חוקי חמורבי (בדומה לחוקי החתים וחוקי אשור התיכונה) מקנים לבעל זכות למחול לאשתו הנואפת ולהצילה מדין מוות, ואילו בתורה לא עולה כלל אפשרות כזו. זאת משום שגם חטא הניאוף, בדומה לרצח, נחשב כחטא כלפי אלוהים, כפי שעולה מדברי יוסף לאשת פוטיפר, בהם דחה את פיתוייה, אך את עוון הניאוף עמה לא תיאר ככפיות טובה כלפי אדונו, אלא "וחטאתי לאלוהים".
עדות שקר.
בשני החוקים נענש עד השקר בהתאם לעונש שביקש לחייב את זולתו, מידה כנגד מידה. עם זאת, עולה גם הבדל משמעותי - חוקי חמורבי מחייבים עד שקר אם לא הוכיח את טענתו, בעוד התורה מחייבת אותו רק אם בית הדין הוכיח היטב שעדותו שקרית.
גנבה.
הבדל בולט הוא השימוש הנרחב שנעשה בחוקי חמורבי בענישה גופנית ובעונש מוות. מקרים רבים של גנבה וגזל כרוכים בחוקי חמורבי בעונש מוות (למשל, חוקים 7 ו-9), ואילו התורה, בדומה לחוקי אשנונה, נמנעת מהטלת דין מוות על עבירות ממון. אם נתפס גנב ואין בידו כסף לשלם על גנבתו קובעת התורה את דינו לעבדות הקצובה בזמן, ואילו בחוקי חמורבי הוא נידון למוות (חוק 8).
רק במקרה של הבא במחתרת מתירה התורה את הריגתו של גנב, אך לצורך הגנה עצמית בלבד:
לעומת זאת, בחוקי חמורבי הבא במחתרת מומת כעונש:
עבדות.
לפי חוקי חמורבי:
תפקידו של העבד לשמוע בקול אדונו, ולפיכך האוזן מסמלת את העבדות, ועבד שכופר בעבדותו, תקצץ אוזנו. גם בתורה האוזן מסמלת את העבדות, אולם היא נרצעת דווקא במקרה ההפוך, של עבד שמבקש להישאר בעבדותו בתום התקופה הקצובה לה:
חוקי חמורבי מתירים לאדון לנהוג בעבדו כרצונו, ואילו בתורה, אם הכה אדון את עבדו ועשה בו מום, הוא מחויב לשחררו לחופשי: כמו כן, חוקי חמורבי גוזרים עונש מוות על אדם המחביא עבד בורח (חוק 16), ואילו התורה אוסרת להסגיר עבד בורח לאדוניו:
ענישת קרובים.
הבדל חד ובולט נוגע לענישת קרובים. חוקי חמורבי מענישים לעיתים את קרובי המזיק, בהתאם לנזקם של קרובי הניזק: אם הרג אדם אישה בהריון - את בתו ימיתו (חוק 210). אם קרס בית והרג את בנו של בעל הבית - את בנו של הבנאי ימיתו (חוק 230). בתורה לעומת זאת מודגש בצורה חד משמעית:
עקרון מידה כנגד מידה.
החוק המקראי קובע:
בדומה לכך קובעים חוקי חמורבי:
על אף העקרון המשותף של ענישה מידה כנגד מידה, מצוי כאן גם פער בולט: בעוד בתורה ישנו שוויון בפני החוק, בחוקי חמורבי החוק תלוי במעמדות חברתיים - נזק גופני גורר עונש מידה כנגד מידה, אך אם הנפגע הוא בן המעמד הנמוך (משכנם) המזיק מתחייב בקנס כספי בלבד. גם גובה הפיצוי בדיני ממונות מבוסס על מעמד חברתי.
משכון.
התורה מגבילה מאוד את יכולתו של נושה לקחת משכון מבעל חובו:לעומת זאת, חוקי חמורבי קובעים שניתן לקחת כמשכון אפילו בני אדם:
ממצאים ארכאולוגיים.
חוקי חמורבי נמצאו על גבי מצבת אבן גדולה בחפירה שנערכה בשנים 1902-1901 בעיר שושן, בירת עילם, על ידי משלחת צרפתית. תקופת חמורבי מתוארכת בדרך כלל בין השנים 1958 ל-1916 לפני הספירה. בשנות ה-40 נמצאו בעיראק חוקי אשנונה המוקדמים יותר, הקדומים לחוקי חמורבי ושנמצאו באזור שנכבש על ידו.
בשנת 2010 נמצאו בתל חצור תעודות מהמאה ה-17 או ה-18 לפני הספירה, בחפירה שבוצעה על ידי אמנון בן תור ושרון צוקרמן, שמצאו דמיון סגנוני ותוכני בין התעודות לחוקי חמורבי. התעודות נכתבו באכדית, שהיא הייתה השפה הנפוצה למסחר במזרח התיכון של אותה העת, שתי התעודות שנמצאו הכילו כ-20 מילים, ומתוכן פוענחו שתי מילים: "אדון" ו"עבד", ומילה נוספת "הקשורה לחלקי גוף".
משמעות הדמיון בין החוקים.
חוקי חמורבי נחקקו מאות שנים לפני שניתנה התורה על פי הכרונולוגיה המקראית, וכאלף שנים לפני שנכתבה לפי מבקרי המקרא. הדמיון בין חוקי חמורבי לחוקי התורה הוביל כמה מן החוקרים לטעון להשפעה ישירה של חוקי חמורבי על חוקי התורה. אך טענה זו, שהייתה מקובלת מאוד עם גילוי החוקים, אינה רווחת עוד בספרות המחקר. השינוי בעמדת החוקרים נבע הן מן הקושי להוכיח השפעה ספרותית ישירה, הן מגילויים של קובצי חוק אחרים מאזור מסופוטמיה, ובייחוד חוקי אשנונה, המקיימים אף הם זיקות לחוקי התורה. בניגוד לחוקי חמורבי, חוקי אשנונה לא הועתקו ונלמדו לאורך הדורות, וקשה מאוד להניח שהחוק המקראי הושפע מהם ישירות. כיום מעדיפים רבים מן החוקרים להסביר את הדמיון בקיומן של מסורות אוראליות קדומות, שהיו משותפות לעמים שונים במזרח הקדום, ואילו אחרים טוענים שמדובר בהתפתחויות מקבילות, שהדמיון ביניהן מקרי בלבד.
משה צבי סגל הציג את ההבדל העקרוני בין קובצי החוקים כך:
במשנת הרב קוק.
הראי"ה קוק הציע בכתביו שתי אפשרויות שונות להסברת הדמיון.
הראשונה היא שאין זיקה ישירה בין קובצי החוקים, אך ייתכן שלשניהם היה מקור אלוהי משותף, וחוקי חמורבי משקפים מסורות שהונחלו דרך נביאים קדומים כאדם הראשון, נח, שם ועבר. האפשרות השנייה היא שהאנושות בכללה טובה בטיבעה בשל צלם אלוהים המייחד אותה. לשכל האנושי הישר ולנבואה יש אותו מקור אלוהי, לכן אין להתעלם מהישגיה המחשבתיים והמשפטיים של התרבות האנושית, כולל סיפורי העמים הקדומים וחוקיהם, אליהם התחנכו בני האדם עוד לפני מתן תורה. ממילא התורה השאירה אותם תוך העלאתם "למעלה מוסרית נצחית ומתפתחת".
בוקי אורן
בוקי (ברוך) אורן (נולד ב-2 ביוני 1959) הוא יושב ראש ומנכ"ל ישראלי, מומחה בינלאומי בטכנולוגיות מים. כיהן כיו"ר פעיל של חברת המים הלאומית מקורות, כולל הקמת הפלטפורמה לשיתופי פעולה טכנולוגים ®WaTech.
אורן מכהן כיו"ר וכמנכ"ל חברת "בוקי אורן גלובל ווטר טכנולוג'יס" - Booky Oren Global Water Technologies Ltd.
ביוגרפיה.
בוקי (ברוך) אורן נולד ב-2 ביוני 1959 בחיפה וגדל בחדרה. השתתף בחוג המחוננים הראשון של תלמידי בתי ספר יסודיים שאורגן על ידי אריקה לנדאו באוניברסיטת תל אביב (1969).
אורן שירת בצה"ל כקצין מודיעין וסיים את שירותו בדרגת רב-סרן.
אורן הוא בעל תואר ראשון בכלכלה וניהול (במסגרת השנה השלישית הוגדר כמצטיין דיקן) ותואר שני במנהל עסקים, שניהם מאוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1982 נישא לשרית, שעבדה במערכת החינוך כ-30 שנים. ב-2013 הצטרפה לחברת "בוקי אורן גלובל ווטר טכנולוג'יס" ומכהנת נכון ל-2019 כנשיאת החברה. לשניהם נולדו 4 ילדים, אך ילדם הבכור, אלמוג, נפטר מסרטן בינואר 2000.
קריירה מקצועית.
במהלך לימודיו, הקים אורן, בשיתוף עם פרופסור דב פקלמן (שהיה המרצה שלו לשיווק) ואילן כהן, את חברת התכנון האסטרטגי P.O.C. – Pekelman Oren Cohen. אורן כיהן בחברה כשותף מייסד. החברה הייתה מהראשונות והמובילות שפעלו בישראל.
אורן כיהן כמנהל שיווק בהוצאת כתר (1987), כמנהל עסקים באורן הנדסת קירור (1989), כמנהל שיווק בחברת העוגן פלסט (1991), מנכ"ל חברת פקר מתכות (1994), מנהל השיווק בחברת נביעות וכסמנכ"ל השיווק בחברת ויזה אלפא (1996).
בשנת 2000 הצטרף אורן לחברת קומברס בתפקיד מנהל מיזם.
בשנת 2002, עבר אורן מתחום ההיי-טק לתחום המים לכהן כסמנכ"ל פיתוח עסקי תאגידי בחברת נטפים. במהלך כהונתו קיבל החלטה למקד את פעילותו העתידית בתחום המים.
אורן כיהן כיו"ר פעיל במקורות, חברת המים הלאומית – משנת 2003 עד שנת 2006. במהלך כהונתו החברה ייסדה והחלה להפעיל (2004) את מיזם ®WaTech - המרכז ליזמות טכנולוגית ולשיתופי פעולה בין קבוצת ”מקורות” לבין חברות הזנק, יזמים, אקדמיה ומשקיעים בתחום טכנולוגיות המים בארץ ובעולם.
כיהן כמייסד משותף (2006) וכיו"ר פעיל (2008) של חברת מיה (Miya), חברת המים של קבוצת אריסון, העוסקת בהקטנת אובדן המים בצנרת העירונית. אורן היה שותף להגדרת התוכנית האסטרטגית של החברה ויישומה, ליצירת חברה בין-לאומית ב-5 יבשות. אורן פרש מהחברה ב-2011.
אורן שימש כיו"ר ווטק ישראל (WATEC Israel), אירוע מים דו-שנתי, מהמובילים בעולם. אורן ניהל את האירועים שהתקיימו בשנים 2007, 2009, ו-2011, כאשר בשנת 2011 השתתפו באירוע יותר מ-28,000 משתתפים מ-104 מדינות.
בשנת 2011 הקים את חברת "בוקי אורן גלובל ווטר טכנולוג'יס" - Booky Oren Global Water Technologies Ltd, ומאז מכהן כיו"ר ומנכ"ל החברה.
אורן דורג פעמיים רצופות, הן ב-2016 והן ב-2017, על ידי מגזין המים - ®Water &amp; Wastewater International בין 25 המובילים הבולטים בעולם בתחום המים. רק 8 מובילים דורגו כך במשך שנתיים רצופות.
באפריל 2019, נבחר אורן על ידי מגזין GWI Global Water Intelligence להיות בין 40 האנשים ברשימת ה Water Technology Power List.
אורן משמש כיושב ראש מושבים בכנסים בינלאומיים העוסקים בישום טכנולוגיות חדשניות בתאגידים. בשנת 2018 כיהן בתפקיד זה בחמישה אירועים בינלאומיים: בפריז, לאס וגאס, סינגפור, פילדלפיה ופיניקס.
חברת "בוקי אורן גלובל ווטר טכנולוג'יס".
חברת "בוקי אורן גלובל ווטר טכנולוג'יס" - Booky Oren Global Water Technologies Ltd, בניהולו של אורן, מפעילה את "שותפות המים הגלובלית" ופועלת במאות מיזמים ברחבי העולם.
פעילות ציבורית קהילתית.
אורן תורם מזמנו לצורכי הקהילה.
מארק קרדונה
מארק קרדונה אי רובירה (בקטלאנית: Marc Cardona i Rovira, נולד ב-8 ביולי 1995 בליידה שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי-קטלאני המשחק בעמדת החלוץ במיורקה בהשאלה מאוססונה ובנבחרת קטלוניה.
קריירה.
קרדונה נולד בליידה שבקטלוניה ובצעירותו הצטרף למחלקת הנוער של סאן בניטו. ב-2014 עבר לאתלטיקו סאנלוקניו, קבוצה מחבל אנדלוסיה ששיחקה באותם ימים בליגה הרביעית בספרד. בעונת 2015/2016 היה לחלוץ המוביל בקבוצה. ב-41 הופעות במהלך העונה הבקיע 20 שערים, כולל שלושער נגד סביליה ג' ב-24 בינואר 2016, והוא היה משמעותי מאוד בהעפלתה של סנאלוקניו לליגה השלישית.