טלסקופ נוסף בלה סייה, עבד בטכניקה חדשנית המכונה עידוש כבידתי, כחלק מרשת טלסקופים ברחבי העולם. שיתוף פעולה זה גילה כוכב לכת חיצוני חדש הדומה באופן משמעותי יותר לכדור הארץ מכל כוכב לכת אחר שנמצא עד כה. כוכב הלכת, המסיבי רק כחמש פעמים מכדור הארץ, סובב את כוכב האם שלו בערך כל 10 שנים, ובוודאי שיש לו פני שטח מוצקים (סלעי/קרח).
זיהוי מקורות גלויים של גלי כבידה.
הטלסקופים של המצפה האירופי הדרומי בצ'ילה זיהו וחקרו את המקבילה הגלויה הראשונה למקור גל כבידה. תצפית היסטורית זו מצביעה על כך שאסטרונומים רואים את התוצאה של מיזוג שני כוכבי נייטרונים. בעקבות מיזוג מסוג זה - אירועים חזויים ארוכים המכונים קילונובה מפזרים יסודות כבדים כמו זהב ופלטינה ברחבי היקום. תגלית זו מספקת גם את העדויות החזקות ביותר כי פרצי קרני גמא למשך זמן קצר נגרמים על ידי מיזוגים של כוכבי נייטרונים.
לראשונה אי פעם, אסטרונומים צפו בגלי הכבידה וגם באור (קרינה אלקטרומגנטית) מאותו אירוע, הודות למאמץ שיתופי עולמי והתגובות המהירות של מתקני המצפה האירופי הדרומי ושל מצפים אחרים ברחבי העולם.
תצפיות אלה מסמנות את תחילתה של אסטרונומיה "מרובת מסרים".
החור השחור במרכז שביל החלב.
מה נמצא במרכז שביל החלב? במשך זמן רב חשדו האסטרונומים כי חור שחור מסתתר במרכז שהיל החלב, אך לא היו יכולים להיות בטוחים בכך. לאחר שנים של מחקר סדיר על המרכז הגלקטי עם טלסקופים של המצפה האירופי הדרומי במצפה הכוכבים לה סייה, סוף סוף הגיעו המדענים לראיות חותכות.
כוכבים במרכז שביל החלב ארוזים בצפיפות רבה עד כי נדרשו טכניקות תצפית מיוחדות כמו אופטיקה מסתגלת כדי לשפר את הרזולוציה של הטלסקופ הגדול מאוד. אסטרונומים הצליחו לצפות בכוכבים בודדים ברמת דיוק חסרת תקדים כשהם מסתובבים במרכז הגלקטי. דרכיהם הראו כי אין ספק שהם מסתובבים באחיזת הכבידה העצומה של חור שחור על-מסיבי, כמעט פי שלושה מיליון מסיבי יותר מהשמש שלנו. תצפיות הטלסקופ הגדול מאוד חשפו גם הבזקי אור אינפרא אדום שהגיחו מהאזור בפרקי זמן קבועים. אף על פי שהגורם המדויק לתופעה אינו ידוע, הציעו החוקרים שהחור השחור עשוי להסתובב במהירות. לא משנה מה קורה, חיי החור השחור אינם שקט ושלווה.
אסטרונומים משתמשים גם בטלסקופ הגדול מאוד כדי להציץ למרכזי הגלקסיות שמעבר לגלקסיית שביל החלב, שם הם שוב מוצאים סימנים ברורים לחורים שחורים סופר-מסיביים. בגלקסיה הפעילה NGC 1097 הם יכלו לראות בפרטים חסרי תקדים רשת מורכבת של חוטים המסתובבים למרכז הגלקסיה ואולי לספק לראשונה מבט מפורט על תהליך ההתקשרות של החומר, מהחלק העיקרי של הגלקסיה. עד קצהו בגרעין.
שיאו של קמפיין תצפית בן 16 שנה באמצעות הטלסקופ הגדול מאוד היה האישור בשנת 2018 להשפעות שחזתה תורת היחסות הכללית של איינשטיין על תנועת כוכב העוברת בשדה הכבידה הקיצוני בסמוך לחור השחור העל-מסיבי במרכז גלקסיית שביל החלב.
התפרצויות קרינת גמא.
פרצי קרינת גמא (GRMA) הם פרצי קרני גמא אנרגטיות ביותר שנמשכות פחות משנייה למספר דקות - כהרף עין על טווחי הזמן הקוסמולוגיים. ידוע שהם מתרחשים במרחקים אדירים מכדור הארץ, לעבר גבולות היקום הנצפה.
הטלסקופ הגדול מאוד צפה בזריחה של פרץ קרני גמא שהוא הרחוק ביותר שנודע אי פעם. עם הסחה לאדום מדודה של 8.2, לאור ממקור אסטרונומי מרוחק זה לקח יותר מ 13,000 מיליון שנים להגיע אלינו. התפרצות קרינת גמא נראית אפוא כאשר היקום היה בן פחות מ -600 מיליון שנה, או פחות מחמישה אחוזים מגילו הנוכחי. זה בטח שחרר פי 300 אנרגיה בכמה שניות מאשר השמש שלנו תשחרר בכל חייה של יותר מ-10,000 מיליון שנה. התפרצויות קרינת גמא הם אפוא הפיצוצים החזקים ביותר ביקום אחרי המפץ הגדול.
חוקרים ניסו לגלות את טיב הפיצוצים הללו במשך זמן רב. תצפיות מראות כי התפרצויות קרינת גמא מגיעים בשני סוגים - משך זמן קצר (קצר מכמה שניות), ומשך זמן ארוך - ועל פי החשד, שני סוגים שונים של אירועים קוסמיים גרמו להם. בשנת 2003, אסטרונומים המשתמשים בטלסקופים של המצפה האירופי הדרומי מילאו תפקיד מפתח בקישור התפרצויות קרינת גמא לאורך זמן לבין פיצוצים מוחלטים של כוכבים מאסיביים, המכונים היפרנובות. על ידי מעקב אחר התפוצצות במשך חודש שלם, הם הראו כי לאור היו תכונות דומות לזו של סופרנובה, שנגרמה כאשר כוכב מסיבי התפוצץ בסוף חייו.
בשנת 2005, טלסקופים של המצפה האירופי הדרומי זיהו, לראשונה, את האור הנראה בעקבות פרץ של משך זמן קצר. על ידי מעקב אחר אור זה במשך שלושה שבועות, אסטרונומים הראו כי פרצי המשך הקצר - שלא כמו אלה עם משך הזמן הארוך - אינם יכולים להיגרם על ידי היפרנובה. במקום זאת, נהוג לחשוב שהם נגרמים על ידי מיזוגים אלימים של כוכבי נייטרונים או חורים שחורים.
ארכיונים דיגיטליים.
קבוצת תפעול ארכיון המדע קולטת ומפיצה מחדש את נתוני המצפה האירופי הדרומי ומספקת תמיכה ארכיונית. כ-200 טרה-בייטים של מידע ציבורי מופצים כל שנה דרך ארכיון המצפה האירופי הדרומי. הארכיון מכיל כ-1.01 פטה-בייטים עם עדכון מידע של כ-131 טרה-ביטיים כל שנה, ומוגדל בגודל של פקטור 10 בערך בגלל קצב ייצור הנתונים של הטלסקופים הסורקים.
פריצות דרך בטלסקופים, גלאים וטכנולוגיית מחשבים מאפשרות כעת לסקרים אסטרונומיים לייצר מספר רב של תמונות, ספקטרונומים וקטלוגים. מערכי נתונים אלה מכסים את השמיים בכל אורכי הגל, החל מקרני גמא וקרינת איקס ועד גלי אור נראה, אינפרא אדום וגלי רדיו. אסטרונומים מפתחים דרכים להנגיש את כמות הנתונים הגדולה. טכניקות אלה משתמשות בפרדיגמת הרשת של חישוב מבוזר עם גישה חלקה ושקופה לנתונים באמצעות מצפה כוכבים וירטואלי . במצפים פיזיים, טלסקופים עם מכשירים אסטרונומיים ייחודיים, המצפה הווירטואלי מורכב ממרכזי נתונים עם אוספים ייחודיים של נתונים אסטרונומיים, מערכות תוכנה ויכולות עיבוד. יוזמה גלובלית מבוססת קהילה זו מפותחת תחת ברית מצפה כוכבים וירטואלי בינלאומי ובאירופה כחלק מפרויקט המצפה האירופי הווירטואלי .
פרויקטי VO הוכיחו את יעילותם במספר דרכים, לדוגמה, גילוי של 31 מועמדים קוואזרים קלושים, מעורפלים באופן אופטי, בסקרים עמוקים מקוריים של מצפה הכוכבים הגדול (פי ארבעה במספר שנמצא בעבר). פירוש הגילוי הוא, כי סקרים של חורים שחורים סופר-מסיביים המעיטו את מספרם בפקטור של שניים עד חמש.
תגליות עיקריות.
תצפיות עם טלסקופים של המצפה האירופי הדרומי הובילו לפריצות דרך רבות באסטרונומיה, ובמשך השנים היו אחראים לכמה ממצאים מדהימים. להלן רשימת עשר התגליות האסטרונומיות המובילות של המצפה האירופי הדרומי עד כה:
הנגשה לקהל הרחב.
הפעילות החינוכית מתבצעת על ידי מחלקת חינוך ופרויקט חינוכי ציבורי של המצפה האירופי הדרומי (ESO education and Public Outreach Department, ר"ת: Outreach). הפעילות כוללת תוכניות, אירועים ומוצרים, השואפים לעמוד בדרישות התקשורת, מתקני המדע והציבור, כגון הודעות לעיתונות, תמונות, קטעי וידאו וחומר מודפס. המחלקה מנהלת את מרכז המבקרים והפלנטריום "סופרנובה" הנמצא באתר מטה המצפה האירופי הדרומי בגרכינג ליד מינכן, שנחנך ב־26 באפריל 2018.
המצפה האירופי הדרומי מפרסם דו"ח שנתי החל משנת 1964 הנגיש אונליין והכולל פעילויות מרחבי הארגון ומתווה דגשים מדעיים, טכניים וארגוניים. פרסום הודעות לעיתונות המתארות התפתחויות מדעיות, טכניות, ארגוניות, הישגים ותוצאות שהושגו על ידי מדענים עם מתקני המצפה האירופי הדרומי. המצפה מפרסם שלושה סוגי פרסומים; פרסום מדעי המתאר תוצאות מהמידע המחקרי של החוקרים או ממצפי הכוכבים, פרסום פעילות ארגונית הכולל חדשות על מצפה כוכבים עכשווי, מכשירים אסטרונומיים חדשים והודעות על תערוכות ברחבי העולם. בחירת מיטב התמונות האסטרונומיות והצגתן בפומבי במהדורות צילום תקופתיות, כשכל ההודעות לתקשורת נגישות אונליין משנת 1985. לפרסום יש גרסה ידידותית לנוער וכל ההודעות מפורסמות בכל השפות של המדינות השותפות. כתב העת "השליח" (The Messenger), מפרסם את הפעילות וההודעות משנת 1974 ונגיש אונליין באתר הרשמי. פרסום גליונות כתב העת (Communicating Astronomy with the Public journal) CAPjournal באתר האינטרנט להנגשת הקהל. כתב העת משמש קישור חשוב בין הקהילה האסטרונומית המדעית והקהל, תומך בחינוך מדעי פורמלי ובלתי פורמלי תוך מתן נראות לסיפורים מדעיים. פרסום הודעות בעלי חשיבות לקהילה ותמונות בגלריה הציבורית המפרסמות צילומים יפים מהטלסקופים וכל זאת באתר הרשמי.
המצפה מפרסם גם מכתבים המיועדים למדענים ולקהל הרחב המנוי בלבד. חדשות המדע מוצגות באתר הרשמי בהודעות לעיתונות (ESOcast) וכן בדו"ח השנתי של המצפה האירופי הדרומי. ESOcast הם סדרות וידאו-פודקאסט המוקדשות לדיווח על חדשות ומחקרים מאת המצפה האירופי הדרומי. בשנת 2013 פורסם סרט IMAX בשם "היקום הנסתר בתלת מימד", (Hidden Universe 3D) שהופק בשיתוף פעולה של פילם ויקטוריה והמרכז לאסטרופיזיקה ומחשוב-על באוניברסיטת סווינבורן לטכנולוגיה עם המצפה האירופי הדרומי. הסרט הוא הרפתקה תיעודית לתוך עומק החלל על המסך הענק במדיום הקולנועי IMAX 3D של יקום מתעורר לחיים בבהירות חסרת תקדים באמצעות תמונות אמיתיות שנלכדו על ידי הטלסקופים החזקים ביותר בעולם, הנצפים על המסך ובתלת מימד.
מרכז המבקרים והפלנטריום "סופרנובה".