בתחילת שנות ה-2000 הוקם בסמוך לטירה גן אניק , ביוזמתה של דוכסית נורת'מברלנד, ג'יין. עלות הקמתו של הגן הייתה 42 מיליון ליש"ט. הוא שייך לקרן צדקה נפרדת מ"נכסי נורת'מברלנד" (Northumberland Estates), אולם הדוכס תרם לצורך העניין את השטח ו-9 מיליון ליש"ט. בניית הגן החלה באוקטובר 2001. האטרקציה המרכזית בגן היא קומפלקס בית העץ הגדול, ששטחו 560 מטרים רבועים. הקומפלקס כולל בין היתר בית-קפה.
גן אניק הוא מהגנים המתוירים ביותר בממלכה המאוחדת, וב-2004 הוערך כי הוא שלישי רק לגני קיו (Kew) וגן וויזלי (Wisley), לאחר שפקדו אותו למעלה מחצי מיליון מבקרים. בחלוף השנים הגן הורחב ונוספו לו פינות חדשות, כמו גינת צמחים רעילים, בהם קיקיון מצוי, אגוז הקיא, בלדונה ואף קוקה, פרג האופיום וקנאביס סאטיבה.
קליפות
קליפות (או לעיתים בלשון יחיד: קליפה) הוא מונח בקבלה המתאר את כוחות הרוע, או פסולת רוחנית. הפירוש המצוי של המילה קליפה בעברית הוא מעטפת הפרי שבדרך כלל אינה ראויה לאכילה ומושלכת כפסולת. על פי שפת השורשים קליפה היא מסך המכסה את הטוב מכל צדדיו ויש לו שתי מטרות, האחת הסתרה של הטוב והשנייה הגנה עליו. הקליפה היא לכאורה גורם שלילי, אבל למעשה, בלעדיה האור האלוהי היה גלוי ובריאת העולם לא הייתה מתאפשרת.
היווצרות הקליפות.
המונח קליפות עבר הרבה גילגולים והתפתחויות. בכתבים קבליים מסוימים הוא מתאר בעיקר שדים וכוחות שטניים, אבל במופעים היותר חדשניים של הקבלה, המונח מייצג השפעות טכניות יותר מאשר ישויות מודעות. הסבר קבלי שכיח מניח שהקליפות נוצרו בשני שלבים.
השלב הראשון הוא הצמצום, שהוא בקירוב המקביל הקבלי לבריאת העולם. אז נוצרו הקליפות הראשונות בכוונה לברוא את הטהירו, אותו חלל ממנו נסוג לכאורה האור האינסופי, כדי לאפשר את בריאת עולם הספירות. הקליפות שנוצרו בשלב הזה, הן חבויות וכמעט נצחיות, כיוון שכל שינוי או פגיעה בהן, יגרום למצב בו היקום הפיזי יחדל מלהתקיים. לקליפות האלו, ישנה חשיבות תאורטית מסוימת כיוון שהן מסבירות את קיומן של סתירות בסיסיות כמו הסתירה בין ידיעה לבחירה.
השלב השני בהיווצרות הקליפות היה שבירת הכלים. בשלב הזה נהרסו שבע הספירות התחתונות מתוך עשר הספירות ומשבריהן נוצרו הקליפות הרגילות. קליפות אלו מכילות ניצוצות מהקדושה, כלומר מהאור הנצחי ולכן יש להן קיום בעולם.
בזרמים השונים בקבלה ובחסידות ישנן הגדרות מגוונות לסוגי הקליפות, למהותן ולדרך פעולתן.
קליפות בקבלת הרמ"ק.
רבי משה קורדוברו כתב בספרו פרדס רימונים על הקליפות; ובו מתוארים סוגים שונים של קליפות לצד אופי ההתנהגות הכללית של הקליפות.
הרמ"ק מתייחס לקליפות, כאל ישויות תבוניות ומאורגנות, שמטרתן הכשלת האדם, או אפילו הכשלת מעשה הבריאה של האל.
קליפות בקבלת האר"י.
האר"י ייחס לקליפות חשיבות רבה, אבל לא עסק בהן באותה אינטנסיביות של הרמ"ק. מבחינתו היו הקליפות מונח טכני, שנועד להסביר את המכניזם המיסטי של היקום. על פי קבלת האר"י, יורד האור הישר, אל תוך העולמות התחתונים ואז הוא מקיף את אותם ניצוצות נופלים. חלק מהאור הזה מגשים את עצמו והופך לאור חוזר ולמעשה חוזר למקורו. חלק אחר, נשאר בעולמות התחתונים והופך לקליפות.
ההבדל בין האר"י לרמ"ק בנושא הקליפות הוא מהותי. בעוד שהרמ"ק רואה בקליפות ישויות נבונות ומרושעות, האר"י מתייחס אליהן כאל תוצרי לוואי טכניים של תהליך בריאת העולמות.
לפי שיטת האר"י אין ניצוץ יכול להתקיים בתוך החלל הפנוי, לפיכך ברגע שניצוץ מגיע מאור האינסוף, אל החלל הפנוי, נוצרת סביבו קליפה, שמאפשרת לו להתקיים.
הקליפות בחסידות חב"ד.
בספר התניא, המרכזי בחסידות חב"ד, מוגדרים ארבעה סוגי קליפות. שלוש מהן נקראות 'קליפות הטמאות', והרביעית היא קליפה מסוג שונה המעורב טוב ורע ומכונה קליפת נוגה.
ישויות או חפצים שעל פי התורה אסור ליהודי לעשות בהם שימוש מתהווים ומקבלים חיות משלוש קליפות הטמאות, כלומר כל דבר שאסור בשימוש, לדוגמה מאכלות אסורים. לעומת זאת דברים שעל פי תורה יהודי מותר לעשות בהם שימוש חיובי, מתהווים מקליפת נוגה. קליפה זו, מהווה ממוצע בין הקליפות המייצגות את הטומאה, לבין הקדושה. זאת בשל היכולת של האדם להעלות את החפצים השייכים לנוגה, לקדושה.
קווינס פארק
קווינס פארק (באנגלית: Queens Park) הוא פרוור בסידני, המנוהל על ידי מועצת וייברלי (Waverley Council).
גאוגרפיה.
מרבית שטחו של קווינס פארק הוא גן ציבורי בשטח 0.26 קמ"ר, הקרוי אף הוא קווינס פארק. הפרוור כולל את שטח הגן ואת הרחובות הגובלים בו מדרום, מזרח וצפון. הפרוור גובל בסנטניאל פארק ממערב, בונדיי ג'נקשן בצפון, רנדוויק בדרום ווייברלי במזרח. הרחובות הראשיים בפרוור הם דרך קווינס פארק, דרך קרינגטון ודרך דארלי.
היסטוריה.
קווינס פארק היה בעברו חלק מבונדיי ג'נקשן, והופרד ממנו (וגבולו הוגדר לראשונה) בשנת 1992. רבים מדריו הוותיקים עדיין קוראים לכתובתם בשם בונדיי ג'נקשן. על אף שהפרוור חדש יחסית, הגן המוכל בתחומו הוגדר כבר בשנת 1887, כחלק משטח הגנים (Centennial Parklands) המשותף לו ולגני סנטניאל פארק ומור פארק.
תרבות.
מרבית הבתים בצדו המזרחי של הפרוור הן מהתקופה הוויקטוריאנית, וכוללים בניינים בסגנון התקופה. בצדו הצפוני והדרומי של הפרוור הסגנון האדריכלי הבולט הוא פדריישן אוסטרלי. הפארק כולל בתוכו מגרשי משחק רבים, המשמשים לשעות הפנאי ולספורט חובבנים בתחומים כגון פוטבול, ראגבי, קריקט ועוד.
רדנבו
פרברי סידני
קליפה
קליפה היא שכבת המגן החיצונית של מזון - פרי, ירק, ביצים וגבינות השונה במרקמה (ולעיתים גם בטעמה) אשר ניתן להסירה מהמזון על ידי קילוף או גירוד. לרוב, מרקם הקליפות הופך אותן לקשות יותר מפנים המזון או לקשות לעיבוד.
סוגי קליפות.
במזון, קיימות מספר סוגי קליפות: קליפות שאינן ניתנות למאכל (למשל קליפות ביצים ואגוזים), קליפות ניתנות למאכל, וקליפות שניתנות למאכל רק לאחר עיבוד.
קליפות אכילות נאכלות כמות שהן עם המזון, אך יש המעדיפים להסירן בשל השוני במרקם ובטעם (למשל במלפפונים ובענבים). לעיתים מוסרות הקליפות כחלק מעיבוד המזון על מנת שמרקמן לא יפגע במרקם האחיד של המזון המעובד - כך מקובל בהכנת רטבים רבים. לעיתים המזון המעובד מסונן כך שהקליפות מוצאות מתוכו לאחר העיבוד.
קליפות למאכל מעובדות בדרכים שונות, הנפוצות בהן הן בישול ושימור בסוכר (למשל בפירות מסוכרים), והחמצה.
קילוף.
פעולת הקילוף נעשית ידנית או באמצעות מכשיר המיועד לכך, כגון קולפן, סכין או מגרדה, בהתאם לאופי הקליפה. בתעשיית המזון משמשות גם מכונות קילוף. לעיתים עיבוד המזון נעשה מבלי לקלף אותו - למשל בסחיטת מיץ תפוזים.
צרכנות.
כאמור, עיבוד של סוגי מזון שונים כולל גם קילוף (בהתאם לאופי הקליפה). לעיתים נעשה הקילוף בידי הצרכן, סמוך לאכילה (למשל באכילת בננה), ולעיתים בידי המשווק. גרעיני חמנית, למשל, נמכרים בקליפתם או קלופים בידי המשווק. ישנם מוצרים כגון שקדים, הנמכרים בשלוש רמות קילוף:
בישראל.
בישראל, פירות וירקות בלתי מעובדים פטורים ממע"מ. פעולות עיבוד מסוימות, כגון ניקוי או הבחלה, אינן פוגעות בפטור זה, אך קילוף הוא עיבוד המבטל את הפטור - מכירת פרי שקולף חייבת במס.
בהלכה.
בהלכות כשרות, יש המקפידים על איסור לינת לילה לפיו אין לאכול בצלים, שומים וביצים שנקלפו ועבר עליהם לילה, מפאת סכנה.
בונדי ג'נקשן, ניו סאות' ויילס
בונדי נורת', ניו סאות' ויילס
ברונטי, ניו סאות' ויילס
קווינס פארק, ניו סאות' ויילס
וייברלי, ניו סאות' ויילס
בדיקת לב במאמץ
נמל התעופה ירושלים
מוצרי חשמל
Fleetwood Mac
אלכסנדרוס איפסילנטי
סרי הילס
רוזברי
הרוקס
ארגון מקצועי
הים האזובי
אוניברסיטת לומונוסוב
פול יואנסן
פול יואנסן (בפארואזית: Pál Joensen; נולד ב-10 בדצמבר 1990) הוא שחיין פארואזי, בעל מדליית ארד מאליפות העולם (בריכת 25 מטר) במשחה ל-1500 מטר חופשי ובעל 3 מדליות כסף מאליפות אירופה בשחייה.
ביוגרפיה.
יואנסן נולד בעיירה ווגור שבאיי פארו. מאחר שבאיים אין בריכה אולימפית, הוא מתאמן בבריכות קצרות (25 מ'). ב-2008 השתתף באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בבלגרד, וזכה ב-3 מדליות זהב - במשחים ל-400, 800 ו-1500 מטר בסגנון חופשי. באליפות העולם בשחייה שנערכה ברומא ב-2009 סיים במקום ה-22 במשחה ל-400 מטר, במקום ה-18 במשחה ל-800 מטר, ובמקום ה-17 במשחה ל-1500 מטר. במהלך סבב הגביע העולמי שנערך באותה שנה זכה במדליית זהב אחת (במוסקבה) ובשתי מדליות כסף (בסטוקהולם ובברלין). כל אחת מהתוצאות שקבע במשחים אלה היוו שיא סקנדינבי חדש. באליפות אירופה בבריכות קצרות שנערכה באיסטנבול בהמשך השנה, סיים במקום השביעי במשחה ל-1500 מטר חופשי. הוא העפיל לגמר גם במשחה ל-400 מטר חופשי, אך ויתר על ההשתתפות בו.
סגן אלוף אירופה.
בשנת 2010 הגיע יואנסן להישג השיא שלו, כשזכה במדליית הכסף במשחה ל-1500 מטר חופשי באליפות אירופה בשחייה שנערכה בבודפשט. יואנסן היה לספורטאי הפארואזי הראשון בהיסטוריה שזוכה במדליה באליפות אירופה בשחייה, והתוצאה שהשיג (14:56.90 דקות) מהווה שיא סקנדינבי חדש. במשחה ל-800 מטר חופשי סיים במקום החמישי.
באליפות העולם בשחייה שנערכה בשאנגחאי, סין בשנת 2011 סיים במקום רביעי במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 14:46.33 דקות ובמקום חמישי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 7:45.55 דקות, בשלב המוקדמות הוא קבע שיא אישי חדש של 7:45.55 דקות ועלה מהמקום השני לשלב הגמר.