לצורך ליקוט החומר, הוא ערך מספר מסעות בספריות רבות באירופה, ביניהם שלושה מסעות גדולים, שבסיום כל אחד מהם פרסם דו"ח מיוחד ומפורט: המסע הראשון היה לספרד ופורטוגל; המסע השני היה לדרום צרפת ואיטליה; והמסע השלישי כלל את מזרח צרפת, שווייץ וגרמניה.
קטלוג כתבי היד העבריים בספריית בודליאנה.
מבין כל הספרים שחיבר ופרסם נויבאואר, הקטלוג של כתבי היד העבריים בספריית בודליאנה, הוא ספרו המפורסם ביותר, ופרסומים רבים - מיום שיצא לראשונה הכרך הראשון, בשנת 1896, ועד לימינו (נכון לשנת 2012) - מאזכרים אותו או מצטטים ממנו.
בשנת 1829 רכשה ספריית בודליאנה את אוסף כתבי היד והספרים העבריים של הרב ואספן הספרים דוד אופנהיים, רכישה שהפכה אותה לבעלת אוסף כתבי יד ודפוסים עבריים מהגדולים בעולם. לצורך קיטלוג הדפוסים שבאוסף אופנהיים וכן שאר הדפוסים העבריים שבספרייה, הוזמן הביבליוגרף היהודי הנודע, משה שטיינשניידר, והוא עשה כן בין השנים 1852 - 1860. לשם השלמת עבודתו של שטיינשניידר, קיטלוג של כל כתבי היד העבריים שבאוסף אופנהיים ובספרייה כולה, נשכר נויבאואר על ידי אוניברסיטת אוקספורד, בשנת 1868.
לאחר 18 שנות עבודה, פרסם נויבאואר את הכרך הראשון, בשנת 1886, ונכללו בו 1,168 טורים, המתארים 2,602 כתבי יד (חלק מכתבי היד כוללים 20–50 חיבורים).
הכרך הראשון מלווה בכרך נוסף (הוא הכרך השלישי), הכולל 40 פקסימליות ותיאורן. חשיבותו של הכרך השלישי נעוצה בעובדה שארבעים הפקסימיליות שנכללו בו, מייצגות סוגים שונים של כתבי יד עבריים (פלאוגרפיה עברית) מתקופות וארצות שונות.
במקביל להוצאת שני הכרכים הללו, הוציא נויבאואר לאור באותה שנה (1886) גם את קטלוג כתבי היד העבריים של ספריית Jew's College, בלונדון.
לאחר רכישתם של אלפי תעודות מהגניזה הקהירית, נדרשה הכנה של קטלוג נוסף. נויבאואר החל בעבודת הקיטלוג וכן הוסיף מספר תיקונים ועדכונים לכרך הראשון. אלא שאז החל לסבול מבעיות ראייה ובעיות רפואיות נוספות, ולעזרתו נשכר ארתור ארנסט קאוליי (Arthur Ernest Cowley). נויבאואר נאלץ לפרוש מעבודתו בספרייה, בשנת 1899, וקאוליי המשיך לבד בעבודת הקיטלוג, והוציא לאור את הכרך השני בשנת 1902.
בשנת 1994 יצא לאור כרך עדכון לכרך הראשון, הכולל תוספות, עדכונים ותיקוני טעויות, בעריכתו של ר. א. מאי, (תחת הדרכתו של מלאכי בית אריה). רוב העדכונים ותיקוני הטעויות, נערכו בהתאם למידע שסיפקו עובדי המכון לתצלומי כתבי יד עבריים של הספרייה הלאומית ומומחים אחרים.
סדר החכמים וקורות דברי הימים.
במסגרת תפקידו של נויבאואר בספרייה הבודליאנית, הוא חשף והוציא לאור כתבי יד עבריים רבים. בין השנים 1887 - 1895, הוציא לאור שני כרכים, הכוללים חיבורים וספרי כרונוגרפיה והיסטוריה, מהחשובים בתולדות עם ישראל בימי הביניים. הספר הפך לאחד מהספרים המצוּטטים ביותר בספרות המחקר של מדעי היהדות, עם זאת איבד מעט מערכו בשנים האחרונות, כאשר יצאו מהדורות מדעיות למרבית החיבורים המצויים בו.
בחלק הראשון של הספר עשרה שערים, הכוללים את אגרת רב שרירא גאון; ספר הקבלה לרבי אברהם בן דוד; שער החמשים מקצור "זכר צדיק" לר’ יוסף בן צדיק; ספר הקבלה לר’ אברהם בר’ שלמה; לקוטים מדברי יוסף לר’ יוסף בן יצחק סמברי; סדר עולם; סדר עולם זוטא וסדר תנאים ואמוראים; דרכי התלמוד וסדר תנאים ואמוראים; סדר מלכי רומי; וקטעים קצרים מכתבי-יד שונים.
בחלק השני שבעה שערים, הכוללים את מגלת תענית; סדר עולם; סדר עולם זוטא; כתאב אלתאריך (סדר הדורות), בערבית באותיות עבריות, לרב סעדיה גאון; ספר יוחסין (מגילת אחימעץ לר’ אחימעץ ב"ר פלטיאל); ספור דוד הראובני; השער השביעי, האחרון כולל שבעה קטעים קצרים מתוך חיבורים גדולים יותר: קטע מתוך "בית הבחירה" לר’ מנחם המאירי; קטע מתוך "קריית ספר" לדוד מאסטלה; קטע מתוך "קריית ספר" לר’ יצחק לאטס; קטע מתוך "צדה לדרך" לר’ מנחם בן זרח; קטע מתוך כתב יד גאסטר 83; קטע מהתנ"ך בטריפולי; וקטע מתוך דברי יוסף אלקירקיסאני.
כל חלק כולל הקדמה באנגלית. החלק השני כולל גם מפתח לשני הכרכים.
חיבורים נוספים.
בנוסף לחיבורים שפורטו לעיל, אחראי נויבאואר לחיבורים חשובים נוספים, בין היתר:
מלאכת השיר, הוא ספרו הראשון של נויבאואר, משנת 1865, והוא כולל פרקים מתוך כתבי יד, של ספר השרשים של ר' סעדיה אבן דנאן, על התנועות בשפה העברית, החריזה ומשקל השיר העברי; של הספר "קבלה על מלאכת השיר" למחבר עלום שם; וכן של המקאמה העברית (מחברות איתיאל לאל-חרירי, בתרגום עברי של אלחריזי, וספר תחכמוני לאלחריזי).
ספר השורשים העבריים לרבי יונה אבן ג'נאח, משנת 1875, הכולל את החיבור המקורי, שנכתב בשפה הערבית. נויבאואר הוציאוֹ לאור על פי שני כתבי יד, האחד מספריית בודליאנה והשני מספריית רואן (Rouen). המדובר בספר חשוב ביותר לחקר הדקדוק העברי, ומכאן חשיבותה של מהדורת נויבאואר, שהיא המהדורה המלאה הראשונה, בעוד שלפניה יצאו לאור קטעים בודדים בלבד מתוך הספר.
בנוסף לספר זה, הוציא נויבאואר חיבורים נוספים באותו התחום, ביניהם, חיבור תימני בתחום הדקדוק - מחברת התיג׳אן הערבית (Petite grammaire hébraïque provenant de Yemen), משנת 1891, הכולל דיון על האותיות לסוגיהן, ההגייה, הניקוד והטעמים.
הפרק החמישים ושלושה של ספר ישעיהו, אשר יצא לאור בשני כרכים:
הכרך הראשון ("פירושי הנה ישכיל עבדי"), משנת 1876, כולל למעלה מחמישים פירושים לפרק זה, ביניהם תרגום השבעים, תרגום יונתן, תלמוד בבלי וירושלמי, המדרשים, ספר הזוהר, פירוש רש"י, אבן עזרא, רד"ק, רב סעדיה גאון, ספר הכוזרי, וכן תגובות ודעות של מחברים יהודיים כנגד הפרשנות הנוצרית לפרק הנ"ל. הפירושים והתגובות לוקטו מתוך ספרי דפוס וכתבי יד שונים.
הכרך השני, משנת 1877, כולל תרגום של הכרך הראשון ותוספות אחרות. כרך זה נכתב בשיתוף סמואל דרייבר (מי שכתב את הביוגרפיה המקיפה ביותר על נויבאואר), והבלשן פוסיי (Pusey; שבעידודו ולבקשתו נכתב הספר), אשר כתב את ההקדמה לתרגום האנגלי.
קטעים מספר בן סירא העברי (Ecclesiasticus): נויבאואר היה מהראשונים, יחד עם סולומון שכטר (יריבו של נויבאואר בנושא זה), שגילה חלקים מספר בן סירא העברי בתעודה מהגניזה הקהירית שמצא בארגז, המכיל תעודות גניזה. הוא הוציא לאור קטעים אלה בשנת 1897, בצירוף שתי פקסימליות, יחד עם ציטוטים של ספר בן סירא בספרות הרבנית, גרסאות מוקדמות של הטקסט וכן תרגום לאנגלית. באותה השנה (1897) הוא הוציא לאור, יחד עם ארתור קאוליי, את הטקסט המתורגם לאנגלית, ובמקביל לו (בעמודים עוקבים) הציב את הגרסה האנגלית המתוקנת, משנת 1895.
מטאלאץ ולייבו
מטאלאץ ולייבו (בסרבית: КК Металац Ваљево) היא קבוצת כדורסל סרבית מהעיר ולייבו המתמודדת בליגת העל הסרבית.
הקבוצה הוקמה בשנת 1948. בעונת 1993/1994 ירדה הקבוצה לליגה השנייה, ובסיום עונת 2007/2008 העפילה חזרה לליגה הבכירה.
במסגרת האירופאית, בעונת 2009/2010 השתתפה הקבוצה בליגה הבלקנית, בו הגיעה הקבוצה עד לשלב רבע הגמר, והפסידה לקבוצת פני אינדוסטריס המקדונית בסיכום שני מפגשים.
הקבוצה מארחת בהיכל קראלבו, המכיל 1,500 מקומות. במהלך שנת 2012 החלה עיריית ולייבו להקים היכל ספורט חדיש בקיבולת של 5,000 מקומות ישיבה.
ג'רי פודור
ג'רי אלן פודור (Jerry Alan Fodor; 22 באפריל 1935 - 29 בנובמבר 2017) היה פילוסוף ומדען קוגניציה אמריקאי. עבודותיו בפילוסופיה של הנפש ובקוגניציה הניחו יסודות לתאוריה מודולרית של הנפש ולהיפותזת שפת המחשבה (Language Of Thought - LOT).
לטענת פודור מצבים מנטליים, כמו האמנות ורציות, הם יחסים בין אינדיבידואלים לייצוגים מנטליים. לטענתו, למצבים מנטליים לא צריך להיות היבט סיבתי הנקבע באופן חיצוני, מכיוון שייצוגים מנטליים יכולים להיות מוסברים כראוי רק במונחי שפת מחשבה. היפותזת שפת המחשבה איננה רק הסבר אלא מקודדת בפועל במוח ונוצרת כתוצאה מפעולות חישוביות של תהליכים מנטליים, כמו חשיבה, על תחביר ייצוגים.
תורת הפונקציונליזם של פודור גורסת כי ניתן להבין תהליכי תפיסה ושפה באמצעות מודלים סיבתיים או פונקציונליים. מודלים אלו אינם תלויים זה בזה או בתהליך מרכזי, ולכן הם מאפשרים יחסים סיבתיים עם אובייקטים חיצוניים. באופן זה מצבים מנטליים יכולים להיות בעלי תכנים על אודות דברים בעולם, ואילו התהליך המרכזי אחראי על היחסים הלוגיים בין סוגים שונים של תכנים, קלטים ופלטים.
בשנותיו האחרונות עסק פודור במשמעות ובמובן של תכנים מנטליים. לשם כך פיתח תאוריה סיבתית א-סימטרית של מובן, וביקר את ההוליזם הסמנטי. הוא מתנגד לרדוקציוניזם של הנפש מכיוון שלטענתו ישנם מצבים מנטליים ברי מימוש וקיימת היררכיה של דרגות הסבר. על כן, הכללות וחוקים של תאוריות מסדר גבוה, כמו פסיכולוגיה או בלשנות, לא יכולות לתפוס את מקומם של הסברים מסדר נמוך המבוססים על התנהגות נוירונים וסינפסות. פודור מבקר גם את בסיס התאוריה הדרווניסטית והנאו-דרווניסטית של ברירה טבעית.
חייו.
פודור נולד בשנת 1935 למשפחה ממוצא יהודי. ב-1956 סיים תואר ראשון בהצטיינות יתרה באוניברסיטת קולומביה, שם למד עם פילוסוף המדע סידני מורגנבסר. ב-1960 סיים דוקטורט בפילוסופיה באוניברסיטת פרינסטון בהנחיית הפילוסוף הילרי פטנאם.
בשנים 1959–1986 היה חבר סגל ב-MIT ובין השנים 1986–1988 היה פרופסור מן המניין באוניברסיטת העיר ניו יורק (CUNY). החל מ-1988 הוא פרופסור לפילוסופיה ומדעים הקוגניטיביים באוניברסיטת ראטגרס בניו ג'רזי.