לקורות חייו של שלמה מולכו הייתה השפעה ניכרת על מחבר השולחן ערוך, רבי יוסף קארו, אשר בת הקול שנגלתה אליו, "המגיד", הבטיחה לו שיזכה במוות על קידוש השם כמו "שלמה בחירי". אל מוות כזה השתוקק רבי יוסף קארו, שאמר על שלמה מולכו: "מי יתן מותי כמוך".
סממני משיח.
בשאלת משיחיותו של שלמה מולכו חלוקים בדעותיהם החוקרים של ימינו. אלו הגורסים ששלמה מולכו ראה עצמו כמשיח רואים את הסבת שם משפחתו למולכו כרמז לשאיפות מלוכניות כדוגמת מלך המשיח, אך בעיקר מביאים כראיה את חישובי הקץ שלו, ודרשותיו שבהם הוא רומז לכאורה על משיחותו. לעומתם, יש חוקרים שסבורים כי שלמה מולכו לא ראה את עצמו כמשיח, אלא היה דמות טראגית שהקדימה את זמנה
בחקר דמותו של שלמה מולכו נתקלו החוקרים בקשיים מסוימים. על כך כתב ד"ר ש. ברנשטיין:
חיבוריו.
קורותיהם של דוד הראובני והרב שלמה מולכו מסופרים בצבעים עזים ברומן ההיסטורי ראובני שר היהודים של מכס ברוד. כמו כן, אהרון אברהם קבק כתב רומן היסטורי בשם "שלמה מולכו". אהרן ליילס כתב עליו מחזה ביידיש ששמו ״שלמה מולכו״. המחזה פורסם ב 1926, וסצנה ממנו הועלתה במעמד פתיחת התיאטרון של גטו וילנה ב 26 באפריל 1942, בבימויו של ישראל סגל.
צ'רלס ברליץ
מרגרט מיטשל
מרגרט מיטשל (באנגלית: Margaret Mitchell;
8 בנובמבר 1900 - 16 באוגוסט 1949) הייתה סופרת אמריקאית. כתבה את הרומן "חלף עם הרוח", שיצא לאור ביוני 1936 והוסרט בשנת 1939.
ביוגרפיה.
נולדה בעיר אטלנטה שבמדינת ג'ורג'יה (דרום ארצות הברית). למדה במכללת סמית' שבמדינת מסצ'וסטס, אך הפסיקה את לימודיה בשנת 1918, וחזרה לביתה בעקבות מות אמה ממחלה. בהמשך התקבלה לעבודה בעיתון מקומי, וכתבה טור שבועי.
בעקבות שבירת קרסול, נכפתה עליה תקופת החלמה בביתה. בעלה, ג'ון מארש, נשלח להביא עבורה ספרים רבים מהספרייה, והציע שתכתוב ספר בעצמה. מיטשל החלה לכתוב את "חלף עם הרוח", עשתה שימוש בידע הרב שהיה לה בנושא מלחמת האזרחים האמריקנית (היא גדלה בדרום המובס), ושילבה בעלילה תכנים אישיים (אוטוביוגרפיים). סדר הכתיבה היה שרירותי לחלוטין (הפרק הראשון שנכתב היה הפרק האחרון). מיטשל לא שיתפה איש מלבד בעלה בכתיבה. בשנת 1929 היא החלימה והחליטה לזנוח את כתיבת הספר, על אף שהיה כתוב ברובו.
בשנת 1935 היא התבקשה ללוות מוציא לאור מחברת "מקמילן", בשם הווארד לייתם, שהגיע לאטלנטה במטרה למצוא כותבים דרומיים. לייתם התעניין בכתיבתה של מיטשל, והיא הגישה לו את היצירה החלקית שכתבה. לייתם התלהב, וחברת "מקמילן" שילמה למיטשל מקדמה, כדי שתסיים לכתוב את הפרק הראשון של הספר. מיטשל סיימה לכתוב במרץ 1936, וב-30 ביוני 1936 הספר יצא לאור.
הספר נמכר בהצלחה רבה, וזיכה את מיטשל בפרס פוליצר בשנת 1937. הספר נחשב לאחד הספרים הנמכרים ביותר בהיסטוריה. עם זאת, מיטשל לא פרסמה עוד ספרים, והוא נשאר ספרה היחיד.
המפיק דייוויד סלזניק רכש את זכויות ההסרטה של הספר תמורת כ-50 אלף דולר, והפיק את הגרסה הקולנועית של "חלף עם הרוח". הצילומים החלו בדצמבר 1938 והסתיימו בנובמבר 1939, ולתפקידים הראשיים בחר סלזניק בקלארק גייבל (רט באטלר) ובוויוויאן לי (סקרלט אוהרה). תקציב ההפקה היה 4 מיליון דולר, והקרנת הבכורה נערכה באטלנטה ב-15 בדצמבר 1939. הסרט זכה בשמונה פרסי אוסקר, ונחשב לאחד הסרטים המצליחים והידועים ביותר בהיסטוריה.
באוגוסט 1949 מיטשל נפצעה באורח קשה בתאונת דרכים באטלנטה (נהג מונית פגע בה בעת שחצתה את הכביש). היא מתה מפצעיה אחרי חמישה ימים בבית החולים גריידי, בגיל 48, ונקברה באטלנטה.
המפואר וחית הקנה
אד קונסקוונטיאם
אד קוסנקוונטיאם
אד בקולום
הבטחת איכות תוכנה
הבטחת איכות תוכנה (באנגלית: Software quality assurance, בר"ת: SQA) הוא מכלול הפעולות הנדרשות להבטיח את איכותה של תוכנת מחשב, כחלק מתהליכי הפיתוח והתחזוקה שלה. תחום זה, שנהוג לראות אותו כחלק מתחום הבטחת איכות והנדסת תוכנה, הלך והפך חשוב ברבות השנים.
בעבר קרו מקרים של מוות כתוצאה מתוכנות שלא היו איכותיות מספיק: מטוסים שהתרסקו ומכשור רפואי שגרם נזק. בעוד שפעם לא היה נהוג להשקיע כספים בהעסקת אנשי הבטחת איכות, מהנדסי בדיקות תוכנה, ובודקי תוכנה מיומנים, הרי שכיום חברות משקיעות משאבים רבים כדי לוודא שהמוצר שהן מוציאת לשוק בטוח לשימוש ואין בו באגים חמורים, תוך שימוש בתהליך ייצור המבטיח איכות הנדרשת מהמוצר הסופי.
הבטחת איכות ובקרת איכות.
לעיתים נוצר בלבול בין מושג הבטחת איכות תוכנה למושג בקרת איכות תוכנה. בזמן שבקרת איכות תוכנה זהו תהליך הנועד לבדוק תאימות של המוצר אל מול הדרישות (ספציפיקציות), הבטחת איכות זהו שם כולל לכלל הפעולות הננקטות על מנת לייצר מוצר ברמת איכות נדרשת.
השלב הראשון בהבטחת איכות תוכנה הוא שימוש בתהליכים מוגדרים ומתועדים של פיתוח תוכנה. כמו כל הליך ייצור, ייצור תוכנה מתחיל משלב הייזום, ממשיך דרך התכן, עיצוב, פיתוח, ותחזוקה של המוצר הסופי, וחוזר חלילה. בכל אחד משלבי מחזור החיים הזה, ננקטים אמצעים שונים ומגוונים להבטחת האיכות של המוצר הסופי.
דוגמה לתהליך המושפע מעקרונות הבטחת האיכות הוא שימוש בתקנים עבור מסמכים המתעדים את הפיתוח (לדוגמה - תקן ISO-830, או נוהל מפת"ח, לתיעוד דרישות תוכנה SRS).
דוגמה נוספת לתהליך שמושפע מעקרונות הבטחת האיכות הוא בקרת איכות תוכנה, הלא הוא תהליך הבדיקות. השלב הראשון בבקרת איכות תוכנה הוא היכרות עם המערכת הנדרשת לבדיקה. השלב השני הוא כתיבת תסריטי בדיקה שמטרתם לבחון את כשירותם של המודלים השונים של התוכנה במצבים שונים. לעיתים מתלווה לבדיקה הידנית או מחליפה אותה בדיקה באמצעות כלי בדיקה אוטומטיים (ישנם מספר מוצרים מסחריים, וגם כלים חופשיים תחת רישיון קוד פתוח, כמו CUnit/JUnit/CPPUnit לבדיקות רמת היחידה, BugZilla לניהול תקלות, וכדומה). בבדיקה מסוג זה נכתב תסריט המורץ באופן אוטומטי על ידי התוכנה במצבים שונים. בין סוגי כלי הבדיקה הקיימים ניתן לציין כלי בדיקה שמטרתם לבדוק עומסים על אתרי אינטרנט. כלים אלו מדמים כניסה של משתמשים לאתר כדי לבחון את מהירויות הגלישה בעומסים שונים.
למרות שחברות העוסקות בייצור תוכנה מעסיקות אנשי הבטחת איכות, מהנדסי בדיקות תוכנה ובודקי תוכנה, במרבית התוכנות היוצאות לשוק נמצאים באגים. דבר זה נובע מכמה סיבות:
המטרה של בדיקות תוכנה היא לוודא שהמוצר עונה על הדרישות שהוצבו (ולידציה), וכן למצוא באגים בתחומים שלא מכוסים על ידי הדרישות (או לא מכוסים מספיק).
הפן המחקרי.
במסגרת מדעי המחשב נחקר התחום של אימות תוכנה, שנועד לאפשר הוכחת נכונותה של תוכנה. בנוסף, מתבצעים מחקרים בהבטחת איכות תוכנה תחת המטריה של מנהל עסקים, הנדסה וכתחום בפני עצמו (למשל בלימודי תואר שני ושלישי בטכניון).
אירגונים ודמוקרטיה
צ'רלס אורד וינגייט
אסלאמיזם
אסלאמיזם, הידוע גם כאסלאם פוליטי, היא תנועה פוליטית הנגזרת מהשקפותיו השמרניות והדתיות של הפונדמנטליזם האסלאמי המנהלת מאבק בשליטים מקומיים מוסלמים ובגורמי חוץ המזוהים עם המערב. בבסיסה האידאולוגי ניצבת ההנחה, לפיה האסלאם איננו דת ותו לא, כי אם מערכת פוליטית מורכבת החולשת על תחומי המשפט, הכלכלה והחברה במדינה.
האסלאמיזם חורט על דגלו עיצוב מחדש של המדינה על ידי החלה שמרנית וכוללת של החוק האסלאמי (שריעה, شريعة). עם זאת, הספרות האסלאמיסטית איננה מתמקדת ברובה במאבק בדתות אחרות, כי אם באידאולוגיות פוליטיות, שכן האסלאמיסטים נאלצו להתמודד מול תנועות מתחרות כמו קומוניזם במאבקם על תמיכת ההמונים. עוני רב ומתיחות בין-מעמדית הביאו לצמיחתן של תנועות סוציאליסטיות רבות ברחבי העולם המוסלמי במהלך המאה ה-20. ואולם התמוטטותה של ברית המועצות בשלהי המאה הביאה בסופו של דבר לירידה בהשפעתן של אידאולוגיות שמאליות. כתוצאה מכך, נותר האסלאמיזם בבחינת האידאולוגיה המהפכנית העיקרית בחברות המוסלמיות. העלייה הניכרת ברגש הדתי-מוסלמי, לצד העוינות הגוברת למערב ולישראל, הקנו לאידאולוגיה זו בסיס תמיכה נרחב.
לאחר פיגועי 11 בספטמבר (2001) זכה האסלאמיזם, בדומה לתנועות פוליטיות אחרות הנגזרות מהאסלאם, לתשומת לב גוברת בתקשורת המערבית. התקשורת נוהגת לבלבל את המושג "אסלאמיזם" עם מושגים קשורים כגון "אסלאם", "פונדמנטליזם" ו"והאביזם". אף שקיימת חפיפה מסוימת בין המושגים, קיימת הבחנה אקדמית ביניהם. קבוצות אסלאמיסטיות רבות היו ועודן מעורבות בטרור, ולפיכך הוצבו כמטרות במלחמה בטרור שהכריז הנשיא האמריקני ג'ורג' בוש הבן בעקבות פיגועי 11 בספטמבר.
היסטוריה.
הרקע לעליית האסלאמיזם.