בספטמבר 2003, הוגש כתב אישום נגד יזם השכונה דוד אפל וחברת "מגדלי הזוהר" בעבירות של מתן שוחד לעובדי ציבור, בין היתר, על כך ששיחד את ראש עיריית לוד, בני רגב בכ-1.4 מיליון שקל. רגב מצידו סייע לאינטרסים העסקיים של אפל בהקמת שכונת גני אביב, ובאדמות המושב גנתון, שאותן ניסה אפל וחברת "מגדלי הזוהר" לספח לעיר לוד ולשנות את ייעודן מקרקע חקלאית לקרקע לבנייה. בתמורה פעלו לבחירת רגב לכהונה נוספת בלוד, באמצעות הענקת טובות הנאה שכללו את מימון מערכת הבחירות שלו, העמדת ערבות בנקאית, ומתן ייעוץ אסטרטגי ולוגיסטי. באישום זה הואשם גם בנימין תבין, שהיה באותה תקופה, מנהל חברת ניהול של השכונה - "חברת איכות חיים בגני אביב".
ב-15 באפריל 2010 הורשע דוד אפל בעבירות של מתן שוחד לראש עיריית לוד, בני רגב ולעודד טל - פקיד בכיר במינהל מקרקעי ישראל. הוא נידון לשלוש וחצי שנות מאסר וקנס של מיליון ש"ח. רגב נידון לשנת מאסר וחצי. על בנימין תבין נגזרו שנתיים מאסר בפועל וקנס של 50 אלף שקל.
אופי השכונה.
כ־80% מתושבי השכונה הם עולים מחבר העמים ואתיופיה. בשכונה הוקמו בניינים בני 4 קומות ללא מעלית, ובניינים בני עד 13 קומות עם מעלית, הכוללים גם דירות קטנות בנות חדר או שניים בגודל 25–34 מ"ר. מכיוון שאכלסו את השכונה במהירות, עבודות הפיתוח הסביבתי והתשתיות בוצעו באיכות נמוכה. ובתחילה לא היו בה מוסדות ציבור ושירותים כגון, בתי ספר מרכז, קהילתי ומרכז מסחרי שהושלמו בהדרגה כעשר שנים לאחר אכלוס השכונה. בצידה המזרחי של השכונה יש קרקעות השייכות לתושבים ערבים, עליהן בנויים מספר בתי מגורים. עיריית לוד אינה נותנת אישור בנייה נוספים לקרקעות אלו, ואף הורסת בתים חדשים שנבנים עליהן.
נכון לשנת 2012 בשכונה מתגוררים כ-12,000 תושבים ב-5,600 יחידות דיור.
את השכונה מנהלת מאז הקמתה חברת ניהול - "אורית אור" (שבמקור נקראה "חברת איכות חיים בגני אביב"), האחראית לא רק על תחזוקת וניהול הבניינים, במקום ועד בית, אלא גם על גינון, תחזוקת חניונים ובעבר גם סיפקה שרותי אבטחה ופעילויות רווחה וקהילה שונות (שעברו לאחריות עיריית לוד).
תוכניות עתידיות.
במסגרת תוכנית לחיזוק העיר לוד, מוקדמות מספר תוכניות בנייה רחבות היקף באזור גני אביב, בהיקף של 20,000 יחידות דיור, כולל על 2,100 דונם של שטח חקלאי, שנכלל במקור בתחום שיפוטה של מועצה אזורית שדות דן וסופח לטובת העיר לוד. בנוסף מתוכנן כביש חדש, המשך כביש 200 צפונה שיעקוף את לוד ממערב.
באפריל 2018, הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של מתחמים מועדפים לדיור (ותמ”ל) אישרה את תוכנית מתאר “לוד מערב”. התוכנית מקודמת על ידי חברת "דירה להשכיר" ועיריית לוד, על שטח בן 1,687 דונם, שטחים חקלאיים של מושב ניר צבי, בשוליים המערביים של לוד, מעבר לשכונת גני אביב. על פי התוכנית יוקמו בה 11,158 דירות בבנייה של עד 26 קומות, ו-110 אלף מ"ר למשרדים ולמסחר.
ביוני 2019, אישרה הותמ”ל להפקדה את תוכנית מתאר “לוד צפון”, הכוללת הקמת רובע חדש על השטחים החקלאיים שמצפון מזרח לגני אביב. התוכנית תיצור רצף בנוי בין גני אביב לאזור התעשייה הצפוני של לוד ועד לכביש 1. הרובע יכלול 6,000 יחידות דיור, 2.5 מיליון מ”ר של שטחי תעסוקה ומסחר בעירוב שימושים, מרכז קונגרסים וכן בית מלון ומרכזי בילוי ופנאי.
בנובמבר 2019, פרסמה רשות מקרקעי ישראל מכרז ל-200 יחידות דיור בפרויקט גני אביב שלב ב' (השטח שבין השכונה לתחנת הרכבת). למכרז ניגש גרעין תורני שביקש לרכוש לבדו ומראש את כלל יחידות הדיור המוצעות במכרז.
עידן הקיסרים
עידן הקיסרים (בסינית מסורתית: 帝王世紀, בסינית מפושטת: 帝王世纪, בפין-יין: Dìwáng Shìjì.) הוא ספר אבוד שנכתב בתקופת שושלת ג'ין המערבית, במאה ה-3 לספירה, בידי חְוָאנְגְפֿוּ מִי. הגרסה הקיימת כיום מורכבת מעשר מגילות של ליקוטים שבוצעו בדורות מאוחרים יותר. הספר מפרט את תולדות הקיסרים ושושלותיהם, ואת הרישום ההיסטורי של קורותיהם. הספר מארגן בצורה שיטתית את תקופת שלושת המלכים (פושי, שנונג והקיסר הצהוב), ומכיל בדיקה מפורטת מאוד של שמות השליטים ושל הגיניאולוגיה של תקופות קיסרים העתיקים, שושלות שיה, שאנג וג'ואו, וכן גם של שליטי המדינות השונות בתקופות האביב והסתיו והמדינות הלוחמות. המידע מדויק מספיק בשביל להשלים חוסרים ברשומות ההיסטוריון ובספר האן.
תהליך הכתיבה.
בהקדמה לספר נמצאים רמזים לדרך בה אורגן:
"מאז נפרדו שמיים ומאז, מאז קיסר אנושי ועד השנה השנייה של תקופת שְׂייֵנְשִׂי במדינת ויי (שנת 265 לספירה), עברו סך הכל 272 דורות, שהסתכמו ב-2,760,745 שנים המתחלקות לעשרה עידנים... חילקתי לעמודים, ובחנתי את הדברים בהרחבה".
חְוָאנְגְפֿוּ מִי מציג בספר ציטוטים רבים ממגוון סוגי ספרים לצד תוצרי מחקר ראשוני משלו. אם נתקל במידע חסר על שלושת המלכים וחמשת הקיסרים, אסף שברי אזכורים שלהם מיצירות של חכמים מתקופת טרום צ'ין, פנה ל"ביוגרפיות של חמשת הקיסרים" (五帝本紀) בספר "רשומות ההיסטוריון", ועל בסיס אלו ניתח בשיטתיות כמה אירועים מרכזיים מן התקופה המדוברת. כך גם נקט בחקר ההיסטוריה ושינויי שמות המקומות של התקופות האחרות. הדבר איפשר לו לספק הבהרות לגבי שלל נושאים סבוכים שעלו מן החומר.
המהדורות הקיימות כיום הן אלו שנערכו בתקופת שושלת צ'ינג, ועל בסיסן נוצרו מהדורות ביקורתיות והשוואות בין מהדורות.
תוכן.
פרקיו של הספר מחולקים לפי תקופות השלטון בהיסטוריה הקדומה של סין:
שושלות שלושת המלכים.
בניגוד לתפיסה הרואה בשלושת המלכים שלוש דמויות היסטוריות או מיתולוגיות, "עידן הקיסרים" מחשיב את פֿוּ שִׂי, שֶׁנּוֹנְג ושׂוֵ'אן-יְוֵּ'אן לשושלות. לשיטתו בני פֿוּ שִׂי שלטו 16 עידנים, בני שֶׁנּוֹנְג שלטו שמונה עידנים ובני שׂוֵ'אן-יְוֵּ'אן שלטו שבעה עידנים. אלו השושלות:
בני פו שי
בני שנונג (מוכרים גם בשם "קיסרי הלהט")
בני שׂוֵ'אן-יְוֵּ'אן
תפיסת הספר בדורות מאוחרים.
בימי שושלת טאנג ספג הספר ביקורת מן המלומד לְיוֹ גְ'ה-גִ'י (劉知幾) בשל המובאות הרבות שהוא מביא מיצירות מתחום המיסטיקה הקונפוציאנית.
בתקופת שושלת צ'ינג זכה לשבחים מן המלומד סונְג שְׂיָאנְגְפֶנְג (宋翔鳳) על כך ששימר ידע אבוד כמו גם על הידע הרב והפירוט בו ניחן. סונְג אף ערך את הספר והוציא מהדורה שלו.
גם בתחילת המאה העשרים זכה להערכה רבה מצד ההיסטוריון לוּ סְה-מְייֵן (呂思勉).
חגי עמר
חגי עמר הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, אשר פיקד על חטיבת הראל
ביוגרפיה.
התגייס לצה"ל ועבר קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. שימש מפקד מחלקה ומפקד פלוגה בחטיבה 188.
בשנת 2006 היה סגן מפקד גדוד 74 ולחם במלחמת לבנון השנייה.
לאחר מכן מונה לראש ענף חיל השריון במא"ש. בעקבות פרשת הירי בנעלין הודח מפקד גדוד 71 וחגי עמר מונה במקומו. בשנים 2008–2010 פיקד על גדוד 71 בחטיבה 188 במהלך שנת 2009 הוביל את הגדוד במבצע עופרת יצוקה בו לחם גדוד 71 ת"פ חטיבת גולני.
בים השנים 2011-2013 היה חגי סגן מפקד חטיבת 401 לאחר מכן מונה למפקד מא"ט.
בסוף שנת 2014 מונה לפקד על חטיבת הראל. בשנת 2016 מונה במקביל למפקד המרכז לאימונים טקטיים (המא"ט)., תפקיד אותו ביצע עד שנת 2018.
בשנת 2018 מונה למפקדת מגמת מ"פ בקורס מ"פים ומג"דים ומתפקיד זה השתחרר מצה"ל באמצע שנת 2020.
נינה מוראטו
נינה מוראטו (בצרפתית: Nina Morato; נולדה ב-2 במרץ 1966) היא זמרת צרפתייה.
ביוגרפיה.
מוראטו נולדה בפריז בשם סטפאני מוראטו.
היא הקליטה מספר שירים תחת השמות "סטפאני" (Stéphanie) ו"סטפאני דה מאלאקוף" (Stéphanie de Malakoff) עד שב-1993 הקליטה את הסינגל הראשונה שלה "Maman" עם השם נינה מוראטו.
באותה שנה יצא האלבום הראשון שלה "Je suis la mieux" שזכה להצלחה על ידי מבקרי מוזיקה וזיכה אותה בפרס המוזיקה הצרפתי "Victoires de la Musique" בקטגוריה של "אמנית הפופ החדשה של השנה".
ב-1994 ייצגה את צרפת באירוויזיון עם השיר "Je suis un vrai garçon", השיר עורר מחלוקת עקב העובדה שהוא מכיל את המילים "אני יודעת שאני האהבה שלו, אבל שיזדיין (e sais je suis son amour, mais putain), היו חששות לגבי כללי האירוויזיון עבור שיר המכיל דברי גסויות אבל לבסוף השיר הותר להשתתף בתחרות, השיר שנחשב לנועז סיים במקום השביעי.
ב-1994 הופיעה גם בסרט "La Séparation" עם דניאל אוטיי ואיזבל הופר.
ב-1996 יצא האלבום השני שלה "L'allumeuse" שזכה להצלחה פחותה ביחס לראשון.
היא הופיעה מספר שנים במחזה מונולוגים מהווגינה.
ב-1997 מתה בתה בת ה-11.
כתוצאה מהטרגדיה שחוותה היא הוציאה את האלבום "Moderato" שכלל שירים בעלי אופי אפל יותר.
ב-2007 הופיעה בסרט הקומדיה "Les deux mondes".
מולי כהן
שמואל (מולי) כהן הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, אשר פיקד על חטיבת אגרוף הברזל.
ביוגרפיה.
התגייס לצה"ל ועבר קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. שימש מפקד מחלקה ומפקד פלוגה. בהמשך מונה לקצין אג"ם בחטיבה 7. בשנים 2011–2012 פיקד על גדוד 74 בחטיבה 188. בעקבות תקרית שהקשר שלו נשאר לבד בכפר בודרוס הסמוך לרמאללה, הודח מתפקידו והועבר לתפקיד הדרכתי כראש ענף אימונים במפקדת זרוע היבשה, לאחר מכן כיהן כסגן מפקד חטיבה 7. בשנת 2014–2015 שב לפקד על גדוד ומונה למפקד גדוד 77 בחטיבה 7. לאחר מכן כיהן כקצין אג"ם של עוצבת געש. בשנים 2017–2019 פיקד על חטיבת אגרוף הברזל.
חואו ז'נג'ה
חואו ז'נג'ה (בסינית: 侯 仁 之; 6 בדצמבר 1911 – 22 באוקטובר 2013) היה גאוגרף סיני וחלוץ הגאוגרפיה ההיסטורית המודרנית בסין. הוא תרם תרומה יוצאת דופן להתפתחות הגאוגרפיה ההיסטורית הן בתאוריה והן בפועל.
ביוגרפיה.