ב-29 במאי 2019 פרסמה החברה את התוצאות העסקיות לרבעון הראשון של 2019, והציגה גידול ארוך טווח בהכנסות וברווחיות. ההוצאות של החברה גדלו בשיעור נמוך הרבה יותר מההכנסות – עלייה של 8.44% ל-198.61 מיליון ש"ח בהשוואה לגידול של 13.2% ל-205.85 מיליון. הרווח הנקי הושפע לטובה מכך וזינק ב-903.64% – יותר מפי 10 – ל-2.07 מיליון ש"ח.
בנובמבר 2020 הוסכם על רכישת מלוא הבעלות בטלדור על ידי חברת וואן טכנולוגיות, ועם השלמת העסקה בפברואר 2021 הפכה טלדור לחברה פרטית.
מחלוקות עסקיות.
טלדור זכתה בפרויקט של מפלגת העבודה להקים ולהפעיל בעבורה מערכת פריימריז ממוחשבת ב-2008, אולם המערכת שהוקמה התגלתה כבעלת כשלים והחברה ספגה ביקורת בעיתונות. ב-14 באפריל 2010 תבעה מפלגת העבודה את חברת טלדור ב-6 מיליון שקלים על כישלון הפרויקט הנ"ל. כשנתיים קודם לכן רצה חבר הכנסת יורם מרציאנו לתבוע את טלדור בעבור 100 אלף ש"ח בשל נזק אישי שנגרם לו בגין הכישלון הנ"ל.
הנהלת בתי המשפט ביטלה בשנת 2010 את החוזה שלה עם טלדור שהפעילה את מרכז המידע הטלפוני שלה מ-2003 בשל כשלים ותלונות רבים.
טלדור זכתה במכרז לתפעול מערך ה-ERP של מע"צ, אולם בשל דין ודברים שהתגלעו בין החברה לבין מע"צ ב-2009, נטשה טלדור את הפרויקט בטענה כי מע"צ לא כיבדה את התחייבויותיה והגישה תביעה בסך 46 מיליון ש"ח כנגד מע"צ שמנגד טענה כי טלדור חייבת לה 20 מיליון ש"ח ונטישתה עלולה לשבש בצורה קיצונית את תפעול הכבישים הבין-עירוניים בארץ, ואף תבעה את טלדור ב-38.8 מיליון ש"ח. לבסוף נכנעה טלדור לדרישת מע"צ כי תאלץ להשאיר חלק מעובדיה בתפקידם כחודש לצורך חפיפה של אנשי החברה שתחליף אותה בפרויקט, אולם טלדור טענו כי מצב שכזה יפתור אותם מאחריות לכשלים עתידיים במערכת.
טלדור זכתה בפרויקט למחשוב המוסד לביטוח לאומי בהיקף של 1.75 מיליארד ש"ח. הפרויקט החל בשנת 2009. בשנת 2015 פרסם מבקר המדינה דו"ח המצביע על כשלים בתכנון וניהול הפרויקט.
במהלך מאי 2014 נתבעו חברת טלדור ובכיריה על ידי חברת פסגות וילין לפידות על כך שהונו את המשקיעים באמצעות דיווחי כזב לגבי פעילות החברה במשך שבע שנים וגרמו להם להפסד של 6 מיליון ו-30 אלף ש"ח. לבסוף נגמרה התביעה בתשלום פשרה של 3.3 מיליון ש"ח מצד טלדור לתובעים. התיק נפתח מחדש לחקירה ולדיונים כנגד בכירי טלדור לשעבר ב-6 ביוני 2018.
ב-2014 פיתחו טלדור בעלות של עשרות מיליוני ש"ח בעבור פיקוד העורף מערכת להתראה לאזרחים בגזרת עימות בעזרת מסרונים על היתכנות של אש אויב לפגוע ביישובם בזמן אמת שהתבססה על מערכת שפיתחה חברת eVigilo הישראלית בעבור צ'ילה על התראות לגבי רעידות אדמה. אולם הפיתוח התברר ככישלון ולא הוכח ככשיר מבצעית למבצע צוק איתן. ב-2015 שופרה מערכת eViglio והיא משמשת בהצלחה לקבלת התרעות של פיקוד העורף.
בשלהי 2017 פורסם כי טלדור וקבוצת מילגם זכו במכרז לרפורמה של משרד התחבורה להפעלת מרכז למבחני נהיגה מעשיים שאמור לקצר את משך ההמתנה של תלמידי הנהיגה לשלושה ימים בין מועד בחינה אחד למשנהו, בפועל התגלו בעיות רבות עם התפעול והביצוע של המהלך מצד טלדור ומילגם, שכן התגלה מחסור בבוחנים ותקלות במערכת החדשה מה שהוביל בפועל לירידה ב-40% בכמות הטסטים. לצד כל אלה נשמעו גם ביקורות בקרב תושבים שהתגוררו בסמוך לאזורי הבחינה של הרפורמה כי הוצבו מטעם חברת "טלדור" תמרורי איסור חנייה למשך עשר שעות בשכונותיהם בשל הטסטים הנערכים במהלך היום באזור. ב-2019, בעקבות הרפורמה מספר הטסטים הוכפל.
ב-18 ביוני 2018 פורסם כי טלדור זכו במכרזי הפעלת מבחני מיצ"ב של משרד החינוך בעלות של 30 מיליון ש"ח לשנה במשך 24 שנים ברציפות, מה שהעלה תהיה לגבי טוהר המידות של שני הצדדים בעניין. במקביל היקף ההתקשרויות של משרד החינוך עם טלדור קפץ מ־74 מיליון ש"ח ב־2016 ל־237 מיליון ש"ח ב־2017, עלייה של יותר מפי שלושה.
Scar Tissue
Scar Tissue ("רקמת צלקת") הוא אחד משיריה המצליחים ביותר של להקת הרד הוט צ'ילי פפרז. השיר שיצא בשנת 1999 כסינגל הראשון מאלבומה השביעי, Californication, הגיע למקום התשיעי בבילבורד הוט 100 האמריקאי, זכה בפרס גראמי ודורג במקום ה-53 ברשימת "100 קטעי סולו הגיטרה הטובים אי פעם" על ידי מגזין גיטר וורלד.
מילות השיר מדברות על התמכרותו לסמים של סולן הלהקה, אנתוני קידיס. בשנת 2004 הוציא קידס בשיתוף עם לארי סלומן ספר אוטוביוגרפי שנשא את שם השיר ותיאר בהרחבה את התמודדות זו.
כריך חמאת בוטנים וריבה
כריך חמאת בוטנים וריבה (באנגלית אמריקאית: peanut butter and jelly sandwich או בקיצור PB&amp;J; באוסטרליה ובבריטניה: peanut butter and jam sandwich) הוא כריך פופולרי בעיקר בארצות הברית אך גם בקנדה, באוסטרליה ובבריטניה המכיל חמאת בוטנים וריבה של פירות (לרוב תותים או שזיפים).
לעיתים מוסיפים לכריך גם דבש, ממרח שוקולד, מרשמלו או סירופ מייפל.
בשנת 1968 יצרה חברת ג'י אם סמאקר (.The J.M. Smucker Co) את ממרח הגובר המיועד עבור כריך זה. ממרח הגובר כולל שכבות של חמאת בוטנים וריבה.
היסטוריה.
השילוב של חמאת בוטנים וריבה הפך פופולרי ברחבי ארצות הברית וברחבי העולם בתקופת מלחמת העולם השנייה עת שממרח חמאת בוטנים הייתה חלק ממנות הקרב שחולקו לחיילים כמו גם הריבה. החיילים שילבו את שני הממרחים יחד על מנת לשפר את טעמה המלוח של חמאת הבוטנים. גם בקרב אזרחי ארצות הברית הפך הכריך לפופולרי מאחר שבשנת 1943, בשל המלחמה, הונהג בארצות הברית קיצוב. בעוד שחמאה וממרחים אחרים ניתנו בהקצבה, חמאת הבוטנים נמכרה בלא הגבלה, כמו גם פירות שאיפשרו ייצור ריבות.
סנדוויץ' חמאת בוטנים וריבה
גובר (מותג)
גובּר (באנגלית: Goober) הוא ממרח המכיל שכבות של חמאת בוטנים ושל ריבה.
ממרח זה נפוץ בארצות הברית. מקור השם של הממרח בכינוי המקובל ל"בוטן" בסלנג אמריקאי.
הממרח הומצא בשנת 1968 על ידי חברת ג'י אם סמאקר (The J.M. Smucker Co.) במטרה להקל על הכנת הכריך הפופולרי והנפוץ בארצות הברית - כריך חמאת בוטנים וריבה. הממרח כולל שכבות אנכיות של חמאת בוטנים ושל ריבה (לרוב ריבת ענבים או תותים, אך ישנה גם גרסה המכילה ממרח שוקולד).
פנטניל
פנטניל (Fentanyl) הוא אופיואיד סינתטי המשמש כמשכך כאבים רב עוצמה. פנטניל נקשר לקולטנים (רצפטורים) מסוג μ-opioid. הוא חזק פי 100 ממורפין עקב יכולתו הגבוהה לחדור אל מערכת העצבים המרכזית ושיעור ההיצמדות שלו אל קולטני הכאב.
שימוש רפואי.
פנטניל משמש לרוב כסם אנלגטי, בין היתר בהליכי הרדמה, לשיכוך כאבים בטיפול פליאטיבי וכחומר טשטוש בחדרי ניתוח. מדבקות פנטניל משמשות במקרים בהם החולה סובל מבעיות במערכת העיכול, אי-ספיקת כליות או כאב כרוני. פנטניל שימושי, בשילוב עם משככי כאבים אחרים, לטיפול בכאב מתפרץ (breakthrough pain), שעקב עצימותו הגבוהה פורץ מבעד לאנלגזיה ה"בסיסית" שאותה משככי הכאבים החלשים יותר מספקים.
שימוש פנאי בפנטניל.
בשנת 1971 זוהה הפנטניל כחומר פסיכואקטיבי בעל השפעה הדומה להרואין, והוכנס לרשימת הסמים המסוכנים של הממלכה המאוחדת. בשנות השבעים זוהה שימוש בפנטניל כסם פנאי במועדונים בלונדון.
בשנת 2006 החל ייצור תעשייתי בלתי-חוקי של פנטניל וחומרים דומים לו (אנלוגים) בארצות הברית, והוא שווק ברחבי המדינה, לרוב מעורבב עם קוקאין. באותה שנה נרשמו מקרי מוות רבים כתוצאה ממנת יתר, בעיקר בערים דייטון, שיקגו, דטרויט ופילדלפיה. פנטניל הוא אחד מן הסמים שחוללו את משבר האופיואידים בארצות הברית.
גם בישראל חלה עלייה משמעותית בקרב צרכני הסמים בפנטניל. השימוש הנפוץ ביותר של הסם הוא באמצעות הדבקה על נייר כסף, חימומו ושאיפת האדים.
מנת יתר.
הסיכוי של משתמשי פנטניל ללקות במנת יתר גבוה באופן משמעותי מהסיכוי בשימוש באופיואידים אחרים, בעיקר מכיוון שהמינון הקטלני של הסם לא צפוי כאשר הוא מעורבב עם סמים אחרים, כפי שהוא לרוב נמכר באופן לא חוקי. בשנת 2018 עקף הפנטניל את ההרואין במספר מקרי המוות הנגרמים ממנת יתר בשנה ומאז הוא הסם הגורם למספר המיתות הגבוה ביותר מדי שנה.
דרכי מתן.
ניתן להזריק את התרכובת כנוזל אל הוריד בשילוב עם מידזולם באנדוסקופיה, צנתורי לב וניתוחי פה.
במקרים של כאב כרוני, ניתן להחדיר את התרכובת אל תאי שומן בגוף על ידי מדבקות נצמדות (transdermal patches), למשל תחת שם המותג Duragesic, המכילות ג'ל או רשת פלסטית ספוגת פנטניל. השפעת החומר נמשכת בין 48 ל-72 שעות. ספיגת החומר תלויה באחוזי השומן בגוף, סוג העור, טמפרטורת הגוף ומינון החומר. מדבקות פנטניל מפרישות מינון של בין 12.5 ל-100 µg/h (מיקרוגרם לשעה).
מתן טרנס מוקוזלי – מיועד לספיגה מהירה, כטיפול בכאב מתפרץ לחולים אונקולוגים.
לכסניות פנטניל (אקטיק), מכילות פנטניל ציטרט, במינון 1,600-200 מק"ג ליחידה ומשלבות בליעה עם ספיגה ברירית הלחי. יצרן: טבע/צפלון ארצות הברית.
ספריי לספיגה מהירה באף – פקפנט (FPNS, Pecfent) מאפשר 4 עוצמות מינון, 800-100 מק"ג בכל ריסוס, ספיגה ברירית האף ללא בליעה. יצרן: ארכימדס פארמה, בריטניה.
טבליות תת-לשוניות (Abstral) – במינון 100–800 מק"ג, לטבלייה. יצרן: פרוסטרקן, בריטניה.
טבליות להצמדה לחך (Fentora Buccal tablet) במינון 100–800 מק"ג לטבלייה, יצרן: טבע/צפלון ארצות הברית.
תופעות לוואי.