קאו (בסינית: kaō ,花押) הוא חותם או חתימה מעוצבת המשמש כתחליף לחתימה רגילה. הקאו הופיע לראשונה בסין בזמן שושלת טאנג, ונכנס לשימוש ביפן במהלך תקופת הייאן. על אף שהשימוש בהם נעשה פחות נפוץ לאחר תקופת אדו, כיום הם ממשיכים לשמש פוליטיקאים ואנשי ציבור. קריאה וזיהוי קאו מסוים דורש לרוב ידע מיוחד, וספרים רבים הוקדשו לנושא זה.
תלמה (פילוסופיה)
תֶלֶמָה (או: ת'למה) היא פילוסופיה דתית שפותחה על ידי הקוסם והסופר אליסטר קראולי. קראולי טען שהוא נביא של "עידן חדש" – עידן הורוס, בעקבות חוויה דתית שחווה לכאורה במצרים בשנת 1904. לדבריו, ישות שקראה לעצמה "הייוואס" (Aiwass), תקשרה איתו והכתיבה לו טקסט בשם "ספר החוק" שהתווה את עקרונות התלמה.
תלמה במהותה היא דת פוליתאיסטית המאמצת אלים הלקוחים מהמיתולוגיה המצרית, למשל נוייט (Nuit), הדיט (Hadit) ורה אור קוייט (Ra-Hoor-Khuit), וגם ממיתולוגיות אחרות, כגון פאן מהמיתולוגיה היוונית. הדת נוהגת על פי האמונה כי המאה ה-20 תהיה תחילת עידן הורוס, שבו ינהגו על פי הקוד האתי: "עשה כאוות נפשך – זו כל התורה", הצהרה זו ציינה שהחסידים (הנקראים תלמיים או תלמיסטים) מחפשים את ונוהגים על פי רצונם האמיתי יותר מאשר על פי תשוקת האגו שלהם. הדת גם מדגישה את האימון בטקסי הכישוף והמיסטיקה.
המילה "תלמה" עצמה היא התעתיק העברי של שם העצם θέλημα (רצון) בשפת הקוינה (סוג של יוונית עתיקה), המגיע מהפועל θέλω שפירושו "לרצות", "לקוות" וכו'. כשקראולי פיתח את דת התלמה, הוא ייסד ארגון בשם A∴A∴, על מנת להפיץ אותה. הוא כתב הרבה בנושא, ולכתביו קוראים התלמיסטים: "ספרי הקודש של התלמה". הוא גם כלל בכתביו אוקולטיזם, מיסטיקה מזרחית ומערבית, ובייחוד קבלה.
התלמיסטים ואנשים נוספים פירשו ויישמו את דבריו של קראולי באופנים שונים, המגיעים לעיתים לחילוקי דעות קשים.
שימושים קודמים למילה "תלמה" במהלך ההיסטוריה.
המילה θέλημα (תלמה) היא מילה נדירה בתרבות היוונית, כשהיא "מציינת את התיאבון לרצות: לחשוק", אך היא מילה שכיחה בתרגום השבעים. יצירות נוצריות מוקדמות משתמשות לעיתים במילה זו על מנת לכנות את הרצון האנושי, ואפילו על מנת לכנות את רצון השטן, אך בדרך כלל מילה זו מכנה את רצון השם. בתקופת הרנסאנס, דמות בשם "תלמיה" מייצגת רצון או תשוקה, בהיפנרוטומאכיה פוליפילי.
אליסטר קראולי.
אליסטר קראולי (1875–1947) היה סופר ומיסטיקן אנגלי. ב-1904 קראולי טען שקיבל את ספרו "ספר החוק" מישות בשם "הייווואס", ששימשה להקמת השיטה הדתית וההגותית לה קרא: "תלמה".
ספר החוק.
שיטת התלמה של קראולי מתחילה ב"ספר החוק". הוא נכתב בקהיר, במהלך ירח הדבש שלו עם אשתו החדשה רוז קראולי. ספר קטן זה מכיל שלושה פרקים, כל פרק לקח לו לדבריו משך שעה אחת בדיוק לכתבו, בתחילת הצהרים, שבשמיני, התשיעי והעשירי באפריל, ב-1904. הוא טוען שהוא כתב על פי מה שאמרה לו הישות "הייוואס", מי שהזדהתה לאחר מכן כ"המלאך השומר שלו". החסיד שלו, ישראל רגרדיה, העדיף לקשר קול זה לתת המודע שלו, אך שאר תומכיו חלקו עליו.
מלבד ההתייחסות לפרנסואה רבלה (Rabelais), ניתוח שנעשה על ידי דייב אוונס (Dave Evans) מראה הקבלה ל"אהוב של אתור ומקדש הנץ המוזהב", משחק של פר פלורנס (Florence Farr.). אוונס אמר שאולי זוהי תוצאה של העובדה ש"פלורנס וקראולי היו שקועים לגמרי בדימוי ובלימוד השחר המוזהב" ושקראולי קרוב לוודאי הכיר את החומר הקדום שעודד כמה רעיונות מהרעיונות המרכזיים.
קראולי כתב כמה פירושים לספר החוק, כשהמאוחר שביניהם הוא מה שכתב בשנת 1925. ההצהרה המתומצתת הזו נקראת בפשטות "הפירוש", היא מזהירה משיחה על נושא הספר, ומצהירה ש"כל השאלות של החוק, תוכרענה על ידי עיון בספר שלי".
רצון אמיתי.
לפי קראולי, לכל אדם ישנו רצון הנבדל משאר רצונותיו ומאוויו של האגו. הרצון האמיתי הוא למעשה שאיפת או תכלית האדם בחייו. כמה קוסמים מאוחרים יותר לקחו את המטרה של הגשמה עצמית כמטרה שהאדם יכול להשיגה בכוחות עצמו, ללא צורך בסיוע ישויות שמימיות למיניהן. זה מביא אותם לדעה בה אחז קראולי קודם שנת 1904. אחרים, שנהגו על פי ספרים אחרים שכתב, כגון: "ספר הקודש – 2", באו למחשבה שהרצון האמיתי של האדם ללא כל תערובת זרה הוא רצון האלוהים ממש. לפי לון מילו דוקיוט (Lon Milo Duquette,), תלמיסטי הוא אדם שמעשיו מבוססים על השאיפה לגלות ולהביא לידי מימוש את רצונו האמיתי. כשאדם מנסה לעשות את רצונו האמיתי השם (בלשונו: "היקום") עוזר לו לעשות זאת. קראולי האמין כי על מנת לגלות את הרצון האמיתי, על האדם לשחרר את רצונות תת-המודע שלו משליטת המודע עליהם, על מנת שיוכל לגלותם. הוא זיהה את הרצון האמיתי של כל אחד עם המלאך שומר|מלאך השומר שלו. החיפוש הרוחני אחר מה שרצית לעשות, ועשייתו בפועל, נקרא בתלמה גם "העבודה הגדולה".
כישוף וטקסים.
כישוף (Magick) תלמי הוא מערכת תרגילים גופניים, שכליים ורוחניים, שהמתרגלים מאמינים שעוזרים. קראולי הגדיר קישוף כ"המדע והאמנות לגרימת שינוי, הנעשית – באופן מקובל – על ידי כוח הרצון". ואיית זאת עם "K" (="Magick", במקום "Magic"), על מנת להבדיל זאת מכישוף במה (ועל כן מקובל לתרגם זאת כ"קישוף" במקום "כישוף"). הוא המליץ על קישוף כאמצעי לגילוי הרצון האמיתי.
צלע האלף
סטפן נורמן
יהונתן קופלב
יהונתן "ג'וני" יוסף קופלב (נולד ב-1 באוקטובר 1991) הוא שחיין ישראלי לשעבר. הוא אלוף ישראל, שיאן ישראל, אלוף אירופה (דברצן 2012) ובעל תוצאת השנה בעולם (2016) במשחה ל-50 מטר גב, ובכך היה לשחיין הישראלי הראשון והיחידי עד כה (2019) שזוכה בתואר אלוף אירופה בשחייה ומחזיק בתוצאת השנה בעולם.
קופלב קבע את הקריטריון להשתתפות באולימפיאדה (לונדון 2012) אותה החמיץ בשל ניתוח דלקת התוספתן. שנה לאחר הניתוח, הוא הצליח לעשות היסטוריה פעם נוספת כאשר העפיל לגמר אליפות העולם בשחייה (ברצלונה 2013) יחד עם גיא ברנע, חברו למשלחת הישראלית; לראשונה שני ישראלים בגמר אליפות העולם.
ביוגרפיה.
קופלב נולד וגדל בחיפה. הוא התאמן בקבוצת מכבי חיפה בהדרכתו של חנן שטרלינג.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 2009 זכה קופלב במדליית ארד במשחה ל-50 מטר גב בשיא ישראלי חדש לגילאי 18 בתוצאה של 26.37 שניות (השיא הנוכחי), אחרי גיא ברנע שקבע שיא ישראלי בינלאומי חדש של 24.92 שניות ואלון מנדל (25.62 שניות). בנוסף, הוא סיים במקום חמישי במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.20 שניות ובמקום שישי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 57.72 שניות.
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בפראג, צ'כיה ביולי 2009 סיים קופלב במקום 11 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.62 שניות, במקום 21 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 58.21 שניות, במקום 34 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:09.89 דקות ובמקום 48 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 52.83 שניות.
אלוף ישראל.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה ביולי 2010 זכה קופלב בשתי מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה 55.97 שניות, בו הפתיע כשגבר על שיאן ישראל ברנע (56.40 שניות) ודוד גמבורג (56.51 שניות) ובמשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:03.48 דקות, לפני גמבורג (2:03.51 דקות) ויורי סמויליץ' (2:03.73 דקות). בנוסף, הוא זכה במדליית כסף במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.03 שניות, אחרי ברנע (25.85 שניות) ולפני גמבורג (26.70 שניות).
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בבודפשט באוגוסט אותה שנה, סיים קופלב במקום 11 במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 54.82 שניות ובמקום 13 במשחה ל-50 מטר גב בשיא אישי חדש של 25.42 שניות. שתי תוצאות אלו מדרגות אותו כשחיין הגב הישראלי השני בכל הזמנים, אחרי ברנע. בנוסף, סיים במקום 22 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:03.02 דקות ובמקום 10 במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם דני מלניק, מנדל וברנע בתוצאה של 4:11.00 דקות, במסגרת משחה זה שחה את סגנון הגב בשיא אישי של 54.73 שניות.
באליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באיינדהובן בנובמבר אותה שנה סיים קופלב במקום השמיני במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 24.58 שניות, לאחר שבשלב המוקדמות קבע שיא אישי חדש של 24.49 שניות. הוא סיים במקום השמיני גם במשחה ל-100 מטר גב, בשיא אישי חדש של 52.60 שניות, לאחר שעלה לשלב הגמר מהמקום השביעי בתוצאה של 52.65 שניות. כן סיים במקום ה-14 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 1:57.58 דקות.
באליפות העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בדובאי בדצמבר אותה שנה, סיים קופלב במקום ה-19 במשחה ל-50 מטר גב (24.28 שניות), במקום ה-21 במשחה ל-200 מטר גב (1:57.05 דק'), ובמקום ה-26 במשחה ל-100 מטר גב (52.98 שניות). כל התוצאות היוו שיאים אישיים עבורו.
באליפות בעולם בשחייה שנערכה בשאנגחאי ב-2011 סיים קופלב במקום ה-25 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 54.90 שניות.
באליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בשצ'צ'ין שבפולין בהמשך השנה, סיים קופלב במקום 13 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 24.43 שניות ובמקום 27 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 1:58.37 דקות. נוסף לכך, סיים במקום 12, במשחה שליחים 50x4 מטר מעורב ביחד עם, יהב שחף, אלון מנדל ואלמוג אולשטיין בשיא ישראלי חדש של 1:37.11 דקות, את המשחה ל-50 גב הוא שחה בתוצאה של 24.24 שניות.
בתחרות שנערכה באופסלה, שוודיה בפברואר 2012 זכה קופלב בשתי מדליות זהב במשחה ל-50 מטר גב בשיא אישי חדש של 25.12 שניות ובמשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 54.54 שניות, לפני יעקב טומרקין (54.91 שניות).
אלוף אירופה.