ב-3 בינואר 2005 אושרה התוכנית במועצה הארצית לתכנון ובנייה, וממשלת ישראל אישרה אותה ב-26 בנובמבר 2005.
יישום התוכנית.
בשנים שלאחר אישורה של תמ"א 35, בעקבות שיקולים פוליטיים, התוכנית לא יושמה כמתוכנן. מרבית הבנייה החדשה נעשתה בעיקר בשטחים פתוחים, התכנון היה מוטה לרכב פרטי ולא לתחבורה ציבורית ומגמת הפרוור התחזקה. השיקול פוליטי היה הרצון להציף את אזור המרכז במהירות בקרקעות לבנייה, מתוך מחשבה שהדבר יביא להוזלת מחירי הדיור.
בנובמבר 2010, פורסם דו"ח מעקב שנערך על ידי צוות הכולל 17 אנשי מקצוע, בראשות האדריכלים ארי כהן, ירון טוראל ומוטי קפלן, עבור מינהל התכנון במשרד הפנים, בשם "תמ"א 35 ליווי, מעקב ועדכון", בו נמצא כי היקף עתודות הקרקע במדינת ישראל לבנייה למגורים הגיע באותה עת ל-985.5 אלף דונם, כ-100 אלף דונם יותר מסך מהשטחים הבנויים אז. ושבפועל אחוז מיצוי העתודות הללו נע בין 5% ברמת הגולן ל-20% בלבד ברחובות. בתל אביב ניצולת עתודות הקרקע הגיעה ל-13% בלבד, ואילו בשרון ובפתח תקווה היא הגיעה לקצת פחות מ-18%. כלומר היו באותה עת מספיק עתודות קרקע לפיתוח ללא צורך לבנות בשטחים פתוחים או חקלאיים. בנובמבר 2013, אף קידם מינהל התכנון במשרד הפנים שורת שינויים בתוכנית, במטרה לאפשר הרחבה ניכרת של בנייה בשטחים פתוחים, כחלק מהמאמצים ליצור עתודות קרקע נוספות לבנייה ולהגדיל את היצע הדירות.
שיקול פוליטי נוסף שעמד בניגוד לתוכנית, היה הרצון להקמת יישובים חדשים. עוד בעת הליך אישור תמא 35, ביולי 2002, אישרה הממשלה החלטה על הקמת הקמת 14 יישובים חדשים - מהגליל התחתון ועד הערבה. בספטמבר 2011, ממשלת ישראל החלה לקדם הצעת החלטה הקובעת להקים עשרה יישובים חדשים באזור ערד באוקטובר 2013, בעקבות החלטת הממשלה, החל משרד הבינוי והשיכון בתכנון הקמת חמישה יישובים חדשים לאורך כביש באר שבע־דימונה. בנובמבר 2013, הממשלה אישרה את הקמת היישוב חירן ליד ערד. בשנת 2013, חידשה החטיבה להתיישבות את תוכנית ייהוד הגליל ("תוכנית המצפים בגליל") ויצירת איזון דמוגרפי עם האוכלוסייה הערבית. על ידי הקמת יישובים חדשים והרחבת יישובים קיימים, מעבר למגבלות שנקבעו בתמ"א 35. התוכנית הוקפא אך נעשה ניסיון לחדשה שלוש שנים אחר כך.
גורם נוסף שפעל נגד יישום תמ"א 35 היה מועצת מקרקעי ישראל, שהתנגדה להגבלות שכופה התוכנית על בניית הרחבות קהילתיות ליישובים חקלאים (במטרה להגן על השטחים הפתוחים בישראל), והעבירה החלטות להגדלת מספר ה"נחלות" ביישובים אלו, כדי לאפשר את הרחבתם.
עדכון התוכנית.
בסוף 2012 יזם מינהל התכנון במשרד הפנים מהלך של עדכון התוכנית. זאת לאחר החלטת ממשלה בעקבות המחאה החברתית בישראל ב-2011, לנסות להוריד את מחירי הדיור באמצעות הגדלת השטחים הזמינים לבנייה, בעיקר במרכז הארץ.
העדכון כלל שלושה שינויים מרכזיים:
השינויים המוצעים עוררו מחלוקת בין תומכים ומתנגדים, גררו ביקורת קשה מצד ארגוני איכות הסביבה ואנשי תכנון, ואף גרמו למחלוקת קשה במינהל התכנון, ובין משרד הפנים למשרד השיכון. ראש עיריית חיפה יונה יהב התקיף את שינוי בתמ"א 35 שכלל הסטת עיקר מאמץ התכנון למרכז הארץ. עמותת אדריכלים מאוחדים בישראל אף פנתה לבג"ץ בבקשה לדחות דיון בתמ"א 35 במועצה הארצית.
במרץ 2016, המועצה הארצית לתכנון ולבנייה אימצה את עדכון התוכנית, במטרה להוסיף כ-40 אלף דונם לשטחים שבהם תתאפשר בנייה עירונית. בהתאם להחלטה גם אישרה את הרחבת העיר רחובות ב-1,000 דונם על חשבון שטחי הפרדסים שהקיפו אותה.
ביוני 2018, אישרה המועצה הארצית לתכנון ובנייה את המתווה המאפשר למשקי העזר במושבים להוסיף יחידת דיור נוספת שאינה נספרת בתמ"א 35, ולקדם בנייה של בית מגורים נוסף בנחלה.
באוגוסט 2019, אישרה המועצה הארצית לתכנון ובנייה שינוי בלוח הצפיפויות של תמ"א 35, בין השאר בערים מעל 200 אלף תושבים, הצפיפות תעלה ממינימום של 14 נפש לדונם ל-20 נפש לדונם. המטרה של הציפוף היא להוסיף יחידות דיור על שטח נתון, וליצור סביבה עירונית טובה יותר שמציעה יותר שירותים קרובים ומתבססת על תחבורה ציבורית יעילה יותר. על פי מינהל התכנון, הצפיפות בערים בישראל נמוכה בהרבה יחסית לערים באירופה ובארצות הברית ועומדת על 8,565 נפש לקמ"ר בתל אביב, 7,186 נפש לקמ"ר בירושלים ו-4,346 בחיפה. לשם השוואה, צפיפות המגורים הממוצעת בברצלונה, עיר שאינה רוויה במגדלים ושנעים להסתובב בה, גבוהה מהצפיפות בתל אביב פי ארבעה.
הפיגוע בקו 12 (1978)
הפיגוע בקו 12 היה פיגוע טרור שהתרחש ב־2 ביוני 1978 (כ"ו באייר תשל"ח) בשכונת בית וגן בירושלים.
הפיגוע.
בצהרי יום שישי 2 ביוני 1978 עשה אוטובוס אגד בקו 12 את דרכו ברחובות ירושלים, לכיוון שכונת בית וגן. בהגיע האוטובוס לשכונת בית וגן התפוצץ מטען חבלה שהניח מחבל על מדף התיקים מעל ראשי הנוסעים. באירוע נרצחו שישה נוסעים ונפצעו 19.
הנרצחים בפיגוע היו אריה יוסף שיינפלד, אליהו למברגר, ראובן שלמה פישמן, תמר גוטל, רוחמה גרוסברג ואהרן מאיר אוירבך - בנו של הרב רפאל דוד אוירבך שהיה ראש ישיבת המקובלים שער השמים ואחיו של הרב שלמה זלמן אוירבך.
לזכר הרוגי הפיגוע הוקם ארגון חסד "חי"ל - חסד יד לשישה".
פיגועים אחרים בקו 12.
בנוסף לפיגוע זה, אירעו בשנים הסמוכות לו עוד 2 פיגועי מטען חבלה בקו 12 בהם היו פצועים בלבד, ואירוע נוסף בו זוהה ונוטרל מטען חבלה ללא פגע. קו 12 עצמו בוטל בשנת 1980, ומספרו נשמר ולא ניתן לקו אחר עד סביב שנת 2000, אז ניתן מספר הקו לקו נסיעה בדרום העיר, בקו זה אירע פיגוע בשנת 2016.
ג'ון בוין
יידל מיטן פידל
ReFS (ראשי תיבות של: Resilient File System) או Protogon היא מערכת קבצים בפיתוח של מיקרוסופט אשר הופיעה לראשונה עם גרסת מערכת ההפעלה Windows Server 2012 כאשר המטרה המוצהרת היא להחליף כליל בבוא הזמן את מערכת הקבצים הנפוצה NTFS.
ReFS תוכננה לשפר מספר תחומים באופן פעולת NTFS כגון ביטול הצורך ב-chkdsk, טיפול בנתיבים ושמות קבצים גדולים במיוחד, בדיקה אוטומטית של שלמות המידע (data integrity), היא כוללת RAID ומטפלת בכישלונות ברמת דיסק קשיח, תמיכה משופרת ומובנית בווירטואליזציה של דיסקים קשיחים.
המערכת תוכננה במקור עבור השרת (Server 2012) בלבד, עם מחשבה שבעתיד תעבור שינויים והתאמות (שבפועל בוצעו במהרה על ידי חובבי פיתוח מוכשרים) לשוק המשתמשים (Consumer).
Xiaomi
הגימנסיה העברית ירושלים
זובומפו
זובומפו (באנגלית: Zoboomafoo) הייתה סדרת טבע אמריקאית לילדים ששודרה בישראל בערוץ הופ! במאי 2004 עד ספטמבר 2006, ובין שנת 2007 עד ל-2012, שידורים חוזרים של הסדרה שודרו בערוץ. נכון לשנת 2020, הסדרה משודרת בערוץ WIZ!.
לאחר הצלחת הסדרה, הופקה סדרה נוספת בכיכובם של האחים קראט, בשם "אחים וחיות אחרות".
עלילה.
העלילה עוסקת בכריס ומרטין קראט (מדובבים על ידי דן תורן ולירון לב, בהתאמה), חוקרי חיות שגילו למור סיפאקה ביערות מדגסקר. שמו של הלמור הוא "זובומפו" (בקיצור: "זובו") וביחד בצומת החיות הם חוקרים את עולם בעלי החיים. בשעת סיפור יש לזובומפו ארץ ששמה "ארץ זובו" שבה הוא נפגש עם חברים חדשים. לעיתים האחים קראט מקבלים הודעה מג'קי ואמי מצוות עוזרי החיות שגם הן חובבות את בעלי החיים.
בסוף כל פרק כל ילד מראה את החיה שלו.
קטעים.
סדר הנושאים בפרקים:
סלקום tv
סלקום tv הוא שירות טלוויזיה בישראל בטכנולוגיית ה-OTT של קבוצת התקשורת סלקום.
השקה, חדירה לשוק ופרסום.
השירות הושק ב-29 בדצמבר 2014 וצבר ברבעון הראשון להפעלתו כ-20,000 מנויים. על פי דוחותיה בנובמבר 2017 עברה פעילות החברה לרווחיות עם 154 אלף מנויים, ונכון ליוני 2021 הגיעה החברה לכ-250 אלף מנויים.
עם השקת השירות כינסה חברת סלקום מסיבת עיתונאים ב-29 בדצמבר 2014 ובה השיקה את השירות. מסיבת העיתונאים קיבלה יחס רב בתקשורת וחלק הגדירו את השקת השירות בתור שבירת הדואופול של החברות yes ו-HOT. סלקום העלתה גם אתר כדי לשווק, למכור ולתת תמיכה ללקוחות השירות. סלקום עמלה על השירות מאז שנת 2011 ונתנה מידע עליו במהלך היצירה.
השקת השירות נבחרה להשקת השנה של איגוד השיווק הישראלי.
מתחילת 2015, משתמשת חברת סלקום בדמותו של משיח בכיכובו של השחקן אודי כגן עבור קמפיין סלקום tv בטלוויזיה ובאינטרנט, בתחילת 2018 פורסם כי החברה תפיק את הסדרה ביחד עם שידורי קשת אולם לסלקום תינתן קדימות בשידור הסדרה מאחר שהיא מממנת את רובה.
תכנים.
תוכני השירות מורכבים מערוצי עידן+ המשודרים באופן חופשי לכל בעל ממיר דיגיטלי ייעודי, מערוצים נוספים אותם משדרת סלקום על גבי הרשת בטכנולוגיית IPTV, חלקם כחלק מהחבילה וחלקם בתשלום נוסף, ומשירות VOD שמסופק כולו כחלק מהחבילה המכיל סרטים וסדרות וכן תוכניות טלוויזיה ששודרו לאחרונה וניתנות לצפייה חוזרת. כמו כן מוטמעים בשירות אפליקציית תוכן ייעודית של ערוץ ספורט 5, שירות סלקום ווליום ובו כמיליון וחצי שירים וכל תחנות הרדיו הישראליות, ואפליקציית יוטיוב.
ביולי 2017 נוספה לשירות סלקום tv אפשרות 24/7 המאפשרת לצפות בתוכניות ששודרו והוקלטו אוטומטית מכל הערוצים עד שבוע אחורה ללא צורך להקליט.
בספטמבר 2017 פורסם כי לשירות יעלו גם ערוץ הילדים ולוגי. שבוע מאוחר יותר צירפה סלקום tv גם את ערוצים דיסני ודיסני ג'וניור.
באוקטובר 2017 נוספו ערוצים JimJam, במקום ערוץ המרתון ששודר, וערוץ מרתון דוקו, שמשדר תוכני VOD המסווגים כדוקומנטריה.
בינואר 2018 פורסם כי לשירות יצורפו גם ערוצים נשיונל ג'יאוגרפיק ונשיונל ג'יאוגרפיק WILD, זאת בנוסף לערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק שכבר משודר בשירות, ללא תוספת מחיר.