קיימות מפלגות בין קהילתיות כמפלגת "הברית" הליברל דמוקרטית, מפלגת הנשים, מפלגה ירוקה, וסניף צפון אירלנד של המפלגה השמרנית, אשר אינן מזוהות עם הקהילה הקתולית או הקהילה הפרוטסטנטית.
שפות.
הניב של האנגלית המדובר בצפון אירלנד מראה השפעה כבדה של הניב המדובר בסקוטלנד, ושימוש רב במילים מן השפה הסקוטית כ"איי" ל"כן" או "ווי" ל"קטן". ישנם הבדלי הגייה פעוטים בין הקתולים והפרוטסטנטים. הגאוגרפיה היא גורם משמעותי יותר בקביעת הדיאלקט מאשר המוצא האתני, והאנגלית היא השפה המדוברת ביותר בצפון אירלנד.
על פי הוראות הסכם יום שישי הטוב, השפה הגאלית האירית והשפה הסקוטית בניב אלסטר, הן בעלות מעמד רשמי שווה לזה של האנגלית.
הסקוטית בניב אלסטר היא וריאנט של השפה הסקוטית. רבים טוענים כי זו שפה נפרדת, אך אחרים טוענים כי אף הסקוטית עצמה אינה שפה שונה מן האנגלית.
יהודים בצפון אירלנד.
יהודים כמעט ולא הגיעו לצפון אירלנד במהלך השנים ורובם נדדו לאירלנד עצמה. בבלפסט קיים בית כנסת וחנות למוצרים כשרים, בית הכנסת פעיל רק בחגים. יהודי בלפסט נטו להזדהות בעיקר עם הפלג הפרוטסטנטי אשר אהד את ישראל לאורך השנים, בעוד שהקתולים היו לרוב פרו-פלסטינים.
כיום יש בצפון אירלנד קהילה קטנה הכוללת כ-800 יהודים, בעיקר בעיר הבירה בלפסט. חיים הרצוג, נשיא מדינת ישראל לשעבר, נולד בעיר ב-1918.
בקיץ 2014 במהלך מבצע צוק איתן אירעו מספר אירועים אנטישמיים כלפי הקהילה היהודית. במשך שני לילות רצופים נופצו חלונות בבית כנסת האורתודוקסי בבלפסט. רב הקהילה, דוד זינגר, קיבל שיחות טלפון פוגעניות והוסר שלט המציין את מקום הולדתו של הרצוג לאחר שנזרקו חפצים על השלט.
בעלי גלגול מלא
בעלי גלגול מלא (שם מדעי: Endopterygota או Holometabola) הם חרקים מתת-מחלקה Pterygota המאופיינים במחזור החיים הייחודי של ביצה, זחל, גולם, בוגר. מחזור חיים זה נקרא גלגול מלא.
על-סדרה זו היא המגוונת ביותר בין על-הסדרות ומכילה כ-680,000 פריטים ברחבי העולם.
חרקים מסדרה זו מתפתחים בסדר הבא:
הזחל והבוגר שונים מאוד במאפייניהם, דבר המאפשר ניצול של משאבים שונים בזמנים שונים. חלוקה כזו במחזור החיים מאפשרת הסתגלות לסביבה משתנה, לדוגמה בשינוי במקורות המזון בין עונות השנה. בדרך כלל הזחל מתמחה באכילה ובגדילה ואילו הבוגר מתמחה בתפוצה ורבייה. במהלך ההתגלמות, מתארגנות מחדש הרקמות בגופו של החרק וחלקיו השונים מתעצבים מחדש.
סדרות תחת על-סדרה זו.
קבוצת רקומי-כנף (Neuropterida)
מרוץ אופניים
מרוץ אופניים הוא ענף ספורט שבו נערכת התחרות ברכיבה על אופניים. קיימים מספר סוגי תחרויות המקובלים בענף זה:
יזנוב גדול
יזְנוּב גדול (שם מדעי: "Rhinopoma microphyllum") הוא עטלף חרקים גדול יחסית משקלו 16-45 גרם, אורך האמה 59-71 מ"מ, מוטת כנפיו כ-37 סנטימטר. הזכרים גדולים במקצת מהנקבות.
לקראת סוף הקיץ אוגרים היזנובים שומן רב באזור רגליהם האחוריות, המסייע להם ככל הנראה להעביר את החורף מבלי להיזון.
מקור שמו של היזנוב הוא בזנבו הארוך והחופשי מקרום התעופה. אורך הזנב כ-6 סנטימטר ובקצהו שערה רגישה המשמשת ככל הנראה לגישוש.
היזנוב הגדול מצוי בארץ ישראל לאורך בקעת הירדן מעמק החולה ואצבע הגליל ועד דרום מדבר יהודה. הוא חודר לאזור הים תיכוני באזור הכרמל. על פי מחקר ישראלי שנערך בשנים 2003-2011, נוהגות נקבות היזנוב הגדול לשחר למזון בשפכי נחלי רמת הגולן אל צפון-מזרח הכנרת, בעוד הזכרים משחרים למזון על מצוקי אצבע הגליל.
היזנוב הגדול ניזון בחרקים מעופפים, במיוחד חיפושיות ודבוראים. משתמש באקולוקציה במאפייני QCF בתדרים 22-33kHz.
חרסית
חרסית – מילה המתארת שני מונחים בגאולוגיה:
סלע חרסית שהוא סלע משקע מחבר בין שני המונחים שלעיל, שכן בהגדרתו הוא בנוי ברובו (מעל ל-75%) מגרגרים הקטנים מ-0.004 מ"מ, ורוב מינרליו (מעל ל-75%) הם מינרלי חרסית.
סלע החרסית מורכב מגרגירים זעירים מאוד.
קרקע חרסיתית.
מקובל לחלק את סוגי הקרקע לשלושה סוגים עיקריים על פי גודל הגרגרים: חול (בין 2 מ"מ ל-0.063 מ"מ), טין (0.063 מ"מ ל-0.004 מ"מ) וחרסית (קרקע המורכבת מגרגרים הקטנים מ-0.004 מ"מ).
קרקע חרסיתית מאופיינת בנוכחות של מינרלי חרסית יחד עם כמויות משתנות של חומרים אורגניים וחומרי בליה שהמינרל קוורץ הוא הבולט שביניהם. ההבדל בין גרגרי החרסית לבין גרגרים זעירים כדוגמת הטין הוא בצורתם המלבנית, ביכולתם לספוח מים וברמת גמישות גבוהה (חרסית היא המרכיב העיקרי בחומר).
קרקע חרסיתית רטובה היא בוצית מאוד בשל יכולת ספיחת המים של המינרלים. בעת התייבשותה מתכווצת קרקע חרסיתית ומתפוררת באופן טבעי לגושים קטנים, ובכך מתאפשרת חדירה של שורשים, מים ואוויר. קרקע חרסיתית היא קרקע נוחה לגידול של כמעט כל סוגי הצמחים בשל תכונותיה: נקבוביות, אוורור וספיחת מים וכמו כן בהיותה מאגר של תחמוצות אשלגן, תחמוצות סידן ואפילו חנקן.
סלע חרסית.
סלע חרסית הוא סלע משקע קלאסטי (הנוצר מבליה) לוּטיטי (שגודל חלקיקו קטן מ-1/16 מ"מ). זהו הסלע הנפוץ ביותר בין סלעי המשקע. במדידות סטרטיגרפיות (של שכבות) נתגלה שסלע חרסית מהווה 50% בין סלעי המשקע הנפוצים, אחריו באים אבן חול (30%) וגיר (20%). מקובל לחשוב שבישראל קיימת "פירמידה הפוכה", שכן לכאורה בארץ סלע המשקע הנפוץ ביותר הוא גיר. אך קידוחים עמוקים במישור החוף, למשל באזור תל אביב, מגלים שכבות חרסיתיות שעוביין 1,000-1,500 מטר מתחת לשכבה של 200 מטר חול.
אנליזה של סלעי חרסית מגלה עושר של מינרלים. מלבד חרסית וקוורץ נמצאו בסלעים פצלת השדה, קלציט ולימוניט. כמו קרקע חרסיתית כך גם סלע חרסית הוא גמיש מאוד, ולכן הוא נוטה להתקמט ולשנות את עוביו כשהוא נלחץ בין שכבות קשות. בארץ ניתן לראות תופעה כזו במקומות כמו נחל רחם או נחל שני, כאשר סלע החרסית נלכד ונלחץ בין סלעי הגיר הקשים מהטורון (גיל בתקופת הקרטיקון העליון) ויצר צורות דמויות אצבעות שקיבלו את הכינוי "יד השטן".
לסלע החרסית צבעים רבים בהתאם לסוג המינרלים והחומרים האורגניים שבו. לבן, שחור (חומרים אורגניים או תחמוצות מנגן), אדום (ברזל תלת־ערכי) וירוק (ברזל דו־ערכי). סלע חרסית חשוף שצבעו אדום (כלומר הוא מחומצן) או אפור דהה יתגלה בקידוח עמוק כירוק־כהה.
למרות שסלעי החרסית נקבוביים (כ-50%), המים אינם חודרים דרכם כי הנקבוביות קטנות מאוד וגם בשל כושר ספיחת המים של החרסית. בשל אטימותם, סלעי החרסית הם הסלעים שעל גביהם נקווים מי התהום. מעיינות הרי יהודה (במוצא, עין כרם וכסלון) פורצים מעל השכבה הקרויה "חוואר מוצא" שהיא שכבה חרסיתית־חווארית. החוואר הוא סלע מעורב המורכב מכמויות שוות (בין 25% ל-75%) של אבקת קירטון וחרסית.
שימושי החרסית.
החרסית היא אחד החומרים הטבעיים החשובים ביותר לאדם . חשיבותו הגדולה כקרקע פורייה הוזכרה לעיל. שימושים נוספים:
חרסית ויין.
להימצאות חרסית באדמת גידול גפנים יש השפעה משמעותית ביותר על אופי היין המופק מן הענבים. החרסית מעניקה ליין טעם 'מינרלי' ולרוב גם רמת חמיצות גבוהה. ניתן למוצאה בין השאר על אדמת בורדו, ובעיקר בגדה הימנית של הגירונד. ככלל, על קרקע חרסיתית עדיף לגדל ענבים מזן מרלו על פני זן הקברנה סוביניון.
חסיין פארס (חבר הכנסת)
חסיין פארס (בערבית: حسين فارس; 18 בספטמבר 1936 – 28 באפריל 2021) היה איש ציבור ערבי ישראלי, שכיהן כחבר הכנסת מטעם מפ"ם ומרצ.
ביוגרפיה.
פארס נולד בכפר שעב. למד בבית ספר תיכון בכפר יאסיף, קיבל תואר ראשון בלימודי המזרח התיכון וספרות באוניברסיטת חיפה.
כיהן כרכז תנועת הנוער הערבי החלוצי, חבר הנהלת החטיבה הצעירה של מפ"ם, חבר הנהלת הסתדרות המורים, עורך ראשי של ביטאון מפ"ם במגזר הערבי, יו"ר הוועד הפועל נגד גזענות ולמען דו-קיום בגליל המערבי.
בשנת 1988 נבחר לראשונה לכנסת ה-12 מטעם מפ"ם והיה לנציג הערבי ברשימה ששינתה את שמה אחר כך ל"מרצ".
בכנסת כיהן כחבר בוועדת החינוך והתרבות עד 1992.
בבחירות לכנסת ה-17, לכנסת ה-18, לכנסת ה-19 ולכנסת ה-20 הוצב במקום סמלי ברשימת מרצ.
נפטר ב-28 באפריל 2021.
שאנון (נהר)
נהר שאנון הוא הנהר הארוך ביותר באירלנד, וכן באיים הבריטיים. הנהר, שמחלק את אירלנד לחלק מזרחי (לנסטר) ומערבי (קונכט), היה מאז ימי קדם ציר תחבורה ימי חשוב. אורכו של הנהר הוא כ-360 ק"מ והוא נשפך לאוקיינוס האטלנטי לכיוון מערב ליד העיר לימריק, כאשר בתוך העיר הוא פונה צפונה. הראשון שמיפה את הנהר היה תלמי.
זהו הנהר הארוך ביותר ובעל הספיקה הגבוהה ביותר באיים הבריטיים. לאורכו נמצאים מספר אגמים ביניהם לוג אלן ("Lough Allen"), לוג רי ("Lough Ree") ולוג דרג ("Lough Derg"). הנהר מנקז אליו גם נהרות קטנים יותר כמו נהר סאק ("River Suck") ונהר ברוסנה ("River Brosna"). בארדנהקרושה ("Ardnacrusha") ישנה תחנת כוח הידרואלקטרית השייכת ל-ESB) "Electricity Supply Board") המייצרת חשמל ממימי הנהר.
אוליבר קרומוול אמר פעם שהאירים "ילכו לעזאזל או לקונכט", ובכך רמז לאפשרות הבחירה שלהם להגר לצידו השני של הנהר או למות.
ראו גם.
בתחילת שנות האלפיים יצאה סדרת הספרים "הבחורים של טומן" מאת הסופרת המוערכת קלואי וולש, המספרת על תלמידי בית ספר באירלנד ובו הדמות הראשית היא שאנון לינץ אשר נקראה על שם הנהר הארוך.
מאיר וילנר
מאיר וילנר (בכתיב יידי: מייער ווילנער; נולד בשם בר קובנר) (23 באוקטובר 1918 – 5 ביוני 2003) היה פוליטיקאי ישראלי יליד ליטא, מחותמי מגילת העצמאות, חבר הכנסת, ממנהיגי התנועה הקומוניסטית הישראלית במסגרת הסיעות מק"י, רק"ח וחד"ש, ופעיל שמאל רדיקלי.
ביוגרפיה.