַחַמָּה הוא ציון זמן בהלכה לרגע שבו נראית בוודאות הנקודה הראשונה מגוף השמש.
הזמן הקודם להנץ החמה הוא עלות השחר, אשר במהלכו ניתן להבחין בהתבהרות ראשונית של השמיים בזכות התקרבותה של השמש. הרמב"ם מכנה את הנץ החמה עלות השמש. הזמן המוקדם ביותר של הנץ החמה חל בישראל, על פי שעון הקיץ, סמוך לנקודת ההיפוך הקיצית שבחודש יוני, בשעה 05:34. הזמן המאוחר ביותר לכך חל עם המעבר משעון קיץ לשעון חורף בשלהי חודש אוקטובר, בשעה 06:54. בראשית חודש ינואר, סמוך לנקודת ההיפוך החורפית, חל הנץ החמה ב-06:43, שעה שמקבילה ל-07:43 בשעון קיץ.
חישוב זמן הנץ החמה.
כאשר ישנם הרים המסתירים את קו האופק, או כאשר המקום גבוה - שאז הזריחה נראית קודם לכן, יש המחשבים את הנץ החמה לפי זמן הזריחה בפועל (הנץ החמה הנראה), שהוא שונה מן הזמן המחושב לפי האופק (שאינו מתחשב בגובה הצופה או בהרים שמסתירים לו את האופק), מה שמסבך את חישוב הנץ החמה ומחייב גם לקחת בחשבון את הנתונים הטופוגרפיים של האזור. כאשר ההרים קרובים למקום, לא תמיד הם נלקחים בחשבון, וברור שכאשר אדם יעמוד ליד מצוק גבוה המטיל עליו צל לא ייחשב שלגביו הנץ החמה יתרחש כמה שעות מאוחר יותר – כאשר תגיע אליו השמש. אין הגדרה מדויקת לגבי הקרבה של ההרים למקום בו הם מנוכים מהחשבון, וכל מקרה נבחן לגופו.