הפלדיום זוהה על ידי ויליאם הייד וולאסטון (William Hyde Wollaston) בשנת 1803. בשנת 1804 הוא קרא ליסוד על שם האסטרואיד פאלאס.
וולאסטון מצא את יסוד 46 במחצב פלטינה גולמית מאמריקה הדרומית. הוא המס את המחצב ב חומצת מלח (HCL), נטרל את התמיסה עם נתרן הידרוקסידי (NaOH), הוסיף NH4Cl וכספית ציאנית ויצר פלדיום ציאני שאותו חימם וקיבל פלדיום מתכתי.
התרכובת פלדיום כלורי שימשה בעבר בתור תרופה לשחפת והיא ניתנה בכמות של 0.065 גרם כל יום. לטיפול זה היו תופעות לוואי שליליות ולכן הוא הוחלף מאוחר יותר בתרופות יותר יעילות.
צורה בטבע.
פלדיום נמצא בטבע בצורתו החופשית ובסגסוגות עם פלטינה, זהב ומתכות אחרות מקבוצת הפלטינה. מרבצים עיקריים נמצאים בהרי אורל, אוסטרליה, אתיופיה, צפון ודרום אמריקה. פלדיום מופק מסחרית ממרבצי ניקל-נחושת בדרום אפריקה ובאונטריו שבקנדה.
גרי ברתיני
אדמת חמרה
הוראה
הוראה היא אחת מתהליכי הלמידה בחינוך. מטרתה היא להקנות ידע ולהכשיר את התלמיד ללמוד בכוחות עצמו באמצעות פיתוח יכולות אורייניות, אסטרטגיית למידה ומיומנויות חשיבה.
הדידקטיקה היא תחום של הפדגוגיה, אשר עוסק בפן התאורתי של ההוראה לצורך פיתוח של גישות ושיטות הוראה יעילות.
איש המקצוע העוסק בהוראה מכונה מורה. המורה הוא הגורם המרכזי אשר מחולל שינויים רצויים אצל הלומדים. על כן ישנה חשיבות מכרעת לאישיותו ולהתנהגותו בכיתה.
הדרכה וחניכה הן דרכי לימוד נוספות, אשר משויכות לרוב לחינוך בלתי פורמלי או להכשרה תוך כדי עבודה. לרוב הן מתמקדות יותר בפיתוח מיומנויות ספציפיות והנחלת ערכים מאשר בהקניית מידע ופיתוח כישורים אקדמיים.
היסטוריה והתפתחות.
ההוראה התגבשה לצד תהליך הפורמליזאציה של החינוך, כאשר השתתפותו הישירה של הילד בעיסוקי הוריו ומבוגרים אחרים, לא הספיקה עוד להכינו לחיים. כך החלה ההיסטוריה של החינוך המערבי.
בעקבות תהליך זה המורה בבית הספר הפך לדמות בעלת השפעה הדומה לזו של המשפחה בכל הנוגע להתפתחותו הילד.
תוך כדי התפתחות ההוראה החלו לייחס לה משמעויות שונות:
התפיסה הראשונית של ההוראה הנורמטיבית התגבשה בעולם העתיק והיא הייתה כרוכה בהנחה שלא כל אדם מסוגל לעלות במעלות השיכלול לקראת שלמות אינטלקטואלית ומוסרית. זהו המקור לסלקטיביות הראשונית של בית הספר בקליטת תלמידיו ולהתפתחות תחום המדידה והערכה בחינוך פורמלי, שזכו עד מהרה למעמד של מטרות מקודשות שאין לשנותן. משום שתפיסה זו גרסה כי תוכני הלימוד של ההוראה הם בעלי ערך ראשוני שאין לו תחליף, התלמיד נתבע להסתגל לדרכי ההוראה וההערכה שנקבעו כדי שיוכל להמשיך ללמוד בבית הספר. באופן זה הריטואליות של נוהגי בית הספר מילאה תפקיד של מנגנון מיון אשר מעודד נשירה של תלמידים שכישוריהם והתעניינויותיהם לא תאמו את המקובל.
השינוי בתפיסה זו חל בעקבות השאיפה להנגשת החינוך עבור כלל האוכלוסייה ולא רק עבור האליטה של החברה. בישראל תפיסה זו באה לידי ביטוי בחוק לימוד חובה.
ההוראה החלה להיתפס כשיטה להצגה ותרגול של תוכני לימוד מסוימים, באופן העשוי להבטיח שהלומדים ירכשו אותם. לפי גישה זו ההצלחה של תהליך הלמידה אינה מותנית עוד במידת ההסתגלות של התלמיד לתביעותיו של בית הספר, אלא ביעילותו של המורה.
בתחילה נוצרה שאיפה למציאת שיטת ההוראה האידיאלית בה ניתן ללמד כל אדם תחום תוכן כל שהוא. עם זאת, בהמשך החלה ההכרה בעצם קיומם של הבדלים בין אישיים והצורך של ההוראה להתייחסות אינדיוידואלית.
הוראה התואמת את רצף התפתחות של ילדים, המכירה במשותף ורגישה להבדלים ביניהם, תורמת לקידום יכולות אורייניות הכוללות את השפה המדוברת והשפה הכתובה.
יעדי ההוראה.
ליעדים של ההוראה יש תפקיד מרכזי בהנחיית ההוראה ובמדידה והערכה בחינוך פורמלי. זאת משום שכדי להחליט כיצד להעריך, יש להגדיר תחילה מהם היעדים שמצפים כי יושגו בעקבות ההוראה.
בעבר היה נהוג לנסח יעדי הוראה במונחים של פעילויות הוראה. כלומר, יעדי ההוראה פרטו את ההתנהגות הרצויה ותארו מה על המורה לעשות במהלך ההוראה. הבעיה בניסוח יעדי ההוראה כפעולות של המורה היא שהשגתם אינה מלמדת דבר על הידע או המיומנויות שרכשו התלמידים בעקבות ההוראה.
עם הזמן הוסט הדגש מהתשומות המושקעות בתלמיד כמדד של איכות בית הספר, אל עבר תוצרי החינוך והתפוקה שלו. בהתאם לכך נעשה שינוי גם בניסוח יעדי ההוראה וההערכה. במקום להדגיש מה יעשה המורה בכיתה, הדגש מושם על מה שיידע התלמיד ויהיה מסוגל לעשות בתום ההוראה.
הצורך לשפר את תהליכי ההוראה והלמידה עולה מתוך שאיפה להגברת ההצלחה של התלמיד.
הוראה מפתחת חשיבה, תורמת להבניית הידע של התלמידים. היא מסייעת לתלמידים לעבור מלמידה המדגישה זכירה ולימוד בעל פה, ללמידה אשר מדגישה הבניה של הידע בדרכים משמעותיות. באופן זה הידע הנלמד יישמר לאורך זמן בצורה טובה יותר וישמש את הלומד גם מעבר להקשר ספציפי שבו הוא נלמד.
ההוראה במערכת החינוך.
הוראה במסגרת חינוך פורמלי מתבצעת במסגרת שיעורים מוסדרים הנבנים על פי תוכנית הלימוד של משרד החינוך. היא משמשת להקניית מיומנויות כמו קרוא וכתוב, ידע בסיסי במתמטיקה ובמדעים, מקצועות ההומניסטיים, אזרחות ומורשת תרבותית של החברה.
הוראה על פי תחומי דעת.
למרות שקיימת חפיפה מסוימת בין תחומי דעת שונים, על פי רוב לידע של כל דיסציפלינה ישנם מאפיינים ייחודיים המבדילים אותו מתחומי דעת אחרים. בהתאם לכך, פעמים רבות הקניית הידע מתחומי דעת שונים מצריכה שימוש בגישות ושיטות הוראה שונות, אשר מתאימות למאפיינים של התחום הנלמד בצורה הטובה ביותר ולמאפייניו של ארגון הידע המוסדי
ישנם מספר תחומים אשר להם התפתחה צורת הוראה מותאמת וייעודית:
נושאים נוספים אשר יכולים להיכלל במערכת החינוך הם: חינוך לבריאות, חינוך מיני, חינוך סביבתי, של"ח, בטיחות בדרכים, נהיגה.
דרכי הוראה.
קיימות דרכי הוראה מגוונות. כל דרך יכולה לשמש יותר מתחום דעת אחד. על המורה להתאים את סוג ההוראה למאפייני התלמיד וחומר הלימוד. לעיתים ניתן לשלב בין מספר סוגי הוראה.
דוגמאות לסוגים שונים של דרכי הוראה:
יהושוע חנקין
חנקין
חנקין הוא שם משפחה שמשמעותו צאצא של .
חסיד
תחום (מתמטיקה)
תחום הגדרה
רשימת המנוני רוסיה
ההמנון הלאומי של רוסיה עבר הרבה שינויים לאורך ההיסטוריה כאשר כל מנהיג שעמד בראש המדינה ניסה להתאימו לרוח התקופה ובהתאם להשקפת עולמו, החל מהצאר הרוסי, דרך סטלין, ועד ולדימיר פוטין.
זמן פולינומיאלי
חוג בית
חוג בית מורכב מקבוצה, לרוב קטנה, של אנשים שמתאגדים כדי לחוות חוויה תרבותית, בדמות הרצאה, מופע קטן, או התכנסות לשם דיון פנימי וכל פעילות מגבשת אחרת.
חוג הבית יכול להיעשות בצורת אד-הוק בהתאם לפעילות חד פעמית, או בצורה קבועה לאורך תקופה.
בתקופה שלפני בחירות משמשים חוגי בית למפגשים של מועמדים עם קהל הבוחרים. בעבר היוו חוגי הבית חלק מרכזי בפעילות המועמדים והמפלגות השונות לקראת הבחירות, אך כיום ועם התרבות והשתכללות אמצעי התקשורת, לא נעשה בחוגי בית שימוש רב בכל האמור בבחירות לכנסת, והם משמשים בעיקר בבחירות מקומיות ביישובים קטנים ובינוניים, לצורך מפגש ישיר בין מועמד לבין קבוצה קטנה של בוחרים.
בישראל פועלים מאות חוגי בית ופעילות זו קיימת במקומות רבים בעולם. חוג הבית יכול להיות מורכב משכנים לרחוב או לשכונה, מחברים שונים, מחברים לעבודה ועוד.
קיסימי
קיסימי (באנגלית: Kissimmee) היא עיר הבירה של מחוז אוסיאולה בפלורידה שבארצות הברית. נכון ל-2020 מתגוררים בעיר 79,226 תושבים.
היסטוריה.
העיר נוסדה באמצע המאה ה-19 בשם "אלנדייל" (Allendale). היא שינתה את שמה לקיסימי ב-1883 כאשר התאגדה רשמית כעיר. בעקבות מיזם יבוש ביצות שיזם המילטון דיסטון מפילדלפיה יובשו שטחים ניכרים (כ-8,000 קמ"ר) של שטחי ביצה ונבנו תעלות שאפשרו הבאת סחורות לעיר. ייבוש ובניית התעלות אפשר את התפתחותה של העיר. במקביל החלו להיבנות מסילות ברזל בפלורידה, וקישור העיר במסילת ברזל לסנפורד ולקווי מסילות הברזל הפך את העיר למרכז תחבורה.
קישור זה הקל על התחבורה אל העיר מחד, אולם פגע בסחר באמצעות תעלות מאידך. בשנת 1885 קושרה העיר טמפה לקווי מסילות הברזל, ומעמדה של קיסימי ירד. השפל כלכלי שהחל בשנת 1893 עצר את הפיתוח של העיר, וכן קרות שפגעו בפרדסים בשנים 1894–1895 פגעו בענפי גידול ההדרים שהיוו מרכיב מרכזי בכלכלת העיר, שהתבססה החל מתקופה זו בעיקר על גידול בקר.
השינוי במעמדה של העיר התרחש בשנת 1971 עם הקמת אתר הנופש דיסניוורלד. קרבת העיר לאתר נופש הפכה את אותה למרכז תיירותי, וכיום עיקר כלכלת העיר מתבססת על התיירות.
ב-13 באוגוסט 2004 נפגעה העיר בצורה קשה מהוריקן צ'ארלי וזמן קצר לאחר מכן מהוריקן פרנסס והוריקן ג'ין; שלוש הסופות שפקדו את העיר במשך תקופה כה קצרה הרסו מבנים רבים בעיר.
כלכלה.
מאז ראשית המאה ה-20 התבססה כלכלת העיר בעיקר על גידול בקר. מצב זה השתנה עם הקמת אתר הנופש דיסניוורלד בשנת 1971 והחל משנה זו מבוססת עיקר כלכלת העיר על תיירות.
גאוגרפיה.
שטחה של העיר הוא 44.9 קמ"ר, מתוכם 43.2 קמ"ר הם שטחי יבשה ו-1.7 קמ"ר שטחי מים (כ-3.7%). והיא שוכנת על גדת אגם טוהופוקלגה, כ-14 ק"מ דרומית לעיר אורלנדו.
זבולון אורלב
זבולון אורלב (נולד ב-9 בנובמבר 1945) הוא חבר הכנסת ויו"ר המפד"ל לשעבר, שר הרווחה בממשלת ישראל השלושים. בעל עיטור המופת במלחמת יום הכיפורים.
ביוגרפיה.