בפברואר 2008, נקנסה הקבוצה בהורדת עשר נקודות ליגה, בעקבות חובות ובעיות ניהוליות. חובותיה של הקבוצה נאמדו בכארבעה מיליון ליש"ט, והיא עמדה בפני סגירה מוחלטת. בעקבות הורדת הנקודות וחוסר הוודאות סביב גורל המועדון, הקבוצה נשרה לליגה הרביעית בסיום העונה. עתיד הקבוצה בכדורגל המקצועני באנגליה עמד בסכנה, כשעם פתיחת העונה הבאה, , איימה הליגה במניעתה של בורנמות' מלשחק בליגה הרביעית, ודרשה מהקבוצה הוכחה כי תוכל לעמוד בכל התחייבויותיה ולהתייצב לכל משחקי הליגה באותה עונה. בסופו של דבר ניתן האישור לקבוצה לשחק בליגה, אך במחיר כבד, קנס של הורדת 17 נקודות ליגה, שהציבו אותה בסכנת ירידה לליגה החמישית. לאחר ששני מאמנים סיימו את תפקידם במהלך העונה, התמנה אדי האו, כדורגלן עבר במועדון, לתפקיד המאמן הזמני. אף על פי שהחל את הקדנציה בשני הפסדי חוץ, קיבל האו, כבר בגיל 31, את המינוי למאמנה הקבוע של הקבוצה. בסיומה של עונה קשה מאוד בעקבות העונש, הצליחה הקבוצה לשרוד בליגה הרביעית. בחודש יוני, ממש אחרי תום העונה, הושלמה רכישת הקבוצה, מה שאפשר לקבוצה לראשונה אחרי שתי עונות פתיחת עונה חלקה. האו, בעונתו המלאה הראשונה כמאמן ראשי, הוביל את הקבוצה להעפלה דרך המקום השני לליגה השלישית. במהלך העונה שאחריה עזב האו את הקבוצה והתמנה למאמנה של ברנלי.
האו חזר לקבוצה באוקטובר 2012, לאחר פתיחת עונה חלשה של בורנמות'. המאמן הצליח לייצב את הקבוצה, והוביל אותה עד למקום השני בליגה בסיומה, מה שהבטיח לה את ההעפלה השנייה בתולדותיה, והראשונה מאז 1990, לליגת המשנה באנגליה. לכבוד המאורע, הוחלף שוב סמלה של הקבוצה. בעונת החזרה שלה לליגה, עונת , בורנמות' סיימה במקום הגבוה ביותר שלה בכל הזמנים, המקום ה-10 בליגת המשנה.
בורנמות' המשיכה לשבור שיאים גם עם פתיחת עונת , כשב-25 באוקטובר 2014 ניצחה הקבוצה 0–8 את בירמינגהאם סיטי, ניצחונה הגבוה ביותר בהיסטוריה. שלושה ימים אחר כך, ניצחה הקבוצה את וסט ברומיץ' אלביון מהפרמייר ליג בתוצאה 1–2 במסגרת גביע הליגה, והעפילה לראשונה בתולדותיה לרבע גמר המפעל. בנוסף, מחזור אחד לפני סיום העונה בליגת המשנה, הקבוצה עשתה היסטוריה ועלתה לליגה הבכירה לראשונה בתולדותיה לאחר 124 שנים. לאחר שניצחו 0–3 את בולטון הם הבטיחו את המקום השני בצ'מפיונשיפ והעפלתם לפרמייר-ליג.
ב-26 ביולי 2020 על אף ניצחון במחזור הסיום של הפרמייר ליג על אברטון, בורנמות' סיימה במקום ה-18 בליגה ובכך ירדה לצ'מפיונשיפ לאחר חמש עונות בפרמייר ליג.
בסיום עונת 2021/2022 סיימה בורנמות' במקום השני בצ'מפיונשיפ ושבה לפרמייר ליג לאחר היעדרות של שנתיים.
ב-27 באוגוסט 2022, במחזור הרביעי של עונת 2022/2023, בורנמות’ הפסידה 9-0 לליברפול באצטדיון אנפילד.
אצטדיון הקבוצה.
אצטדיון הקבוצה הוא אצטדיון "דין קורט", המכיל 11,464 מקומות ישיבה. האצטדיון נחנך בשנת 1910 ובמשך השנים בוצעו בו מספר שינויים.
תארים.
אליפות הצ'מפיונשיפ: 2014/2015
סגל שחקנים.
נכון ל-9 באוגוסט 2022
(קפטן)
(קפטן שני)
בוח'תר
בוח'תָר (בטג'יקית וברוסית: Бохтар; בפרסית: باختر; עד 2018 נקראה קורגונטפה (בטג'יקית: Қурғонтеппа; בפרסית: قرغان‌تپه; ברוסית: Курган-Тюбе - קורגן-טיובה)) היא בירת מחוז ח'תלון בדרום-מערב טג'יקיסטן והעיר השלישית בגודלה במדינה (אחרי דושנבה וח'וג'נד). על פי אומדן רשמי מתאריך 1 בינואר 2020 אוכלוסיית העיר מונה כ-111,800 בני אדם והיא מרוחקת כ-78 ק"מ דרומית לבירה דושנבה. העיר הייתה בתחומי אמירות בוכרה וסופחה ברוסיה הסובייטית בשנת 1920.
MorphOS
MorphOS היא מערכת הפעלה למחשב, דמוית-AmigaOS.
היא משלבת מוצרים קניינים, ומבוססי קוד פתוח, בשביל המעבד בעל סט הפקודות PowerPC, של לוח האם Pegasos, מאיצי ה-PowerUP הנמצאים בשימוש מחשבי Amiga, וסדרות של מוצרים שבפיתוח חברת "פריסקייל סמיקונדקטור", המשתמשים בקושחת Genesi, כולל EFIKA, ו-mobileGT.
ליבת המערכת מבוססת על המיקרו-ליבה Quark, הקניינית, למרות שמספר ספריות, וחלקים נוספים, הם קוד פתוח, כמו שולחן העבודה Ambient.
מ-MorphOS גרסה 2.4, ה-Mac Mini G4, של אפל נתמך אף הוא, ומהפצת MorphOS 2.5, ו- MorphS 2.6, המודולים של eMac, ו-PowerMac G4, נתמכים בהתאמה. בהפצת MorphOS 3.2 נוספה תמיכה מוגבלת ל-PowerMac G5.
שיטת בחירות
שיטת בחירות היא אוסף של כללים וחוקים אשר מגדירים את אופן ההצבעה בבחירות ואיך נקבעות תוצאותיהן. שיטת מערכת בחירות פוליטית בדרך כלל מאורגנת על ידי הממשלה, בעוד ששיטת בחירות לא-פוליטית יכולה להתרחש בעסקים, במוסדות ללא כוונת רווח ובארגונים לא פורמליים.
שיטת הבחירות קובעת את כל האספקטים של תהליך ההצבעה: מתי הן תתרחשנה, למי ניתנת זכות בחירה, מי מורשה להיות מועמד, איך הקולות נספרים, הגבלות על מימון קמפיינים (לדוגמת חוק מימון מפלגות) ופקטורים אחרים שיכולים להצביע על התוצאה. מבין האספקטים של שיטת בחירות, אופן ספירת הקולות נחשב כאספקט המדובר ביותר בישראל; אף בתוכו יש הרבה אספקטים שונים כגון אחוז החסימה, אופן ההצבעה והבחירה בין בחירות אזוריות לבחירות ארציות. שיטת מערכת בחירות פוליטיות נקבעת בחוק ולעיתים קרובות נערכת על ידי ועדת בחירות. מערכת בחירות יכולה לכלול שיטות שונות לספירת הקולות לתפקידים שונים.
חלק משיטות בחירות בוחרות מנצח בודד לתפקיד ייחודי כמו נשיא, ראש ממשלה או מושל, בעוד שיטות בחירות אחרות בוחרים מספר מנצחים, כמו חברי כנסת או חברי דירקטוריונים. קיימות שיטות בחירה רבות מאוד, אבל הנפוצות ביותר הן השיטה הרובנית, שיטת שני הסיבובים השיטה היחסית והשיטה הדירוגית . ישנן שיטות בחירה מעורבות שמנסות לשלב את האספקטים החיוביים של שיטות יחסיות ולא יחסיות.
חקר שיטות הבחירה נקרא תורת הבחירה חברתית או תורת ההצבעה והוא יכול להיות במדע המדינה, כלכלה או מתמטיקה, ספציפית בתת-השדות של תורת המשחקים ותכנון מכניזמים. משפטי אי-התכנות כמו משפט ארו מציגים שכשלבוחר יש שלוש או יותר אופציות, לא ניתן לעצב בחירות בשיטה הדירוגית שמייצגות את העדפותיו של אינדווידואל בהעדפות עולמיות של הקהילה.
כללי.
מערכות בחירות בדמוקרטיות בעולם בנויות ממספר מרכיבים:
צורות ממשל.
צורת המשטר היא בעצם המבנה של הדמוקרטיה והדרך שבה מורכבת הרשות המבצעת והרשות המחוקקת של אותה מדינה.
שיטות בחירה.
מערכת הבחירות היא הדרך שבה המצביעים בוחרים את נציגיהם בבית הנבחרים והממשלה.
חלוקה למחוזות בחירה.
ברוב מדינות העולם קיימת חלוקה למחוזות בחירה. היינו, המצביע בוחר במתמודד אשר התמודד באזור הבחירה שלו בלבד. מטרת החלוקה לאזורי בחירה היא להעניק מימד אזורי למחוז, ולחזק את הקשר בין הבוחר לנבחר.
צורות ממשל.
במדינות דמוקרטיות מסוגים שונים, קיימות צורות שונות של ממשל:
שיטות חלוקה למחוזות.
במדינות רבות בעולם קיימת חלוקה של המדינה למחוזות או קנטונים, בהתאם להחלטות החוקה או חוקים ייעודיים.
חלוקת המדינה למחוזות בחירה מתרחשת בדרך כלל לפי מחוזות קיימים במדינה, כגון בגרמניה. אולם, מדינות שונות, שבהן אין מחוזות או תת-מדינות (STATES כמו בארצות הברית) מחולקות לפי חלוקה שנקבעה בחוק.
מספר המושבים לו זכאי כל מחוז בפרלמנט משתנה ממדינה למדינה, ומהווה נושא למחלוקות רבות, שכן שינוי של גבולות מחוזות הבחירות יכול לגרור שינוי גדול בתוצאות הבחירות ובחלוקת המושבים בפרלמנט.
מחוז יכול לקבל מספר שווה של מושבים בפרלמנט ללא קשר למספר התושבים שלו (כגון בסנאט של ארצות הברית, שבו כל מדינה מקבלת 2 מושבים, ללא קשר למספר התושבים או בעלי זכות הבחירה במדינה). לעומת זאת, יכולה להתקיים חלוקה שבה מחוז מקבל מספר מושבים יחסי בפרלמנט לפי מספר בעלי זכות הבחירה שבו.
ברוב המקרים מספר המושבים קבוע, אולם ישנן מדינות אשר ממערכת בחירות אחת לאחרת משתנה גם מספר המושבים לו זכאי מחוז מסוים בפרלמנט, לדוגמה באירלנד.
לעומת זאת, קיימות מדינות כמו ישראל, שבהן כל המדינה מהווה אזור בחירה אחד.
להלן השיטות הנהוגות בעולם בחלוקה לאזורי בחירה:
סף חסימה חוקי.
סף החסימה החוקי, הידוע גם כ"אחוז החסימה", הוא המספר אשר באחוזים קובע מהו סף הקולות הנדרש ממפלגה מסוימת על מנת להיבחר לפרלמנט.
לדוגמה, בישראל עומד אחוז החסימה החל משנת 2014 על 3.25%. מפלגה אשר קיבלה פחות מ-3.25% מסך הקולות הכשרים ("בעלי זכות ההצבעה"), קולותיה לא ייספרו.
לאחר סינון הקולות שהלכו למפלגות שלא עברו את אחוז החסימה מתבצעת חלוקת המנדטים בין המפלגות אשר כן עברו את אחוז החסימה.
במדינות הנוהגות בשיטה זו ומנהיגות סף נמוך של אחוז החסימה, ניתן לראות מספר רב של מפלגות בפרלמנט, אשר חלקן מיוצגות על ידי מושבים ספורים בלבד.
העלאת אחוז החסימה נועדה למנוע מצב של ריבוי מפלגות ולצמצם מצבים של סיעות יחיד, כמו שהיה נהוג בישראל בימים שבהם אחוז החסימה היה 1%. לשם השוואה, בגרמניה נהוג אחוז חסימה של 5% ובטורקיה 10%.
שיטות לחלוקת קולות ועודפי קולות.
שיטת ד'הונט.
שיטת ד'הונט (ידועה גם כ"שיטת ג'פרסון") היא שיטה להקצאת מושבים לפי עודפי קולות לאחר חלוקה ראשונית של המושבים בפרלמנט.
השיטה קובעת כי מושבים נוספים יוקצו לאו דווקא למפלגות בעלות עודפי הקולות הרבים ביותר, אלא למפלגות שעבורן חלוקת מספר הקולות שקיבלו במספר המושבים שהוקצו להן עד כה ועוד אחד ("נוסחת האגנבך-בישוף") נותנת את הערך הגבוה ביותר.