ב-29 באוקטובר מונה רפואה למאמן הפועל תל אביב בליגה הלאומית, לאחר פיטוריו של מוטי איוניר. בתום עונת 2017/2018 הוביל את הקבוצה לליגת העל, לאחר שסיימה במקום הראשון בטבלה, וחתם על חוזה לעונה נוספת. בתחילת עונת 2018/2019 התקשתה הקבוצה לכבוש שערים, ולאחר עשרה מחזורים בהם כבשה חמישה שערים בלבד, השיגה ניצחון אחד וצברה תשע נקודות, פוטר רפואה מתפקידו ב-25 בנובמבר 2018, ובמקומו מונה אופיר חיים לתפקיד. הקבוצה המשיכה להציג יכולת חלשה, וב-6 בינואר 2019 פוטר חיים מתפקידו, ורפואה שב לאמן את הקבוצה. את העונה סיימה הקבוצה במקום השמיני, וב-14 במאי 2019 הודיעה על סיום תפקידו של רפואה בקבוצה בעקבות מחלוקות בינו לבין הנהלת המועדון.
ב-20 באוקטובר 2019 מונה רפואה למאמן עירוני קריית שמונה, במקומו של מסאי דגו שפוטר לאחר שהקבוצה ירדה מתחת לקו האדום. עם סיום עונת 2019/2020, לאחר שקריית שמונה הצליחה להישאר בליגה, הוארך חוזהו של רפואה בקבוצה בעונה נוספת. בסיום עונת 2020/2021 עזב את קריית שמונה לאחר שהוביל אותה לפלייאוף העליון.
ב-19 בדצמבר 2021 מונה בשלישית למאמן הפועל תל אביב, לאחר פיטוריו של ניר קלינגר.
דני לבקוביץ'
הפרעה נוירולוגית
הפרעה נוירולוגית (מחלת עצבים, פגיעה עצבית) היא כל מחלה גופנית של מערכת העצבים. אי תקינות ביוכימית מבנית או חשמלית במוח, בחוט השדרה או בעצבים אחרים יכולה לגרום לשורה של תסמינים. דוגמאות לתסמינים כאלה כוללות: שיתוק, חולשת השרירים, קואורדינציה לא טובה, איבוד חושים, פרכוסים, בלבול, כאב ורמות משתנות של הכרה. יש הרבה הפרעות נוירולוגיות מוכרות. את חלקן ניתן לאבחן על ידי בדיקה נוירולוגית, לחקור אותן ולטפל בהן במסגרת המומחיות של נוירולוגים ונוירופסיכולוגים קליניים.
התערבויות בהפרעות נוירולוגיות כוללות אמצעים מניעתיים: שינוי אורח חיים, פיזיותרפיה או תרפיה אחרת, טיפול בכאב, טיפול תרופתי או ניתוחים המבוצעים על ידי נוירוכירורגים. ארגון הבריאות העולמי העריך ב- 2006 שהפרעות נוירולוגיות ותוצאותיהן הישירות משפיעות על כמיליארד אנשים ברחבי העולם וזיהה שסטיגמות חברתיות על אנשים הלוקים בהפרעות נוירולוגיות תורמים למוגבלות ולסבל.
סיבות.
למרות שהמוח וחוט השדרה מוקפים בקרומים חזקים, עטופים בעצמות הגולגולת ועמוד השדרה ומבודדים מאופן כימי על ידי מחסום דם-מוח הרי הם מאוד רגישים אם הם נפגעים. עצבים שוכנים עמוק מתחת לעור אבל עדיין יכולים להיות חשופים לנזק. נוירונים בודדים והרשתות העצביות שהם יוצרים רגישים לשיבושים מבניים ואלקטרוכימיים. במערכת העצבים ההיקפית יכולה להתרחש צמיחה מחדש של רקמת עצב אשר עשויה להתגבר על פגיעות או לעקוף אותן במידה מסוימת.
בעיות נוירולוגיות עשויות להיגרם מסיבות שונות. אלו כוללות פגמים גנטיים, מומים מולדים, זיהומים, גידולים סרטניים, חבלות ועוד. דוגמה לפגם גנטי הוא מחלות אגירה ליזוזומליות כמו מחלת נימן פיק הגורמת להידרדרות נוירולוגית. הבעיה יכולה להתחיל גם במערכת גופנית אחרת שיש לה קשרי גומלין עם מערכת העצבים. למשל, מחלות כלי דם מוחיים קשורות בפגיעות מוחיות בגלל בעיות בכלי הדם המספקים דם למוח. ליקויים אוטואימוניים קשורים בנזק הנגרם לגוף על ידי מערכת החיסון שלו עצמו. כמו כן, הן יכולות לנבוע מבעיות הקשורות לאורח חיים או לתנאי הסביבה, כדוגמת תת-תזונה.
במיעוט המקרים, לא ניתן לזהות סיבה נוירולוגית לתסמינים עצביים כשמשתמשים בבדיקות הקיימות היום. מצבים אלו מכונים אידיופתיים.
מיון.
ניתן לחלק הפרעות נוירולוגיות על פי המיקום העיקרי המושפע על ידן, התחום העיקרי בו יש תפקוד לקוי או סוג הסיבה העיקרי. החלוקה הרחבה ביותר היא בין הפרעות של מערכת העצבים המרכזית והפרעות של מערכת העצבים ההיקפית. מדריך מרק מונה הפרעות של המוח, חוט השדרה ושל עצבים על פי הקטגוריות הבאות החופפות זו את זו:.
הקשר לתפקוד מנטלי.
בבדיקה נוירולוגית ניתן להעריך במידת מה את השפעת הפגיעה הנוירולוגית על תפקוד המוח במונחים של התנהגות, זיכרון או הכרה. נוירולוגיה התנהגותית מתמחה בתחום זה. בנוסף נוירופסיכולוגיה קלינית משתמשת בהערכות נוירופסיכולוגיות כדי לזהות ולעקוב בצורה מדויקת אחר בעיות בתפקוד המנטלי, בדרך כלל, אחרי סוג מסוים של פגיעה מוחית או ליקוי נוירולוגי.
לחלופין, בחלק מהמקרים חריגות בתפקוד המנטלי הן שמעידות על קיומה של בעיה, כאשר הערכה נוספת יכולה להצביע כי ישנה הפרעה נוירולוגית שמהווה בסיס לחריגויות אלה.
יש, לעיתים, גבולות לא ברורים בהבחנה בין הפרעות המטופלות במסגרת נוירולוגית והפרעות נפשיות המטופלות בענפי רפואה אחרים כמו פסיכיאטריה או מקצועות אחרים העוסקים בבריאות הנפש כמו פסיכולוגיה קלינית. פעמים רבות מקרה נראה כשייך לתחום אחד אבל יהיה מתאים יותר להעריך אותו כאחר. סוגיה זו עולה באופן מיוחד במקרים של סימפטומים נוירולוגיים אידיופתיים - מצבים שלא ניתן לקבוע את הסיבה לקיומם. דוגמאות קלסיות הן פרכוסים פסיכוגניים לא-אפילפטיים, נמלול וחולשה תפקודית. מקרים כאלה יכולים להיות מפורשים כפסיכולוגיים למרות שהם מתבטאים בתסמינים נוירולוגיים. מקרים אחרים יכולים להיות ממוינים כהפרעות נפשיות אם הסימפטומים נראים כקשורים באופן סיבתי למצבים רגשיים או כתגובות ללחץ חברתי.
במצבים המסווגים כהפרעות נפשיות, לקויות למידה או צורות של לקויות שכליות לא מטפלים בדרך כלל כפי שמטפלים בהפרעות נוירולוגיות. בפרקטיקה קלינית מצביעים על הפרעות נפשיות, בדרך כלל, על ידי בדיקת מצב פסיכיאטרי או סוג אחר של ראיון או שאלון מובנה. כיום אי אפשר לאבחן בצורה מדויקת הפרעה נפשית על ידי דימות מוחי או לקבוע את הסיכון שהפרעה כזאת תתפתח. עם זאת ניתן להשתמש בכלי זה כדי לשלול מצבים רפואיים אחרים כמו גידול מוחי. בהקשר המחקרי, דימות מוחי ומבחנים נוירולוגיים אחרים יכולים להראות מתאמים בין קשיים נפשיים שנצפו ואספקטים מסוימים של תפקוד נוירולוגי או הבדלים במבנה המוח. הניסיון להבין את התהליכים הבסיסיים המעורבים בתפקוד הנפשי מערב תחומים רבים במדעי המוח ובמדעים הקוגניטיביים. ההבחנה בין הפרעות נוירולוגיות ונפשיות יכולה להיות נושא לוויכוח בקשר לעובדות ספציפיות הקשורות לסיבת המצב הרפואי או בקשר להבנה הכללית של המוח והנפש.
מוטי כידור
מרדכי (מוטי) כידור (נולד ב-12 ביולי 1964) הוא קצין צה"ל בדימוס, בדרגת אלוף-משנה, שכיהן כמפקד חטיבה 401 במלחמת לבנון השנייה.
שירות צבאי.
כידור התחנך בפנימייה הצבאית לפיקוד בחיפה, בוגר מחזור כ"ח. בשנת 1982 התגייס לחיל השריון, ועבר הכשרה כלוחם וקורס מפקדי טנקים. בהמשך השלים קורס קציני שריון ושימש כמפקד מחלקת טנקים. כידור מילא שורה של תפקידי פיקוד בחיל ובהם מ"פ ומג"ד גדוד 77. בשנים 2003–1999 שימש כמפקד חטיבה 14. לאחר מכן שימש כראש מחלקת אימונים בזרוע היבשה וכסגן מפקד עוצבת הפלדה. במלחמת לבנון השנייה שימש כידור כמפקד חטיבה 401, בין היתר בקרב על הסלוקי. לאחר המלחמה שימש כידור כסגן מפקד אוגדת עזה. לאחר תפקיד זה פרש מצה"ל.
בבחירות המוניציפליות ב-2008 התמודד על ראשות המועצה בכפר יונה. בשנת 2011 מונה למנכ"ל התאחדות בוני הארץ. בשנת 2013 פרש מתפקידו. עובד בפלסן סאסא.
לכידור תואר ראשון בהנדסת מכונות ותואר שני במדע המדינה.
כידור נשוי לסגן-אלוף במילואים שושי כחלון-כידור, מפקדת הגדוד הראשונה בצה"ל ומפקדת מגל לשעבר וראש עיריית כפר יונה. אב לבן מנישואיו הראשונים ושתי בנות, מתגורר בכפר יונה.
מיכאיל קאליק
מיכאל קליק
מיכאיל קליק
משה שטרית
משה שטרית (נולד בשנת 1967) הוא קצין צה"ל בדימוס, בדרגת אלוף-משנה, שכיהן כמפקד חטיבה 188 במלחמת לבנון השנייה.
שירות צבאי.
עם גיוסו לצה"ל בשנת 1985 הוצב שטרית בחיל השריון, ועבר הכשרה כלוחם וקורס מפקדי טנקים. בהמשך השלים קורס קצינים ושימש כמפקד מחלקת טנקים. שטרית מילא שורה של תפקידי פיקוד בחיל ובהם מ"פ ומג"ד 74. בהמשך שימש כמפקד חטיבת קרייתי. לאחר מכן שימש כסגן מפקד עוצבת געש. במלחמת לבנון השנייה שימש שטרית כמפקד חטיבה 188.
משה שיטרית
מרדכי כידור
סרפנט (צופן)
סרפנט (באנגלית: Serpent) הוא צופן בלוקים סימטרי שפותח ב-1998 על ידי רוס אנדרסון - קיימברידג', אלי ביהם - הטכניון ולארס קנודסן - אוניברסיטת ברגן, במטרה להוות מועמד לתקן ההצפנה המתקדם. זהו צופן בעל תכנון שמרני ושולי ביטחון הגבוהים ביותר מבין כל המועמדים האחרים שהוצעו במהלך התחרות. בסופו של דבר הגיע למקום השני וריינדל נבחר כאלגוריתם הזוכה. סרפנט משתמש בתיבות החלפה (s-box) דומות ל-DES במבנה חדש המאפשר אפקט כדור השלג מהיר, ניתן ליישום יעיל בטכניקת bitslice, קל ופשוט לניתוח, מהיר לפחות כ-DES במחשב אינטל נפוץ ובטוח יותר מ-DES משולש. מימוש ממוטב של הצופן כפי שהוצע לתקן מופץ תחת GPL לשימוש חופשי, למרות שבקוד מצוין אחרת.
שיקולי פיתוח.