מורטל קומבט הוא אחד מזיכיונות משחקי הלחימה המצליחים ביותר בהיסטוריית משחקי הווידאו, והוא מתחרה על מקומו עם זיכיונות נוספים כ-Tekken של בנדאי נאמקו וסטריט פייטר של קאפקום. הזיכיון הניב רווחים של למעלה מ-4 מיליארד דולר לקראת סוף שנות ה-90, ו-5 מיליארד בשנות האלפיים. משחק מצליח במיוחד היה "מורטל קומבט 2", שהיקף המכירות לסוף השבוע הראשון ליציאתו היה ראשון מסוגו בתעשיית משחקי הווידאו, בכך הביס רווחים של סרטי קיץ שוברי קופות של אותה תקופה. למרות זאת, משחקי מורטל קומבט נמכרו בהיקף נמוך מאוד ביפן (טוביאס האשים בכך את ה"אמריקניזציה" שבעיצוב הדמויות שלהם).
מעל ל-6 מיליון עותקים נמכרו ממשחקי מורטל קומבט עד לשנת 1994, מעל ל-26 מיליון עד לשנת 2007, והיקף הרווחים עבר את ה-30 מיליון עד לשנת 2012. שני המשחקים האחרונים בסדרה, "מורטל קומבט" של שנת 2011 ו"מורטל קומבט אקס" של שנת 2015 היו לנמכרים ביותר של חברת NetherRealm Studios, עם 6 מיליון עותקים שנמכרו מהמשחק הראשון ו-5 מיליון עותקים מהמשחק השני. נכון לשנת 2015, מעל ל-35 מיליון עותקים נמכרו מהמשחק "מורטל קומבט אקס".
רייטינג, ביקורות ופרסים.
מהדורת הגיימינג של ספר השיאים של גינס לשנת 2008 העניקה לסדרת מורטל קומבט שבעה שיאי עולם, כולל "סדרת משחקי הלחימה המצליחה ביותר". זאת ועוד, הזיכיון מחזיק בעשרה שיאי עולם לשנת 2011, ביניהם "הקמפיין הפרסומי הגדול ביותר למשחק וידאו" (עבור "מורטל קומבט 3"), "הסרט בעל ההכנסות הגבוהות ביותר שמבוסס על משחק מכות" (עבור הסרט משנת 1996) ו"פסקול הספין-אוף המצליח ביותר במשחקי וידאו" (עבור פסקול הסרט הראשון). מספר חברות הוצאה לאור תיארו את סדרת המשחקים כאחת מהזיכיונות החשובים ביותר אך גם האלימים ביותר בהיסטוריית משחקי הווידאו. בשנת 2011, אתר האינטרנט GameSpy ציין ש"לא ניתן להכחיש את מקומה של סדרת משחקי מורטל קומבט בהיסטוריית משחקי הווידאו".
מורשת והשפעה תרבותית.
לפי אתר האינטרנט IGN, "מספר חקיינים הציפו את שוק משחקי הווידאו במהלך שנות ה-90 ואת אולמות הארקייד במשחקים רוויי דם כמו "Time Killers", "Survival Arts" ו-"Guardians of the Hood". משחקי מורטל קומבט הביאו לשגשוג במשחקי מניפולציה התנהגותית, גם בקונסולות ביתיות וגם במכונות הארקייד, כש"כולם עסוקים בקרבות כדי לראות מי יוציא הכי הרבה דם על מסכים בעלי רזולוציה נמוכה". שיבוטי מורטל קומבט הראויים לציון במהלכי הקרב האלימים שלהם ובשדונים דיגיטליים הם "Bio F.R.E.A.K.S", "BloodStorm", "Cardinal Syn", "Catfight", "Eternal Champions", "Kasumi Ninja", "Killer Instinct", "Mace: The Dark Age", "Primal Rage", "Tattoo Assassins", "Thrill Kill", "Ultra Vortek", "Way of the Warrior" ומשחקם של מידוויי גיימס "War Gods". ג'ון טוביאס ציין כי "כמה ממוצרי החקיינות של אותה תקופה הלכו כלעומת שבאו בעיקר משום שרמת האלימות שבהם משכה תשומת לב, אך גם משום שאם אין מספיק תוכן עלילתי אז המשחק לא ישרוד".
סדרת המשחקים והדמויות שבה זכו למספר התייחסויות בתרבות הפופולרית, כמו באלבומה "Metal Kombat for the Mortal Man" של להקת הקאברים "Powerglove" מז'אנר הפאוור מטאל, או שם הפרק "מודל קומבט" בסדרת הקומדיה "עובדים מצטיינים". לפי מגזין קומפלקס בשנת 2012, "מורטל קומבט הפך לתופעה מחוץ לחוגי הגיימינג, והיה מוכר דיו כדי להיות מוזכר בסיטקומים (מלקולם באמצע, נשואים פלוס) וסרטים (כריסטיאן סלייטר משחק ב"מורטל קומבט 4" בסרט עד החתונה זה יעבור)".
משחק תחרותי.
משחקי לחימה היו ז'אנר פופולרי בקרב טורנירים מאז סוף שנות ה-90. סדרת מורטל קומבט זכתה למקום נכבד בטורנירים של ספורט אלקטרוני מהגדולים בעולם, כמו אבולושן צ'מפיונשיפ וקומבו ברייקר 2017, וכן טורנירים מקומיים וכאלה המתרחשים אונליין. המשחק משנת 2011 הפך לפופולרי מאוד בטורנירים שכאלה מאז יציאתו. אולם, בין השנים 2014 ל-2017, המשחק לא נכלל בזירת הטורנירים משום שהחברה המפתחת NetherRealm Studios התמקדה בפיתוח משחקי "". משחקי מורטל קומבט חזרו לקומבו ברייקר בשנת 2018.
מחלוקות.
חקיקה ואיסורים.
סדרת משחקי מורטל קומבט היו נושא למחלוקת בתעשיית משחקי הווידאו, כמו גם מספר הליכים משפטיים, לרוב עקב תוכן אלים מידי. בעקבות שימוע קונגרס בסוף שנת 1993 בנושא תכנים שאינם מתאימים לילדים, הדבר הוביל להקמתו של ארגון אוכף תכנים ושיטות המדרוג Entertainment Software Rating Board ו-Australian Classification Board, המסווגות משחקים לפי תוכנם. מספר משחקים בסדרה, כמו גם הפרסום שנעשה להם, קיבלו צנזורה או שנאסר למוכרם במספר מדינות כמו אוסטרליה, גרמניה ודרום קוריאה (הסנאט האוסטרלי אסר על מכירתו של המשחק משנת 2011). המשחק הראשון עבר צינזור לקונסולות של חברות סגה ונינטדו, כולל הגיים-בוי והגיים-גיר, והמשחק השני עבר צנזורה לקונסולות הניידות ול-Sega master system כך שלא מוקז דם אמיתי והפינישים "רכים יותר". אולם במכשירים של סגה על ידי "קוד דם" ניתן היה להסיר את הצנזור מהמשחק הראשון ואף לזרוק את היריב לקוצים ברקע "the Pit".
אלימות במציאות.
בעקבות הטבח בתיכון קולומביין בשנת 1999, נשיא ארצות הברית, ביל קלינטון ציין כי "משחקים כמו מורטל קומבט, קילר אינסטינקט וDOOM - אותם משחקים ששיחקו בהם שני הנערים האחראים לטבח שקיפח את חייהם של רבים בעיירה הקטנה בקולורדו - הופכים את הילדים שלנו למשתתפים פעילים באלימות מדומה".
באותה שנה, ברזיל אסרה על מכירתם של משחקים כמו מורטל קומבט, קארמהגדון, פוסטל וארבעה משחקי ירי בגוף ראשון לאחר תקרית ירי במרכז השופינג מורומבי בסאו פאולו.
בעקבות הטבח בבית הספר היסודי סנדי הוק בשנת 2012, מנכ"ל איגוד הרובאים הלאומי ויין לה'פייר האשים משחקי וידאו אלימים, ביניהם מורטל קומבט, כתורמים לתקריות ירי המוני בארצות הברית.
גזענות ופמיניזם.
כמה מבקרים קבעו שמשחקי מורטל קומבט סקסיסטים וגזענים, בעיקר כלפי הדמויות האסייתיות שבו, וכוללים סטריאוטיפים על בסיס אתניות. מרשה קינדר, פרופסורית לתאוריה ביקורתית מאוניברסיטת דרום קליפורניה, הוקיעה את המשחקים "מורטל קומבט 2" ו"מורטל קומבט 3" משום שהם עודדו מיזוגיניה, לדעתה. היא הוסיפה וציינה כי "כמה מהאפשרויות האלימות ביותר הן נגד נשים. בנוסף, כמה ממהלכי הפטאליטי אירוטיים במיוחד. ג'סטין קאסל והנרי ג'נקינס, מלומדים בחקר אמצעי תקשורת ציינו בספרם "From Barbie to Mortal Kombat" כי סדרת המשחקים מייצגת את "עולם הסייבר הנערי של האגרסיות, פעולה וגופות מתים".
חיבוקים עם באלי ושלוק
חיבוקים עם באלי ושלוק היא סדרת טלוויזיה חינוכית לילדים המשודרת בערוץ הופ!.
עלילה.
בכל פרק באלי ושלוק נעזרים בסבא יואל וסבתא ריבה בכל בעיה, שרים ורוקדים איתם.
חגים ציבוריים בישראל
החגים הציבוריים בישראל הם החגים הלאומיים שמוכרים רשמית בכנסת. מדינת ישראל אימצה את רוב החגים היהודיים המסורתיים כחגים רשמיים בלוח השנה הלאומי, ואף יצרה מספר חגים ציבוריים חדשים. מבין החגים הדתיים והמודרניים שמוצגים בטבלה שלהלן, חלקם הם חגים פדרליים, שבהם כל בתי הספר, המוסדות הממשלתיים, הסקטור הפיננסי, ורוב הקמעונאים בישראל יהיו סגורים, בעוד שחגים ציבוריים נחשבים לימי זיכרון, שבהם אין הפסקה של הפעילות הציבורית או הפרטית במדינה.
במקרה של כל החגים היהודיים, רוב החגים הציבוריים בישראל מתחילים עם שקיעת החמה בהתאם ללוח השנה העברי. מסיבה זו, רוב החגים בישראל מתקיימים בכל שנה בתאריכים שונים לפי לוח השנה הגרגוריאני.
יום השבת, אשר הוא יום המנוחה השבועי בישראל, מתחיל בימי שישי בערב ממש לפני שקיעת השמש ומסתיימת במוצאי שבת אחרי שקיעת השמש. רוב העובדים בישראל, כולל בתי הספר, הבנקים, התחבורה הציבורית, משרדי הממשלה והקמעונאים, נסגרים לחלוטין במהלך 25 השעות הללו.
המובלעת הבינלאומית בשנחאי
טום וג'רי והקוסם מארץ עוץ
טום וג'רי והקוסם מארץ עוץ (באנגלית: Tom and Jerry and the Wizard of Oz) הוא סרט אנימציה אמריקאי לילדים מסוגת קומדיה, פנטזיה והרפתקאות. הסרט הוא עיבוד לסרט "הקוסם מארץ עוץ" שהופץ בשנת 1939 על ידי מטרו גולדווין מאייר, ומבוסס על הסיפור "הקוסם מארץ עוץ" שכתב ליימן פרנק באום כחלק מסדרת ספרי עוץ. הסרט בוים על ידי ספייק ברנדט וטוני סרוון ונכתב על ידי גן גרילו. הסרט מספר את סיפור "הקוסם מארץ עוץ" מנקודת מבטם של טום וג'רי.
הסרט הופץ לראשונה ב-DVD ו-Blu-ray בארצות הברית ב-23 באוגוסט 2011. בישראל, הסרט הופץ לראשונה ב-DVD על ידי חברת "התו השמיני" בשנת 2011 עם כתוביות בעברית (הסרט לא דובב לעברית). אורך הסרט הוא כ-59 דקות, ושפת המקור שלו היא אנגלית (הסרט דובב לשפות נוספות, ביניהן: רוסית, צ’כית, הונגרית ויוונית).
בשנת 2016 הופץ לראשונה בארצות הברית סרט המשך לסרט בשם "".
תקציר העלילה.
הסרט מספר על טום החתול וג'רי העכבר, אשר ריחפו מעבר לקשת והגיעו לארץ עוץ. בארץ עוץ הם פגשו את דורותי, טוטו, הדחליל, איש הפח, האריה, המכשפה המרשעת מן המערב, הקוסם, המנצ’קינים ועוד דמויות מן הסיפור "הקוסם מארץ עוץ". במהלך הסרט טום וג'רי חווים את הסיפור "הקוסם מארץ עוץ" מנקודת מבטם עם הרבה מעשי קונדס.
הסרט בישראל.