גלריה ברבור הוקמה בשנת 2005 על ידי קבוצה של בוגרי בצלאל במטרה לבחון את תפקיד הגלריה בחברה ובקהילה. הגלריה הוקמה במרכז ירושלים, סמוך לשוק מחנה-יהודה בחלל קטן, בגובה הרחוב, בשטח גינה קהילתית. בחינת היחס שבין השיח המתקיים בעולם האמנות לבין השיח הציבורי ברחוב, הפך את הגלריה לפורצת-דרך בנוף התרבותי בארץ, כמודל המשלב בין אמנות וקהילה ויוצר מרחב חופשי וסובלני הפתוח לדיון בנושאים תרבותיים, קהילתיים, חברתיים, כלכליים וכיוצא בזה, ובחינם לכל מבקריו. כל הפעילויות במקום נעשות ללא למטרות רווח. הגלריה פועלת כחלק מעמותת בר-קיימא לתרבות, אמנות, מוזיקה ושלום.
צוות הגלריה הנוכחי הוא: מאשה זוסמן, אברהם קריצמן, וסילי פרשין, לארס סרגל, דניס משקביצ', רעות ישעיהו, ליטל מרקוס מורין.
מאבק משפטי.
בתחילת 2016 פנה שי גליק מנכ"ל ארגון בצלמו ארגון זכויות אדם ברוח יהודית לעיריית ירושלים לסגור את הגלריה בגלל שארחה אירוע של ארגון לוחמים לשלום. בהמשך השנה הוא המשיך להילחם לסגירת המקום ולחלופין ביטול האירועים שלטענתו פגעו במדינת ישראל .
בתחילת 2017 נשלחה לגלריה הודעה כי עיריית ירושלים החליטה לעכב את העברת תקציב התמיכה בגלריה, שאושר על ידי מועצת העירייה. הודעה זו הגיעה לאחר התכתבות עם היועץ המשפטי לעירייה שביקש לבטל את אירועים שהגלריה קימה במהלך 2016, ביניהם הקרנת סרט על פעילות "תעאיוש", פאנל בנושא פינוי והריסת בתים במזרח ירושלים עם חברי קבוצת "Free Jerusalem", ואירוח קורס מדיני-כלכלי בשיתוף עמותת "קול אחד" וארגון "דרכנו".
בפברואר 2017 שרת התרבות מירי רגב פנתה לראש עיריית ירושלים, ניר ברקת, בדרישה לבטל אירוע השקה של חוברת של ארגון "שוברים שתיקה" שעתיד היה להתארח בגלריה. בנוסף דרשה רגב מהעירייה לסגור את הגלריה. לאחר האירוע שהתקיים כמתוכנן, עיריית ירושלים הגישה תביעת פינוי לבית משפט השלום בירושלים ובהמשך תביעות לביטול אירועים נוספים. ביצוגו של עוה"ד יוסי חביליו ועמותת צחו"ר, שתי תביעות העירייה בבית משפט השלום והערעור אל בית המשפט המחוזי נדחו, וגם אירועים אלו התקיימו כמתוכנן.
בדיון שנערך ב־30 באוגוסט 2018 בבית המשפט השלום בירושלים קיבל השופט אמיר דהאן את תביעת המקרקעין של עיריית ירושלים, שביקשה לפנות את הגלריה. השופט קיבל החלטה זו בניגוד להחלטת השופטת אפרת אייכנשטיין-שמלה שעסקה בתיק קודם לכן ומצאה לנכון כן לאפשר לגלריה ברבור את הזכות להתגונן. בלחץ שרת התרבות מירי רגב, פעלה העירייה לסגירת הגלריה. העירייה טענה כי היא זקוקה למבנה שבו פועלת הגלריה לצרכים אחרים ואולם, בדיון בתביעה אמר השופט אמיר דהאן: ״ברור לחלוטין שהשיקול שעומד בבסיס הגשת התביעה הוא שדעת העירייה לא נוחה מסוג הביטויים שיש שם.״
בדיון תקף עורך הדין יוסי חביליו את התנהלות העירייה וטען כי בקשת הפינוי נובעת משיקולים פוליטיים ועל כן ביקש מבית המשפט לדחות את הדיון עד לאחר הבחירות. לבסוף החליט השופט אמיר דהאן לקבל את עמדת העירייה מבלי להידרש לטענות ההגנה, בכך היפך והפר את החלטת השופטת אפרת אייכנשטיין-שמלה. מועד הפינוי שקבע הוא 1 בפברואר 2018, אחרי כניסת ראש העירייה הבא לתפקידו, השופט אף ציין כי המועצה וראש העירייה החדש יהיו רשאים "לבטלו או להימנע מלאוכפו ככל זוכה בפסק דין אזרחי ולא יהיה בדבר משום זילות ביהמ"ש חלילה."
בספטמבר 2020, לאחר שהגלריה עברה למשכנה החדש בממילא, בית המשפט העליון קיבל חלקית את הערעור שהגישו חברי הגלריה וקבע כי על בית המשפט המחוזי לבחון את טענותיהם כי העירייה פינתה אותה ממניעים פוליטיים. השופט עוזי פוגלמן ציין בפסק הדין. "השתלשלות העניינים... מעלה שאלה בהתייחס לטענת העירייה כי הטעם היחיד לפינוי הגלריה היה הצורך במבנה לגן ילדים". בנוסף קבע פוגלמן כי העירייה תשלם עבור הוצאות משפטיות סכום של 5,000 ש"ח.
לאחר מכן חזר התיק לבית המשפט המחוזי שם נדחתה הגלריה באופן סופי ואף חויבה בהוצאות משפט גבוהות בסך 10,000
מאז 2017 מנעה עיריית ירושלים תקציבים מגלריה ברבור, ובשנת 2021 חזרה העירייה לתמוך בפעילות.
IPhone OS 2
iPhone OS 2 היא הגרסה הבסיסית השנייה של מערכת ההפעלה הניידת iOS מבית אפל, כאשר היא מהווה את ההמשך לגרסה הקודמת iPhone OS 1. גרסה זו הייתה הראשונה במערכת iOS שכללה את חנות היישומים של אפל - App Store המאפשרת התקנת יישומי צד-שלישי היישר מתוך מכשיר האייפון. iPhone OS 2.2.1 הייתה הגרסה העדכנית האחרונה עבור מערכת iPhone OS 2. ב-17 ביוני 2009, הופצה הגרסה החדשה יותר בשם iPhone OS 3.
iPhone OS 2 הפך לזמין בקרב משתמשי האייפון החל מה-11 ביולי 2008 בעוד שאפל הכריזה על דגם ה-iPhone 3G. מכשירים המופעלים על ידי iPhone OS 1 זכאים לעדכון מערכת ההפעלה המובנית לגרסה זו. התכונה הבולטת ביותר בגרסה השנייה של מערכת ההפעלה הניידת היא חנות ה-App Store, המאפשרת להביא למשתמשי ה-iPhone וה-אייפוד טאץ' יישומי צד-שלישי בנוסף ליישומים המובנים ב-iPhone OS. לפני הפרסום הציבורי של iPhone OS 2.0, אפל הכריזה על אירוע מרכזי שבה הודיעה על פתיחת ערכת הפיתוח של מערכת ההפעלה עבור מכשירי iPhone (בשמה המקוצר: "iPhone SDK") למפתחים.
תכונות עיקריות.
App Store.
התכונה שאליה הושם דגש רב ב-iPhone OS 2 היא חנות ה-App Store. לפני הגעת התכונה הזו, הדרך היחידה שאיפשרה למשתמשי אייפון להתקין יישומי צד-שלישי הייתה פריצת המערכת, דבר שהביא להפסקת האחריות של אפל במכשיר שנפרץ באופן אוטומטי. כ-500 יישומים שונים היו זמינים להתקנה מתוך חנות ה-App Store שזה עתה נפתחה עבור משתמשי iPhone OS 2, אם כי כמות היישומים בחנות גדלה מאז פתיחתו. נכון לשנת 2016, ה-App Store מכיל יותר מ-2 מיליון יישומים להתקנה במכשירי iOS.
דואר אלקטרוני.
היישום עבור דואר אלקטרוני עבר מהפך לאחר עדכון ה-iPhone OS 2, כמו גם חל שיפור בשירות העברת הדואר למשתמשים ביישום. נוספה אף תמיכה בהצגת קובצי Microsoft Office, וכן גם בהצגת קובצי iWork. תכונות נוספות כוללות אף תמיכה ב"עותק מוסתר", מחיקת מספר הודעות בו-זמנית והיכולת לבחור בהודעות בתיבת הדואר היוצא.
אנשי קשר.
סמליל מסך הבית של יישום אנשי הקשר התחדש בעדכון ה-iPhone OS 2 והוא מוצג בעיצובו החדש רק למשתמשי אייפוד טאץ'. עם זאת, נוספה האפשרות לחיפוש אנשי הקשר באמצעות תיבת חיפוש מתאימה המקלה על הדפדוף ברשימה ואף נוספה אפשרות להצגת אנשי קשר שנשמרו בכרטיס ה-SIM שהותקן ב-אייפון.
מפות.
תכונות חדשות נוספו ליישום המפות בעדכון ה-iPhone OS 2.2. בין התכונות שנוספו נכללות הנוכחות Google Street View - תצוגת רחוב שנמצאת בגוגל מפות, חיפוש אחר מסלולים תוך שימוש בתחבורה ציבורית או תוך הליכה רגלית והיכולת להציג את הכתובת של סמן שהורד על גבי המפה.
מחשבון.
בעת שהמכשיר מוטה לרוחב תצוגת המחשבון משתנה למחשבון מדעי הכולל פונקציות רבות יותר. עם זאת, סמליל מסך הבית של היישום עודכן.
הגדרות.
יישום ההגדרות מאפשר כעת להפעיל מחדש את חיבור ה-Wi-Fi בעת שהמכשיר נכנס לפני כן למצב טיסה. אפשרות נוספת היא הפעלה או כיבוי של שירותי המיקום היישר מתוך היישום.
המחיר עבור אייפוד טאץ'.
משתמשי אייפוד טאץ' דרושים לשלם 9.95 דולרים לצורך השגת עדכון ה-iPhone OS 2, בעוד שמשתמשי iPhone מקבלים אותו בחינם.
הפיגוע המשולב בצומת אריאל
הפיגוע המשולב בצומת אריאל הוא פיגוע טרור פלסטיני שכלל דקירה וירי. הפיגוע בוצע בצומת אריאל וצומת גיתי אבישר באזור השומרון בי' באדר ב' תשע"ט, 17 במרץ 2019.
בפיגוע נרצחו חייל צה"ל ואזרח ישראלי. חייל נוסף נפצע באופן קשה בפיגוע. כוחות הביטחון ניהלו מצוד אחר המחבל והוא חוסל כעבור יומיים במהלך ניסיון לעוצרו.
רקע.
בחצי השנה שקדמה לפיגוע נערכו בשומרון פיגועים קטלניים אחדים בידי מחבלים פלסטינים בודדים שתקפו אזרחים ישראלים וחיילי צה"ל: פיגוע הירי באזור התעשייה ברקן, פיגוע הירי בגבעת אסף ופיגוע הירי בצומת עפרה.
לאבטחת הגזרה הוצב גדוד 334 מחיל התותחנים באזור אריאל. הגדוד עבר הכשרה בת שבוע לפני שנשלח למשימת האבטחה בגזרה.
הפיגוע.
ביום ראשון בבוקר, י' באדר ב' ה'תשע"ט, ה-17 במרץ 2019, הגיע המחבל לצומת אריאל וניסה לדקור חייל צה"ל שעמד בתחנה יחד עם גל קיידאן ז"ל, החייל הדף את המחבל ולאחר ההדיפה המחבל דקר את חייל צה"ל גל קיידאן מגדוד הרעם של חטיבת האש 282, ששמר במקום וחטף את נשקו. קיידאן הדקור נאבק במחבל אך המחבל ירה בו למוות. הצמד של גל דרך את נשקו אך לא ירה מכיוון שהיה מעצור בנשק. לאחר תפעול המעצור ירה לכיוון המחבל שהספיק כבר לברוח אל הכיכר. המחבל עלה אל הכיכר שבמרכז הצומת, עמד עליה ופתח באש לעבר מכוניות נוסעות. מפקד הכוח ירה מעבר לכביש ופצע את המחבל באורח קל בכתפו.
הרב אחיעד אטינגר, ראש ישיבה בדרום תל אביב ותושב היישוב עלי, שנהג ברכבו וכבר עבר בנסיעה את הצומת, שמע את קולות הירי ושב אל המחבל. הוא היה חמוש וירה באקדח שברשותו גם הוא לעבר המחבל. המחבל, חמוש ברובה אותו נטל מן החייל, השיב באש לעבר אטינגר פגע בו ופצע אותו באורח אנוש. בדיעבד התברר שבחתירתו אל המחבל הציל הרב אטינגר את חייה של אישה בהריון מתקדם שהייתה על כוונת המחבל.
לאחר מכן שדד המחבל רכב תוך שהוא מאיים על נהגו בנשק שחטף, נסע לצומת גיתי אבישר, שם ירה לעבר חייל נוסף ופצעו באורח קשה. לאחר מכן נסע המחבל לעבר העיירה הפלסטינית בורוקין, שם נטש את הרכב.
המחבל שביצע את הפיגוע הוא עומאר אבו לילא, פלסטיני בן 19 מהעיירה הפלסטינית זאוויה שבאזור סלפית במרכז השומרון, סמוך לאריאל. אבו לילא היה סטודנט באוניברסיטה הפתוחה אל-קודס בסלפית.
לאחר הפיגוע.