חסון התחיל את דרכו כעיתונאי, תחילה כנער ב"מעריב לנוער" ולאחר מכן ב"מקור ראשון", שם היה בעל טור ומבקר הקולנוע של העיתון, ובעיתון "מעריב", שם שימש ככתב תרבות ומבקר המוזיקה. שיריו הראשונים התפרסמו בכתב העת "משיב הרוח", ומאז שנת 2012 הוא משמש כאחד מעורכי כתב העת וכעורך-אורח בכתב העת "ננופואטיקה". בעבר פרסם ביקורת ספרות בעיתון "הארץ" והיה חבר בצוות הניהול האמנותי של פסטיבל ימי אהבה לשירה וכנס כיסופים הבינלאומי לסופרים ומשוררים יהודים. "המלך בשדה", סיפור קצר שכתב, הומלץ בידי השופטים בתחרות הסיפור הקצר של עיתון "הארץ" לשנת 2014.
בשנת 2014 התקבל כתב היד של ספר שיריו "מדבר עם הבית" למפעל קסת לספרות ביכורים, וראה אור כעבור שנה בהוצאת אבן חושן ובעריכת ד"ר דוד וינפלד. בשנת 2015 זכה עמיחי חסון בפרס שרת התרבות למשוררים בראשית דרכם. "בלי מה", ספר שיריו השני, ראה אור בשנת 2018 בהוצאת מוסד ביאליק, במסגרת סדרת "כבר" לשירה בעריכת ליאת קפלן. על הספר זכה חסון בפרס רעיית נשיא המדינה על שם ד"ר גרדנר סימון לשירה עברית לשנת תשע"ח, על היות הספר "אבן דרך בשירה הישראלית הצעירה". הפרס הוענק לראשונה בידי רעיית הנשיא נחמה ריבלין במשכן הנשיא בירושלים. בהמשך זכה על הספר "בלי מה" גם בציון לשבח בפרס ברנר לשנת 2019.
בשנת 2021 זכה חסון בפרס ראש הממשלה ליצירה ע"ש ראש הממשלה לוי אשכול.
כמה משריו הולחנו על ידי מוזיקאים (ובהם דוד לביא, האחיות ג'משיד, אפרת אפטר, אוריין שוקרון ולהקת אקוט) ושירים וסיפורים קצרים מפרי עטו תורגמו לאנגלית, ספרדית, הונגרית, רומנית וגרמנית. בשנת 2019 ניהל אומנותית את ערב שירי משוררים הרביעי של תחנת גלי צה"ל יחד עם המוזיקאי שלומי שבן.
קולנוע וטלוויזיה.
במהלך לימודיו בבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה ביים חסון מספר סרטים קצרים, בהם הסרט תיעודי הקצר "מקדש מעט" (2013) שתיעד את מוזיאון ישראל והשתתף כפרק בסרט המלא "עקבות בירושלים: מחווה לדוד פרלוב", את הסרט הקצר "בסיסה" (2013, בהשתתפות השחקנים רמי דנון, עדי ארד ואימרי ביטון) ואת סרט הגמר העלילתי "ביום השישי" (2016, בהשתתפות השחקנים לוסי דובינצ'יק ותומר קאפון).
בשנת 2018 כתב וביים את הסרט התיעודי "" על אודות המשורר אבות ישורון. הסרט הופק כחלק ממיזם העברים (על ידי יאיר קדר) עבור ערוץ כאן 11 והוקרן לראשונה במסגרת התחרות הרשמית של פסטיבל דוקאביב. בשנת 2019 זכה הסרט כחלק מסדרת "העברים" ב"פרס לסדרה התיעודית הטובה ביותר" בטקס פרס הקולנוע הדוקומנטרי הישראלי.
כתסריטאי וכיועץ תסריט כתב חסון למספר סדרות טלוויזיה, בין היתר כתב פרקים לסדרות "כיפת ברזל" (שודרה בערוץ 2 וקשת 12) ו"המנצח" (שודרה בyes הטלוויזיה בלוויין). בעבר היה מרצה לתסריטאות בבית הספר הגבוה לאמנויות המילה.
חיים אישיים.
נשוי למרים חסון, בתם של הסופרת אמונה אלון והשר והח"כ לשעבר, הרב בני אלון, ואב לשלושה. גיסיו הם הסופר והתסריטאי אורי אלון והמשורר והעורך הרב אלחנן ניר. מתגורר בשכונת קטמון בירושלים.
השלמה (מרחבים מטריים)
קלייטוס
אסלאם בהודו
האסלאם היא הדת השנייה בגודלה בהודו ומהווה כ-14.2% מהאוכלוסייה עם כ-172 מיליון מוסלמים (על פי מפקד 2011). רוב המוסלמים בהודו משתייכים לאסלאם הסוני, ומיעוטם לאסלאם השיעי.
האסלאם הגיע לראשונה לחוף המערבי של הודו עם סוחרים ערבים כבר במאה השביעית, לחוף מלבר וקונקאן-גוג'ארט. מסגד צ'יר-אמאן ג'ומעה בקרלה נחשב למסגד הראשון בהודו. הוא נבנה על ידי מאלכ אבן דינאר בשנת 629 לספירה.
בעקבות המשלחת של מושל בחריין לבהרוץ' במאה השביעית, מהגרים ערבים וסוחרים פרסים מדרום ערב והמפרץ הפרסי החלו להתיישב לחופי גוג'ארט ולהקים שם קהילות.
במחצית השנייה של המאה ה-8, היו מספר קרבות בין צבאות בית אומייה ובין הממלכות ההודיות שממזרח לנהר האינדוס. במאה ה-10 התחזקו העימותים תחת שלטון הע'זנווים והתגברו אף יותר תחת השושלת הע'ורית, מה שהביא לכניסת האסלאם לצפון הודו ולהקמת סולטנות דלהי. סולטנות דלהי שלטה במשך יותר מ-300 שנה, ואז החלה להתפרק ולהתפצל לסולטנויות מפורדות: סולטנות בנגל וסולטנויות הדקאן. בשנת 1339, שמס א-דין שאה מיר היה לשליט המוסלמי הראשון של קשמיר, וייסד את השושלת המירשאהית.
במהלך המאות ה-13 וה-14 הייתה סולטנות דלהי חזקה ויציבה, ואף הצליחה לעמוד מול תקיפות המונגולים. בתקופה זו שגשגו המסחר והתעשייה, כנו גם האמנויות והתרבות.
במאה ה-16 קמה האימפריה המוגולית, שהמשיכה בגישה המאחדת והצליחה ליצור תרבות וממשל רבגוניים וסובלניים. תחת שלטונו של אורנגזב הוחלה השריעה החנפית ברחבי האימפריה; האימפריה המוגולית הייתה למעצמת המסחר והתעשייה הגדולה בעולם.
במהלך המאה ה-18 החלה האימפריה המוגולית לאבד מכוחה ומגדולתה. הקיסר המוגולי האחרון בהאדור שאה השני היה למעשה שליטה של העיר שאה-ג'האן-אבאד בלבד. הוא הוגלה ממקום מושבו לבורמה בידי הראג' הבריטי במהלך המרד ההודי הגדול בשנת 1857.
בשנת 1947 חולקה הודו הבריטית חלוקה מדינית-דמוגרפית. לאחר החלוקה נוצרו הישויות המדיניות פקיסטן והודו. לאחר החלוקה, כשני שלישים מהמוסלמים שגרו בהודו הבריטית עברו לפקיסטן, וכשליש בהודו.
תרזה אנדרסן
תרזה "טרי" אנדרסן (באנגלית: Teresa "Terry" Andersen, נולדה בשנת 1953) היא שחיינית צורנית אמריקאית בעבר. היא אלופת העולם בעלת 3 מדליות זהב מאליפות עולם אחת (בלגרד 1973).
ביוגרפיה.
אנדרסן נולדה בסנטה קלרה, קליפורניה. היא החלה לשחות בגיל 10. בתחילת שנות ה-70 היא שלטה בשחייה צורנית בעולם. באליפות העולם הראשונה שנערכה בבלגרד בשנת 1973 היא זכתה בכל 3 מדליות הזהב האפשרויות, בתחרות ליחידיות, בתחרות לזוגות ובתחרות הקבוצתית. הישג שהחזיק מעמד עד לשנת 1986.
לאחר שפרשה מהשתתפות בתחרויות עבדה אנדרסן כמאמנת נבחרת גרמניה בשחייה צורנית בשנת 1974. לאחר מכן, היא אימנה את נבחרת דרום אפריקה בשחייה צורנית בשנים 1976 ו-1979. היא עזרה לקדם ענף ספורט זה שנכנס למשחקים האולימפיים בשנת 1984.
אבוליומטר
רפיון הרצון
כתובת אשבעל
כתב כנעני
אבוסרידזה
המאור (ברוקלין)
המאור (באנגלית: Hamaor) הוא כתב עת תורני שיוצא לאור בברוקלין, ניו יורק, מראשית שנות ה-50 של המאה ה-20.
העורך המייסד של כתב העת היה הרב מאיר אמסל שערך את גליונותיו עד פטירתו ב-2007. כתב העת היה מזוהה באופן לא-רשמי עם חסידות חב"ד בשל קשריו של העורך עם הרבי מנחם מנדל שניאורסון שהיה מפרסם אחדות משיחותיו, מוגהות אישית על ידו ב"המאור". נכון לראשית שנת 2014 ראו אור למעלה מ-450 גליונות של כתב העת.
תכנים.
המאור הודפס לראשונה כירחון ולפי דברי עורכיו הוא . במצעו של כתב העת בגליונו הראשון, נאמר כי ישמש במה משותפת לכל "גדולי דורנו, חכמיו וסופריו" לפרסום מאמרים תורניים והלכתיים, כמו גם מסות וקטעי פובליציסטיקה על האקטואליה של יהדות ארצות הברית ויהדות העולם בכלל.
בנוסף, הדגיש כתב העת את העיסוק במצבם הכלכלי של רבנים פליטי השואה שהגיעו במהלך מלחמת העולם השנייה ולאחר המלחמה לחופי ארצות הברית והתקשו להתערות בחברה ולהתפרנס.
כתב העת פרסם לאורך השנים, קטעים מכתבי יד רבניים מכל התקופות, וחידושי תורה מפרי עטם של רבני התקופה, בעיקר מקרב יהדות ארצות הברית. פסקי הלכה רבים התפרסמו לראשונה על דפי גליונותיו של "המאור", כמו גם סקירות ביוגרפיות של רבנים, מדורים מיוחדים בהמאור מוקדשים גם לענייני מחשבה וחסידות.
בהיותו כתב עת שיצא במשך כל מחציתה השנייה של המאה ה-20 שזורים בו פרטים רבים על ההיסטוריה של יהדות ארצות הברית בתקופה זו, פרטים על אישים רבים מקרב יהדות זו, וסיקורים שנעשו בזמן אמת של פולמוסים הלכתיים, כמו פולמוס כשרות הג'לטין.
כותבים.
בין כותבי "המאור" במשך שנות קיומו נמנו רבנים ידועי שם רבים כמו: הרב יעקב מסקין, הרב יונתן שטייף והרב אייזיק אוזבנד, ופוסקי הלכה כמו: הרב משה פיינשטיין, הרב שלמה זלמן ברוין, רבי מאיר איזקסון, הרב שריה דבליצקי והרב אפרים גרינבלט. חיים בלוך והרב יקותיאל יהודה גרינוולד פרסמו בו מאמרים היסטוריים.
ספר היובל "המאור" וזיכרון בספר.
לרגל חגיגות יובל ה-25 להדפסת כתב העת, הדפיס העורך שני כרכים עבי כרס כ"ספר יובל", האחד בעל דגש תורני, והשני ספרותי; הכולל בתוכו מאמרים ומידע רב על אישים בולטים ביהדות האורתודוקסית בארצות הברית. הכנת הכרכים נמשכה זמן רב, והם נדפסו בפער שנים ניכר:
FIFA 16
פיפ"א 16 הוא משחק אשר יצא לראשונה ב-22 בספטמבר (בארצות הברית) וב-24 בספטמבר (באירופה) 2015. המשחק יכול להיות משוחק בשבע פלטפורמות והן: Xbox 360 ,Playstation 4 ,Playstation 3 ,Android ,IOS ,Xbox One ,Microsoft Windows.
נכון לאוגוסט 2015 רשימת האצטדיונים המלאה פורסמה.
רשימת האצטדיונים (נכון ל-15 ביוני 2015):
נבחרות הנשים.
לראשונה מכל משחקי הפיפ"א היו במשחק 12 נבחרות נשים.
שלום אדון קורבה
שלום אדון קורבה (בצרפתית: Bonjour Monsieur Courbet) או הפגישה (La rencontre) הוא ציור של האמן גוסטב קורבה משנת 1854. היצירה מוצגת במוזיאון פאבר שבמונפלייה, צרפת. יצירה זו עוסקת בהצהרתו של גוסטב קורבה לגבי מעמדו ותפקידו של אמן בחברה - האמן הוא נפש חופשיה שאינה מקבלת תכתיבים מאף אדם, אפילו לא מפטרונו.
רקע.