נאון ג'נסיס אוונגליון
נאון ג'נסיס אוונגיליון (יפנית: 新世紀エヴァンゲリオン, אנגלית: Neon Genesis Evangelion, מיוונית: בשורת בראשית החדשה) היא סדרת אנימה הנחשבת לאחת מסדרות האנימה החשובות והמשפיעות ביותר. היצירה, שמתחילה כסדרת פעולה ומכה סטנדרטית, על פי הנהוג בסוגה, על ילדים הנלחמים במפלצות בעזרת רובוטי ענק, מתפתחת לכיוונים מיסטיים-תאולוגיים, פילוסופיים ופסיכולוגיים.
מקור ההשראה לסדרה בא מדיכאון קשה בן ארבע שנים שחווה הבמאי הידאקי אנו בשנות התשעים המוקדמות של המאה העשרים. בסיום אותו משבר הגיע אנו לתחושה של הכרה מחודשת בערכו העצמי ואופטימיות מחודשת לנוכח העימות עם ההוויה והקיום האנושי. אנו הביע את מחשבותיו ורגשותיו מתקופה זו בחייו בעזרת הסדרה.
ב-2006 הוכרזה סדרת סרטי אנימציה חדשים, "Rebuild of Evangelion", שיהוו אתחול לסדרה ויצאו לאקרנים בין 2007 ל-2013. הסרט הראשון, "You Are (Not) Alone" יצא בספטמבר 2007, השני, שנקרא "You Can (Not) Advance" יצא ביוני 2009 והשלישי, "You Can (Not) Redo", יצא בנובמבר 2012, כאשר הסרט האחרון בסדרה, "Evangelion: 3.0+1.0", יצא רק בשנת 2021 עקב דחיות רבות של תאריך היציאה.
עלילה.
מאז התרחשות "המכה השנייה", אירוע קטסטרופלי שהשמיד חלק נכבד מאוכלוסיית כדור הארץ, עברו 15 שנים. כעת, בשנת 2015 נקרא איקארי שינג'י להגן על טוקיו 3 (עיר ממוגנת שנבנתה לאחר השמדתה של טוקיו המוכרת לנו כיום) ועל העולם כולו מפני "מלאכים" או "שליחים", חוצנים מסתוריים המתקיפים במרווחים שהולכים ומתקצרים. על מנת להילחם ב"שליחים" צריך שינג'י, נער יפני בן 14, להצטרף לארגון NERV. מטרתו של הארגון היא להציל את האנושות מפגיעה שלישית, שעלולה להיות הסוף לאנושות כולה (עד כמה שידוע לצופים בתחילת הסדרה). הם נלחמים בעזרת רובוטים ענקיים המכונה בשם "אווה" (קיצור של אוונגליון), אותם יכולים להפעיל רק מספר מצומצם של בני נוער נבחרים. לאחר שהוא נבחר להיות "הילד השלישי", נקרא שינג'י לטוקיו 3 על ידי מפקד NERV אשר הוא לא אחר מאשר אביו, שנטש אותו בגיל צעיר. מתחת למסווה של "הצלת העולם מהאויב הרשע", מסתתר סיפור עמוק, מסובך ועצוב הרבה יותר. מתברר כי אף בעת מלחמה להצלת האנושות כולה, קיימים ארגונים ואנשים בעלי אינטרסים שונים, ומזימות כיצד לנצל את הלחימה למטרותיהם.
הפרקים הראשונים בסדרה מתמקדים בקרבות של שינג'י, וה"ילדים" האחרים ב"שליחים" השונים, אולם ככל שהסדרה מתפתחת הופכת העלילה לאמורפית ופילוסופית יותר. הקרב על טוקיו 3 הופך לסיפור מרתק על נפשו של האדם דרך סיפורים הנראים לנו בתחילה פשוטים מאוד אך למעשה מורכבים ומעוררי מחשבה. ניתן לראות בסדרה סוג של ניסיון לניתוח המאבקים הנפשיים שהאדם חווה בינו לבין עצמו, הן בהקשר החברתי של מופנמות לעומת החצנה והפגנה של ביטחון עצמי, והן בהקשרים של משפחה הרוסה שניתן לראות בסיפורו של שינג'י ובסיפורם של הילדים האחרים בסדרה, המתמודדים עם שגרת חיים קשה ואף בלתי הגיונית. בנוסף, ישנו בסדרה גם ממד המתקשר לעולם הדתי. בין המיתוסים השונים המופיעים בסדרה נמצאים לא רק האווה (אוונגליון פירושו מסר אלוהי) אלא גם האדם הראשון, לילית ועוד. הסדרה כולה רוויה בתאוריה פסיכואנליטית, בסמלים דתיים בכלל ונוצריים בפרט ובסמלים קבליים - אילן הספירות הקבלי עומד במרכז העלילה. על מנת לרדת לחקר משמעותם של הסמלים נדרש הצופה לבצע צפייה מדוקדקת. לסדרה הוקדשו כבר ספרים ואתרי אינטרנט המפליגים בתיאורים ובתאוריות מתוך ניסיון לפתור את הפאזל העלום שמציבה הסימבוליקה האבוונגליונית.
הפרקים 25 ו-26, החותמים את הסדרה, הם ניסיון לייצג על המסך את המצב הגאולי בו כל נשמות בני האדם חוזרות לאחד המוחלט ויוצרות תודעה אחת. חלקם המכריע של שני הפרקים הללו מתרחש בתודעתו של שינג'י ועוסק בחלקים היסודיים והחבויים של הפסיכולוגיה והנפש האנושית. שני הפרקים הללו הם למעשה תיאור השתלשלות התובנות והתחושות שעברו אצל אנו לפני שיצא מתקופת הדיכאון בה היה שרוי. פרקי הסיום, ודרכם הסדרה, עוסקים במשמעות של חיים אינדיבידואליים, והכאב שחווים במהלך חיים כאלה כתוצאה מאינטראקציות עם אנשים אחרים. רבים מהצופים שצפו בסדרה התאכזבו מהאופן בו בחר אנו לסיימה, ללא שענה במפורש על רבות מהשאלות הרבות שהתעוררו במהלך העלילה. לאחר סיום הסדרה קיבל אנו מכתבים רבים שהכילו איומים ברצח. חלק מהמכתבים הללו אף שולב בסיום האלטרנטיבי לסדרה שמופיע בסרט "The End of Evangelion" שהופק ב-1997, ושעליו נטען שנוצר כנקמתו של אנו במעריצים שלא אהבו את הסיום המקורי.
נושאים.
הסדרה שואבת השראה משתי כרוניקות צבאיות יפניות עתיקות- הקוג'יקי והניהון שוקי.
בנוסף, בסדרה נוכחים אלמנטים רבים מהמיסטיקה היהודית והנוצרית כדוגמת אדם, לילית, אווה, הרומח של לונגינוס ומגילות מדבר יהודה ובנוסף רעיונות מן הקבלה היהודית כספירה, אדם קדמון ואחרים. רעיון איחוד נשמות כל בני האדם לישות אחת דרך 'פרויקט הסיוע לאנושות' בסוף הסדרה דומה לרעיון תיקון עולם מן הקבלה. האוות דומות ברעיונם לגולם מן הפולקלור היהודי ועיצובן מזכיר את האוני, שדים מן הפולקלור היפני.
עוד אזכורים ואלמנטים מיסטיים כוללים סיפורי מדרש, קבלה וגנוסיס. עוזר הבמאי קאזויה טסורומאקי אמר שהשימוש באלמנטים ויזואליים דתיים נועד להפוך את הסדרה ליותר "מעניינת" ו"אקזוטית" וביטל את הטענות לכך שיש משמעות נוצרית לשימוש בסמלים נוצריים בסדרה. לצד זאת, יוצר הסדרה, אנו, טען כי "כאשר הסמלים מתערבבים יחדיו בפעם הראשונה קישור או משמעות צצה".
בסדרה מופיעים אלמנטים מן המיסטיקה והקבלה היהודית, כולל שבעה עשר מלאכים אשר שמותיהם מן המקורות היהודיים (דוידסון גוסטב מילון), כגון סנדלפון, רעמיאל, וזכיאל.
הסדרה נתפסת כפירושו האישי של היוצר, הידקי אנו, להתמודדותו עם דיכאון אשר פקד אותו במהלך חייו. במהלך יצירת הסדרה הוא התעניין רבות במחלות נפש ולפיו הדמות ריי סכיזופרנית ומייצגת את תת-המודע של שינג'י. לשינג'י תסביך אדיפוס והוא מאופיין על ידי תסביך "ליבידו דיסטראקטו". בדומה לכך, לריטסוקו יש תסביך אלקטרה בו היא מאוהבת בגנדו כתחליף לדמות אביה המת. אנו עצמו ציין שהוא מזדהה עם שינג'י, אסוקה ומיסאטו בתור המודע שלו ועם ריי וקווארו כחלק מן תת-המודע שלו, כאשר קאוורו כצל על פי קארל גוסטב יונג. אפילו הוצע שכניסתו של שינג'י ליחידה-01 היא "חזרתו לרחם" על פי פרויד ומאבקו להשתחרר ממנה הוא "טקס המעבר" שלו אל הבגרות.
הסדרה כוללת אזכורים לרעיונות פילוסופיים ופסיכו-אנליטיים כדו-ערכיות, יצר המוות והשלב האורלי ואלמנטים מעבודותיהם של זיגמונד פרויד, ארתור שופנהאואר וסרן קירקגור.
כתב אישום
כתב אישום הוא המסמך הפותח את ההליך הפלילי ומוגש על ידי המאשימה - היא המדינה. האדם נגדו מוגש כתב האישום נקרא נאשם.
במדינת ישראל מוגש כתב אישום על ידי תובע מוסמך (שוטר, פרקליט, או אף עורך דין פרטי שהוסמך לכך במקרים מסוימים, כגון בעבירות על חוק התכנון והבנייה), אם מצא תובע מוסמך זה כי קיימות ראיות להוכחת האשמה וכי קיים עניין לציבור.
כתב האישום מוגש על פי שיקול דעתו של התובע, המוסמך על ידי היועץ המשפטי לממשלה. ישנן שיטות משפט, כשיטת המשפט המקובל בעבר, או שיטת המשפט הנהוגה בחלק מהמדינות ובמשפטים בפני בית משפט פדרלי בארצות הברית, שבהן בעבירות חמורות לא ניתן להגיש כתב אישום על ידי תובע, אלא זוהי מלאכתו של חבר מושבעים גדול בפניו פורש התובע את ראיותיו בהליך מקדמי, והוא המחליט על הגשת כתב האישום לנאשם.
הדיון דלהלן במבנה כתב האישום, בהליכים הקשורים בו, ובתכנו, הוא לפי הדין הפלילי הנוהג במדינת ישראל.
הצדדים לכתב האישום.
במרבית המקרים המאשימה בכתב האישום היא המדינה, באמצעות באי כוחה הפרקליטות, התובע המשטרתי, או כל תובע אחר שהוסמך לכך. במדינת ישראל בעבר, היה המאשים היועץ המשפטי לממשלה, ולכן נשאו פסקי הדין את הכותרת "היועץ המשפטי נ. פלוני". כיום נקבע כי המאשימה היא מדינת ישראל, ולכן נושאים כתבי האישום את הכותרת "מדינת ישראל נגד פלוני".
במקרה של הגשת קובלנה פלילית יכול אדם פרטי להגיש כתב אישום כנגד אדם אחר, וזאת בעבירות קלות מסוימות הקבועות בחוק.
באנגליה המאשים הוא המלך, ולכן פסקי הדין נושאים את השם "R. vs. Smith" כאשר "R" הוא קיצור ל-"REX" או "REGINA" (המלך או המלכה).
מבנה כתב האישום.
לכתב האישום מבנה קבוע וקשיח ובו ארבעה חלקים עיקריים.
הגשת כתב האישום.
הגשת כתב האישום לנאשם פותחת את ההליך הפלילי. כתב האישום הוא המפרט את המחלוקת שבין המדינה לנאשם. הוא המסביר לנאשם במה בדיוק הוא נאשם, ומהן הראיות שכנגדו. לאחר הגשת כתב האישום, לא ניתן יהיה להאשים את הנאשם בדברים שאינם מופיעים בו מבלי לתקן את כתב האישום.
במסגרת התיקון המכונה: "חוק היידוע" (סעיף 60א לחוק סדר הדין הפלילי), קיימת לחשוד (טרם הגשת כתב אישום מבצע העבירה עדיין מוגדר כחשוד) בעבירות מסוג פשע הזכות לפנות לרשות התביעה הרלוונטית כדי למנוע הגשת כתב אישום כנגדו. הליך הפנייה לרשות נעשה בכתב, אולם רשות התביעה רשאית לזמן את החשוד להציג בפניה את טיעוניו בע"פ. הליך היידוע לא חל במקרה שהחשוד שוהה במעצר בעת הגשת כתב האישום. כמו כן, רשאית רשות התביעה, בהחלטת פרקליט מחוז או ראש יחידת תביעות, מטעמים מסוימים, להחליט על הגשת כתב אישום, מבלי ליידע את הנאשם על כך, וכן רשאית לעשות זאת אף בדיעבד.
ייתכן שעוד בטרם הוגש כתב האישום נעצר ההחשוד, והוא מצוי במעצר. כל עוד לא הוגש כנגדו כתב אישום, נמצא העציר בחזקת חשוד, אך משהוגש כנגדו כתב אישום, הוא הופך לנאשם.
תשובת הנאשם לאישום.