מחד האימפריה הביזנטית, היוותה עמוד שידרה ליציאה למסעות הצלב כשלרוב היו עוברים צלבנים דרכה במסעם לארץ הקודש והדבר לרוב נעשה בתיאום עם הקיסרים שהיו דואגים לספק להם מזון ואספקה. פעמים רבות קשרה האימפריה בריתות צבאיות עם ממלכת ירושלים וסייעה לה בקרבות מול המוסלמים ואף פעמים לא מעטות לחמה לצידם בפשיטות שנערכו בשטחים הללו. בנוסף התקיימו קשרי נישואין בין המשפחה הקיסרית למשפחת המלוכה של ירושלים. כך למשל המלכה איזבלה הראשונה הייתה ביתה של נסיכה ביזנטית שנישאה לאביה המלך אלמריך הראשון. שיתוף הפעולה הזה הגיע לשיאו בתקופתו של הקיסר מנואל קומננוס הראשון אז האחרון יצא מספר פעמים עם הצלבנים למסעות צבאיים והעניק להם סיוע לוגיסטי וימי במלחמותיהם במוסלמים.
מאידך ראתה האימפריה בארץ ישראל שטח כבוש על ידי מעצמות זרות ולא הכירה בלגיטימיות של ממלכת ירושלים באופן מלא וניסתה להכפיף למרותה את כלל המדינות הצלבניות. יתרה מכך, השליטים הביזנטיים תבעו להכיר בהם כשליטים האמיתיים של ארץ ישראל ודרשו מממלכת ירושלים וגם ממדינות צלבניות אחרות להיכנע לדרישותיהם. גם הצלבנים לא ראו בעין יפה את הפעילות הביזנטית, ולא תמיד שאפו לבסס את יחסיהם על אינטרסים משותפים. השפל ביחסים החל תחת הקיסר איסאקוס אנגלוס שהיה עוין כלפי המערב ואף שיתף פעולה עם צלאח א-דין, והגיע לשיאו במסע הצלב הרביעי.
מרבית הזמן הביזנטים היו עסוקים בענייניהם הפנימיים ולא עשו הרבה כדי לממש את טענותיהם על ארץ ישראל. בגלל המרחק הרב בין הממלכה לביזנטים והנתק הגאוגרפי, לא ניסו האחרונים לממש את טענותיהם לגבי ממלכת ירושלים. היו, אמנם, ביקורים ביזנטיים באנטיוכיה, הקרובה יותר אליהם, ובשלב מסוים, הכיר שליט אנטיוכיה בבכורה הביזנטית ואף נשבע אמונים לכתר הביזנטי, אך היו אלו מאמצים חד פעמיים שלא נשאו פרי לתווך הזמן הארוך.
קשרים בין הממלכה לארמניה.
במחצית השנייה של המאה ה-11 התחילו הארמנים להתבסס בדרום מערב אסיה הקטנה באזור קיליקיה. הקמת ממלכת קיליקיה הארמנית התאפשרה, בין היתר, בעזרת הצבאות הצלבניים שעברו באזור. לאחר ביסוס שתי המדינות הצלבניות השכנות - נסיכות אנטיוכיה ורוזנות אדסה, המשיכה להתפתח הממלכה הארמנית. ארמנים סיפקו למדינות הצלבניות שכירי חרב רבים והיו איתם בקשרי מסחר פוריים.
הכוחות המזוינים של ארגנטינה
הכוחות המזוינים של הרפובליקה הארגנטינאית (בספרדית: Fuerzas Armadas de la Republica Argentina) כוללים בצבא קבע את צבא ארגנטינה, חיל האוויר הארגנטינאי והצי הארגנטינאי ובנוסף את הז'נדרמיות הז'נדרמיה הלאומית הארגנטינאית האחראית על השמירה על גבולות המדינה ומשמר החופים הארגנטינאי. הנשיא ושר ההגנה מופקדים על השליטה בכוחות.
בזמן שלטון החונטה, היוו הכוחות המזוינים של ארגנטינה לאחד מהכוחות החזקים בדרום אמריקה. עם נפילת שלטון החונטה והמשבר הכלכלי שפקד את המדינה צומצמה ההשקעה בצבא, בעקבות כך ארגנטינה העדיפה בחלופות של אמצעי נשק זולים וביניהם אפשר למצוא את: TAM (טנק ארגנטינאי בינוני בעלות נמוכה) ואת הפוקרה.
מבנה.
הצבא נמצא תחת פיקודו הישיר של משרד ההגנה הארגנטינאי. הוא מורכב מחמישה ענפים המחולקים לשתי קטגוריות: הכוחות המזוינים (Fuerzas Armadas) וכוחות הביטחון (Fuerzas de Seguridad).
ב 12 ביוני 2006 הפעיל הנשיא נסטור קירשנר את חוק ההגנה (שנחקק עוד בשנת 1988 במסגרתו נקבע שהכוחות המזוינים של ארגנטינה יפעלו רק כנגד כוח חיצוני התוקף את המדינה, צמצום הסמכויות שבידי המפקדים השונים וריכוז הסמכויות תחת המטה הכללי המשותף לחילות השונים בדגש על שילוביות.
ישראל הייתה ונותרה אחת מיצואניות הנשק העיקריות של ארגנטינה ובין היתר סיפקה בעבר מטוסי קרב כדוגמת הכפיר ונשר.
היסטוריה.
שנות ה-80 ותהליך הדמוקרטיזציה.
החל מאמצע שנות ה-70 ועד לאמצע שנות ה-80, שימשו הכוחות המזוינים של המדינה ככלי בשירות שלטון החונטה, במסגרת המלחמה המלוכלכת נהרגו ונעלמו עשרות אלפי אזרחים.
בשנת 1982 החליט שלטון החונטה לפלוש לאיי פוקלנד, פלישה שהביאה לפרוץ מלחמת פוקלנד שהסתיימה בתבוסתה של ארגנטינה. שלטון החונטות נמשך עד 1984 אז נערכו הבחירות הדמוקרטיות.
שנות ה-90 ועד היום.
בשנות ה-90 התהדקו יחסי הביטחון שבין ארגנטינה לברזיל וצ'ילה במסגרתם עורכים המדינות תמרונים משותפים. בנוסף, ארגנטינה שולחת כוחות לפעילויות האומות המאוחדות. עם הסרת האמברגו הבריטי, הפכה ארגנטינה לאחת מבעלות הברית החשובות שמחוץ לנאט"ו של ארצות הברית בזמן שלטונו של ביל קלינטון.
בדיקת נאותות
בְּדִיקַת נְאוֹתוּת, לעיתים גם דְּיוּ דִילִיגֵ'נְס (באנגלית: Due Diligence), היא בדיקת אדם, בית עסק או חברה טרום סגירת חוזה עמו. הבדיקה היא הליך במסגרת הכנת תשקיף. כשבדיקת הנאותות היא מול חברה, ייעשה במסגרת ההליך בירור מקיף על המצב הכלכלי והיכולות המסחריות, לרוב כולל מפגשים עם גורמים בכירים בחברה, ביקור באתרי הפעילות שלה, פגישות עם גורמים מממנים, בדיקת אמצעי הביקורת, ניתוח תחזיות החברה, בדיקת התוכנית העסקית שלה וכו'.
כאשר תאגיד מחליט לצאת בהנפקה הוא נדרש להמציא תשקיף. בתשקיף מפורט מידע רב אודות התאגיד באופן שמאפשר למשקיעים הפוטנציאליים לקבל החלטה מושכלת בנוגע להשקעתם. בדרך כלל כוללת מלאכת הכנת התשקיף גם את הליך בדיקת הנאותות שנועד להבטיח את איכות התשקיף לטובת המשקיעים ולטובת המנפיק (כך למשל אם התשקיף מטעה עלול המנפיק להיות מורשע בפלילים או אם התשקיף שגוי מניות התאגיד תצנחנה).
מטרות בדיקת הנאותות:
האחריות לתשקיף מוטלת על הדירקטוריון, כאשר בפועל את ביצוע ההנפקה מבצעים משרדי עו"ד ורו"ח המתמצאים בעניין תחת פיקוחו של היועץ המשפטי של החברה.
בדיקת נאותות היא לעיתים חלק מהליך רכישה של חברה פרטית, גם ללא הכנת תשקיף. בהליך זה, לאחר גיבוש הסכמה עקרונית על רכישת החברה ומחירה, ניתן לרוכש זמן לעריכת בדיקת נאותות, שבה יוודא שכל הפרטים העסקיים שנמסרו לו במהלך המשא ומתן אכן מתקיימים. לעיתים מושפעים המחיר הסופי של העסקה, ואף עצם קיומה, מתוצאותיה של בדיקת הנאותות.
בדיקת נאותות של קרנות הון סיכון לחברות סטארט אפ.
סיבוב הגיוס הראשון של חברות סטארט אפ כולל גיוס מאנשים פרטיים "מלאכים" (Angels) או מחברות הון סיכון. משקיעים פרטיים משקיעים מכספם הפרטי כנגד הקרנות ולכן ניהול הסיכונים הוא שונה. קרנות הון סיכון מחויבות לערוך בדיקות נאותות מלאות לפני השקעה בחברה כדי לוודא האם מטרת ההשקעה תואמת את רמת הסיכון המאפיינת את הקרן.
בדיקת נאותות של חברות הון סיכון כוללת חמישה שלבים:
שלב 1 – סינון ראשוני של חברות.
חברות הון סיכון נמדדות ביכולות שלהן לזהות חברות סטארט אפ עם פוטנציאל לרווח בין מאות חברות עם רעיונות מעולים. מרבית חברות הסטארט אפ אינן מצליחות ולכן צעדים מקדימים וחקר מעמיק יצמצמו סיכונים לכישלון. בדיקת נאותות הוא הכלי הנפוץ ביותר בשימוש קרנות הון סיכון לפני רכישה.
בשלב זה דורשות הקרנות מידע רב על המוצר עצמו, באיזה שלב נמצאת החברה, קצב גדילה משוער, גודל שוק, אחוז שליטה בשוק, מיקום גאוגרפי של החברה וניתוח SWOT.
מעט חברות עוברות את שלב הסינון הראשוני, לפי אתר 1000ventures.com רק 6 מתוך 1000 חברות סטארט אפ מצליחות לעבור לשלב השני.
שלב 2 – בדיקת יכולות של היזמים.
לניתוח אופי ויכולות אישיות של היזמים חשיבות ולכן הוא השלב השני. היזמים ועובדי החברה הם האנשים שצריכים לגרום לחברה להצליח ולכן ניתוח היכולות שלהם תראה תמונה ברורה יותר לסיכויי ההצלחה.
צוות עם תשוקה לעבודה, כימיה טובה ואמון מלא בחזון החברה הוא מרכיב מרכזי בהצלחת החברה. רמת המוטיבציה של מובילי החברה היא ביחס ישיר לגידול פוטנציאלי של הסטארט אפ. "איכויות אישיות והצגה נכונה שלהן עם משקיעים מתאימים הם הגורם להצלחה או כישלון של היזם" – Investopedia.
קביעה האם ניתן לסמוך על יזם היא יותר אומנות מאשר מדע. ניתן לבסס את ההחלטה על מספר גורמים: האם עמדו עד עכשיו בזמנים שקבעו? האם הם כנים בכל הנתונים אשר הוצגו? האם יש סימנים מוקדמים של חוסר אמינות כמו איחורים או הצגת נתונים סותרים?
תוכנית עסקית טובה עם ניתוח מקצועי ורחב מעיד על רצינות החברה ובדרך שלה להצלחה. יזמים חייבים להכיר את התוכנית בצורה מעמיקה. קרנות הון סיכון בדרך כלל ישאלו שאלות רבות על תוכנית זו ועל גמישות לשינוים בה. תוכנית עסקית חייבת לכלול: סיכום מנהלים, סקר שוק, תיאור החברה, תרשים ארגוני, אסטרטגית שיווק ומכירות, תיאור המוצר, דרישות גיוס ונתונים פיננסיים.
שלב 3 – בדיקת נתונים פיננסיים.
שלב זה הוא המרכזי בבדיקת נאותות של חברת סטארט אפ. אבל, ללא סינון של צוות היזמים אשר מובילים את החברה הנבדקת אין לשלב זה משמעות מפני שהנתונים יכולים להיות לא אמינים. שלב זה בעיקרו סקירה של הדוחות הכספיים של החברה.
חוב נוכחי קיים הוא מדד טוב לבדיקת יציבות של החברה. במידה ויש לחברה חוב ללא מקורות הכנסה, הזרמת כסף נוסף יכול רק לעודד התנהלות כלכלית לא נכונה.
לפי האתר Entrepreneur, למעלה מ 90% מהעסקים הקטנים נכשלים בגלל ניהול לא נכון של תזרים מזומנים. יש לוודא שלמייסדים יש גיבוי זמין עבור: שינוי בצריכה עקב שינוי בעונות השנה, הוצאות בלתי צפויות, ביטוח, צמצום בלתי צפוי וחשבונות.
שלב 4 – סקירת מתחרים.