קפטר נולדה ביוני 1946 בטולידו שבאוהיו, בתם של אנסטסיה דלורס (לבית רוגובסקי) וסטיבן ג'ייקוב קפטר, זוג אמריקאים ממוצא פולני. אמה הייתה פעילת זכויות עובדים בענף הרכב ובבעלות משפחתה הייתה מכולת. קפטר החלה להתנדב במפלגה הדמוקרטית של אוהיו כבר בגיל 13. ב-1964 סיימה את לימודיה באקדמיית סנט אורסולה, והייתה לראשונה מבני משפחתה ללמוד בקולג'. היא קיבלה תואר ראשון מאוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון ב-1968 ותואר שני בתכנון ערים ואזורים מאוניברסיטת מישיגן ב-1974. ב-1981 השלימה לימודי דוקטורט במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.
בשנים 1969–1974 הייתה חברה בוועדת התכנון של טולידו-מחוז לוקאס, ובשנים 1975–1977 הייתה מנהלת תכנון במרכז הלאומי לעניינים אתניים עירוניים שנוסד בידי הכומר הקתולי והפעיל החברתי ג'ינו בארוני. ג'נו ברוני. בהמשך שימשה כיועצת למדיניות פנים במשרד הרשות המבצעת של נשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר. בעודה לומדת במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, החליטה קפטר להתמודד נגד חבר הקונגרס הרפובליקני אד ובר לקראת בחירות 1982 לקונגרס של ארצות הברית. היא גברה עליו בבחירות הכלליות עם קרוב ל-60% מקולות הבוחרים והושבעה לקונגרס לראשונה בראשית ינואר 1983. ב-1984 ניצבה בפני יריב רפובליקני חזק יותר, המטאורולוג והמנחה בערוץ WTVG פרנק ונר, אשר בסופו של דבר ניצחה גם אותו ברוב של 55%. היא נבחרה לקונגרס כל שנתיים מאז 1982 עד לבחירות האחרונות ב-2018.
ב-10 בדצמבר 1987 הציגה קפטר בפני בית הנבחרים את חוק זִיכְרוֹן מלחמת העולם השנייה. החקיקה התירה לוועדה האמריקאית למצבות קרב להקים את אנדרטת מלחמת העולם השנייה בוושינגטון הבירה, אולם מכיוון שלא הוחלט על הצעת החוק בטרם סיום מושב הקונגרס אין החוק נכנס לתוקפו. קפטר הציג חקיקה דומה ב-1989 וב-1991, אך הצעות חוק אלה לא עברו את תהליך החקיקה המלא. לקראת הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1996, המועמד העצמאי רוס פרו הציע לקפטר להיות עמיתתו למירוץ ולמעשה מועמדת לתפקיד סגן נשיא ארצות הברית, אך קפטר לבסוף מיאנה.
קפטר התנגדה לחוק החירום לייצוב כלכלת ארצות הברית לשנת 2008, ובאופן עקבי היא תומכת בהצעות חוק להרחבת ההוצאות הכספיות של הכוחות המזוינים של ארצות הברית. היא הייתה מהתומכים הראשונים של האביב הערבי, ונתנה את חסותה להחלטה של בית הנבחרים שבירכה ושיבחה את אזרחי מצרים על המהפכה שלהם נגד נשיא מצרים חוסני מובארכ. היא הייתה תומכת בחירויות אזרחיות בתקופתה בבית, והצביעה נגד מספר הרחבות של חוק הפטריוט. קפטר הוקיעה את האלימות של ארגון הטרור חמאס בעת מבצע עמוד ענן ועמדה על זכותה של מדינת ישראל להגנה עצמית. במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016 תמכה ראשית במתמודד ברני סנדרס, ואף הציגה אותו במהלך עצרת בחירות בטולידו. עם זאת, אחרי שמזכירת המדינה של ארצות הברית לשעבר הילרי קלינטון זכתה במועמדות המפלגה הדמוקרטית, הביעה בה קפטר את תמיכתה.
ב-10 במרץ 2020 הודיעה קפטר על תמיכתה במועמדותו של ג'ו ביידן לנשיאות ארצות הברית.
פורט רוס (סרט)
פורט רוס או פורט רוס: בחיפוש אחר הרפתקאות (ברוסית: «Форт Росс: В по́исках приключе́ний») הוא סרט עלילתי רוסי משנת 2014 בבימויו של יורי מורוז, המבוסס על הרומן "פורט רוס" מאת דמיטרי פולטייב. בכורת הסרט התקיימה ב-11 ביוני 2014 (ערב יום רוסיה) בבית הקולנוע המוסקבאי "אוקטובר".
עלילה.
לנייד של כתב הטלוויזיה המפורסם והאינטלקטואל דמיטרי, מותקנת אפליקציית מסע בזמן. דמיטרי מונחה על ידי העורך הראשי לצלם כתבה על פורט רוס, ביצור רוסי בחופי צפון קליפורניה בראשית המאה ה-19. כשהוא מתכונן לצילומים הוא מוצא בספריה דיוקן מצויר, הדומה לעצמו, עם מכתב משנת 1820.
בנמל התעופה בארצות הברית, פוגשים דמיטרי ועוזרו פימקה את מהנדסת הקול מרגו, רוסי שחי בארצות הברית מזה שנתיים. החבורה מגיעה לפורט רוס, שם ממוקם כעת מוזיאון קטן. המדריך לא יכול לענות על שום שאלה הנוגעת לדיוקן דמיטרי מחזיק, הוא יושב לשולחן בחצר המוזיאון והמפעיל בטעות את האפליקציה בנייד שלו. מכאן הוא עובר בזמן לשנת 1820. כשהוא חוזר ומתאושש, הוא מחליט על טיול שני.
לאחר שהתלבשו בבגדים מיושנים, שלושתם נשלחים אל העבר, אך אינם נופלים בפורט רוס, בשל תזוזה בחלל ומוצאים את עצמם הולכים לשוק של העיר הספרדית מונטריי בקליפורניה. הם לוקחים איתם קטנוע. בשוק הם פוגשים שני סוחרים רוסים; פימקה מתוודע לבתו היפהפייה של כומר ספרדי, אך שודדי ים מקומיים גונבים את הנייד של דמיטרי ומרגו נחטפת.
מושל סן פרנסיסקו הספרדי מגיע לפורט רוס, שמתמרמרת על התכתשויות בשוק ועל תנועות הרוסים ללא רשותו. בהסכמה עמו, מלחי הצי הרוסי, בפיקודו של סגן זבאלישין, יוצאים לחיפוש אחר רוסים לא מוכרים שנצפו באזור. דמיטרי ופימקה, יחד עם סוחרים רוסים, יוצאים להציל את מרגו. הם מגיעים לבסיס השודדים, ואז לספינה שלהם וחוטפים את מרגו חזרה, אבל לשודדי הים עדיין יש את הסמארטפון של דמיטרי. בעודם נמלטים הם מסתתרים בשטח הספרדי. היחידה הרוסית מגיעה לשם גם כן. שודדי הים תוקפים והרוסים נלחמים בחזרה ומנצחים. דמיטרי מתאר לסגן זבאלישין את הרפתקאותיו ומבקש לשלוח את קונדראטי רילייב לפטרבורג עם מכתב בו הוא מבקש "לא למכור את אמריקה".
מכיוון שמרגו דוברת אנגלית שוטפת, היא שמעה את תוכניות השודדים לכיבוש פורט רוס. חוליה רוסית לוכדת את ספינת השודדים וההיסטוריה חוזרת על עצמה. בפעם הראשונה דמיטרי נהרג והגופה מובאת על אלונקה. מרגו חוזרת בזמן להזהיר אותו. שודדי הים תוקפים את המצודה, והספינה החטופה מציגה תמיכה במתקפת תותחים. שודדי הים מובסים.
דמיטרי חוזר קדימה בחמש שנים ופונה לרילייב עם מכתבו של סגן זבאלישין. נותרו ימים ספורים בלבד לפני מרד הדקבריסטים. החברה הרוסית-אמריקאית פונה לקיסר בבקשה לפתח את אמריקה ובמקביל להציל ממוות את הקצין רילייב. אך הקיסר עושה בדיוק את ההפך. כך במאה ה-19, רוסיה איבדה את אדמתה בצפון אמריקה.
הפקה.
רעיון הסרט עלה אצל הבמאי יורי מורוז עוד בשנת 2008 - כ"תשובתנו לאינדיאנה ג'ונס", בהתחלה מורוז עמד רק להפיק את הסרט, ואז החליט לקחת את כיסא הבימוי לעצמו. בזמן שכתב את התסריט, דמיטרי פולטייב פרסם ספר על בסיס חומר זה. יורי מורוז ציפה למימון הסרט מתקציב המדינה, אך הכסף הזה לא הספיק כדי ליישם תוכנית בהיקף גדול. כדי לעזור לו הגיע השחקן דמיטרי חרטיאן, שגייס 4 מיליון דולר לצילומים.
הסרט צולם ברוסיה, בלארוס, ארצות הברית ומלטה. סמוך למינסק בנו את התפאורה ששימשה כפורט רוס. הסרט כולל כמה תלבושות שנשכרו מהסרט של טום טיקוור, "".
במקביל לצילומי הסרט העלילתי פולטאייב, מורוז וחרטיאן אספו חומר עבור הפקת הסרט הדוקומנטרי "אמריקה הרוסית".
בסוף הסרט גיבורו של מקסים מטבייב חוזר על המשפט המפורסם של קייל ריס מהסרט "שליחות קטלנית": "העתיד אינו מוגדר. אין גורל מלבד זה שאנו יוצרים בעצמנו."
כונדריט
כונדריט הוא מטאוריט סלעי (לא מתכתי), שהרכבו או מבנו לא שונה עקב התכה או בידול פלנטרי של גוף הראשוני שממנו נוצר. הוא נוצר כאשר סוגים שונים של גרגרי אבק קטנים שהיו קיימים במערכת השמש המוקדמת הצטברו ליצירת אסטרואידים פרימיטיביים. הכונדריטים הם סוג המטאוריט הנפוץ ביותר שנמצא על פני כדור הארץ. הערכה שהוא מייצגים בין 85.7% ל-86.2% מכלל המטאוריטים המגיעים לכדור הארץ.
חשיבות מחקר הכונדריטים.
מחקר הכונדריטים מספק רמזים חשובים להבנת מבנה הענן הראשוני והגיל של מערכת השמש. קיימת בהם סינתזה של תרכובות אורגניות, שהן מקור החיים בכדור הארץ והם מכילים גם מים. אחד המאפיינים שלהם הוא נוכחות של כונדרולות, שהם גרגרים עגולים הנוצרים על ידי מינרלים מוכרים. הכונדרולות המהוות, בדרך כלל, בין 20% ל-80% מנפח הכונדיט. ניתן להבדיל בין כונדריטים לבין מטאוריטים מברזל לפי תכולת הברזל והניקל הנמוכים שלהם. לאחרונה זוהו מטאוריטים אחרים לא-מתכתיים, אכונדריטים, שנוצרו מאוחר יותר.
סוגי כונדריטים.
יש כיום מעל 27,000 סוגי כונדריטים באוספים שונים בעולם. משקל הכונדריט הגדול ביותר שנמצא אי פעם, הוא 1770 ק"ג. הוא היה חלק מקילוח המטאוריטים הקרוי ג'ילין שהתרחש בשנת 1976. כונדריטים נופלים בכמויות שונות, הנעות בין אבנים בודדות לקילוח ועד לקילוחים נדירים המורכבים מאלפי מטאוריטים. קילוח כזה התרחש בסתיו של שנת 1912 בצפון אריזונה, שם העריכו את מספרם ב-14,000.
Slack היא פלטפורמת העברת מסרים מיידיים המבוססת על טכנולוגיית ענן שפותחה על ידי חברת Slack Technologies.
היסטוריה.
Slack הושקה באוגוסט 2013 ככלי פנימי עבור חברת Tiny Speck של סטיוארט באטרפילד, במהלך פיתוח המשחק המקוון "Glitch".
במרץ 2015 הודיעה Slack כי היא נפרצה למשך ארבעה ימים בפברואר 2015, וכי חלק מהנתונים של המשתמשים נפגעו. הנתונים כללו כתובות דואר אלקטרוני, שמות משתמשים, סיסמאות, ובמקרים מסוימים, מספרי טלפון ומזהי סקייפ שמשתמשים קישרו לחשבונות שלהם. Slack הוסיפה אימות דו-שלבי לשירותים שלה בתגובה לפריצות.
מאפיינים.
Slack מציעה מאפיינים כמו צ'אטים מאורגנים לפי נושא, קבוצות פרטיות והודעות ישירות. ניתן לחפש בתוך Slack תוכן, כולל קבצים, שיחות ואנשים. משתמשים יכולים להוסיף כפתורי אמוג'י להודעות שלהם, על מנת שמשתמשים אחרים יוכלו להגיב.
התוכנית החינמית של Slack מאפשרת לראות ולחפש ב-10,000 ההודעות האחרונות.
צוותים.