"ריאה ירוקה" הוא כינוי לשטח פתוח בתחומי שטחים עירוניים בנויים, כדוגמת פארקים וגינות ציבוריות. בריאות הירוקות מייצרים העצים והצמחים חמצן נקי בתהליך הפוטוסינתזה. הן חשובות גם בגלל מהצורך במניעת שחיקת הקרקע, ספיגת מי גשמים ושיפור הניקוז. העצים סופגים מזהמים וגזי חממה, מספקים הצללה (תורמים להפחתת החום העירוני), מהווים מחיצה לרעש ומקשרים בין העיר ובין בתי גידול חקלאיים או טבעיים מחוץ לעיר, ובכך מסייעים לשיור חיי הבר. בהיבט החברתי, שטחים אלה מאפשרים עיסוק בפעילות ספורטיבית בחינם, גינות ציבוריות מהוות מוקד למפגש וחיבור בין חברי הקהילה, ותורמות להפגת הניכור העירוני. בתי קברות גם הם נכללים בהגדרה של ריאה ירוקה.
דגמים יסודיים של תכנון עירוני.
מתווה רחובות שתי וערב.
מתווה רחובות שתי וערב (באנגלית: grid plan, grid street plan, או gridiron plan - נקרא גם ישר-זווית) הוא מתווה לתכנון ערים בו הרחובות נפרסים על פני העיר כרשת של רחובות המצטלבים בזוויות ישרות. בהקשר של התרבות היוונית העתיקה מתווה שתי וערב נקרא מתווה היפודמי.
הדגם האזורי.
הדגם המעגלי (נקרא גם דגם קונצנטרי או דגם בורג'ס) היא אחת התאוריות הראשונות בתכנון ערים שהוצגה לראשונה בשנת 1925 על ידי הסוציולוג ארנסט בורג'ס.
דגם מגזרי.
הדגם המגזרי הנקרא גם דגם הויט הוא דגם ערים העוסק בשימושי קרקע והוצג לראשונה בשנת 1939 על ידי הכלכלן הומר הויט. זהו שינוי של הדגם המעגלי של פיתוח העיר שהוצג לפניו. היתרונות של יישום מודל זה כוללות את העובדה שהוא מאפשר התקדמות חיצונית של צמיחה. כמו בכל הדגמים הפשוטים של תופעות מורכבות תוקפו של דגם זה הוא מוגבל.
דגם רב־קוטבי.
הדגם הרב-קוטבי (נקרא גם: הדגם הרב-מוקדי) הוא דגם ערים שפותח בשנת 1945 על ידי שני חוקרים וגאוגרפים אמריקאים, צ'אנקי האריס ואדוארד אולמן. המודל מתאר את הפריסה של עיר. הוא מציין כי בעוד העיר התחילה במקום בו נמצא מרכז עסקים ראשי, או תעשייה דומה עם שימוש הנפוץ בקרקעות ודרישות כספיות המבוססות אחד ליד השני. קבוצות אלה השפעו על הסביבה המיידית שלהם. מלונות ומסעדות סביב שדות תעופה, כמו למשל מספר סוגים של גרעיני הצמיחה של העיר.
דגם אנכי.
דגם העיר האנכית הוא רעיון להקמת עיר הפרושה על פני רחוב ראשי אחד וממנו היא צומחת. לפי רעיון של האדריכל הספרדי ארתורו סוריה שהגה את הרעיון בשנת 1882 וממנו צמחה "תנועת העיר האנכית" שהיה רעיון משופר של דגם הערים הקדום של "רחובות שתי וערב" שהקדימה את רעיון "עיר הגנים" הבנויה בצורה מעגלית. הרעיון ליצור עיר הפרושה לרוחב נוצר לפני שנוצרו הדגמים המקובלים כיום שנוצרו בתחילת המאה ה-20 שנועדו ליצור עיר בצורה מעגלית או קוטבית. הרעיון היה ליצור רצועה של תעשייה ומפעלים בצידו האחד של רחוב ראשי החוצה את כל העיר לעומת צידו השני שיהיה מוקדש למגורים. ככל שהעיר תתרחב יותר כך הרחוב הראשי או הרחובות המקבילים יתארכו יותר מבלי להתרחב לצדדים וכך לא תהיה בעיה של צפיפות וזיהום אוויר.
דגם לא סדיר.
דגם לא סדיר הוא הסדר של שטח עירוני המאפיין את שלב המעבר מן הכפר אל העיר בעיקר במדינות עולם שלישי. דגם עירוני זה נובע מחוסר תכנון או מבנייה לא חוקית וללא סדר מסוים. דגם עירוני זה מתאים מאוד לערים עתיקות, בעיקר באפריקה, דרום אמריקה או אסיה וכמה מקומות מעטים באירופה.
מחלף משה דיין
מחלף משה דיין הוא מחלף בנתיבי איילון בשטח ראשון לציון. המחלף ממוקם בין שדרות משה דיין (חלק מכביש 441) לבין המשכו לכיוון חוף הים, המכונה שדרות רחבעם זאבי. המחלף נבנה בתצורת מחלף יהלום משולב בלולאת מחלף עלה תלתן. גשר המחלף נבנה בתוואי הכביש העירוני. המחלף נמצא בסמוך לאזור התעשייה החדש בראשון לציון ושכונת נווה דקלים.
חלקו הראשון של המחלף נפתח בנובמבר 2001 כחלק מהשלמת הקטע הדרומי של נתיבי איילון, והוא הושלם במרץ 2002. בשטח המחלף הוקמה תחנת הרכבת ראשון לציון משה דיין, שנחנכה ברבעון השלישי של שנת 2011, כחלק ממסילת תל אביב – פלשת.
מלבד גשר שדרות משה דיין, ליוצאים במחלף מכיוון צפון ניתנת האפשרות להתחבר לכביש שדרות יצחק רבין, החולף דרומית למחלף באמצעות גשר מעל נתיבי איילון, ללא מחלף נפרד. בנוסף, קיימת יציאה מכביש יצחק רבין לכיוון צפון המתחברת גם היא למחלף.
ניסוי דוסאדי
ניסוי דוֹסאדִי (אנגלית: The Dosadi Experiment) הוא רומן מדע בדיוני בסגנון בלשי מאת פרנק הרברט, שיצא לאור בשנת 1977. ספר זה יחד עם כוכב המלקות ומספר סיפורים קצרים נוספים הוא החלק האחרון בסדרת "יקום התבוניות המאוחדות" של הרברט. בספר, ממשיך הרברט לעסוק בנושא שבו עסק גם ביקום "חולית": תנאי חיים קיצוניים שבהשפעתם נאלצים האנשים החיים בהם לפתח יכולות מעל ומעבר ליכולותיה של שאר האנושות. הספר היה מועמד לפרס לוקוס.
עלילה.
עלילת הספר ממוקמת ביקום שבו גזעים תבוניים רבים, ועוסקת בניסוי סודי שנעשה על יצורים תבוניים ללא ידיעתם וללא הסכמתם: על כוכב לכת עוין (דוסאדי) נכלאו שני גזעים תבוניים - בני אדם וגוואצ'ין - בתנאים אקולוגיים שבקושי מאפשרים שרידה, ותחת פיקוח של אלים מדומים - מנהלי הניסוי. בתנאים אלו נוצר על הכוכב דמופול, הנתמך בציוויים דתיים המגיעים ישירות מהאלים.
לאחר מספר דורות יוצא הניסוי מכלל שליטה ומאלץ את יוצרי הניסוי להשמיד את כוכב הלכת על מנת להסתיר את תוצאות מעשיהם מידיעת כלל היצורים התבוניים. אל הכוכב יוצא סוכן ממשלתי מיוחד במשימה סודית - לגלות מהי מהות הניסוי, מיהם יוזמיו, ולנסות להציל את מיליוני תושבי הכוכב מהשמדה.
תרגום לעברית.
הספר תורגם לעברית על ידי המתרגם גבי פלג, וראה אור בהוצאת כתר, ירושלים, 1987.
קונסטנטין פאבלוביץ'
גרסת דמו
פונדקאית
מכון ריאות
מכון ריאות הוא יחידה רפואית המתמחה באבחון מחלות ריאה ובטיפול בהן, היכולה להיות מסונפת לבית חולים כמרפאת חוץ. מכון ריאות מטפל בחולים מאושפזים וכן בחולי חוץ. פעילותם של רופאים מומחים בתנאים ובאמצעים שעומדים לרשותם במכון ריאות משפרת את איכות הטיפול בחולים באופן משמעותי. נמצא שבחולים שהופנו למכון ריאות על ידי רופאים אחרים, שונו האבחנות ב-30 אחוזים מהמקרים וב-40 אחוזים מהמקרים שונה הטיפול.
מכוני ריאה יכולים להתמחות במבוגרים או בילדים. ביכולתם לאבחן מחלות, לטפל בחולים גם במסגרת של אשפוז יום, לעקוב אחר מהלך מחלתם ולהדריכם בשימוש באמצעים רפואיים.
היקף העיסוק של מכוני ריאות כולל מחלות ריאה ודרכי נשימה כגון אסתמה, מחלת ריאות חסימתית כרונית, גידולי הריאה וגידולים בבית החזה, מחלות בסימפונות ומחלות באדר, אלרגיות, שחפת, שיעול, מחלות תעסוקתיות, יתר לחץ דם ריאתי, דום נשימה בשינה וקשיי נשימה. מכוני ריאות עשויים להיות מעורבים בהליכי הכנה להשתלת ריאה ושיקום לאחר הניתוח ואף להפעיל תוכניות הדרכה כגון סדנאות להפסקת עישון.
אמצעי אבחון וטיפול במכון ריאות כוללים מכשירי מדידה לתפקודי ריאה, מערכות לבדיקת שינה ומערכות לבדיקת מאמץ ולעריכת הדמיות. במכונים נערכות ברונכוסקופיות לשם אבחון ולשם טיפול ובדיקות פולשניות נוספות כגון בדיקה של נוזל האדר.
בתוך המכונים עשויות לפעול מרפאות ייעודיות כגון מרפאת יתר לחץ דם ריאתי או מעבדת שינה.
קונסטנטין מוראבייב
קונסטנטין ולאדוב מוראבייב (בבולגרית: Константин Владов Муравиев; 5 במרץ 1893, פאזארדז'יק, נסיכות בולגריה – 31 בינואר 1965, סופיה, הרפובליקה העממית הבולגרית) היה פוליטיקאי בולגרי, אשר כיהן במספר תפקידי שר ולזמן קצר כיהן כראש ממשלת בולגריה.
ראשית הקריירה.
מוראבייב היה אחיינו של אלכסנדר סטמבוליסקי שכיהן כראש ממשלה ונרצח ב-1923 במהלך הפיכה. ב-1912 סיים את לימודיו במכללה האמריקנית באיסטנבול וב-1915 סיים את האקדמיה הצבאית הבולגרית בסופיה. הוא לחם במלחמת העולם הראשונה וב-1919 השתחרר מהצבא בדרגת קפטן. ב-1920 הצטרף מוראבייב למפלגת האיכרים הבולגרית וב-1923 כיהן לתקופה קצרה בתפקיד שר המלחמה הבולגרי.
לאחר ההפיכה שבמהלכה נרצח דודו, נעצר מוראבייב, נשפט ונידון ל-3 שנות מאסר. לאחר שחרורו מהכלא חזר לפעילות פוליטית במפלגת האיכרים ובין 1927 ל-1931 כיהן כחבר הפרלמנט הבולגרי. בין 1931 ל-1932 כיהן כשר החינוך בממשלותיהם של אלכסנדר מלינוב ושל ניקולה מושאנוב. בין 1932 ל-1934 כיהן כשר החקלאות בממשלתו של מושאנוב. ב-19 במאי 1934 התחוללה בבולגריה הפיכה צבאית שהובלה על ידי הליגה הצבאית, הפרלמנט פוזר, נאסרה פעילות פוליטית ואת השלטון תפס קימון גאורגייב. בראשית 1935 לאחר פירוק הליגה הצבאית חזר מוראבייב לפעילות במפלגת האיכרים אשר הייתה באופוזיציה במשך שנים אחדות.
כהונת ראש הממשלה.
עם מינויו של איוון בגריאנוב לתפקיד ראש הממשלה, הוחל במשא ומתן מול הבריטים והאמריקנים במטרה להגיע עמם להסכם שלום נפרד. משא ומתן זה גרר איומים מצד ברית המועצות וב-31 באוגוסט התפטר בגריאנוב. מינויו של מוראבייב איש מפלגת האיכרים שלה היו עימותים רבים עם משפחת המלוכה, אמור היה לסמל את נייטרליות השלטון החדש כלפי כל בעלות הברית ובמיוחד כלפי ברית המועצות, אשר צבאה התקדם במהירות אל גבולות בולגריה.