המשחק העמדתי בשחמט או "האסכולה המודרנית" היא אסטרטגיית משחק שלמה וראיית משחק כוללת הנקוטה על ידי שחקני שחמט רבים שתכליתה היא השגת יתרון עמדתי (כלומר: עמדה טובה יותר).
בשחמט, "עמדה" (או "פוזיציה") היא מונח המתאר את מצבם הכולל של הכלים על הלוח. עמדה טובה היא עמדה שבה:
שחקנים השואפים להשגת יתרון עמדתי מכריע מכלכלים את צעדיהם לפי שאיפה זו. לפי אסטרטגיה זו, הם אינם מרבים לבצע התקפות על המלך היריב על מנת להכריע את המשחק באופן מיידי, בייחוד אם התקפות אלו הן בעלות מרכיב סיכון שאותו מתקשה השחקן לחשב באופן מדויק ולראות את סוף המתקפה באופן בהיר וודאי. למרות זאת הם משחקים משחק מדויק ומחושב ביותר אשר מקנה להם יתרון פוזיציוני (עמדתי) הולך וגדל, עד ליצירת עמדת סיום שבה יתרונם הוא מכריע.&lt;br&gt;
המשחקים המשוחקים לפי אסכולה זו הם לרוב לא מרתקים ואפילו משעממים לצפייה. הם נעדרים תחבולות מבריקות
והתקפות נועזות ומרובות כלים על המלך היריב.
עקרונות המשחק הפוזיציוני.
מגדולי השחמטאים ששיחקו באסכולה זו נמנים אנטולי קרפוב, טיגראן פטרוסיאן, מקס אויבה ווסילי סמיסלוב, ארבעתם אלופי עולם בעבר.
Primates
Strepsirhini
Catarrhini
Cercopithecidae
Hylobates lar
ישיבת הר המור
ישיבת הר המור היא ישיבה גבוהה השייכת לזרם החרדי לאומי. נשיא הישיבה הוא הרב צבי ישראל טאו וראשיה הם האחים התאומים הרב עמיאל שטרנברג והרב מרדכי שטרנברג. הישיבה נחשבת לספינת הדגל של ישיבות הקו. בישיבה כ-700 תלמידים, מתוכם כ-350 אברכים.
תולדות הישיבה.
הישיבה הוקמה בחודש אלול תשנ"ח (1997) לאחר שקבוצת רבנים, בראשות הרב טאו, פרשה מישיבת מרכז הרב. הסיבה לפרישה נעוצה בהבדלי גישות בין ראש הישיבה הרב אברהם שפירא לבין הרב טאו, בין השאר על היחס בין לימודי אמונה לגמרא. נקודת השבר הייתה בקיץ תשנ"ז (1997), כשהציעה הנהלת הישיבה בפני התלמידים אפשרות ללימודי הוראה במקביל ללימודי הישיבה. בעקבות זאת, טענו הרב טאו והרבנים הקשורים אליו, כי הנהלת הישיבה מתכוונת להקים מכון ללימודי הוראה אשר יפעל בישיבה – מה שעלול היה בעיניהם לפגוע בחירות הלימוד בה. הרב שפירא הכחיש את הדברים. הרבנים שפרשו באותה עת מישיבת מרכז הרב והקימו את ישיבת הר המור היו: הרב צבי ישראל טאו, הרב יהושע צוקרמן, הרב מרדכי שטרנברג, הרב עמיאל שטרנברג, הרב עודד וולנסקי, הרב יעקב לבנון, והרב אריאל אדרי.
בתחילת דרכה, הישיבה הייתה בשכונת קריית מנחם בירושלים, ולאחר מכן בשכונת בית וגן. בשנים תשס"ח (2008) - תשע"ז (2017) הייתה סמוך לשכונת קריית יובל שבירושלים, ב"מתחם כרמית". הישיבה עברה למבנה הקבע בשכונת חומת שמואל (הר חומה) בל' באב תשע"ז (22 באוגוסט 2017).
מקור השם בפסוק . () השם "הר המור" מקובל גם ככינוי להר הבית. ייתכן שברקע לבחירת שם הישיבה עמד גם השם "צרור המֹר" בו השתמשו גרעיני יוצאי מרכז הרב באבן שמואל, בחיפה ובבית אל, שנוסדו בשנות השבעים-שמונים. המילה "המֹר" שימשה כראשי תיבות של "המשך מרכז הרב".
דרך הישיבה.
הישיבה מונהגת ברוח תורתו של הרב קוק, ובנו הרב צבי יהודה הכהן קוק, ובעלת גישה ממלכתית הרואה במדינת ישראל קדושה מיוחדת, על פי דברי הרב קוק "מדינת ישראל יסוד כיסא ה' בעולם" הישיבה עומדת בראש שורה של מוסדות לימוד הקשורים גם הם לרב טאו ומכונים "ישיבות הקו", ונחשבת בעלת רמה לימודית גבוהה. בלימוד הגמרא יש דגש רב ללימוד מעמיק של דברי התלמוד עם פרשניו הקלסיים. על אף שישנן קבוצות לימוד בישיבה שלומדות בדגש הלכתי, מגמת הלימוד המרכזית של הישיבה היא עיונית, ולא פרקטית הלכתית.
הישיבה מחשיבה באופן בולט במיוחד את ערך העמל בלימוד התורה. בישיבה ניתן דגש מיוחד על לימודי אמונה ומחשבת ישראל לפי קריאתו של הרב קוק להעמיק בתחומים אלה. רוב התלמידים אינם משלבים עיסוקים נוספים בלימוד ואין בישיבה לימודי הוראה.
התלמידים שחונכו ברוח בית המדרש מכוונים לשרת בצבא במסגרת "הסדר מרכז" ביחידות שונות בצבא. בנוסף ניתן דגש רב להתיישבות ביהודה ושומרון. בין היישובים שתושביהם מזוהים עם הקו של הר המור: עצמונה ונצרים שפונו במסגרת תוכנית ההתנתקות והקימו את היישובים נווה ובני נצרים, וכן היישוב שומריה והיישוב קשת שברמת הגולן.
בישיבה כ-700 תלמידים, מתוכם כמחצית הם אברכים נשואים, ומתאפיינת בגילם הממוצע הגבוה של התלמידים, יחסית לישיבות אחרות מהזרם הדתי לאומי.
הישיבה מוציאה לאור עלון לבוגרים הנקרא "במעלה ההר". כמו כן יוצאת לאור מדי כמה שנים חוברת בשם "ערוגות הבושם" ובה חידושים בגמרא, בהלכה ובאגדה מפרי עטם של רבני ותלמידי הישיבה.
מדי שנה מתקיימות בישיבה במוצאי שמחת תורה הקפות שניות המוניות עד עלות השחר, שבהן משתתפים אלפים רבים.
Hylobates agilis
Hylobates klossii
פתיחת רוי לופז
Hylobates syndactylus
מכינה קדם-צבאית בני דוד
המכינה הישיבתית לצה"ל בני דוד הידועה בשם מכינת עלי היא המכינה הקדם-צבאית הראשונה שהוקמה בישראל. המכינה הוקמה על ידי הרבנים אלי סדן ויגאל לוינשטיין בהתנחלות עלי. לצד המכינה קיימים גם ישיבה גבוהה, ישיבה לבוגרי צבא ומוסדות נוספים בנשיאות הרבנים סדן ולוינשטיין.
היסטוריה.
המכינה הוקמה בשנת ה'תשמ"ח (1988) על ידי הרבנים סדן ולווינשטיין, בעלי שבמטה בנימין. היא הוקמה כדי לאפשר לצעירים דתיים המתגייסים לשירות צבאי מלא לעשות זאת מתוך ערכים תורניים וחיזוק זהותם הדתית. לאור זאת, תוכני הלימוד במכינה שונים במידה מסוימת מן הלימוד המקובל בישיבות. ישנו דגש מיוחד על לימודי הגות ומחשבה על פי תורת הרב קוק, כהכנה לקראת המפגש עם החברה החילונית בשירות הצבאי, על האתגרים הכרוכים בכך. עם זאת, הלימודים במכינת בני דוד כוללים לימוד גמרא בעיון ובבקיאות בסגנון ישיבתי. המכינה משתייכת מבחינה רעיונית לישיבות הקו.
26 מבוגרי המכינה נהרגו בשירותם בצה"ל ובפעולות איבה, בהם רועי קליין, עמנואל מורנו, אלירז פרץ והדר גולדין.
כמכינה הקדם-הצבאית הראשונה ואחת הבולטות שבהן, בני דוד נחשבת לסמל למכינות הקדם-צבאיות ולציונות הדתית, וביקרו בה בין היתר נשיא המדינה רובי ריבלין וראש הממשלה בנימין נתניהו.
בשנת תשע"ו הוענק פרס ישראל לרב אלי סדן על מפעל חיים ותרומה מיוחדת לחברה ולמדינה. במנימוקי ועדת הפרס נאמר: "מעשיו של הרב סדן לא זו בלבד שהובילו לעלייה גדולה במספרם של צעירים המעוניינים לשרת שירות משמעותי בצבא ולהשתלב בחברה כאזרחים מעורבים ואכפתיים, אלא שהם הקימו גשר וחיבור בין חלקי החברה וקירבו את הזרמים השונים שמהם מורכבת החברה הישראלית. מעשיו הובילו לעשייה משמעותית משותפת לטובת הכלל בדרך של קירוב והבנה ותוך הקפדה על הנחלת ערכים. [...] בוגרי המכינות בולטים מאוד במגזר הציבורי, בתחומי הרווחה והחברה, בתחום החינוך וההתנדבות ובתפקידים משימתיים נוספים. במקומות המגוונים שבהם הם משתלבים ניכרות המסירות, המוטיבציה, האכפתיות ו"הראש הגדול" שספגו בעת הלימודים במכינות."
בספטמבר 2017 יצאה המכינה בקמפיין גיוס תרומות לבניין בית מדרש למכינה, שהניב כ-1,300,000 ש"ח תוך כ-30 שעות.
עורך הדין יאיר נהוראי יזם כמה פרסומים בתקשורת של התבטאויות של רבני המוסד שנאמרו בשיעורים ועוד. אחרי הפרסומים גדל מספר תלמידי המכינה. ב-2018 יצא נהוראי בקמפיין מימון המונים לגיוס 200,000 ש"ח במטרה להגיש תביעה משפטית בבג"ץ לסגירת המכינה, בטענה שהיא מטיפה לחיסול מדינת ישראל כמדינה דמוקרטית ולהקמת מדינת הלכה. לאחר שלושת החודשים שהוקצבו לאיסוף הסכום נאספו כ־59% מהסכום, והעתירה לא יצאה אל הפועל. ביולי 2019 הגישה המכינה תביעת דיבה על סך 700,000 ש"ח נגד נהוראי.
הכנה לשירות צבאי.
בשונה מחלק מן המכינות האחרות, תלמידי המכינה דוחים את גיוסם במסלול של ישיבה גבוהה למשך כשנה או שנתיים ("תורתו אומנותו") ולאחר הדחייה מתגייסים לשירות סדיר של שלוש שנים. כשבעים אחוזים מתלמידי שנה א' ממשיכים לשנה ב'. במהלך החופשות מקבלים תלמידי המכינה הכשרה בניווט והכשרה בסיסית בנשק.
המכינה העמידה שורה של בעלי דרגות גבוהות בצבא. במחזור ממוצע, המונה כ-140 תלמידים, ממשיכים מעל 50% לקורס קצינים ולתפקידי פיקוד, בשנת 2021, סיימו 21 תלמידי המוסדות קורס קצינים
במכינה נערכות לעיתים קרובות הרצאות של קציני צבא בכירים, המספרים על מבצעי צה"ל ועל המסלול הפיקודי..
מוסדות בני דוד.
מלבד המכינה, מוסדות בני דוד, פתחו מוסדות נוספים (מובאים בסדר כרונולוגי).
ישיבה לבוגרי צבא בני דוד הממוקמת בעלי, בראשותם של הרב אליעזר קשתיאל והרב אוהד תירוש, החלה כשילוב של כולל אברכים ומוסד של "מכינה לחיים", הישיבה לבוגרי צבא מיועדת לבוגרי המכינה ומכינות נוספות אחר שירותם הצבאי כיום מונה כ - 200 תלמידים. ישנם כמה מסלולי לימוד, לימודי עיון, לימודי הלכה לרבנות, ועוד. בנוסף הישיבה לבוגרי צבא כוללת גם מסלול הנקרא 'ח"י רועי' ע"ש רועי קליין שלמד בה, ובו התלמידים משלבים לימוד בבית מדרש עם לימודים אקדמיים, כחלק מהתוכנית התלמידים מתחייבים לשעות לימוד בבית מדרש, ובנוסף הישיבה דואגת למלגה ומקום לינה.