המצע הדמוקרטי קרא לצמצום הוצאות הממשלה וביצוע חקירות על המונופולים, והבטיח לסיים חוזים ממשלתיים עם חברות שמפירות את חוקי ההגבלה העסקיים, התנגד לאימפריאליזם ותמך במתן עצמאות לפיליפינים, והתנגד למכסי המגן. הוא תמך באכיפה נוקשה של חוקים שיגבילו את יום העבודה ל-8 שעות, כריית תעלת פנמה, בחירה ישירה של סנאטורים, צירוף השטחים המערביים למדינה, ביטול הפוליגמיה, הסכמי סחר, קיצוצים בצבא, ואכיפת חוקי השירות הציבורי. הוא גם גינה את ממשל רוזוולט.
מועמדים של המפלגה הסוציאליסטית.
הבחירות של 1904 היו הבחירות הראשונות של המפלגה הסוציאליסטית. המפלגה הייתה קואליציה סקטוריאלית במיוחד של מפלגות מקומיות בערים תעשייתיות והייתה מלאה במהגרים גרמניים ופינים. היא זכתה לתמיכה באזורים הכפריים שנטו לתמוך במפלגה הפופוליסטית ובאזור המכרות במערב. יוג'ין דבס נבחר להיות המועמד לנשיאות, ובנג'מין הנפורד נבחר להיות המועמד לתפקיד סגן הנשיא.
בחירות כלליות.
מסע בחירות.
מסע הבחירות שערכו שתי המפלגות היה מרוכך יותר מאשר בשתי מערכות הבחירות הקודמות. הקמפיין היה רווי רצון טוב, והיה שונה מאוד ממלחמת המעמדות שאפיינה את שתי המערכות לפניו. זאת מכיוון שפארקר ורוזוולט, חוץ מכמות הכריזמה, היו מאוד דומים.
היו בין המועמדים מעט מאוד הבדלים. שניהם תמכו בתקן הזהב. למרות שהדמוקרטים התנגדו יותר לאימפריאליזם, שניהם האמינו בטיפול הוגן בפיליפינים ובשחרור בבוא העת. שניהם גם האמינו שלאיגודי עבודה מגיעות אותן זכויות כמו ליחידים לפני בתי המשפט. הקיצוניים במפלגה הדמוקרטית אמרו שפארקר הוא שמרן, בעוד שהשמרנים במפלגה הרפובליקנית אמרו שרוזוולט הוא קיצוני.
במהלך מסע הבחירות, רוזוולט נפגע כמה פעמים. בהתחלה, עיתונו של ג'וזף פוליצר פרסם כתבה על שחיתות בלשכת התאגידים. רוזוולט הודה שנעשו שם כמה תשלומים, אך הכחיש שהייתה מעורבת שם סחיטה. שנית, רוזוולט ניצל את מזכיר הסחר שלו, ג'ורג' קורטליו. בתור איש סודם של התאגידים, הוא יכול היה להשיג תרומות רבות מתוכם. ב-1907, התברר שחברות ביטוח תרמו למסע הבחירות של רוזוולט. שבוע אחד לפני מערכת הבחירות, רוזוולט עצמו התקשר לחברת רכבות כדי שתתרום לו כספים לצורך הניצחון בניו יורק.
אולם הארגונים הגדולים השקיעו בשני המועמדים. כמו קליבלנד לפניו, פארקר זכה לתמיכה מצד ג'יי. פי. מורגן. פארקר הואשם בקשריו עם חברות הנפט.
תוצאות.
רוזוולט ניצח בהפרש גדול, כשהוא זוכה בכל מדינה צפונית ומערבית. הוא גם זכה במיזורי, והיה המועמד הרפובליקני הראשון שעשה זאת מאז 1868. בבחירתה ברפובליקנים, מיזורי יצאה מהדרום הדמוקרטי והפכה למדינה מתנדנדת. גם במרילנד התוצאות היו קרובות. בפעם הראשונה, נערכה שם הצבעה חשאית. הבוחרים יכלו לבחור שמונה מועמדים מכל מפלגה לתפקיד אלקטור. ניצחונו של רוזוולט היה ברור, אולם הבחירות במרילנד היו שנויות במחלוקת. ב-30 בנובמבר, הוכרז שרוזוולט זכה במדינה בהפרש של 51 קולות. אולם כיוון שהבוחרים בחרו באלקטורים, רק אלקטור רפובליקני אחד נבחר, והשבעה האחרים היו דמוקרטים.
רוזוולט זכה ב-56.4% מקולות הבוחרים. אחוז הקולות הזה, וההפרש בין הקולות, שעמד על 18.8%, היו הגדולים ביותר בין היבחרו מחדש של ג'יימס מונרו ללא מתחרים ב-1820 ובחירתו של וורן הרדינג ב-1920. רוזוולט זכה בבחירות בהפרש של יותר מ-2.5 מיליון קולות. אף נשיא לפניו לא ניצח בפער כזה.
בשר מתורבת
בשר מתורבת או בשר סינתטי הוא בשר המיוצר במעבדה בתרבית תאים במקום בגופם של בעלי חיים.
בפוטנציה, ניתן לגדל תאי שריר של כל חיה בתהליך הייצור במעבדה. מספר מיזמי מחקר מגדלים בשר במעבדה באופן ניסויי, ומוצרי בשר מתורבת הראשונים יצאו לשוק במסגרת מצומצמת של מסעדת יצרן בסינגפור ובישראל. עם זאת, יכולות השיווק והשימוש של הבשר המתורבת מוגבלת בגלל עלויות הייצור הגבוהות אף שההערכות הן שהמחיר ירד בעתיד בערך לחצי מעלות עוף שיוצר באופן הקונבנציונלי. המדע הנדרש עבור בשר שיוצר במעבדה הוא ענף של המחקר הביוטכנולוגי הידוע כהנדסת רקמות. הטכנולוגיה בו זמנית נמצאת בפיתוח יחד עם שימושים אחרים להנדסת רקמות, כגון סיוע במקרי ניוון שרירים, ובאופן דומה, גידול איברים מושתלים. י
בשר מתורבת שונה מתחליף בשר, שהוא מוצר צמחוני המופק מחלבון מן הצומח כגון סויה או חיטה.
היסטוריה.
ב-2001, הדרמטולוג וייט וסטרהוף (Wiete Westerhof) מאוניברסיטת אמסטרדם, הרופא וילם ואן אילן (Willem van Eelen), ואיש העסקים וילם ואן קוטן (Willem van Kooten), הכריזו על הגשה רשמית של פטנט כלל-עולמי בתחום ייצור הבשר במעבדה.
בתהליך זה, מושתלים לתוך מטריצה חוץ-תאית של קולגן תאי שריר, מושרים בתמיסה עשירה בנוטריינטים המזורזים להתחלק. ג'ון פ. ויין (Jon F. Vein) מארצות הברית רשם גם הוא פטנט (פטנט 6,835,390 של ארצות הברית) על ייצור בשר בהנדסת רקמות לצריכת בני אדם, בו תאי שומן יגודלו באופן אינטגרלי ליצירת מוצרי מזון כמו בשר בקר, בשר עוף ודגים. מדענים באמסטרדם לומדים את מדיום הגידול בתרביות, בעוד שאוניברסיטת אוטרכט מלמדת את פרוליפרציית תאי השריר, ואילו אוניברסיטת איינדהובן לטכנולוגיה חוקרת מגיבים ביולוגיים.
ב-2008 עוד לא הייתה טכנולוגיה לגידול שריר אמיתי במעבדה.
בשנת 2013, דיווחו כלי התקשורת בבריטניה על ההמבורגר הסינתטי הראשון. בדצמבר 2020 סינגפור הפכה למדינה הראשונה בעולם שאישרה מכירת בשר מתורבת למאכל, כאשר בשר העוף המתורבת של חברת Eat Just עבר את הבדיקות הדרושות במדינה.
בישראל.
בישראל פועלות חברות הזנק רבות העוסקות במיזמים של בשר מתורבת. חברה בתחום זה היא פיוצ'ר מיט טכנולוגיות, שלה מרכז פיתוח ומפעל ייצור ברחובות, וגייסה בדצמבר 2021 את הסכום הגבוה ביותר שגויס עד אז בתחום הבשר המתורבת בעולם. בנובמבר 2020 הודיעה חברת SuperMeat כי היא הקימה בישראל מסעדת בשר עוף מתורבת ראשונה בעולם. המסעדה נקראת The Chicken. מדובר במטבח ניסיוני הממוקם סמוך למפעל הייצור של החברה בנס ציונה. המקום מעוצב כמסעדה, בה נוסף על כך שהסועדים יאכלו מנות המבוססות על בשר מתורבת, הם גם יצפו בתהליך הייצור עצמו.
תהליך העיבוד.
בשר הוא שריר של בעל חיים. תהליך ייצור בשר במעבדה כולל לקיחת תאי שריר ושימוש בחלבון שעוזר לתאים להתרבות. ברגע שהתקבלו התאים ההתחלתיים, לא נדרשים בעלי חיים נוספים - בדומה לייצור תרביות יוגורט.
כדי לייצר "בשר טחון" מספיק לגדל תאי שריר מנותקים או שכבת תאים דקה. הטכנולוגיה לכך קיימת וכבר יוצרו המבורגרים, אם כי במחיר גבוה. ייצור נתחי בשר או עוף או כל רקמה עבה אחרת שקול לייצור איבר להשתלה והוא מורכב בהרבה מיצירת תאים מנותקים.
באופן תאורטי, קל יחסית לגדל תרבית תאים בתוך מגיב ביולוגי (bioreagent), ואז לגרום להם להתאחות זה עם זה. לעומת זה גדילת רקמת שריר עבה דורשת מערכת הובלה בדומה למערכת הדם על מנת לספק לרקמה מזון וחמצן, וכן לסלק את תוצרי הפסולת. בנוסף, דרושים סוגי תאים אחרים כמו תאי רקמת חיבור, ויש צורך במדיום כימי שיספק אותות לרקמה הגדלה בנוגע למבנה. ולבסוף, רקמת שריר צריכה להימתח ולעבור "אימון" על מנת להתפתח.
ההבדלים בין בשר מתורבת לבשר קונבנציונלי.
בריאות.
פס ייצור רחב של בשר שגודל במעבדה עשוי לכלול הורמונים שגודלו בצורה מלאכותית על מנת שיוספו לתרבית הרקמה לייצור בשר, מה שלא הכרחי בייצור בשר בשיטות קונבנציונליות. שום נוהל לא הוצג על מנת ליצור פס ייצור רחב של בשר שגודל במעבדה בלי שימוש באנטיביוטיקה למניעת זיהום בקטריאלי.
מאחר שבשר שיוצר במעבדה עוד לא יוצא לשווקים, סיכוני הבריאות עוד לא נחקרו במלואם.
שאלה זו היא אחת מהמוקדים העיקריים עבור מדענים העובדים על בשר במעבדה, כשהמטרה היא לייצר בשר בריא יותר מהבשר הקונבנציונלי, בצורה המובהקת ביותר על ידי הורדת תכולת השומן שבו ובקרה על הרכיבים התזונתיים (נוטריינטים). לדוגמה, רוב סוגי הבשר המיוצרים בשיטות קונבנציונליות מכילים שומן רווי בכמות גדולה, מפני שבעלי החיים מקבלים מזון העשיר בכמויות מאסיביות של הורמונים ושל תבואה העשויה מתירס במטרה לגרום להם להשמין במהירות גבוהה יותר מהרגיל. הדבר עלול לגרום לרמה גבוהה של כולסטרול ולבעיות בריאותיות אחריות, כמו מחלות לב והשמנה (שתבעה יותר חיים לשנה מאשר רעב, מאז שנות ה-2000).
חוקרים הציעו שיש להוסיף חומצות שומן מסוג אומגה-3 לבשר במעבדה כבונוס בריאותי. באופן דומה, יש להעלות גם את תכולת חומצות השומן אומגה-3 של הבשר הקונבנציונלי על ידי שינוי תזונת בעלי החיים. מגזין טיים הזכיר שתהליך ייצור בשר במעבדה גם יפחית את חשיפת הבשר לבקטריות ולמחלות.
השלכות סביבתיות.
בשר שיוצר במעבדה עשוי לדרוש פחות משאבים ויצור פחות גזי חממה ופסולת אחרת, מאשר ייצור בשר בדרכים קונבנציונליות. בין הטוענים טענה זו בעל הפטנט לבשר במעבדה, העיתונאי ברנדן י. קורנר (Brendan I. Koerner) והאנה טומיסטו (Hanna Tuomisto), סטודנטית PhD מאוניברסיטת אוקספורד. מרגרט מלון (Margaret Mellon) מ-Union of Concerned Scientists, שדולה מבוססת מדע המוקדשת לנושאים סביבתיים וחברתיים, אוחזת בהשקפה שונה, וחושבת שאנרגיה ודרישות דלק מאובנים של פס ייצור גדול של בשר שמיוצר באופן מלאכותי במפעל הם הרסניים יותר לסביבה מאשר ייצור המזון הקונבנציונלי. מחקר של אוניברסיטת אוקספורד משנת 2019 חיזק טענה זו, וצידד בספקנים לגבי התועלת הסביבתית של הבשר המתורבת.
תמורות כלכליות.