מחקר אחד נערך בקרב 663 ילדים בגילאי 7–12, מתוכם 354 בעלי ADHD ו-318 ללא ההפרעה. בקרב הילדים בעלי ההפרעה נמצא כי בנוכחות כל סוגי המסיחים (חזותי בלבד, שמיעתי בלבד ומשולבים) הילדים פספסו יותר מטרות לעומת שלבים ללא מסיחים כלל, כלומר היו פחות קשובים. לעומת זאת, ילדים שאינם בעלי ההפרעה הראו מוסחות רק בנוכחות מסיחים משולבים. כלומר, באמצעות שילוב מסיחים במהלך מבדק CPT ניתן לזהות בצורה טובה יותר ילדים בעלי הפרעות קשב וריכוז.
במחקר נוסף הושווה הביצוע של 176 מתבגרים בין הגילאים 13–18, מתוכם 133 מאובחנים ב- ADHD והשאר (43) ללא ההפרעה. נמצא כי נבדקים שאינם בעלי ADHD לא הושפעו כלל מהמסיחים מכל סוג שהוא. לעומת זאת, נבדקים בעלי ADHD ביצעו את המטלה פחות טוב בנוכחות של מסיחים משולבים וחזותיים בלבד. מחקר זה מראה שגם בקרב מתבגרים ליצור הבחנה טובה יותר בין נבדקים בעלי הפרעת קשב וריכוז לבין כאלה שאינם בעלי ההפרעה באמצעות שילוב מסיחים במהלך המבדק.
מדדי המבדק.
במבדק נמדדים 4 פרמטרים שונים:
תוצאות המבדק.
בתוצאות המבדק ניתן לצפות ברמת הביצוע של הנבדק בכל אחד מהפרמטרים בהשוואה לקבוצת נורמה (לפי מין וגיל). בנוסף, ניתן לראות את ההתנהגות הביצועית של הנבדק בכל אחד מהמדדים לאורך השלבים השונים במבדק.
תוצאות המבדק מתחלקות לשני חלקים:
פרס עיפרון הזהב
פרס עיפרון הזהב הוא פרס על מפעל חיים המוענק ליוצרים בתחום הקריקטורה. הפרס המוענק עלי ידי המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס בחולון החל משנת 2007, והוא מלווה בתצוגה מעבודותיו של הזוכה במוזיאון.
זוכי הפרס:
מלכים ג'
מצר סונדה
מצר סונדה (באינדונזית: Selat Sunda) הוא מצר ים בין האיים האינדונזיים ג'אווה וסומטרה. המצר מקשר בין ים ג'אווה (באוקיינוס השקט) מצפון-מזרח לבין האוקיינוס ההודי מדרום-מערב.
גאוגרפיה.
רוחבו של המצר בנקודה הצרה ביותר הוא כ-30 ק"מ (בין אזור העיר צ'ילגון בחופה הצפון-מערבי של פרובינציית בנטן שבמערב ג'אווה לבין כף טואה שבסומטרה), ואילו בדרום-מערב המצר מתרחב ונפתח לכדי רוחב של כ-100 ק"מ.
במצר שוכנים איים געשיים רבים, בהם קרקטאו, שבשנת 1883 אירעה בו התפרצות געשית אדירה (התפרצות פליניאנית) שגרמה לגלי צונאמי ענקיים ולמותם של כ-36,000 אנשים בג'אווה ובסומטרה. מימיו של המצר רדודים בחלקו המזרחי, ואילו בין קרקטאו לאי סבסי הם מגיעים לעומק של 18 מטרים בלבד, מה שיוצר קשיי מעבר לאוניות גדולות (למשל מכליות, שחלקן נאלצות להשתמש במקומו במצר מלאקה או אף לעבור לנתיבים חלופיים כגון מצר לומבוק, מצר מקאסאר העמוקים ואחרים). מזרחית לקרקטאו עומקו הוא פחות מ-100 מטר. לעומת זאת, בחלקו המערבי מגיעים מימי המצר לעומק רב ובפתחו הוא מגיע לעומק של 1,500 מטרים.
המצר נחשב לנתיב שיט חשוב לאורך מאות בשנים, ובייחוד בתקופה שבה חברת הודו המזרחית ההולנדית השתמשה בו כשער כניסה לאיי התבלינים.
ב-1 במרץ 1942 נערך במיצר קרב בין כוחות בעלות הברית לכוחות היפנים, הקרב קיבל את שמו על שם המצר .
עבראש ירוק
עבראש ירוק (שם מדעי: Bucephala clangula) הוא מין של ברווז בגודל בינוני מהסוג עבראש, ומתת-משפחת ברווזי הים. העבראש מאופיין בדו-צורתיות זוויגית, וקיבל את שמו בגלל ראשו הירוק של הזכר, שהוא חלק מה"תלבושת" של הזכר בעונת החיזור. לעומת הזכרים הצבעוניים, ראשן של הנקבות חום.
מאפיינים.
אורכו של הזכר כ-45-52 ס"מ, ומשקלו בין 888 ל-1400 גרם. הנקבה, לעומתו, קטנה הרבה יותר: אורכה 40-50 ס"מ, ומשקלה 500-1182 גרם.
העבראשים הירוקים מתרבים באזורי הטייגה. הם נמצאים בעיקר ביערות ואגמים צפוניים בקנדה, ארצות הברית, סקנדינביה ורוסיה. הם נודדים, בעיקר בחורף, אל מקורות מים, בין השאר חופים.
העבראש הירוק מקנן בחורים של עצים גדולים, אך למד להשתמש גם בתיבות קינון, מה שמקל על שיקום האוכלוסייה המעטה שלו בסקוטלנד. בהודו הוא רשום כעוף מזדמן.
בישראל מזדמן נדיר ביותר בחורף.
עקרון הממוצעות
עקרון הממוצעות (אנגלית: Mediocrity principle, נקרא גם עקרון הבינוניות) הוא רעיון פילוסופי לפיו . משמעות הרעיון היא שמצבים נוצרים בעקבות שרשרת אקראית של הסתברויות וצירופי מקרים, ומצב נתון הוא כזה כי סביר יותר שיהיה כזה. על פי עקרון זה, כאשר תצפית מוצאת מצב או אירוע מסוים, סביר יותר להניח שהאירוע בו המצב שנצפה מייצג את הרגיל והכלל, מאשר אירוע או מצב מיוחד או חד-פעמי.
לפי עיקרון זה, סביר יותר להניח שהמצב אותו אנו רואים בכדור הארץ, כלומר התפתחות חיים, ובפרט חיים תבוניים, הוא דבר נפוץ ביקום, מאשר ההנחה שכדור הארץ הוא המקום היחיד ביקום בו יש חיים, או שהאדם הוא היצור התבוני היחיד בכל היקום.. הנחה כזו מנוגדת לתפיסות רוחניות או דתיות מסוימות לפיהן האנושות היא במעמד מיוחד או מועדף. הרעיון שואב השראה מהעיקרון הקופרניקני על שם ניקולאוס קופרניקוס שהדיח את האדם וכדור הארץ ממרכז תמונת העולם: כדור הארץ והאדם הם חלק מן היקום ולא מרכזו, ומעמדם ביקום אינו חשוב במיוחד. כאשר מחילים את עקרון הממוצעות על תחום החיים מחוץ לכדור הארץ, המסקנה הנובעת מן הדבר היא שכדור הארץ והחיים על פניו אינם מיוחדים, לכן סביר ביותר שחיים יוכלו להתקיים מחוצה לו.
ביקורת.
ביקורת על העקרון מופנית בעיקר כלפי ההגדרה שלו והכישלון בישומו. אחת מהטענות מדגישה את הבעייתיות בהגדרת העקרון - העקרון מוביל להנחה שבחירה אקראית מסוימת שייכת לקבוצה מסוימת רק משום שזוהי הקבוצה הגדולה ביותר. בהשלכה לתחום החיים מחוץ לכדור הארץ, תומכי העיקרון מניחים שהיקום מכיל ציויליזציות תבוניות רבות מכיוון שבכדור הארץ יש ציויליזציה תבונית, וכדור הארץ אינו בעל מעמד מיוחד ביקום.
העקרון היווה השראה ליצירת נוסחת דרייק, נוסחה שפיתח האסטרונום פרנק דרייק כדי לחשב את מספר הציויליזציות התבוניות שמנסות ליצור קשר עם כדור הארץ. נוסחה זו והעקרונות המנחים שלה הותקפו בספר "כדור הארץ הנדיר", בטענה שהיא מתעלמת מתכונות רבות של כדור הארץ. על פי הספר, התפתחות כדור הארץ והחיים בו הם צירוף מקרים נדיר ולא סביר, ומכאן שהחיים מחוץ לכדור הארץ נדירים.
שאלה נוספת בנושא נקראת פרדוקס פרמי, על שם ההוגה שלה אנריקו פרמי, והיא "אם אכן ישנם חיים תבוניים ביקום, היכן הם?". על פי עקרון הממוצעות, כדור הארץ הוא כוכב לכת ממוצע הסובב סביב כוכב ממוצע, ולכן קיום חיים תבוניים הוא עניין ממוצע. אם כן, נשאלת השאלה מדוע חיים תבוניים מחוץ לכדור הארץ לא ניסו ליצור קשר עם האדם.
רוקהאמפטון
רוקהאמפטון (באנגלית: Rockhampton) היא עיר במדינת קווינסלנד שבאוסטרליה. העיר שוכנת על נהר פיצרוי (Fitzroy) במרחק של 45 ק"מ משפך הנהר ובמרחק של 600 ק"מ מצפון לבירת המדינה בריזביין. אוכלוסיית העיר מנתה 61,724 תושבים במפקד 2011. העיר מהווה מרכז ממשלתי, קהילתי, עסקי ומנהלי של מרכז קווינסלנד.
רוקהאמפטון זוכה ליותר מ-300 ימי שמש בשנה, מה שמאפשר בה פעילות תיירותית רצופה שכוללת אטרקציות תיירותיות כמו פארקים על גדות נהר פיצרוי, יערות, רצועת חוף ומולה איים שכנים.
היסטוריה.
מחוז קפריקורן (Capricorn) בו שוכנת רוקהאמפטון היה סביבת מגוריהם של שבטים אבוריג'ינים. ההיסטוריה של ההתיישבות האירופאית באזור החלה ב-1853 כאשר ביקרו במקום האחים ארצ'ר (Archer) שחיפשו שטחי מרעה. בחיפושיהם הם הסתמכו על חוקרים קודמים שהגיעו לאזור באמצע שנות הארבעים של המאה ה-19 והבחינו כי האזור מתאים למרעה.
בינואר 1854 הכריזה ממשלת ניו סאות' ויילס על הקמתם של שני מחוזות שהיום מהווים את שטחו של מחוז פיצרוי והיישוב הוקם ב-1854. נהר פיצרוי היווה נתיב מים נוח למתיישבים שבאו אחריהם והיישוב התפתח על גדות הנהר במורד הזרם. במעלה הזרם לא ניתן היה להמשיך ולהפליג עקב מחסום של סלעים שמנע זאת. הסלעים הללו נתנו לעיר את שמה.
אדמות המרעה שהיו בשפע וכמויות המים מהנהר ומיובליו תרמו להתפתחותו של היישוב בקצב מהיר. ב-1858 הוכרזה רוקהאמפטון כעיירה באופן רשמי. ב-1859 כאשר התגלה זהב בקנונה (Canoona), במרחק של 50 ק"מ מצפון מזרח לרוקהאמפטון, הפכה העיירה לנקודת היציאה הקרובה ביותר לשדות הזהב שניתן להגיע אליה באמצעות נתיבי המים. גילוי הזהב בקנונה התגלה כאכזבה והמוני מחפשי הזהב חזרו למקומות מהם באו, אך חלק מהם התיישבו ברוקהאמפטון ותרמו להגדלת אוכלוסייתה.
ב-1861 החל לצאת לאור בעיירה עיתון, והחלו לפעול בה בנקים, בית משפט ובית ספר. בשנות השישים של המאה ה-19 הגיעו לרוקהאמפטון סחורות ומהגרים ישירות בהפלגה. בשנים הבאות התפתחה העיירה כנמל ראשי לאזורים הפנימיים של קווינסלנד. ענף הייצוא העיקרי אז היה צמר.
בשנות השמונים והתשעים הוקמו נמלים על חוף הים בסמוך לשפר הנהר פיצרוי ונסללו אליהם מסילות ברזל. גילוים של מרבצי זהב במאונט מורגן (Mount Morgan) שמדרום מערב לרוקהאמפטון בשנות השמונים, הגדיל את חשיבותה של העיירה כנמל. אך לאחר התפתחותה של מאונט מורגן ירדה חשיבותה של רוקהאמפטון והיא חוותה אף שפל כלכלי במהלך שנות התשעים.
ב-1902 הוכרזה רוקהאמפטון כעיר ושנה לאחר מכן הושלם קו הרכבת בינה לבין בריזביין, אך רק ב-1921 היא חוברה במסילת ברזל לעיר מאקאי. עוד קודם לכן ב-1892 הושלמה סלילתה של מסילה שיצא בכיוון מערב והגיע עד ללונגריץ' (Longreach). צעד זה חיזק עוד יותר את מעמדה של רוקהאמפטון כנמל ראשי למרכז קווינסלנד. רשת חשמליות החלה לפעול ברוקהאמפטון ב-1909 והיא הייתה לעיר הראשונה שחוברה לרשת כזאת בעיר שדה בקווינסלנד.