בשנת 2006 התקבלה לתואר שני נוסף באוניברסיטת הרווארד במסגרת מלגת קרן וקסנר.
בשנת 2007 מונתה ליועצת נשיא מדינת ישראל שמעון פרס לענייני החוץ והתפוצות, תפקיד אותו מילאה עד לשנת 2009, אז החלה בכתיבת דוקטורט באוניברסיטת אוקספורד על היעדר הנורמליזציה ביחסי ישראל–מצרים.
בשנת 2010 מונתה לסמנכ"ל קשרי חוץ של מרכז השלטון המקומי בישראל. במסגרת תפקידה, עסקה באיתור משקיעים זרים ופילנתרופים עבור רשויות מקומיות בישראל, יצרה הזדמנויות להעצמת נשים ובני נוער וקידמה קשר עם גורמים בינלאומיים עבור מיזמים ברחבי ישראל.
במקביל, קידמה במשך ארבע שנים מיזם לקידום הכפר הבדואי שבלי - אום אל-גנם, תוך רתימת שותפים מהמגזרים הפרטי, הציבורי והשלישי, והקמת מסגרת של עשרות מתנדבים בולטים מהמגזר הציבורי בישראל.
וסרמן-לנדה מרצה בנושא המזרח התיכון ויחסי ישראל-ערב, כמו גם באשר למגמות בחברה הערבית בישראל וכן מפרשנת בתדירות גבוהה בנושאים אלה בערוצי הטלוויזיה השונים בעברית, אנגלית ובערבית. במהלך 2019 החלה לכתוב טור קבוע במעריב בנושא החברה הערבית בישראל, ונוסף על כך אף כותבת בג'רוזלם פוסט ובג'רוזלם ריפורט.
בפברואר 2019 הצטרפה לרשימת "חוסן לישראל" לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת ושובצה במקום ה-24. לאחר האיחוד עם "יש עתיד", הוצבה במקום ה-43 ברשימת "כחול לבן". היא הוצבה שוב באותו מקום בבחירות לכנסת ה-22 וה-23, ובשלוש הפעמים, לא נבחרה לכנסת.
ב-8 בינואר 2021, בעקבות סדרת התפטרויות של חברי כנסת מרשימת כחול לבן לקראת הבחירות לכנסת ה-24, נכנסה לכנסת לחמישה ימים, עד התפטרותו של יזהר שי מהממשלה, במסגרת החוק הנורווגי. ב-31 בינואר חזרה לכנסת, לאחר התפטרותו של רם שפע וכיהנה בה במשך כ-10 שבועות, עד התפזרות הכנסת העשרים ושלוש.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע הוצבה וסרמן-לנדה במקום ה-10 ברשימת כחול לבן והיא לא נכנסה לכנסת. עם זאת, לאחר פרישת השר חילי טרופר מהכנסת, היא הפכה לחברת הכנסת העשרים וארבע.
חיים אישיים.
נשואה לעורך הדין אביב וסרמן, אם לשתי בנות ובן. כשהתגוררו בלוד, הקימה עם בעלה את "הקרן לפיתוח לוד". בשנת 2018 עברה עם משפחתה להתגורר במושב גן יאשיה שבעמק חפר.
פורום ירוסלם
פורום ירוסלם הוא ארגון חברתי, הפועל לחשיפת המורשת של יהדות אתיופיה בחברה הישראלית. הפורום הוקם בשנת 2016, בעקבות גל של הפגנות יוצאי אתיופיה, שפרץ כשנה קודם לכן. מטרתו להגביר את המודעות לתרבות ולמורשת של יהודי אתיופיה, וכך לצמצם תופעות של דעות קדומות, אפליה וגזענות. תחומי הפעילות המרכזיים של הארגון: קיום כנסים לחשיפת גיבורי הקהילה, הוצאת ספרים על מורשת יהודי אתיופיה, הובלת מסעות לימודיים לאתיופיה וארגון סיורים בישראל להכרת המורשת של ביתא ישראל.
היסטוריה.
בחודשים אפריל עד יוני 2015 התפרצה מחאת יוצאי אתיופיה בערים שונות ברחבי המדינה, בסדרת הפגנות סוערות כנגד שיטור יתר וגזענות. אירועים אלה הניעו את שמואל ילמה, איש חינוך, יזם חברתי ומנהל היחידה לקהילה ומשפחה בג'וינט ישראל, להוביל מהלך שמטרתו לאחות את הקרע בין יוצאי אתיופיה לכלל החברה הישראלית.
הפעילות החלה ב-2016 בשם פורום גוונים. הארגונים המייסדים השותפים בהקמת הפורום: בינה, בית התפוצות, ההסתדרות הציונית, עמותת פידל, מעוז והנני. בראשית 2017 שונה שם הארגון לפורום ירוסלם (ירושלים באמהרית), על מנת להדגיש את הכמיהה בת אלפי השנים של יהודי אתיופיה לציון ואת מקומה המרכזי של ירושלים באמונתם.
פעילות.
מאז הקמתו מקיים פורום ירוסלם כנסים בנושא "מנהיגות פורצת דרך", המציגים סיפורי גבורה של מנהיגים מקרב יהודי אתיופיה, אשר לא זכו להכרה בחברה הישראלית. כנסים אלה מיועדים לעורר שיח על דמותן ופועלן של דמויות מרכזיות בקהילה, וכך לקרב בין קבוצות שונות באוכלוסייה, לצמצם את תופעת הגזענות ולחולל שינוי בתדמית הציבורית ובדימוי העצמי של בני העדה.
הכנס הראשון, שנערך ביוני 2016 במכללת בית ברל בכפר סבא, הוקדש לפרדה אקלום, פורץ הדרך לעליית ביתא ישראל דרך סודאן. הכנס השני, שנערך ביוני 2017 בבית התפוצות, הוקדש לפעיל העלייה המרכזי ברוך טגניה. הכנס השלישי, שנערך במרץ 2019 בסינמטק תל אביב, הוקדש לנשים פורצות דרך. כנס זה התמקד בסיפורי הגבורה של חרות טקלה – פעילת עלייה ואסירת ציון, ואסרסי גטו – אחות שהצילה חיים במחנה פליטים בסודאן. בנוסף הוצגו 11 נשים פורצות דרך בתחומים שונים בחברה הישראלית.
תחום פעילות נוסף של פורום ירוסלם הוא מסעות לימודיים באתיופיה, בהשתתפות בעלי תפקידים ציבוריים, פעילים חברתיים, סוכני שינוי ומעצבי דעת קהל. המסעות מתמקדים בכפרים ובמרכזים היהודיים החשובים באתיופיה, ומפגישים את המשתתפים עם ההיסטוריה העתיקה של ביתא ישראל ועם התרבות הייחודית המאפיינת אותה. יותר מ-100 איש לקחו חלק במסעות הללו, בין היתר במסגרת קבוצות של הנהלת ג'וינט ישראל, ארגון מעוז ובעלי תפקידים בקריית מלאכי.
חשיבות והשפעה.
כ-1,500 איש השתתפו בשלושת הכנסים הראשונים של פורום ירוסלם. בעקבות כנסים אלה בית התפוצות שילב את דמותו של פרדה אקלום לצד שורת המנהיגים האחרים בגלריית "הגיבורים הישראליים". בבאר שבע נקראה כיכר על שם פרדה אקלום. בקרית עקרון נקראה קריית חינוך על שמו של ברוך טגנ'ה. בספרייה הלאומית בירושלים ובכפר ביתא ישראל בקרית גת פותחו מארזי ידע בנושא המנהיגים של יהודי אתיופיה.
ספרים בהוצאת פורום ירוסלם מתעדים את מורשתה של הקהילה ותורמים להפצת הידע לדור הצעיר בבתי ספר ובמוסדות לחינוך בלתי פורמלי. בסקר שנערך על ידי פורום ירוסלם בין משתתפי המשלחות לאתיופיה, 96% אמרו שבעקבות המסע הם רואים ביוצאי אתיופיה מקור לעוצמה ולגאווה
. 90% ציינו בסקר זה שבכוונתם לקדם פעולות לחשיפת הסיפור של יהודי אתיופיה במעגליהם החברתיים והמקצועיים.
טיסה 434 של פיליפין איירליינס
טיסה 434 של פיליפין איירליינס הייתה טיסת נוסעים שהמריאה ב-11 בדצמבר 1994 מפסאי שבפיליפינים, עצרה עצירת ביניים בסבו ומספר שעות לאחר עצירת הביניים נחתה נחיתת חירום בעקבות פצצה שהתפוצצה במטוס, ופערה חור בדופן המטוס. את רוב עוצמת הפגיעה, ספג ההרוג היחיד. כמו כן, נפצעו עשרה נוסעים נוספים בדרגות חומרה שונות. קברניט המטוס, הצליח להשתלט על המצב והנחית את המטוס בשלום באוקינאווה.
מבצע הפיגוע, רמזי יוסף, שעלה לטיסה בזהות בדויה בתור "ארמאלדו פורלאני", כתיב שגוי של חבר בית הנבחרים האיטלקי, ארנאלדו פורלאני, שכיהן בשנים שקדמו לפיגוע כראש ממשלת איטליה וכן בתפקידי שר במשרדי החוץ והביטחון.
רמזי יוסף, מבצע הפיגוע, הרכיב את הפצצה מניטרוגליצרין שהסווה בתור תמיסת מלח לעדשות מגע. שעון היד הדיגיטלי של יוסף שימש כטיימר ושאר החלקים הוסתרו בנעליו, באופן כזה שלא התגלו בבידוק הביטחוני בנמל התעופה. יוסף הרכיב את הפצצה בשירותים, הטמין אותה מתחת למושבו וירד בעצירת ביניים. מספר שעות לאחר עצירת הביניים, בה ירד יוסף, התפוצצה הפצצה ופערה חור במטוס, גרמה למותו של נוסע וכן לפצועים אחדים.
הפיגוע היה ניסיון מבצעי על מנת לבדוק את הפצצה, שעתידה הייתה לשמש להפלת 11 כלי טיס, כחלק מתוכנית בוז'ינקה.
מבצע בוז'ינקה.
תוכנית בוז'ינקה (בערבית: بجنكة, בטאגאלוג: Oplan Bojinka) הייתה ניסיון לסדרת פיגועי טרור אותם תכנן רמזי יוסף, אשר נעזר בדודו, ח'אלד שיח' מוחמד.
התוכנית כללה שלושה שלבים. תחילה, תוכננה התנקשות באפיפיור, יוחנן פאולוס השני, בעת ביקורו בפיליפינים. לאחר מכן, 11 מטוסי נוסעים יפוצצו בדרכם מאסיה לארצות הברית. בשלב האחרון של התוכנית, ירוסק מטוס לתוך מטה הCIA בווירג'יניה. בכך, קיוו המתכננים לגרום להשבית את תנועת המטוסים ברחבי העולם ולגרום לאלפי הרוגים.
התוכנית סוכלה לאחר ששריפה שפרצה בדירה בפיליפינים, משכה את תשומת ליבם של הרשויות. בדירה זו נתפס מידע רב על התוכנית, כמו גם מטעני החבלה שנבנו לצורך ביצוע התוכנית. התוכנית סוכלה לאחר מכן, ורמזי יוסף נתפס לאחר מצוד נרחב ונשפט על הפיגוע במגדלי התאומים (1993) וכן על פיגועים נוספים שתכנן ויזם.
טרומס
טרומס (בנורווגית: Troms) הוא מחוז לשעבר בנורווגיה. למחוז גבול משותף עם המחוזות פינמרק ונורדלנד, וגובל בחלקו המזרחי בשוודיה. טרומס הוא המחוז ה-4 הגדול ביותר מבחינת שטח וה-15 הגדול ביותר מבחינת אוכלוסייה. מנהל המחוז נמצא בטרומסה.
ב-1 בינואר 2020, לאחר השינויים המנהליים בנורווגיה, הוא מוזג עם מחוז פינמרק הסמוך ליצירת מחוז טרומס ופינמרק החדש.
הוא גבל במחוז פינמרק מצפון מזרח ובמחוז נורדלנד מדרום מערב. ממערב נמצא הים הנורווגי.
המחוז כולו, שהוקם בשנת 1866, היה ממוקם צפונית לחוג הארקטי. עיריית מחוז טרומס הייתה הגוף המנהל של המחוז, שנבחרה על ידי אנשי טרומס, ואילו מושל מחוז טרומס היה נציג של המלך והממשלה של נורווגיה. במחוז התגוררו 167,207 תושבים בשנת 2019.
סמל.
הסמל של טרומס נעשה על ידי הלוורד טרייטברג ואומץ בהחלטה המלכותית ב-15 בינואר 1960.
גאוגרפיה.
טרומס, כשהוקם, היה ממוקם בחלקו הצפוני של חצי האי הסקנדינבי. בשל המרחק הרב לאזורים הצפופים יותר ביבשת, זהו אחד האזורים הפחות מזוהמים באירופה. לטרום קו חוף מחוספס ומוטה מאוד הפונה לים הנורווגי. עם זאת, האיים הגדולים וההרריים לאורך החוף מספקים נתיב מים מוגן מבפנים
אקלים.