לאחר מכן כבשו הצלבנים את קרקסון. הציר האפיפיורי הציע לשווא את הפיקוד העליון על המסע לכמה אצילים בכירים, שסירבו בזה אחר זה, ולבסוף קיבל את התפקיד סימון הרביעי דה מונפור, הזוטר יחסית. לאחר מכן דחף אמורי לנידויו מחדש של רמון השישי, בו ראה פטרון ומגן לכופרים. הוא הצליח לעכב את הדיון בעניינו ולשכנע את מלך אראגון להכיר במונפור כווסאל שלו, וכך ביצר את הישגי מסע הצלב. ב-1212 עזב את הזירה לטובת כהונתו כארכיבישוף נרבון, וכמעט מיד יצא לספרד כדי להשתתף ברקונקיסטה. הוא נכח בניצחון הנוצרי הגדול בלאס נוואס דה טולוזה. ב-1213 כתב לו האפיפיור אינוקנטיוס השלישי מכתב חריף בו הורה על הפסקת מסע הצלב האלביגנזי, שהפך למלחמת כיבוש לשמה. אמורי עשה כמיטב יכולתו כדי לסכל את כוונות השלום של הכס הקדוש, וזה הורה על הדחתו מתפקידו כשליח ושיגר למקום את פטרוס מבנוונטו. לבסוף מאס גם הוא במונפור, שינה לחלוטין את טעמו ונעשה לתומך של רמון השישי. הוא אף ליווה אותו לוועידת לטראנו הרביעית. הממסד הכנסייתי הצליח בינתיים להעביר את האפיפיור לצדד במונפור, וכל תאריו של רוזן טולוז נשללו בהצבעה. בשנותיו האחרונות ניסה לשווא לשכנע את הונוריוס השלישי להחזיר לו את רוזנותו. הוא מת במנזר פונפרואד, סמוך לנרבון.
שידור חי
שידור חי (או "שידור ישיר") הוא שיטה להפצת תוכן באופן מיידי או בהשהיה קצרה (מספר שניות עד מספר דקות) באמצעי התקשורת האלקטרוניים. שידורים חיים נהוגים במגוון ז'אנרים טלוויזיוניים: מהדורות חדשות ואקטואליה, תחרויות ספורט, מופעי בידור, תוכניות אירוח (Talkshows) ותוכניות מציאות.
בשידורים אלה תפקידם היחיד של העורכים הוא בבחירת התוכן המשודר (בחירת סדר הנושאים או סדר הדוברים/מרואיינים, ובטלוויזיה בחירת זוויות צילום), בהוספה ובשילוב של קטעים מוקלטים מראש, ולעיתים בהשמטה של קטעים שנמצאו לא מתאימים לשידור.
השידור החי היה נהוג כבר מתחילת שידורי הרדיו והטלוויזיה. בעבר היה נהוג לשדר בשידור חי גם תכנים קומיים ודרמטיים המבוססים על תסריט מוכן מראש. אך עם התפתחות ושכלול אמצעי הקלטה ואמצעי עריכה, גופי השידור השונים העדיפו לבצע הקלטה וצילום מראש, ולבסוף לשדר את התוכנית המוקלטת ובדרך כלל ערוכה.
היתרון העיקרי בשידור החי הוא המיידיות שבה התוכן מגיע אל הקהל, כמו גם היכולת להציג מידע ואירועים עדכניים.
בתחום הבידור, מספר סדרות הכילו פרק או יותר ששודרו בשידור חי. בין הסדרות: ER, רוק 30 ועוד.
בינואר 2017 סרט קולנוע שודר בשידור חי מבריטניה לכ-500 אולמי קולנוע ברחבי העולם.
השהיה מכוונת.
בתחנות שידור שונות בעולם הוגדר הצורך בהשהיית השידור החי. השהיה זו לא נובעת ממניעים טכניים, אלא נועדה לאפשר עריכה והתערבות בתוכן המשודר בשידור חי. לדוגמה: באיטליה הונהגה בעבר השהיה של מספר שניות על מנת לאפשר לעורכים למנוע שידור חי של אירועים אלימים בתחרויות ספורט.
באופן דומה, בשידורי התוכנית "האח הגדול" בישראל היה נהוג להשהות את השידור החי על מנת למנוע שידור של תכנים לא מתאימים.
בשנת 1989 התראיינו חברי להקת Guns N' Roses, סלאש ודאף מק'אגן בטקס הענקת פרסי המוזיקה האמריקאיים כשהם שיכורים לחלוטין ומשתמשים בשפה בוטה. בעקבות תקרית זו משודרים טקסי הענקת הפרסים בהשהיה של 5 שניות.
בינואר 2004, במהלך הופעת המחצית של הסופרבול, הופיעה ג'נט ג'קסון יחד עם ג'סטין טימברלייק. במהלך ההופעה משך טימברלייק חלק מחולצתה של ג'נט תוך שהוא חושף את שדה הימני לעיני מיליוני הצופים בטלוויזיה. רשתות הטלוויזיה ששידרו את המשחק בשידור חי הכחישו כל קשר למקרה שעורר שערורייה גדולה בארצות הברית. מאז משודרת הופעת המחצית בסופרבול בהשהיה של חמש שניות.
אירועים בולטים.
אירועים לאין-ספור שודרו בשידור חי במהלך השנים. מתוכם היו שבלטו במיוחד בשל חשיבותם או היקפי הצפייה. רוב השידורים הבולטים משתייכים לתחום האקטואליה.
ור (הרלדיקה)
בהרלדיקה, ור (מצרפתית: Vert, ירוק) הוא טינקטורת ירוק. היא שייכת לקבוצת הטינקטורות הכהות, ה"צבעים", והיא מצוירת על פי רוב כצבע ירוק. בגילוף ובחריטה האזורים הצבועים בור מיוצגים בפסים אלכסוניים מן הפינה השמאלית העליונה לפינה ימנית התחתונה בזווית של 45° או לחלופין מסומנים בסימון .vt.
אף על פי שהמונח האנגלי מגיע מהמילה הצרפתית "vert" בהרלדיקה הצרפתית הטינקטורה קרויה סינופל ("sinople") עוד משנת 1415.
הצבע "ור" אומץ על ידי המוסלמים כצבע האמונה, והוא אחד מצבעי הלאומיות הכלל-ערבית. לכן, רבים מדגלי מדינות ערב מכילים פס בצבע ירוק או רקע ירוק לדגל. הירוק הוא אף צבע טיפוסי המופיע ברבים מדגלי אפריקה, והוא אחד הצבעים בצבעי הלאומיות הכלל-אפריקאית. מדינות אחרות צבעו את דגליהם בפס ירוק על מנת לייצג את הירק שעל האדמה.
הבלאזון הקצר ביותר בשפה האנגלית הוא: "ור" המתאר שלט פופלין ואת דגל לוב הקודם (1977–2011).
פורפור (הרלדיקה)
בהרלדיקה, פורפור (מצרפתית: Purpure, סגול) הוא טינקטורת סגול. היא שייכת לקבוצת הטינקטורות הכהות, ה"צבעים", והיא מצוירת על פי רוב כצבע סגול. בגילוף ובחריטה האזורים הצבועים בפורפור מיוצגים בפסים אלכסוניים מן הפינה הימנית העליונה לפינה שמאלית התחתונה בזווית של 45° או לחלופין מסומנים בסימון .purp.
הפורפור היה קיים מהזמנים הקדומים. לדוגמה, האריה הסגול בסמלה של ליון אז הוא נצבע בגוון אפרפר. הצבע פורפור לא היה נפוץ כשאר הטינקטורות דבר אשר הביא רבים לפקפק בעובדת היותו חלק מחמש הטינקטורות הראשיות.
ייצוגים נוספים.
הפורפור מייצג גם:
סאבל (הרלדיקה)
בהרלדיקה, סאבל (מצרפתית: Sable= במובן "צבע שחור") הוא טינקטורת שחור. היא שייכת לקבוצת הטינקטורות הכהות, ה"צבעים", והיא מצוירת על פי רוב כצבע שחור. בגילוף ובחריטה האזורים הצבועים בסאבל מיוצגים בפסים אופקיים ואנכיים היוצרים דוגמת רשת או לחלופין מסומנים בסימון .sa.
המונח לקוח מצבע פרוותו של הצובל.
ייצוגים נוספים.
הסאבל מייצג גם:
מסע הדג
מסע הדג הוא ספר ילדים מאת תום זיידמן פרויד. הספר נכתב בגרמנית ואויר על ידי המחברת ויצא בהוצאתה, "פרגרין", בשנת 1923. הספר תורגם לעברית על ידי שותפה של פרויד להוצאת הספרים "אופיר", חיים נחמן ביאליק, היה הספר השלישי שיצא בהוצאה זו בשנת 1924 ומהווה את פסגת שיתוף הפעולה בין השניים.
עלילת הספר.
הספר מספר על ילד, פרגרין שמו (כשם הוצאת הספרים של פרויד לאמור: "זָר", "נווד", "הֵלך", "גולֶה"), אורי בתרגום העברי, אשר חולם חלום. בחלומו לוקח אותו דג פלאי (בגרמנית שם הדג הוא Nideling. ביאליק תרגם ל"אסנפר", שם המוזכר במקרא כשם של אחד ממלכי בבל, אך נבחר בשל הדמיון ל"סנפיר") על גבו לאי אוטופי בו חיים ילדים ללא פחד וללא שום סוג של כפייה. הילדים עובדים, לומדים ומבלים יחדיו ברוח שיתופית סוציאליסטית.
בהמשך משתלב אורי בחיי האי, תוך שהוא עובר בתחנות שונות במעגל חיי העשייה (חקלאות, בנייה, לימודים ופנאי). אולם, עם כל התפעמותו של אורי מן הארץ המושלמת, המזכירה את אידיאל הקיבוץ, הוא מעדיף לקרוא לדג ולחזור לביתו, המתואר באיור כשוכן בעיר אירופאית.
רמזים ומשמעויות.
הספר מוקדש "לזכר נשמת תדי" כלומר לזכרו של תיאודור פרויד, אחיה של המחברת שטבע בים זמן קצר לפני חיבור הספר.
זיוה שמיר מבחינה שהעלילה מזכירה את ספרו של הרצל אלטנוילנד, שגם הוא אוטופיה סוציאליסטית המציגה מציאות אלטרנטיבית באור ורוד. אורי מפנה עורף לאוטופיה וייתכן שהסיפור הוא פרודיה על החלום הציוני סוציאליסטי ולמרות שהוא מציג ברובד הפשוט את פלאי השיטה, הרי שמעל ראשם של הילדים הוא מציג אותו כשקרי בבחינת "חלומות שוא ידברו", או, כפי שמופיע בשורה האחרונה במהדורה המקורית (הנעדרת ממהדורת "אבן חושן"): "זה חלום אורי, ואמרו חכמים: אין חלום בלי דברים בטלים."
תרגומו של ביאליק מלא בהרמזים למקרא. למשל, בתחילת הספר נאמר על בתי העיר שהם קדים בפני הילד, דבר המזכיר את חלום יוסף.
מהדורות.
גרמנית:
אנגלית:
עברית:
שידור ישיר
עליזה טולדו
עליזה טולדו (נולדה ב-1939) היא אדריכלית ישראלית, זוכת פרס רוקח לאדריכלות לשנת 1983 על פרויקט דיזנגוף סנטר.
טולדו נולדה בשנת 1939 במצרים, ובגיל 10 עלתה לישראל והתיישבה עם משפחתה בתל אביב. את לימודי האדריכלות השלימה בטכניון שבחיפה בשנת 1961.
יחד עם יצחק ישר, עיצבה טולדו מרכז רפואי בירושלים וכן שכונת מגורים בשיכון למד שבצפון תל אביב. מאז שנת 1987 פועלת טולדו בשותפות עם בן זוגה האדריכל אלכסנדר שוורץ. במסגרת שותפות זו, עוצבו בין השאר בית הספר לכלכלה באוניברסיטת תל אביב בשנת 2001 וה"טכנודע" בחדרה.
עיצוב דיזנגוף סנטר.
בשנת 1970 זכתה לעצב בהזמנת משפחת פילץ את פרויקט דיזנגוף סנטר, הכולל 100,000 מ"ר של שטח בנוי. בשנת 1974 צורף לצוות התכנון האדריכל יצחק ישר על פי דרישת העירייה.
טולדו זכתה בפרס רוקח בשנת 1984 על עיצוב המבנה כך שהוא משתלב עם מפגש הרחובות דיזנגוף וקינג ג'ורג', תוך שהוא משתלב במרקם העירוני ותורם לאיכות החיים של תושבי השכונה.
טולדו עצמה התגוררה בסמוך לאתר הבנייה, ותכנונה נועד להמשיך את רצף החנויות של הרחוב שנפסק, כשהיא שומרת על תוואי הרחוב. בשל כך שילבה טולדו חנויות וחלונות ראווה בחזית המבנה הפונה לרחוב (דבר שאינו אופייני למרכזי קניות).