כרמן אליזבת' אג'וגו (באנגלית: Carmen Elizabeth Ejogo ; נולדה ב-22 באוקטובר 1973) היא שחקנית קולנוע וזמרת אנגלייה. מוכרת בזכות תפקידיה בסרטי הקולנוע "סלמה","", "לצאת לדרך", "אלכס קרוס" ובסדרת הטלוויזיה "שעת האפס".
ביוגרפיה.
אג'וגו נולדה וגדלה בלונדון, בתם של אליזבת' וצ'ארלס אג'וגו. אביה הוא ממוצא ניגרי ואמה היא סקוטית.
אג'וגו החלה את דרכה כשחקנית בהפקת הפעולה של אדי מרפי "מטרו" בתפקיד חברתו של המפקח סקוט רופר (מרפי).
לאחר מכן בלטה אג'וגו בקומדיות אל תשטו באהבה" של קנת בראנה ו"מה כבר יכול להיות?" לצידו של הקומיקאי מרטין לורנס.
בשנת 2009 שיחקה אג'וגו בסרטו של סם מנדס "לצאת לדרך" בתפקיד גרייס, אחותה של ורונה דה טסנט (מאיה רודולף).
ב-2011 שיחקה בסדרת הדרמה של רשת NBC "חטוף".
ב-2012 שיחקה בסרט הפעולה "אלכס קרוס" בתפקיד מריה, אשתו של קצין המשטרה אלכס קרוס (טיילר פרי) וגילמה את הזמרת תמי אנדרסון בסרט המוזיקלי "ספארקל"; המבוססת חלקית על להקת הבנות המצליחה "הסופרימס". בשנת 2013 השתתפה בסדרת הדרמה של רשת ABC; "שעת האפס" בתפקיד הסוכנת בק ריילי.
בשנת 2014 גילמה איג'וגו את פעילת זכויות האדם קורטה סקוט קינג אשתו של מרטין לותר קינג בדרמה ההיסטורית המוערכת "סלמה" והשתתפה במותחן " בתפקיד אווה סאנצ'ס.
בשנת 2017 שיחקה בסרט המדע הבדיוני " שביים רידלי סקוט, הסרט השישי בזיכיון של סדרת הסרטים "הנוסע השמיני".
בשנת 2019 שיחקה בעונה השלישית של הסדרה "בלש אמיתי" בתפקיד אמיליה, רעייתו של הבלש ווין הייז.
בשנת 2020 שיחקה בסדרת הטלוויזיה של רשת Showtime "כבודו", המבוססת על סדרת ישראלית באותו שם.
חיים אישיים.
אג'וגו הייתה נשואה בעברה לתקופה קצרה למוזיקאי טריקי.
בשנת 2000 נישאה אג׳וגו לשחקן האמריקאי ג'פרי רייט, אותו היא פגשה על סט צילומי הסרט "Boycott" בו השתתפו יחד. במהלך הנישואים נולדו שני ילדים. נישואיהם נסתיימו בשנת 2014.
פילמוגרפיה.
קולנוע.
נחש פעמונים (2019)
יהונתן שינפלד
פטריק פורסטר
פטריק גרהאם פורסטר (באנגלית: Patrick Graham Forrester; נולד ב-31 במרץ 1957), הוא אסטרונאוט בנאס"א, קולונל לשעבר בצבא ארצות הברית. פורסטר נולד באל פאסו, ארצות הברית.
פורסטר השתתף בשלוש משימות חלל - STS-105, STS-117, STS-128.
מיולי 2017 ועד דצמבר 2020, כיהן כראש משרד האסטרונאוטים בנאס"א.
השכלה.
לאחר סיום לימודיו התיכוניים ב-1968, התקבל פורסטר לאקדמיה הצבאית הלאומית של ארצות הברית וסיים תואר ראשון במדע שימושי והנדסה ב-1979. ב-1989 סיים תואר שני בהנדסת מכונות והנדסת אווירונאוטיקה באוניברסיטת וירג'יניה.
רודולף דרייקורס
רודולף דרייקורס (Rudolf Dreikurs; 8 בפברואר 1897 - 25 במאי 1972), היה פסיכולוג ומחנך יהודי אוסטרי-אמריקאי, אשר פיתח את תאוריית הפסיכולוגיה האינדיבידואלית של אלפרד אדלר לגישה מעשית.
חייו.
דרייקורס נולד למשפחה יהודית בווינה, אוסטריה, ב-8 בפברואר 1897. למד באוניברסיטת וינה והיה עמית וסטודנט של אלפרד אדלר, עד מותו של אדלר ב-1937. דרייקורס השלים את מסע ההרצאות של אדלר בסקוטלנד, ולאחריו החל לקדם את תאוריית הפסיכולוגיה האינדיבידואלית של אדלר. הוא עזב את אירופה ב-1937 בשל חששו מהשתלטות הנאצים, עבר לברזיל והמשיך לשיקגו, ארצות הברית. ב-1939 פתח קליניקה ראשונה לטיפול בילדים בשכונת מצוקה בשיקגו. הוא הרצה בבתי כלא, בתי ספר ומוסדות בריאות, ופרסם מספר ספרים.
ב-1952 הקים יחד עם קבוצה של ממשיכי דרכו של אדלר את "האגודה הצפון אמריקאית לפסיכולוגיה אדלריאנית" (North American Society of Adlerian Psychology) והיה פעיל בה עד מותו.
ב-1963 הקים בישראל, יחד עם קבוצת פסיכולוגים, אנשי חינוך ועובדים סוציאליים, את מכון אדלר.
נפטר בשיקגו ב-25 במאי 1972.
משנתו.
משנתו של דרייקורס, המבוססת על התאוריה של אדלר, פותחה בזיקה לפילוסופיה של הדמוקרטיה ולעקרון השוויון האנושי. על פי גישה זו, הילד נולד ונשאר יצור חברתי, ולכל פעולה שלו יש כוונה התואמת את מאמציו להשתלב בחברה. מטבעו הילד שואף להרגיש שייך לחברה ולתרום לה תרומה של ממש. כאשר הילד מקבל די הזדמנויות להגשים את המטרות החברתיות הטבעיות הללו, הוא יתפתח להיות בטוח בעצמו, פעיל כשצריך, וסביל כשהמצב דורש זאת; מנהיג או מונהג, לפי הנסיבות, יצירתי ותורם לחברה.
לפיכך, משמעת היא מציאת הדרכים להשתלב בחברה על ידי קבלת החוקים השוררים בה: היכולת לחוש את דרישות החברה ולנהוג בהתאם להן. בעיית משמעת היא התנהגות המפריעה לתפקוד הקבוצה ולהתפתחותה. התנהגות כזו נובעת מקונפליקט בין הכמיהה להשתייכות לבין השאיפה לייחודיות.
הנחות היסוד בגישתו:
בעיות משמעת, לפי גישה זו, היא התנהגות המפריעה לתפקוד הקבוצה ולהתפתחותה, והיא מכוונת להשגת אחת מתוך ארבע מטרות אפשריות. מטרות מוטעות אלה משקפות את תפיסת העולם של הילד באשר ליחסיו עם חבריו בקבוצה וליחסיו עם דמויות סמכותיות:
צילום הרצאות בווידאו
צילום הרצאות בווידאו נעשה לשם תיעוד לצורך הוראה. מאפייני צילום הרצאה והאופן בו היא מתבצעת מתחילים בהגדרת התוצר הפדגוגי הנדרש. בהתאם לצורך הפדגוגי נבחר הפתרון המתאים על מרכיביו השונים. היתרונות הפדגוגיים ליישום של וידאו בחינוך הם אפשרות ללמידה גמישה מבחינת המיקום והזמן, יישום של מודלים פדגוגיים חדשניים, הפעלת הלומדים באמצעות פעילות שבה הלומדים צריכים להשתמש בצילום לצורך למידה, מענה ללומדים עם צרכים מיוחדים, הרחבת קהל היעד של מוסדות חינוך לקהל יעד מרוחק (למידה מרחוק) וכן באמצעות קורס פתוח מקוון מרובה משתתפים (Massive Open Online Courses או MOOC). צילום שיעורים בווידאו החל עם כניסת מדיום הטלוויזיה (לדוגמה הטלוויזיה החינוכית), וצבר תאוצה רבה עם התפתחותה של רשת האינטרנט ובעיקר של אתר YouTube, המאפשר להעלות סרטוני וידאו לרשת. הזמינות של הסרטים לצפייה בכל זמן ומכל מקום, ועיבודם על גבי השרתים הנמצאים בענן הפכו את השימוש בטכנולוגיה לפשוטה וזמינה. מוסדות להשכלה גבוהה כדוגמת MIT, וכן אוניברסיטאות נוספות שהחלו להבין את היתרונות של מדיום זה, פתחו את שעריהן ללומדים מכל העולם באמצעות הרצאות מוקלטות של קורסים שלמים. כמו כן, יש ארגונים רבים כדוגמת אקדמיית קהאן המציעים גישה לאלפי סרטונים המשמשים ללמידה במגוון של מקצועות לימוד.
מודלים פדגוגיים לצילום שיעור.
השימוש הפדגוגי בשיעור מצולם נותן מענה לאספקטים הקשורים לצרכים של הלומד, וכן ללומדים בעלי צרכים מיוחדים. לצד הערך המוסף אשר ניתן להפיק מצפייה בהרצאה מוקלטת, ישנה ביקורת על הפסיביות של הצופה ועל כך שמדיום זה אינו מתאים לכל לומד. יש מחקר שאף מצביע על כך שייצוג מידע טקסטואלי מלא בנוסף לליווי הקריינות עשוי אף לפגוע בהשגת המטרות ולהשפיע לרעה על עמדתו של הלומד. לכן יש דגש רב על הבנית מודלים נכונים של תיעוד אשר בהם ימצא פתרון למגוון רחב של לומדים בעלי מאפיינים שונים. על מנת לתת מענה לצורך יש להגדיר את מטרת הצילום ולאחר מכן לבחור את מודל הצילום המתאים. יישומים אפשריים לצילום הרצאה כוללים:
צילום ההרצאה.
צילום בזמן אמת אל מול סרט ערוך.
תזמון העריכה של הרצאה יכול להתבצע בשני אופנים עיקריים:
שיטות לצילום הרצאה.
שיטת הצילום היא נגזרת של הצורך אשר הוגדר מראש, בהתאם למטרת הצילום ניתן לבחור את השיטה המתאימה ביותר. מחקר שנערך על ידי צ'י-מינג צ'ן (Chih-Ming Chen) מצביע על כך שלסרטוני וידאו תרומה לשיפור הלמידה אך יש אבחנה בין השיטות השונות ולכל אחת היתרונות שלה. קיימות מגוון שיטות לצילום הרצאה:
צילום באמצעות מחשב אישי.
צילום של תצוגת המחשב האישי של המרצה. המרצה יכול "לדפדף" במצגת במהלך הצילום באופן שהמצלמה כל העת מופנית אליו. כמו כן – ישנן תוכנות רבות המאפשרות למורה לתעד בנוסף אליו גם את כל מה שמתרחש על המסך ולהפיק תוצר אחד של סרט ערוך. הידע הנדרש ליישום הוא פשוט, וקיימות תוכנות מחשב מאפשרות לבצע את השיתוף ישירות ל-Youtube. חלק מהתוכנות משמשות כתוסף לתוכנת מיקרוסופט פאוורפוינט, וחלקן מספקות מעטפת כוללת ללכידת המסך (כדוגמת Camtasia) וכמובן שיש מגוון רחב של תוכנות קוד פתוח. הייעוד העיקרי של צילום באופן זה הוא לתת מענה מספק לצילום קצר לצורך נקודתי.
יתרונות:
חסרונות:
צילום במצלמת וידאו.
צילום של המרצה באמצעות מצלמת וידאו המחוברת לחצובה. מצלמות מאפשרות איכות צילום התומכת באיכות וידאו גבוהה ובנוסף איכות צליל טובה באמצעות מיקרופון דש חיצוני. צילום בשיטה זאת יכול אפילו לתת מענה למרצה המעוניין לצלם את עצמו ללא תלות בגורם מומחה ובאופן שהתוצר יהיה איכותי וישרת אותו שוב בעתיד. פעילות זאת דורשת רמת המיומנות מסוימת אך עדיין אינה דורשת התמחות מקצועית. ישנם אתרי אינטרנט וסרטונים ברשת המסבירים כיצד לבצע זאת.
יתרונות:
חסרונות:
כיתה מוקלטת.