סוגים.
ניתן לייצר את הטרנזיסטור בשתי טכנולוגיות: depletion mode ו-enhancement mode. ב-enhancement mode, המצע מאולח כך שאינו מוליך ללא מתח בשער. ב-depletion mode, המצע מאולח כך שיוליך ללא מתח כמעט במצב רוויה (ראו מטה). רוב טרנזיסטורי ה-MOSFET מיוצרים ב-enhancement mode, אך קיימים גם טרנזיסטורים מסוג NMOS בטכנולוגיית depletion.
חשיבות אורך התעלה.
הטרנזיסטור מתפקד כמתג חשמלי - הפעלת מתח על אחד ההדקים יוצרת שדה חשמלי שמאפשר זרימת זרם דרך שני ההדקים האחרים. ככל שאורך התעלה בה האלקטרונים נעים יהיה קטן יותר, כך תקטן התנגדות הטרנזיסטור, ומהירות המיתוג שלו תגדל. מסיבה זו ומסיבות נוספות אורך התעלה הוא אחד הפרמטרים החשובים ביותר בטכנולוגיה. עם השנים, הטכנולוגיה משתכללת ומאפשרת ייצור טרנזיסטורים בעלי אורך תעלה הולך וקטן. בעבר אורך התעלה היה נמדד במיקרונים וכיום בננומטרים, והוא משמש לעיתים קרובות לציון הרמה הטכנולוגית של המעגל משולב. עם זאת, בעשור האחרון, מספר הננומטרים אותו מציינים מהווה יותר שם של הרמה (node) הטכנולוגית מאשר אורך התעלה בפועל, וקיימים לרוב הבדלים של עשרות אחוזים ביניהם. התחזית לגבי ההקטנה ההדרגתית של אורכי התעלה עם השנים זכתה לשם הפופולרי חוק מור.
מצבי פעולה.
ניתן לחלק את התנהגותו של טרנזיסטור MOS ל-3 מצבי פעולה עיקריים, התלויים במתחים המופעלים על הדקיו, אשר הם: Vgs הוא המתח של השער ביחס למקור, Vds הוא המתח של השפך ביחס למקור, ו-Vt הוא מתח הסף שמתחתיו אין זרם בטרנזיסטור.
טרנזיסטור MOS
מטאטא כבישים
מטאטא כבישים הוא כלי רכב מנועי (תת סוג של משאית) המשמש לניקוי כבישים ורחובות. רכבים מסוג זה נפוצים בערים, ומופעלים על ידי העירייה המקומית, אך משמשים גם ארגונים גדולים בעלי קרקעות נרחבות לצורכי תחזוקה.
היסטוריה.
בשנת 1840 הפכה העיר מנצ'סטר שבאנגליה לעיר המתועשת הראשונה, והכילה את מערכת רכבות הנוסעים הראשונה בעולם ואת אחת מתעשיות הטקסטיל הגדולות ביותר. במהרה קיבלה מנצ'סטר מוניטין של "העיר הכי מזוהמת באנגליה". בתגובה למצבה התברואתי של העיר, המציא ג'וזף ויטוורת' את מטאטא הרחובות המכני הראשון.
מטרתו של המטאטא הראשון הייתה טיפול בחלקי פסולת גדולים בלבד, והוא השאיר אחריו את חלקי הפסולת הקטנים. היות שחלקי הפסולת הקטנים נשטפו בקלות בגשמים (אשר פוקדים את אנגליה תדירות), לא נתפסה עובדה זו כבעייתית עד שנות ה-70 של המאה ה-20, אז החלו לשקול טיפול גם בבעיית זיהום המים שגורמת הפסולת הנשטפת בגשמים.
רם שמואלי
רם שמואלי (נולד ב-17 ביוני 1960) הוא טייס קרב לשעבר בחיל האוויר הישראלי, בתפקידו האחרון בצה"ל כיהן כראש להק המודיעין בדרגת תת-אלוף.
ביוגרפיה.
שמואלי נולד וגדל בכפר יהושע, בנם של צביקה ועמליה. הוא דור שלישי למשפחת חקלאים מקומית ונכד לעולי העלייה השלישית. הוא נקרא על שמו של , טייס בן הכפר שנהרג בתאונה. שמואלי התגייס לקורס טיס מספר 93 אותו סיים כחניך מצטיין במגמת קרב, ולאחריו שובץ בטייסת 119 (טייסת "העטלף"), אז טייסת מטוסי F-4 פנטום. כמה חודשים לאחר מכן כבר השתתף בגיחתו המבצעית הראשונה, הפצצה בצידון. במהלך מלחמת לבנון הראשונה השתתף במבצע ערצב 19 ובמאות גיחות נוספות, בהם ניסיונות לחסל את יאסר ערפאת. ב-1984 עבר הסבה למטוסי F-16 פייטינג פלקון ומונה לסמ"ט ב' בטייסת 110 (טיסת "אבירי הצפון"). בהמשך נשלח לארצות הברית כחלק מצוות הקליטה של מטוסי ה-F-16C. ב-1987 חזר לטייסת 119 כסמ"ט א'. בתקופה זו השתתף והוביל גיחות צילום ואיסוף מודיעין רבות.
ב-1989 השתחרר מצה"ל, אך לאחר מספר חודשים חזר לשירות קבע ויצא לשנת לימודים בבסיס חיל האוויר של ארצות הברית ובאוניברסיטת אובורן במונטגומרי שבאלבמה. עם שובו ארצה מונה במאי 1990 למפקד טייסת המיון של בית הספר לטיסה בחצרים. שנה אחר כך מונה למפקד טייסת 101 (טייסת "הקרב הראשונה"), שהפעילה מטוסי F-16D. כמפקד הטייסת הוביל אותה בתקיפת בסיס האימונים של חזבאללה בעין דרדרה. הוא סיים את תפקידו באוגוסט 1994 ומונה לראש ענף אימוני קרב במטה חיל האוויר. בתפקיד זה היה אמון על תחילת שיתופי הפעולה של חיל האוויר הישראלי עם חיל האוויר הטורקי. בהמשך שימש בתפקיד ראש ענף קרב במחלקת המבצעים של החיל. ב-1997 מונה שמואלי למפקד בסיס עובדה ובשנים 2000–2004 שימש מפקד בסיס רמת דוד.
לאחר שסיים לימודי תואר שני בממשל ציבורי באוניברסיטת הרווארד קודם לדרגת תת-אלוף ומונה לראש להק המודיעין. הוא כיהן בתפקיד במהלך מלחמת לבנון השנייה, במהלכה השמיד חיל האוויר את מרבית מערך הרקטות ארוכות-הטווח של חזבאללה בימים הראשונים של הלחימה. בתחילת יולי 2007 הוחלף על ידי אבישי לוי ופרש משירות הקבע. המשיך לשרת עד 2020 כטייס מבצעי בטייסת 109 ולאחר מכן כמדריך בבית הספר לטיסה במגמת נווטי קרב.
לאחר שיחרורו פעל בנושאי חינוך, והקים ב-2008, יחד עם יצחק אוחיון, מנכ"ל אינטל ירושלים, את "צוות משימה ציבורי - הטובים בחינוך" (יחד מורים), שפעל בתחילה כמנהלת ייעודית במשרד החינוך, לצורך הכשרה להוראה של פורשים מצה"ל וכוחות הביטחון ויוצאי תעשיית ההיי-טק. הוא נבחר ב-2009 לאחד מ-50 המובילים בחינוך בישראל על ידי מגזין העיר. שמואלי הוא שותף מייסד ומנהל תוכנית ערי חינוך.
החל משנת 2010 עד 2019 כיהן שמואלי כיו"ר ארגון השומר החדש הפועל בכל רחבי הארץ בעזרה לחקלאים ובחינוך עשרות אלפי בני נוער וצעירים לעבודת האדמה ודרכה, חיבור לעצמם ולמורשתם, ולארצם. כיום ממשיך רם להיות חבר פעיל בוועד השומר החדש. הוא הצטרף לארגון לאחר שחש תסכול עוד בהיותו קצין בחיל האוויר מהשתלטות לא חוקית של בדואים על שטחים באזור בסיסי חיל האוויר בנגב.
משנת 2012 ייסדו רם ואביהו סופר את רשת הארגונים "מתחברים לעתיד משותף". במסגרת ייסוד והובלת התנועה קיימו מתחברים מפגשים של כמעט 200 אלף ישראלים בשולחנות עגולים ומפגשים בכל הארץ. פרויקט הדגל של הפעילות הוא צעדה לאומית חברתית-"מתחברים בדרך לירושלים" אשר צעדה 7 שנים במשך יומיים בדרך לירושלים. הפעילות של מתחברים הניעה "אדוות" רבות של פעילות והתארגנויות חדשות בכל רחבי הארץ ובקרב כל השבטים בעם ובחברה, לחיזוק הלכידות החברתית ולבניית יחד ישראלי חדש.
בין השנים 2010 ו-2014 כיהן רם כיו"ר עמותת תל"י - תגבור לימודי יהדות בבתי ספר ממלכתיים ביחד עם המנכ"ל איתן שיקלי.
משנת 2014 התמנה רם ליו"ר עמותת כפר הנוער גלים בו לומדים כ-1000 תלמידים וגרים כמעט 240 בני נוער בפנימיה שבכפר.
ב-2015 זכה בפרס ירושלים לאחדות ישראל. כהוקרה על מהלך מתחברים ומתחברים בדרך לירושלים.
לקראת הבחירות לכנסת ה-21 הצטרף למפלגת כולנו ושובץ במקום העשירי. אך לא נכנס לכנסת.
באוגוסט 2019 הקים שמואלי יחד עם יו"ר איגוד מנהלי מחלקות החינוך ברשויות המקומיות אבי קמינסקי את הקבינט הציבורי לחינוך. הקבינט מאגד בתוכו את ראשי ארגוני הגג היציגים בתחום החינוך- ארגוני מורים, הורים, תלמידים ועוד. המטרה המרכזית של הקבינט היא לבנות יחד תוכנית עשור למערכת החינוך שעל פיה תפעל בעשר השנים הקרובות. תוכנית מפת הדרכים חינוך 2030 התפרסמה באוקטובר 2020 וכעת פועל הקבינט לקדם את ההמלצות והקמת מועצה לאומית לחינוך. שמואלי עומד בראש הקבינט ביחד עם אבי.
חיים אישיים.
שמואלי נשוי ואב לארבעה ילדים וסב לנכדים, ומתגורר במושב כרם מהר"ל. הוא מגדל זיתים ומפיק שמן זית אורגני. הוא והוריו הם דור שלישי ורביעי לחקלאים בישראל.
שמואלי
שמואלי הוא שם משפחה יהודי.
סטטיסטיקה היסקית
לורן אמברוז
לורן אמברוז (באנגלית: Lauren Ambrose; נולדה ב-20 בפברואר 1978) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון וזמרת אמריקאית. מועמדת שני פרסי אמי על גילום קלייר פישר בסדרת הדרמה "עמוק באדמה" ומועמדת פרס טוני על המחזמר "גבירתי הנאווה".
ביוגרפיה.
אמברוז נולדה בשם לורן אן ד'אמברוזו בעיר ניו הייבן שבקונטיקט, בתה של אן (לבית ווטצ'אל), מעצבת פנים ושל פרנק ד'אמברוזו, ספק קייטרינג. היא ממוצא איטלקי מצד אביה, וממוצא גרמני, אנגלי ואירי מצד אימה. אמברוז למדה בארבעה בתי ספר שונים. לאחר לימודי התיכון למדה במכון טנגלווד למוזיקה מאוניברסיטת בוסטון.
קריירה.
אמברוז החלה את דרכה בתיאטרון ניו יורק, כאשר השתתפה במחזה של אוף ברודוויי "Soulful Scream of a Chosen Son" מאוגוסט עד ספטמבר 1990. הקריירה המוקדמת שלה כללה גם הופעות משחק בטלוויזיה, ובמיוחד היא ידועה מהתפקיד האורח שביצעה בסדרה "חוק וסדר" בתפקיד של ולרי מקסוול, צעירה מאותגרת נפשית שנאנסה על ידי קבוצה של תיכוניסטים. תפקידה הקולנועי הראשון היה "בפנים ובחוץ" בכיכובו של קווין קליין משנת 1997.
בשנת 1998 קיבלה תפקיד מרכזי בסרט הנעורים "לא יכולים להתאפק", ובשנת 2000 שיחקה את התפקיד הראשי בסרט "מסיבת חוף מוטרפת".
בשנת 2001 החלה לשחק בתור קלייר פישר בסדרת הדרמה "עמוק באדמה" של רשת HBO כבת הזקונים בבית משפחת פישר. אמברוז שיחקה בכל עונות הסדרה (5 ס"כ) עד לתום שידוריה ב-2005, ואף קיבלה שתי מועמדויות לפרס אמי לשחקנית משנה בסדרת דרמה בשנים 2002 ו-2003.
בשנת 2006 ביצעה את הבכורה שלה בברודוויי בחידוש של המחזה "Awake and Sing!". במרץ 2018 שבה אמברוז לברודוויי כאשר החלה לגלם את אלייזה דוליטל במחזמר "גבירתי הנאווה" בהפקה של ברודוויי. על תפקידה במחזמר קיבלה אמברוז מועמדות לפרס טוני לשחקנית הטובה ביותר במחזמר ומועמדות לפרס הגראמי. סיבובי ההופעות רצו עד חודש אוקטובר.
חיים אישיים.
אמברוז נישאה לצלם סאם הנדל בספטמבר 2001. יש להם שני ילדים. כיום אמברוז מתגוררת עם משפחתה במערב מסצ'וסטס.
מנחה טלויזיה