תצורת המסוק המשלבת רוטור קואקסיאלי ומדחף בזנב המסוק מבטיחים ביצועי שיוט של 250 קשר (460 קמ"ש), כ-100 קשר מהר יותר ממסוקים סטנדרטיים. המסוק כולל מנועי טורבו ציר מסדרת T-55 מייצור חברת האניוול אבל מתוכנן לשאת את מנועי ה-FATE שיקנו לו טווח של 229 מיל ימי (264 מיל, 460 קילומטר) - כ-60 אחוז יותר ממסוקים קיימים וביצועי ריחוף טובים בכ-50 אחוז בגובה וטמפרטורה גבוהים.
המסוק כולל מבנה גוף מחומרים מרוכבים, מערכת בקרת טיסה מסוג טוס-על-חוט, מייצבי גובה וכיוון נעים ומערכת רוטור ראשי קואקסיאלי מתקדמת.
נוגד היסטמינים
קרי קונדון
קרי קונדון (באנגלית: Kerry Condon; נולדה ב-4 בינואר 1983) היא שחקנית טלוויזיה וקולנוע אירית. היא מוכרת בעיקר מהופעתה בתפקיד אנטוניה בסדרה "רומא" של HBO ו-BBC, בתפקיד סטייסי ארמנטראוט בסדרה "סמוך על סול" של רשת AMC, ובדיבוב הדמות בסרטים אחדים של היקום הקולנועי של מארוול. היא הייתה השחקנית הצעירה ביותר שגילמה את אופליה בהפקה של הלהקה השייקספירית המלכותית של המחזה "המלט".
ביוגרפיה.
קונדון נולדה בת'ורלס שבמחוז טיפררי באירלנד. ב-2001 בגיל 19 גילמה קונדון את מייריד במחזה "The Lieutenant of Inishmore" מאת מרטין מקדונה עם הלהקה השייקספירית המלכותית, וב-2006 הופיעה בתיאטרון ליסאום שבניו יורק. עבור הפקה זו היא הקליטה את השיר "The Patriot Game" עם להקת The Pogues. באותה שנה שיחקה קונדו בתפקיד אופליה במחזה "המלט", ובכך הייתה לשחקנית הצעירה ביותר שגילמה את הדמות בהפקות של הלהקה השייקספירית המלכותית. ב-2009 הופיעה במחזה נוסף של מרטין מקדונה "The Cripple of Inishmaan" עליו זכתה בפרס לוסיל לורטל ובפרס דרמה דסק.
בקולנוע שיחקה קונדון בתפקיד קייט קלי, אחותו של נד קלי, בסרט "נד קלי" משנת 2003. עוד באותה שנה שיחקה בסרט העצמאי האירי "אינטרמישן" יחד עם קיליאן מרפי, קלי מקדונלד וקולין פארל. ב-2006 השתתפה במותחן הפעולה "ללא מחסום" של ג'ט לי. היא הופיעה בתפקיד מאה בסרט "התחנה האחרונה" על אודות החודשים האחרונים בחייו של לב טולסטוי בכיכובם של הלן מירן וכריסטופר פלאמר. ב-2012 שיחקה בתפקיד רוזי שנהאן בסדרת הטלוויזיה "Luck". קונדון דיבבה את הדמות של , המחליפה של ג'רוויס כבינה המלאכותית המלוות את טוני סטארק/איירון מן בסרטים של אולפני מארוול ", ", ", ו".
ב-2005 כיכבה קונדון בתפקיד אוקטביה, אחותו של אוגוסטוס קיסר, בסדרת הטלוויזיה "רומא" של HBO ו-BBC. קונדון הופיעה בעונה הרביעית של סדרת הדרמה הפוסט-אפוקליפטית "המתים המהלכים" וגילמה את הדמות קלרה. הפרק בהשתתפותה שודר ב-13 באוקטובר 2013.
ב-2018 כיכבה קונדון בתפקיד ראשי בדמות לורה בסדרת הטלוויזיה "נשים על הקצה" לצדן של נינה סוסניה ואיילין וולש.
בטו
ג'ני אוהלסון
סוניק אנלישט
סוניק לוסט וורלד
סוניק אר
סוניק 3D בלאסט
סוניק וסגה מירוץ כל הכוכבים
פוטנציאל אלקטרוכימי
באלקטרוכימיה, הפוטנציאל האלקטרוכימי (באנגלית: ElectroChemical Potential, או בקיצור ECP) הוא מדידה תרמודינמית של פוטנציאל כימי שלא משמיטה את תרומת האנרגיה של האלקטרוסטטיקה. פוטנציאל אלקטרוכימי מובע ביחידת מידה "J\mol".
מבוא.
לכל תא אלקטרוכימי (לדוגמה, "מולקולות מים", "יוני נתרן", "אלקטרונים") יש פוטנציאל אלקטרוכימי (כמות עם מידות של אנרגיה) בכל מקום אפשרי בחלל, שמסמל עד כמה קל או קשה להוסיף עוד סוגים לאותה סביבה. אם זה אפשרי, הסוגים ינועו מאזורים עם פוטנציאל אלקטרוכימי גבוה לאזורים עם פוטנציאל אלקטרוכימי נמוך, בשוויון. בפוטנציאל האלקטרוכימי היה מפוזר בכל מקום לכל סוג (יכול להיות שיהיה ערך שונה לכל סוג). לדוגמה אם בכוס מים נמצאים יוני נתרן (+Na) המומסים במים בצורה אחידה, ונוסף שדה מגנטי לתוך המים, אז יוני הנתרן נוטים להמשך לצד אחד של השדה המגנטי. אומרים שליונים יש אנרגיה פוטנציאלית חשמלית, וזזים כדי להפחית את פוטנציאל האנרגיה שלהם. כמו כן, אם בכוס מים בצד אחד יש כמות רבה של סוכר מומס ובצד השני אין, כל מולקולות הסוכר יתפזרו בצורה רנדומלית בתוך המים, עד שיש כמות סוכר שווה בכל האזור. אומרים שלמולקולות הסוכר יש "פוטנציאל כימי", שגבוה יותר באזורים עם התרכזות גבוהה, וכל המולקולות זזות על מנת להפחית את הפוטנציאל הכימי שלהן. שתי הדוגמאות הללו מראות שפוטנציאל חשמלי ופוטנציאל כימי יכולים להגיע לאותה התוצאה: חלוקה מחדש של הסוגים הכימיים. לכן, זה יוצר היגיון לשילוב שלהם לפוטנציאל אחד, הפוטנציאל האלקטרוכימי.
זה (בעקרון) קל למדוד אם יש או אין שני תחומים (למשל, שתי כוסות מים) שיש להן אותו פוטנציאל אלקטרוכימי לסוג כימי מסוים (למשל, מולקולה של חומר מומס): מאפשר לסוגים לנוע בחופשיות קדימה ואחורה בין שני התחומים האלה (למשל, לחבר אותם עם ממברנה חדירה למחצה שמאפשרת דרך רק לסוגים אלה). אם הפוטנציאל הכימי דומה בשני התחומים, הסוגים לפעמים יזוזו קדימה או אחרה בין שני התחומים, אבל בממוצע היא בדיוק כמו תנועה אחת בכיוון השני, ושם אין נדידה בכלל. אם הפוטנציאל הכימי של שני השטחים יהיה שונה, יותר מולקולות ינועו לפוטנציאל הכימי הנמוך יותר מאשר לכיוון השני.
יותר מזה, מתי שאין שיווי משקל מתפשט, כלומר, מתי שיש נטייה למולקולות להתפזר מתחום אחד לתחום שני, אז יש אנרגיה חופשית מסוימת אשר מתפזרת על ידי כל אחת מהמולקולות המתפזרות. האנרגיה הזאת, אשר יכולה לפעמים להירתם (דוגמה פשוטה היא תא ריכוז), והאנרגיה החופשית בכל mole (יחידת מידה) שווה בדיוק להבדל של הפוטנציאל האלקטרוכימי בין שני השטחים.
מונחים מנוגדים.
זה שכיח באלקטרוכימיה ובפיזיקה של מצב מוצק להתווכח על שני הפוטנציאלים, הפוטנציאל כימי והפוטנציאל חשמלי של האלקטרונים. למרות זאת, בשני השטחים, ההגדרות של שני המונחים הללו לפעמים מתחלפות. באלקטרוכימיה, הפוטנציאל האלקטרוכימי של האלקטרונים (או כל סוג אחר) נמצא בפוטנציאל מוחלט, הכולל את הפוטנציאל הכימי ואת הפוטנציאל החשמלי (פנימי, לא-חשמלי), והוא על ידי הגדרה קבועה על פני מכשיר בשיווי משקל, ואילו הפוטנציאל הכימי של האלקטרונים שווה לפוטנציאל האלקטרוכימי פחות האנרגיה פוטנציאלית חשמלית מקומית לכל אלקטרון. בפיזיקה של מצב מוצק, המשמעויות מתאימות לזה, אבל מדי פעם המשמעויות מתחלפות.
הגדרה ושימוש.
בתנאים כלליים, הפוטנציאל האלקטרוכימי הוא העבודה מכנית הנעשית כאשר מביאים יחידת mole אחת של יון מהמצב הרגיל לריכוז מוגדר ופוטנציאל חשמלי.
פוטנציאל אלקטרוכימי יכול להתבטא גם כ:
פוטנציאל אלקטרוכימי חשוב בתהליכים ביולוגיים אשר מערבים דיפוזיה מולקולרית מעבר לממברנות, בכימיה אלקטרואנליטית, ויישומים תעשייתיים כמו סוללות ותאי דלק. זה מייצג אחד מהרבה צורות חלופיות של אנרגיה פוטנציאלית שדרכם אפשר לשמר אנרגיה(חוק שימור אנרגיה).
בקרום התא, הפוטנציאל האלקטרוכימי זה סכום פוטנציאל כימי ופוטנציאל ממברנה (Membrane potential).
קוברה צהובה
קוברה צהובה המכונה גם קוברת הכף (שם מדעי: "Naja nivea"), הוא מין של נחש בגודל בינוני וארסי ביותר ממשפחת הפתניים, המאכלס מגוון רב של ביומות לאורך מרחב אפריקה הדרומית כולל שטחי סוואנות, מדבריות ושטחים מדבריים למחצה. המין הוא פעיל יומי והוא אכלן כללי, שצד וניזון ממספר מינים שונים של חיות ופגרים. טורפים את מין זה מספר בעלי חיים שונים כולל עופות דורסים, גירית דבש ומספר מינים של נמיות.
הקוברה הצהובה מוכרת גם כ"גילסלנג" (קוברה צהובה) ו"ברוינקפל" (קוברה חומה) באפריקה. דוברי אפריקאנס בדרום אפריקה גם מתייחסים לקוברה הצהובה גם כ"קופרקפל" (קוברת הנחושת), בעיקר בגלל מגוון הגוונים העשירים של הצבע הצהוב של הנחש. למין אין תת-מינים מוכרים.
אטימולוגיה.
הקוברה הצהובה ("Naja nivea") הוגדרה לראשונה על ידי הזואולוג השוודי קארל לינאוס בשנת 1758. השם הגנרי "naja" הוא לטיניזציה של המילה הסנסקריט "נאגה" (nāgá) שמשמעותה "קוברה". הכינוי המדויק "nivea" מקורו מהמילים הלטיניות "nivis או" "nix" שמשמעותן "מושלג" או "שלג". הקישור לשלג הוא מעורפל, אך הצעה לכך היא בשינוי הצבעים בפרטים הראשונים שנשמרו והתקבלו על ידי טקסונומים באירופה.
מיון.
הקוברה הצהובה הוא מין במשפחת הפתניים. לינאוס תיאר את הקוברה הצהובה ("Naja nivea") לראשונה בשנת 1758. בתחילה הוא נתן לו את השם הבינומיאלי "Coluber niveus", אך לאחר עשור ג'וספוס ניקולאוס לאורנטי תיאר את הסוג בשם "Naja". בשנת 2007 ווסטר ונוספים הפרידו את הסוג "Naja" לארבעה תתי סוגים נפרדים על בסיס קריטריונים שונים כמו שושלת יוחסין, מורפולוגיה ותזונה. הם שמו את "Naja nivea" תחת תת-הסוג "Uraeus", הקוברות האפריקאיות שאינן יורקים, יחד עם הקוברה המצרית, הקוברה החוטמנית, קוברת אחיטה, הקוברה הערבית והקברה הסנגלית.
תיאור.
הקוברה הצהובה היא מין של קוברה בגודל בינוני. בוגרים של המין מגיעים בדרך כלל לגודל של 1.2-1.4 מ', אך אורכם יכול להגיע גם עד 1.6 מ'. הזכרים בדרך כלל מעט קטנים יותר מהנקבות. הפרט הגדול ביותר מהמין היה באוס שבנמיביה ואורכו נמדד ב-1.88 מ'. פרט גדול נוסף נמצא שמורת הטבע "דה הופ" בדרום אפריקה, ואורכו הכולל הוא 1.86 מ'.