לחסידה הלבנה שלושה תת-מינים. תת-המין החולף בישראל, "C. c. ciconia", דוגר בצפון אפריקה, במזרח התיכון ובעיקר ברחבי אירופה. תחומי קינונה של החסידה הלבנה אינם כוללים את צפון אירופה ואת מזרחה, כנראה בגלל רגישותה לקור ולגשם. גשם עז מרטיב את נוצותיה ופוגם בכושר מעופה. למרות זאת ניכרת בשנים האחרונות מגמת התפשטות לצפון ולמזרח, אולי בעקבות התחממות שחלה באקלים האירופי.
החסידות באירופה מתחלקות לשתי אוכלוסיות: האוכלוסייה המערבית, הקטנה יותר, נודדת דרך ספרד וגברלטר למערב אפריקה הטרופית וחורפת בעיקר בין סנגל לנהר הניג'ר. האוכלוסייה המזרחית נודדת מעל למצר הבוספורוס וארץ ישראל וחורפת במזרח אפריקה ובדרומה. הנדידה מתחילה עם תום הקינון, בסוף יולי ובעיקר במשך אוגוסט.
כרבע מאוכלוסייתה של החסידה הלבנה גדלה בפולין. כ-13,000 זוגות של חסידות לבנות גדלות בליטא, האוכלוסייה החמישית בגודלה והאזור הידוע הצפוף ביותר של מין זה בעולם.
תיאור המין.
החסידה הלבנה היא עוף גדול: אורך גופה נע בין 94 ל-112 ס"מ (מתוכו 15 - 20 ס"מ שייכים למקור), אורך כנפה - 53 - 60 ס"מ, מוטת כנפיה 200 ס"מ ומשקלה נע מ-2.3 עד 3.7 ק"ג. כל נוצותיה לבנות, למעט נוצות היד והאמה ונוצות הכנף הגדולות – שהן שחורות. אין הבדל בצבע בין הזכר לנקבה, אך הזכר גדול יותר. למקור ולרגליים צבע אדום עז.אורך החיים של החסידה נע בין 22-25 שנים.
תזונה.
החסידה הלבנה ניזונה בעיקר מצפרדעים וחרקים גדולים, אך גם מלטאות וממכרסמים. איתור הטרף נעשה תוך די הליכה שקטה על הקרקע במרחבים פתוחים, כאשר החסידה מבצעת תנועת קודקוד ומקור זריזה.
רבייה.
החסידה הלבנה מתרבה בצורה מינית. החסידות יוצרות בצעירותן זוגות מונוגמיים הנשארים יחד שנים. הזוג נפגש מדי שנה בעונת הרבייה לטובת העמדת צאצאים. החסידה מקננת במקומות גבוהים ושטופי שמש כמו צמרות עצים, ארובות ועמודי חשמל, בכך היא מעלה את סיכויי צאצאיה לשרוד ומגינה עליהם מפני טורפים. הקן מגיע ברחבו לכדי מטר, והוא עשוי בעיקר מזרדים וענפים דקים. לחסידה יש השקעה הורית במשך כ-4 חודשים. הדגירה של החסידה מתחילה מיד עם הטלת הביצה הראשונה, בהטלה מוטלות בין 3-5 ביצים והדגירה נמשכת כ-34 ימים שלאחריהם בוקע הגוזל, כאשר עיניו עצומות, ההורים מגנים על הגוזלים ומאכילים אותם בקן למשך כ-60 יום עד שהם מפתחים יכולת תעופה. לאחר עזיבת הקן ההורים מלווים את הגוזלים כחודש נוסף מחוץ לקן עד עצמאות ויכולת למצוא מזון.
ראו גם.
גלריה:
פרת'
פֶּרְת' (באנגלית: Perth) היא עיר הבירה של מדינת אוסטרליה המערבית שבאוסטרליה. על פי מפקד האוכלוסין של אוסטרליה לשנת 2020, מונה אוכלוסיית העיר כ-2,125,114 תושבים, והיא העיר הרביעית בגודלה באוסטרליה.
גאוגרפיה.
פרת' ממוקמת על גדת נהר סוואן ועל שפת האוקיינוס ההודי.
היסטוריה.
בשנת 1826 ייסד הצבא הבריטי בסיס בקינג ג'ורג' סאונד מחשש לניסיונות סיפוח צרפתיים. בשנת 1829 נוסדה העיר פרת' והפכה לבירת מושבת נהר סוואן. בשנת 1850 הפכה אוסטרליה המערבית למושבת עונשין, לבקשת החקלאים ואנשי העסקים המקומיים אשר רצו להשתמש בכוח העבודה הזול של האסירים.
שם העיר- פרת' נבחר בשנת 1829 על ידי ג'יימס סטירלינג, מושל אוסטרליה באותה עת, על שם פרת'שייר -מחוז הולדתו של ג'ורג' מוריי, שר המושבות הבריטי.
אוכלוסייה.
אוכלוסיית פרת', מהיותה עיר הנמל המערבית באוסטרליה, מורכבת ממהגרים בריטיים, איטלקים ויוונים. מספר המהגרים הבריטיים בפרת' הוא הגדול ביותר באוסטרליה. מעל 20% מתושבי העיר מוצאם או מוצא הוריהם בריטי. בעיר מהגרים ממלזיה, סינגפור, הונג קונג, אינדונזיה, סין והודו.
ספורט.
בשנת 1962 אירחה פרת' את משחקי חבר העמים הבריטי ופעמים את אליפות העולם בשחייה (ב-1991 וב-1998). משנת 1989 נערך בכל שנה גביע הופמן, טורניר טניס לנבחרות גברים ונשים ביחד.
הספורט הפופולרי ביותר בפרת' הוא פוטבול אוסטרלי. בעיר שתי קבוצות פוטבול אוסטרלי החברות בליגת הפוטבול האוסטרלי: נשרי החוף המערבי (West Coast Eagles) ומועדון הכדורגל פרמאנטל (Fremantle Dockers)
בפרת' קבוצת כדורגל אחת - תפארת פרת' (Perth Glory). בפרת' נערך מדי שנה טורניר הטניס - גביע הופמן.
קבוצת הכדורסל של פרת' נקראת פרת' ווילדקטס (חתולי הבר של פרת'), והיא משחקת בליגת העל האוסטרלית בכדורסל.
השכלה.
מכללות ואוניברסיטאות.
בפרת' מצויות ארבע אוניברסיטאות ציבוריות:
וכן אוניברסיטה פרטית - אוניברסיטת נוטרדאם אוסטרליה - אוניברסיטה קאתולית שנוסדה ב-1990.
אתרים בעלי חשיבות.
אתר התיירות החשוב ביותר של פרת', בהיותה עיר שטופת שמש רוב ימות השנה, הם חופי הרחצה של העיר.
מרכזה של פרת' ממוקם על הגדה הצפונית של נהר סוואן. מרכז העסקים הראשי ממוקם קרוב יותר לנהר, בעוד אזורי המגורים הולכים ומתרחקים מהנהר.
בפרת' מספר רב של פארקים. פארק קינגס ממוקם על גבעה גבוהה המכונה "הר אליזה". שטחו של הפארק גדול פי ארבעה משטחו של סנטרל פארק הניו יורקי, ונמצאים בו הגנים הבוטניים של העיר. פארק זה ידוע בפרחי הבר הרבים של מערב אוסטרליה הגדלים בו. בגן יחידת מחקר העוסקת בתיעוד הצומח הטבעי של המדינה.
גן החיות של פרת' ממוקם על גדתו הדרומית של נהר סוואן. ניתן להגיע אל גן החיות באמצעות גשר נרוז או באמצעות מעבורת.
מגדל הפעמון סוואן הוא מגדל פעמון השוכן על גדת נהר סוואן ומכיל את פעמוני כנסיית סנט מרטין בשדות - מתנת בריטניה לעיר פרת' לרגל שנת ה-200 להתיישבות באוסטרליה.
מרכז הקונגרסים של פרת' נפתח בשנת 2004. המרכז ממוקם על גדת הנהר בקרבת המע"ר של פרת'.
בקרבת חוף הים מצויים מספר איים המהווים אתרי תיירות. הידוע בהם הוא האי רוטנסט.
בפרת' נמצא האקווריום התת-מימי הגדול באוסטרליה.
תחבורה.
בקרבת העיר פרת' שני שדות תעופה - שדה התעופה פרת' ושדה התעופה ג'אנדאקוט.
אקלים.
בחודשי הקיץ, אקלימה של פרת' חם ויבש. החודש החם בשנה הוא פברואר. הטמפרטורה המקסימלית שנמדדה הייתה 46.2 מעלות צלזיוס (ב-23 בפברואר 1991).
בחודשי החורף הטמפרטורות נמוכות יותר, אף שמעולם לא ירדו הטמפרטורות מתחת ל-0. הטמפרטורה הממוצעת בחורף (בשעות היום) היא 16 מעלות צלזיוס.
יהודים.
בפרת' חיים כ-20,000 יהודים, מהם כ-5,000 מהגרים ממזרח אירופה ומדרום אפריקה. ישנם ארבעה בתי כנסת אורתודוקסיים ורפורמים בעיר (אחד מופעל על ידי ארגון חב"ד) ובית ספר יהודי בשם "הכרמל". רבה הראשי של פרת' כיום הוא הרב דן ליברמן, יליד מנצ'סטר, אנגליה, אשר הגיע לפרת' לאחר שכיהן כרב קהילה בליברפול ומכהן בתפקידו הנוכחי מאז קיץ 2017.
ערים תאומות.
לפרת' מספר ערים תאומות:
הים הטירני
הים הטירני (באיטלקית: Mar Tirreno; בצרפתית: Mer Tyrrhénienne; בסיציליאנית: Mari Tirrenu) הוא ים שולי בים התיכון ונמצא מערבית לחצי האי האפניני. הוא גובל בקורסיקה וסרדיניה במערב, בים הליגורי ובארכיפלג הטוסקני בצפון, בטוסקנה, לאציו, קמפניה ובקלבריה במזרח ובסיציליה בדרום. העומק המרבי הוא 3,785 מטר. במיתולוגיה היוונית, שימשו הצוקים המתנשאים מעל הים הטירני כמשכנן של ארבע הרוחות שנשמרו בידי איאולוס (שומר הרוחות). שמו של הים הטירני נגזר מהמסורת היוונית, לפיה המנהיג האטרוסקי "טירנוס" הוביל את האטרוסקים מאזור לידיה לחצי האי האפניני. המחקר המודרני לא מצא הוכחות חד משמעיות למוצא האטרוסקים.
הים הטירני נמצא ליד השבר האירופו-אפריקאי ולכן קרקעיתו מלאה בשלשלות הרים והרי געש, חלקם פעילים. הרוחות הנושבות בו הן המיסטרל מעמק הרון, ליבקיו מדרום מערב ושירוקו ואוסטרו מהדרום.
חמישה מצרי ים מובילים אל הים הטירני:
הפריה מלאכותית
הפריה מלאכותית היא פרוצדורה רפואית, המשמשת להפריה שלא באמצעות קיום יחסי מין ומבוצעת במגוון שיטות. ההליך משמש למתן מענה לבעיות אי פריון, וכן להפריה של נשים שמסיבות שונות מעדיפות שלא לעשות זאת באמצעות קיום יחסי מין. לאחר ההפריה מתנהלים ההריון והלידה באופן טבעי.
בבעלי חיים ובחקלאות המתועשת נהוגה הפריה מלאכותית באמצעות הזרעה מלאכותית.
היסטוריה.
המקרה המדווח הראשון של הפריה מלאכותית התרחש בשנת 1884. הרופא ויליאם פנקוסט מפילדלפיה השתמש בנוזל זרע שנתרם על ידי אחד משישה הסטודנטים שלו שצפו בהליך כדי להפרות אישה שהייתה בטיפולו ולא נכנסה להיריון זמן רב. הרופא לא שיתף את האישה בהשערתו שלמעשה בעלה הוא עקר, והציע לה לערוך ניסוי כדי לסייע לה, מבלי שתהיה מודעת להליך; הוא הרדים אותה והחדיר לנרתיקה את זרעו של הסטודנט, ולאחר 9 חודשים נולד בנה. המקרה נשמר בסוד 25 שנים, ורק לאחר מותו של פנקוסט דיווח על כך אחד הסטודנטים במאמר במגזין רפואי (לפני כן הוא סיפר על כך לבנה של האישה).
בשנות ה־80 של המאה הקודמת התקיימו הפריות מלאכותית מדי פעם כאשר רופאים הזריקו זרע לתוך הבטן התחתונה דרך חור או חתך ניתוחי, במטרה לאפשר לזרע להגיע אל הביצית.
אי פריון.
אי־פריון הוא בעיה או הפרעה במערכת הרבייה. האבחנה מתבצעת בדרך כלל לאחר שבני הזוג קיימו יחסי מין מלאים ללא אמצעי מניעה במשך שנה ברציפות ללא התעברות.
על־פי הגדרה זו, כ־10% מכלל הזוגות יאובחנו כסובלים מאי־פוריות.
ב־40%–55% מהמקרים הגורם לאי־פוריות הוא אצל האישה. הליקוי יכול להיות הורמונלי וקשור להפרעה בתהליך הביוץ, או מכני עקב בעיה במערכת הרבייה. ב־25%–40% מהמקרים הבעיה היא אצל הגבר ומקורה בליקויים שונים בזרע או בעיה חסימתית. ב־10% מהמקרים מאובחן ליקוי אצל שני בני הזוג. ב־10% מהמקרים הסיבה לאי הפריון אינה ידועה ונקראת בלשון המקצועית אי פריון אידיופטי.
אצל בני אדם.