הסרט זכה לביקורות טובות במיוחד ורשם ציון של 74% מתוך 43 ביקורות באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes. אדוארד נורטון בסרטו הראשון בקריירה זכה לשלל פרסים בקטגוריית שחקן המשנה. נורטון זכה בגלובוס הזהב, באגודת מבקרי הסרטים בבוסטון, פלורידה, לוס אנג'לס, טקסס, קנזס ואיגוד המבקרים בחוף המזרחי. איגוד מבקרי הקולנוע בשיקגו בחר בו לשחקן המבטיח של השנה.
יחיאל דובדבני
יחיאל דובדבני (1896 – 30 באפריל 1988) היה פעיל ציוני ממייסדי קיבוץ גבעת השלושה, חבר הכנסת הראשונה ומראשי התנועה הקיבוצית וחברת מקורות.
ביוגרפיה.
דובדבני נולד, בשם יחיאל ויינשל, בפלך ווהלין שבאוקראינה (שהייתה בתחומי האימפריה הרוסית). למד בבית ספר תיכון בקייב ושנה אחת באוניברסיטה. עלה לארץ בשנת 1923.
בשנת 1925 היה בין המייסדים של קיבוץ גבעת השלושה. היה מזכיר מפא"י בשנים 1939–1940 ונמנה עם ראשי התנועה הקיבוצית. היה מזכיר מועצת פועלי פתח תקווה.
במלחמת העולם השנייה התגייס לבריגדה היהודית. לאחר הקמת ישראל, נבחר לכנסת הראשונה מטעם מפא"י.
עם הפילוג בקיבוץ המאוחד בשנת 1951 עזב עם חבריו, שלא היו מוכנים לקבל את הדוקטרינה של יוצאי השומר הצעיר במפ"ם, את גבעת השלושה. היה בין מקימי קיבוץ עינת (שנוסד בשנת 1952 על ידי עוזבי גבעת השלושה יחד עם עוזבי קיבוץ רמת הכובש). היה המזכיר הראשון של איחוד הקיבוצים (הפלג המזוהה עם מפא"י שפרש מן הקיבוץ המאוחד).
דובדבני היה מנכ"ל חברת מקורות בשנים 1954–1964 ויושב ראש הדירקטוריון שלה בשנים 1962–1964.
נפטר ב-30 באפריל 1988 ונקבר בבית הקברות בקיבוץ עינת.
Vocoder
Voice Coder, בקיצור Vocoder (ווקודר) ובעברית "מקודד דיבור" או "מקודד קול" הוא אלגוריתם שתפקידו לשנות את הקידוד של קול דיבור אנושי.
באופן רגיל, לדוגמה בשיחות טלפון, כל שנייה של דיבור מקודדת ל-64,000 ביטים (64Kbps). באמצעות שימוש ב-Vocoder ניתן לדחוס את אותות הדיבור לנפחים נמוכים בהרבה. כתוצאה מכך, ניתן להקטין את גודלם של קובצי הקלטה של דיבור, וברשתות תקשורת שמעבירות דיבור ניתן למנוע עומסים ולחסוך רוחב פס.
לרוב, הדחיסה שה-Vocoder מבצע היא דחיסה מאבדת נתונים. השמטה של הנתונים הבאים מאפשרת הורדה משמעותית בנפח הנתונים מבלי לפגוע בדיבור עצמו:
בנוסף, בגלל שהדיבור האנושי מופק בריאות, מיתרי הקול וחלל הפה - חלק מהמקודדים לא שומרים על האות המקורי, אלא שומרים שיערוך מסוים של המאפיינים הפיזיקליים שבאמצעותם הופק הקול.
כל ה-Vocoder-ים פועלים בשאיפה שלא לפגוע ביכולתם של המאזינים להבין את הדיבור שהם שומעים.
ווקודר
מקודד דיבור
גלווני
ברכת סליחה
ברכת סליחה או סלח לנו.
הברכה השישית בתפילת שמונה עשרה, לאחר ברכת תשובה ולפני ברכת גאולה. הברכה משתייכת לקבוצת שלוש עשרה ברכות הבקשה שבתפילה בימי חול. עניינה הוא בקשה מבורא עולם שימחל למתפלל וכלל עם ישראל על חטאיהם. ברכת "סלח לנו" עוסקת בצרכים רוחניים ואישיים יחד עם ברכת תשובה וברכת גאולה.
נוסח הברכה.
לפי נוסח ארץ ישראל: "סְלַח לָנוּ אָבִינוּ כִּי חָטָאנוּ לְךָ, מְחֵה וְהַעֲבֵר פְּשָׁעֵינוּ מִנֶּגֶד עֵינֶיךָ, כִּי רַבִּים רַחֲמֶיךָ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' הַמַּרְבֶּה לִסְלוֹחַ."
משמעות הברכה.
התפילה מבקשת מחילה מהקב"ה על שני סוגי עבירות: "פשע" ו "חטא". אלו שניים מבין שלושת סוגי העבירות המוזכרות במקרא, כשהעבירה השלישית היא "עוון".
לפי התלמוד, חטא הוא עבירה על מצווה בשוגג- כשלא ידע שזוהי עבירה. לעומתו, פשע הוא עבירה מתוך מרד - הפושע עובר עבירה בכוונת תחילה, וכדי למרוד באלהיו.
הברכה מכוונת לכך שה' לא מסתפק רק בעונש לחוטא ושכר לצדיק, אלא נותן לחוטאים אפשרות לחזור בתשובה, כפי שנאמר בספר יחזקאל:
על פי המדרש, המשפט "חנון המרבה לסלוח" נאמר על ידי המלאכים לאחר שיהודה התוודה על חטאו עם תמר.
מנהגים.
ברוב קהילות האשכנזים נוהגים על פי השל"ה להכות על החזה בעת אמירת המילים "חטאנו" ו"פשענו", בדומה לאמירת וידוי, למנהג חסידי חב"ד בתפילות שאין אחריהם תחנון ובתפילת ערבית לא מכים על החזה.
סליחות.
החל מימי הגאונים, הונהג לומר סליחות בתוך ברכת הסליחה בחזרת הש"ץ של תענית ציבור. מנהג זה התקבל בתקופת הראשונים בכל תפוצות ישראל. ברם, רבי יוסף קארו כתב שמנהג ארץ ישראל בימיו לא לומר את הסליחות בברכת הסליחה אלא להמתין ולאמרם לאחר חזרת הש"ץ, וזהו המנהג שהוא מעדיף. בעקבות זאת עברו לנהוג כך רוב מתפלל נוסח הספרדים. בתקופה מאוחרת יותר, החל מסוף המאה ה-18 החלו גם האשכנזים במזרח אירופה להעביר את הסליחות אל לאחר חזרת הש"ץ. כיום אמירת הסליחות בברכת הסליחה נותרה בקהילות מערב אירופה ומרכזה בלבד. במקרה כזה נוהגים לומר "כי א-ל טוב וסלח אתה" (הנוסח הרגיל בנוסחאות אחרות) במקום "כי מוחל וסולח אתה".
יחידה
שאטילי
שַאטִילִי (בגאורגית: შატილი) הוא כפר הררי היסטורי בגאורגיה ליד הגבול עם צ'צ'ניה. הוא ממוקם במדרון הצפוני של הרי הקווקז הגדול במחוז ההיסטורי, חבסורתי, שכיום היא חלק ממחוז מצחתה מתיאנתי.
הכפר ממוקם עמוק בתוך ערוץ ארר'וני (არღუნი) בגובה של כ-1,400 מטר מעל פני הים, והוא למעשה קומפלקס מיוחד של מצודות מבוצרות מימי הביניים, בתי אבן ומלט ששימשו יחדיו כאזור מגוריהם של מגיני המצודות ששמרו על הגבולות הצפון-מזרחיים של הממלכה הגאורגית המאוחדת. המצודות נבנו במבנה מדורג עם בתים עם גג שטוח וכ-60 מגדלים שהיו מקובצים יחדיו כדי ליצור שרשרת של ביצורים.
שאטילי עדיין מאוכלס בכתריסר משפחות, אבל ללא כביש גישה. מה שהופך את המקום ללא נגיש בחורף. הכפר הוא יעד מועדף על תיירים ומטפסי הרים.
ילדותי השניה
עזרובעל
עַזְרֻבַּעַל (𐤏𐤆𐤓‬‬𐤁‬𐤏𐤋) הוא שם פניקי ששימש בקרתגו, ומשמעותו היא בקירוב 'עזרת הבעל' (מקביל לשם העברי ). בלטינית, ובעקבותיה בשפות אירופה, מכונה 'אסדרובל' (Hasdrubal) או בדומה לכך.
פלוג'ה (ישראל)
תינוזאורים בפעולה
תינוזאורים בפעולה (באנגלית: Dino babies) היא סדרה מצוירת מבית היוצר של ה-BBC, אשר הופקה בין השנים 1994- 1996 במשך 2 עונות. הסדרה שודרה בישראל בטלוויזיה החינוכית בין השנים 1995 -1996. הסדרה מתמקדת בעלילותיהם של 6 דינוזאורים שעוברים הרפתקאות שונות.
דמויות ראשיות.
בחלק מפרקי-הסדרה מופיעים גם עכביש-ענק ודרקון-יורק-אש.
1997 במדע
1998 במדע
מיצי מימי ועוד
מיצי מימי ועוד (באנגלית: Hello Kitty's Furry Tale Theater) היא סדרת אנימה לילדים שנוצרה תחת המותג של הלו קיטי שידוע בארץ בשם "מיצי ומימי החתלתולות". בישראל שודרה הסדרה בדיבוב לעברית בטלוויזיה החינוכית בסוף שנות התשעים.
במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 יצאו לשווקים כל פרקי הסדרה על גבי מארז DVD של "הלו קיטי והחברים".
אחד מבמאי הסדרה הוא מאסאמי האטה האחראי גם על הפעמון של צ'ירין וחבר בצוות הכותבים של אינויאשה.
תקציר העלילה.
סיפורן של שתי החתולות התאומות מיצי ומימי והרפתקאותיהם בית ספר ובחיים. כמו כן, היו פרקים בהם הופיעו הבנות (או רק מיצי לבדה) בתוך סיפור מהאגדות (שלגיה, סינדרלה ועוד) כשמיצי היא הדמות הראשית - הנסיכה. בין הפרקים ששודרו הופיעו הקלטות "הלו קיטי – שלג לבן", "הלו קיטי – היידי", "הלו קיטי – הנסיך בטירת החלומות שלו" ו"הלו קיטי – היפהפייה הנרדמת" (בשנת 2004-2005 יצאו DVD של הסדרה).
לפנים משורת הדין
לִפְנִים מִשּׁוּרַת הַדִּין היא הנהגה המוטלת על האדם לעשות מֵעֵבר לחיוב המוטל עליו כלפי חברו, ולנהוג עמו במידת החסד. דרישה זו נלמדה על ידי חז"ל מפסוקים שונים במקרא.
"שורת הדין" היא הקו שמסמל את החיוב הנדרש, ולפנים מן השורה, היא מעבר לחיוב הנדרש.
שורת הדין היא התנהגות על פי ההלכה בלבד, ללא ויתור או התחשבות בטובתו של הזולת.
יש שכתבו שהחיוב לעשות לפנים משורת הדין הוא רק בדברים שפטור מדיני אדם וחייב בדיני שמים. ויש שכתבו שהחיוב הוא דווקא בדבר שיש איזה סיבה או עניין שבעבורה יתחייב ליתן ממון לחברו, אלא שהתורה פטרה אותו, ועל זה נאמר שיש לוותר ולעשות לפנים משורת הדין.
מקור הדין.
בתלמוד בבלי למדו עקרון זה של לפנים משורת הדין מהפסוק ודרשו חז"ל 'אשר יעשון' - זה לפנים משורת הדין.
דרשה זו של חכמים מוזכרת מספר פעמים בתלמוד - במקרה אחד רבי ישמעאל שקנה משא שנשא חברו, כדי להיפטר מן החובה לסייע לו להרים את המשא, אף על פי שמעיקר הדין היה פטור מלסייע בהרמת משא (זקן ואינה לפי כבודו). התלמוד קובע שרבי ישמעאל נהג במקרה זה לפנים משורת הדין.
מקרה נוסף מספר על אישה שהראתה דינר לרבי חייא ושאלה אם הדינר הוא טוב או רע. רבי חייא השיב שהדינר טוב, אך כאשר באה האישה לשוק, לא רצו לקחת ממנה את הדינר משום שלדעת הסוחרים הדינר היה רע. כשנודעה לרבי חייא טעותו, הוא ביקש להחליף לאשה את הדינר שלה בדינר שלו. רבי חייא נהג בכך לפנים משורת הדין, משום שעל פי דין, הוא פטור על הוראת הטעות שלו.
מושגים מקבילים.
בדומה לעיקרון זה של לפנים מושרת הדין, ישנם בתלמוד עקרונות דומים שנלמדו מפסוקים שונים, לפיהם ישנה מעלה לנהוג 'לפנים משורת הדין':
ועשית הישר והטוב.
במקורות תלמודיים נלמד מהפסוק שחובה לנהוג בדרך הישר והטוב כנימוק לקביעתן של תקנות שאינן על פי דין, אך לא כנימוק לפסיקה של בית הדין לפנים משורת הדין. כך, למשל, בתקנות כמו דינא בר מצרא או שומה הדר לעולם.
הציווי לעשות את הישר והטוב התפרש בתלמודים כציווי המקנה לחכמים סמכות חקיקתית, ולא סמכות שיפוטית לפסוק שלא על פי דין. עם זאת, לדעת הרמב"ן "ועשית הישר והטוב" פירושו "פשרה ולפנים משורת הדין", ואם כך הפסוק מדבר בסמכות שיפוטית. באופן דומה גם בפסוקים ובספרי השו"ת המאוחרים מצינו שימוש בכלל "ועשית הישר והטוב" בהקשר פסיקתי.