סטנטון טרי פרידמן (באנגלית: Stanton Terry Friedman; 29 ביולי 1934 - 13 במאי 2019) היה פיזיקאי גרעין יהודי-אמריקאי, סופר ומרצה שנחשב לבכיר חוקרי העב"מים. בשנת 2007 כיבדה העיר פרדריקטון את פרידמן, בקובעה את ה-27 באוגוסט, כ"יום סטנטון פרידמן".
סטנטון פרידמן כתב ספרים על תופעת העב"מים, והיה החוקר הראשון, יחדיו עם דון ברלינר, שחשפו את תקרית רוזוול לציבור, בספרם המשותף "Crash at Corona". מאז 1967 העביר הרצאות בנושא ביותר מ-600 מכללות ואוניברסיטאות, ומעל ל-100 קבוצות מחקר מקצועיות בארצות הברית, בקנדה, וב-16 מדינות נוספות. כמו כן, השתתף בסרטי תעודה רבים בנושא העב"מים, והתארח בתוכניות טלוויזיה העוסקות בנושא זה.
השכלה.
פרידמן היה בוגר אוניברסיטת שיקגו במדעים (1955) ובעל תואר שני בפיזיקה גרעינית (1956).
עבודתו.
פרידמן הועסק 14 שנים כפיזיקאי גרעין בחברות שונות כג'נרל אלקטריק, ג'נרל מוטורס, וסטינגהאוס, TRW מערכות, אירוג'ט ג'נרל נוקלאוניקס, ומקדונל דאגלס. עיקר עיסוקו סבב סביב פיתוח מנועים גרעיניים למטוסים וטילים. כמו כן היה מעורב בפיתוח ומחקר נושאי הקרינה בפרויקטים הקשורים לחלליות פיוניר 10 ו-11.
משנות השמונים הוא ניהל מספר חברות בתחום הקרנת מזון ובתחום גילוי גז הרדון.
פרידמן היה חבר באגודה הגרעינית האמריקנית ובאגודת הפיזיקאים של ארצות הברית. כמו כן הוא חבר במכון האמריקני לאווירונאוטיקה ואסטרונאוטיקה ובארגון [AFTRA].
עב"מים.
פרידמן החל להתעניין בתופעת העב"מים בגיל 24, בהיותו פיזיקאי גרעין בג'נרל אלקטריק. בסוף שנות השישים ובתחילת שנות השבעים, זנח כליל את עיסוקו כפיזיקאי-גרעין ופנה להקדיש את מרבית זמנו לחקר תופעת העב"מים. סטנטון ודון ברלינר פרסמו לראשונה את תקרית רוזוול, התרסקות לכאורה של עב"מ בעיירה רוזוול. נקודה מרכזית במחקריו נסב סביב פרסומם, בתחילת שנות השמונים, של מסמכי "מג'סטיק 12" העוסקים בקבוצת אנשי ממשל, צבא ומדע בכירים, שמונו כביכול על ידי נשיאי ארצות הברית, החל מהנשיא טרומן, ושמטרתם טיפול כולל בהסתרת מידע בנוגע לנושא העב"מים מהציבור וריכוז כולל של חקר התופעה.
נפטר ב-13 במאי 2019. התגורר בפרדריקטון, קנדה.
בצלאל ז'ולטי
הרב יעקב בצלאל ז'ולטי (1920 – 16 בנובמבר 1982, ל' בחשוון תשמ"ג) היה דיין בבית הדין הגדול לערעורים, והרב הראשי לירושלים האשכנזי בין השנים 1977–1982.
ביוגרפיה.
נולד בפולין למשה אריה ולשרה רחל ז'ולטי. בשנת 1926, בגיל שש, עלה עם משפחתו לארץ ישראל והם התיישבו בירושלים. בילדותו למד בישיבת עץ חיים, לאחר מכן בישיבת חברון ונחשב לעילוי.
בשנות ה-50 החל לכהן כחבר בית הדין הרבני בירושלים, וכעבור מספר שנים, בהיותו כבן 35 בלבד, התמנה כחבר בית הדין הגדול. זכה פעמיים בפרס הרב קוק לספרות תורנית – לשנת תשי"ד ולשנת תשכ"ד.
הרב ז'ולטי יצא חוצץ נגד פסק דין האח והאחות של הרב שלמה גורן. בשנת 1973 כשל בניסיון להיבחר למועצת הרבנות הראשית, אל מול מומלצי הרב גורן.
בחודש חשוון ה'תשל"ב (אוקטובר 1971) הכתירו רבנים חרדים בולטים בירושלים את הרב ז'ולטי באורח לא רשמי כרב העיר ירושלים. בנובמבר 1977 נבחר הרב ז'ולטי באופן רשמי לרבה האשכנזי של ירושלים, לאחר שתדלנות רבה של הרב עובדיה יוסף ונציגי אגודת ישראל, אשר הובילו את מפלגת המערך לתמוך ברב ז'ולטי. מולו התמודד הרב דוב ליאור, שכיהן בזמנו כראש ישיבת ניר קריית ארבע ונציג הציבור הדתי לאומי, ונתמך בידי הרב גורן. הגוף הבוחר מנה 60 איש. לצדו נבחר הרב הספרדי שלום משאש.
משפחתו.
אחיו הרב יצחק מיכל, היה דיין. בתו היא הסופרת החרדית חנה בת שחר הנשואה לרב יהושע אייכנשטיין ראש ישיבת יד אהרן בירושלים; הרב ז'ולטי כיהן כנשיא הישיבה. בנו, הרב אריה, הוא חתנו של יצחק חברוני, שהיה מנהל ישיבת חברון. בתו השנייה מרים, נשואה לרב דוד וילמובסקי ראש ישיבה בישיבת יד אהרן בירושלים.
זכרו מונצח ברחוב על שמו בשכונת רמת שלמה בירושלים.
ספרו.
משנת יעבץ:
טשין
וילהלם הראשון
מספר קסם (תכנות)
בתכנות מחשבים, מספר קסם (magic number) הוא בדרך כלל קבוע מספרי שרירותי או שרירותי לכאורה, כלומר שלא ניתן להבין מערכו באופן מיידי מהם משמעותו והשימוש שהתוכנה עושה בו.
סוגים.
קבוע חסר-שם.
נוהג קלוקל של מתכנתים הוא לכתוב קוד מקור ולשלב בו ישירות קבועים מספריים ללא כל הסבר או פירוש. קטע הפסאודו קוד הבא מדגים את הליקוי שבמספרי קסם מהסוג הזה:
for i from 1 to 52
j := i + randomInt(53 - i) - 1
a.swapEntries(i, j)
למתכנת הקורא את הקוד לעיל לא קל להבין את תכליתו ואת משמעותו של המספר 52. הרבה יותר קל לבחון את הקוד בצורתו כדלהלן -
constant "int" deckOfCardsSize := 52
for i from 1 to deckOfCardsSize
j := i + randomInt(deckOfCardsSize + 1 - i) - 1
a.swapEntries(i, j)
ולהבין מיד שמדובר בפעולת ערבוב של חפיסת קלפי משחק, והמספר 52 מייצג את מספר הקלפים בחפיסה.
מעבר ליתרון שבקוד הקריא יותר, מאפשר השימוש בקבוע גם שינוי של הערך במקום אחד (אם בעתיד נרצה לערבב מספר שונה של קלפים) והימנעות מבאגים הנובעים משינוי הערך במקום אחד והשארת הערך הישן במקום אחר. כמו כן מאפשר הדבר גילוי קל יותר של שגיאות הקלדה, משום שהקלדה שגויה של שם המשתנה תגרום לשגיאת מהדר, בעוד שהקלדת מספר לא נכון תגרום להתנהגות לא צפויה בזמן ריצת התוכנית.
אל מול יתרונות אלה עומד החסרון שבשורות קוד ארוכות יותר (במיוחד כאשר מעורבים בחישוב מספר קבועים בעלי שמות ארוכים) ובקושי שבניפוי שגיאות, משום שאחדים מהמנפים אינם מציגים את ערכיהם של קבועים.
במספר מקרים יוצאים מן הכלל אין לגנות שימוש במספרים באופן ישיר בקוד. לדוגמה, אין כל צורך להחליף בקבוע את המספר 0 המאתחל מונה לולאה.
גם השימוש בקבוע בעל שם משמעותי אינו מושלם, משום שהמספר בסופו של דבר אינו טיפוס נתונים של ממש וניתן לעשות עליו פעולות שאינן הגיוניות. לכן עדיף להשתמש בטיפוס מיוחד הנקרא ספירה (enum, enumeration), המאפשר למתכנת למספר ערכים לוגיים שונים מבלי להפוך אותם בפועל למספרים לכל דבר. אמנם ברוב השפות (למעט JAVA) מוחלפים מאחורי הקלעים טיפוסים אלה במספר פשוט, אולם טעויות כגון חישוב אריתמטי והשוואה עם משתנה שהוא במהותו לוגי, נמנעות.
מזהה של קובץ או פרוטוקול תקשורת.
סוג נפוץ אחר של מספרי קסם הם המזהים המופיעים בכותרת (header) של קבצים בינאריים ושל הודעות בפרוטוקולי תקשורת. מטרתם לאפשר לתוכנה הקוראת את הקובץ או את ההודעה לבדוק באופן מיידי, על ידי השוואה פשוטה, האם המידע הבינארי הוא מהסוג שהיא מצפה לו. תוכנות קוראות מורכבות יותר יכולות גם לקרוא את המזהה ולברור מבין תוכנות אחרות, את זו המיועדת לטפל בסוג המידע המתאים למספר הקסם שקראה.
דוגמה למספר קסם כזה הוא הקבוע 0xCAFEBABE (בבסיס הקסדצימלי) שמהווה את ארבעה הבתים הראשונים של כל קובץ מהודר בשפת תכנות JAVA. בבואו להריץ מחלקה נתונה, יכול ה-JVM לקרוא את ארבעת הבתים הראשונים ובמקרה שהם שונים ממספר הקסם, לדחות את המחלקה בהודעת שגיאה, מבלי לנסות לקרוא ממנה עוד. באופן דומה, כל הודעה בפרוטוקול התקשורת SMB, מתחילה בקבוע 0xff534d42, כאשר שלושת הבתים האחרונים הם ערכי האותיות SMB.
בעוד ששימוש כגון זה במספר קסם אינו רע כשלעצמו, עדיין ראוי שקוד המקור של התוכנה הקוראת את המידע הבינארי, כאשר היא משווה את מה שקראה עם מספר הקסם, תעשה זאת באמצעות קבוע בעל שם משמעותי ולא מספר סתום.
מספרי עזר לניפוי שגיאות.
מספרי קסם המשמשים לניפוי שגיאות הם ערכים מיוחדים, הנכתבים לכתובות בזיכרון מחשב בעת הקצאת זיכרון דינמית או שחרורו. הרעיון מאחורי כתיבה זו, הוא לאפשר למתכנת להבחין מיד מתי התוכנה משתמשת בערכי "זבל", כלומר בערכים שלא אותחלו, על ידי כך שהוא רואה בזיכרון המחשב (באמצעות מנפה השגיאות או זריקת זיכרון (core dump)) שהיא טוענת ומשתמשת בערך שהוא מכיר כמספר קסם.
לדוגמה, פונקציית ()HeapAlloc של מיקרוסופט, כאשר היא מופעלת במצב ניפוי שגיאות, מקנה את הערך ה"קסום" 0xABABABAB לכל הבתים על הערימה שלא הוקצו, אך נמצאים בסמוך לשטחים מוקצים. באופן זה קל לגלות גלישת חוצץ אל בתים אלה.
בשימוש במספר קסם לצורך ניפוי שגיאות גלומה הנחה הסתברותית, שאותו מספר לא יוצב בדרך מקרה בזיכרון על ידי התוכנית כחלק מפועלה התקין. במקרה בלתי סביר זה ייתכן שמנפה השגיאות יודיע על באג שלא קיים באמת, או שיכשל בגילוי באג קיים.
אוגוסטה מסקסוניה-ויימאר-אייזנך
N-1 הוא משגר לוויינים וחלליות אדיר ממדים שפותח בברית המועצות, שנועד לשגר קוסמונאוטים לירח. עקב בעיות מימון, מורכבות רבה, ניהול לקוי והעדר יכולת לבצע מספר מספיק של ניסויים ובדיקות, הסתיימו כל ארבעת שיגורי הניסיון בכישלון. מיזם בניית המשגר והתוכנית המאוישת של ברית המועצות לחקר הירח בוטלו רשמית בשנת 1976.
אישים מרכזיים הקשורים במיזם הירח.
תכנון המשגר הירחי N-1 החל בשנת 1959 במשרד התכנון המיוחד מספר 1 (OBK-1), תחת ניהולו של סרגיי קורוליוב. לאחר מות קורוליוב ב־1966, ומינויו של וסילי מישין למנהל המשרד, היה מישין למנהל מיזם N-1.
ולנטין גלושקו עסק בפיתוח מנועים רקטיים המונעים בדלק היפרגולי (הניצת מעצמו), אשר קורוליוב התנגד להם עקב רעילותם הרבה והסכנה הטמונה בהם במקרה של דליפת דלק או מחמצן. למרות השפעתו הפוליטית הרבה של גלושקו, נבחרו מנועים קונבנציונליים מבחינת הדלק (מבוססים על קרוסין וחמצן נוזלי) פרי פיתוחו של מיכאיל יאנגל.
היסטוריית הפיתוח של N-1.