בית המדרש חבר באיגוד ההתחדשות היהודית “פנים״.
מסלולי לימוד.
במקום פועל בית-ספר לתרבות עברית במספר מסלולים:
"בית מדרש יוצרים", הפונה ליוצרים מתחומים שונים שבעבודתם מעצבים את הספרה הציבורית הישראלית. ההשתתפות בבית המדרש אפשרה התנסות "יחפה" – כלומר חפה מכל אידאולוגיה או עמדה דתית, בלימוד טקסטים יהודיים וישראליים כמקור להשראה. שיטת הלימוד אפשרה דיון מזוויות בלתי שגרתיות ויציקת פרשנויות חדשות לטקסטים הקלאסיים. התוכנית זכתה להצלחה רבה בקרב קבוצות של יוצרים מתחום הקולנוע והטלוויזיה, המוזיקה, האמנות הפלסטית ואנשי תקשורת. בין היוצרים שהשתתפו בתוכנית: יוני רכטר, אורי שנער, רוני ניניו, דוד אופק, יוסי מדמוני, תמר מרום, אוהד חיטמן, שם טוב לוי, קובי אוז, ערן צור, אריאל הורוביץ, נורית גלרון, לארי אברמסון, עדי נס, ציבי גבע, שרון פוליאקין, יוסף קריספל, טליה קינן, ליעד מודריק, גורי אלפי, שהם סמיט.
בעבר התקיימו בעלמא קורסים קצרים באנגלית, בתחומי דעת שונים.
בין המרצים בעלמא: רות קלדרון, ג'רמי פוגל, יאיר אסולין, גל אלניר, חנה פרידמן, דינה וונטורה, בארי צימרמן, אפרת טננבאום, אלחנן ריינר, רמי ריינר, מעוז כהנא, יאיר ליפשיץ, עתליה זילבר, אסף ענברי, עמרי הרצוג, יעקב צ. מאיר, עמר סרגי, עמנואל אטקס, יוסף שורץ, אודי לאון, בנימין שבילי, רחל גוסטמן, גדעון אלעזר, שרון אס, תמר מרין, חיים חיון, אביטל דוידוביץ' אשד, ירון כהן-צמח, מאיה גז, עמרי שאשא, נטע סובול ועוד.
אירועי תרבות בעלמא.
חגים ומועדים בעלמא
ערבי תרבות סביב מועדים בלוח השנה העברי: הישראלי והאוניברסלי. המפגשים עוסקים בסוגיות העולות ממועדי לוח השנה בהקשרים ספרותיים, היסטוריים, פילוסופיים ופוליטיים. ערבי העיון יוצרים נקודת מפגש בין התרבות היהודית והכללית למציאות הישראלית. בין האירועים: סליחות, חנוכה, משתה פורים, תיקון ליל שבועות, ט"ו בשבט, ט' באב.
סלון התרבות של עלמא
סלון אבינעם (לזכרו של אבינעם ניסנוב), משחזר את תפקידו המסורתי של הסלון התרבותי כמקום מפגש מסעיר בין המרחב הביתי לציבורי. הסלון מבקש להפגיש קולות משמעותיים מתוך המרחב התרבותי ללימוד שיחה ודיון.
הוצאת עלמא.
לעלמא הייתה שותפה לשתי סדרות ספרים:
סדרת טקסי חיים בשיתוף הוצאת ידיעות אחרונות. הסדרה כוללת שלשה ספרים: "בת מצווה ובר מצווה", "לקראת כלולות" ו"קבלת פנים" (שמחת הבת וברית מילה).
סדרת עלמא - עם עובד היא סדרת ספרים בשיתוף הוצאת עם עובד בה יצאו לאור עד כה שמונה כותרים, מפרי עטם של אריאל הירשפלד, יוסף שורץ, תמר רוס, חיים סולובייצ'יק, ברוך קימרלינג, ישראל יעקב יובל ומלילה הלנר-אשד.
גארד
עלמא
עלמא או עלמא אלשעב היה יישוב בגליל העליון שהתקיים ככל הנראה מהתקופה הרומית בארץ ישראל, ועד לתקופה העות'מאנית. במקום נמצאו ממצאים המעידים על פולחן יהודי במקום בתקופת המשנה, ועל משפחות יהודיות שגרו ביישוב בתקופות מאוחרות יותר, לצד משפחות מוסלמיות. משפחת עבו בסיוע משה מונטיפיורי רכשה ב-1839 אדמות בעלמא ובקדש שבגליל העליון. במאה העשרים שכן במקום כפר ערבי שהתקיים עד מלחמת העצמאות. ב-1949 הוקם בסמוך לו המושב עלמה.
היסטוריה.
בעלמא התגלה בית קברות יהודי גדול המתוארך לתקופת המשנה על פי מערות קבורה וקברים המיוחסים לתנאים כדוגמת רבן שמעון בן גמליאל הזקן, אלעזר בן ערך, עזריה, אלעזר בן עזריה, אליעזר בן הורקנוס שמעון בן נתנאל יוסי הכהן, ויהודה בן תימא. באתר העתיק של עלמא שרידיהם של שני בתי כנסת קדומים - בחורבת קציון ובמרות מהמאה ה-3 - תקופת התלמוד.
קיימות גם עדויות ותעודות המעידות על יישוב יהודי בעלמא בתקופה הצלבנית בארץ ישראל ובתקופה הממלוכית בארץ ישראל. רבי בנימין מטודלה אשר בקר בארץ במאה ה-12, מצא בעת ביקורו 50 משפחות ובית קברות יהודי גדול, ובו קברותיהם של תנאים מפורסמים.
בעת החדשה.
בתקופה העות'מאנית היו בני הקהילה היהודית מוסתערבים, שעסקו כנראה בעיקר בחקלאות. היישוב היהודי בכפר מוזכר אצל הנוסע משה באסולה וגם בספרי שו"ת של רבי משה גלנטי ומהרי"ט צהלון. בתעודות המס מהמאה ה-16 נמנו בעלמא 288 משפחות ו-140 רווקים מוסלמים, ו-7 משפחות ורווק אחד יהודים. כמה משפחות ותיקות מתושבי פקיעין נושאות את השם "עלמאני", המעיד על מוצאן מעלמא.
משערים שהיישוב ננטש, מסיבה לא ידועה במאה ה-17. רבי משה ירושלמי שהתיישב בארץ ב-1769 וסייר ברחבי הגליל, דווח שבעלמא בית כנסת חרב. גם בספר "שבחי ירושלים" מ-1785 נכתב שבעלמא נותר רק בית הכנסת החרב.
במפקד של משה מונטיפיורי שביקר בארץ ב-1839, התברר שיהודי עלמא עברו להתגורר ביישובים פקיעין, שפרעם וחיפה.
על פי מפקד האוכלוסין של שנת 1931 היו במקום 712 תושבים מוסלמים ו-148 בתים נושבים.
הדרבי של אדינבורו
הדרבי של אדינבורו הוא הכינוי שניתן למשחק הכדורגל בין הארטס לבין היברניאן, שתי קבוצות הכדורגל הבכירות של העיר אדינבורו שבסקוטלנד. היריבות בין שני המועדונים, החלה לה אי שם באמצע שנות ה-70 של המאה ה-19, מה שהופך אותה לאחת היריבויות העתיקות ביותר בכדורגל העולמי. המשחק הראשון בין 2 הקבוצות שוחק ביום חג המולד (25 בדצמבר) של שנת 1875 (שנת הקמתה של היברניאן) ובו ניצחה הארטס 1-0.
המשחקים משוחקים בדרך כלל או באיסטר רואד או בטיינקסטל. נכון להיום, הקבוצות נפגשות בין 3 ל-4 פעמים בעונה במסגרת ליגת העל הסקוטית, בהתאם למיקומן בתום העונה הסדירה לפני החלוקה לבית עליון ותחתון. הקבוצות נגשות לעיתים גם במסגרת הגביעים השונים דוגמת הגביע הסקוטי וגביע הליגה הסקוטי.
מפגש בין 2 הקבוצות במסגרת גביע כלשהו, הפך לנדיר מאוד בעשורים האחרונים, אולם הקבוצות נפגשו במסגרת חצי גמר הגביע הסקוטי בעונת 2005-06 (הארטס ניצחה 4-0), וכמו כן במסגרת רבע גמר גביע הליגה בעונת 2006-07 (היברניאן ניצחה 1-0). מפגש הגביע המפורסם ביותר ביניהן שוחק בגמר הגביע הסקוטי בשנת 1896, הגמר היחיד ששוחק מחוץ לגלאזגו, בו ניצחה הארטס 3-1.
בין שנות ה-70 המאוחרות ועד לאמצע שנות ה-80, היו קרבות אוהדים רבים בין 2 מחנות האוהדים, אולם היום דבר זה די חריג. בשנים האחרונות, רוב המשחקים שוחקו ללא שנמכרו כל הכרטיסים למשחק, בעיקר בקרב אוהדי ה"חוץ" (מכיוון שהמשחקים מתקיימים באדינבורו, אף קבוצה לא באמת אורחת) עקב המחירים היקרים להחריד ביציעים המוקצים להם.
שיאי דרבי.
שיאים כלליים.
להארטס יש את המאזן הטוב יותר בדרבים, עם 128 ניצחונות מול 82 של היבניאן, ו-82 משחקים שנסתיימו ללא הכרעה (תיקו). נכון להיום התקיימו כ-600 משחקי דרבי מאז הקמתן של 2 הקבוצות. גם בתחרויות ידידותיות של אדינבורו ידה של הארטס על העליונה עם 140 ניצחונות, למול 112 של היברניאן.
שיאים למשחק יחיד.
הניצחון הגדול ביותר (הפרש השערים הכי גדול) בדרבי במשחק רשמי שייך דווקא להיברניאן שהביסה 7-0 את הארטס באצטדיון טיינקסטל (אצטדיונה של הארטס) ב-1 בינואר 1973. אולם, בכלל המשחקים (רשמיים ולא רשמיים) הניצחון הגבוה ביותר הוא של הארטס, שהביסה את היברניאן 10-2 באוגוסט 1893. הניצחון עם מספר השערים הגבוה ביותר במשחק רשמי הוא של הארטס, 8-2, בליגה, ב-21 בספטמבר 1935.
שיא צופים.
שיא הצופים למשחק דרבי בעיר אדינבורו עומד על 65,860 ב-2 בינואר 1950, כאשר הארטס ניצחה 2-1 באיסטר רואד (מגרשה של היברניאן). זהו גם מספר הצופים הגבוה ביותר בסקוטלנד לאירוע ספורט ששוחק מחוץ לגלאזגו.
המשחקים "הגדולים".
המשחק "הגדול" ביותר בין 2 הקבוצות היה גמר הגביע הסקוטי בשנת 1986, ששוחק באצטדיון לוגי גרין, אדינבורו. נכון לשנת 2007, זהו משחק הגמר היחיד ששוחק מחוץ לגלאזגו (כפי שכבר צוין לעיל). הארטס ניצחה 3-1 לעיני 17,340 צופים. המשחק "הגדול" ביותר של השנים האחרונות, היה חצי הגמר של הגביע הסקוטי בשנת 2006, שבו 2 הקבוצות ידעו כי ניצחון יעלה אותן לגמר מול גרטנה, אשר שיחקה באותו זמן בליגת המשנה בסקוטלנד. הארטס ניצחה 4-0, בדרך לזכייה בגביע עצמו, אך רק לאחר קרב מן הנקודה הלבנה. היברניאן "נקמה" בהארטס על ההפסד ההוא עונה לאחר מכן, לאחר שהדיחה אותה על ידי ניצחון 1-0 ברבע גמר גביע הליגה הסקוטי, בדרכה לזכות בגביע.
דרבי "השנה החדשה".
משחק דרבי מסורתי שהיה בדרך כלל משוחק בכל שנה ביום הראשון של השנה החדשה (1 בינואר), או ב-2 בינואר, שגם הוא יום חופשי בסקוטלנד. בשנים האחרונות המשחק כבר כמעט ולא נערך עקב מדיניות תכנון המשחקים של ליגת העל הסקוטית, אשר נשלטת על ידי הטלוויזיה, שמעדיפה באופן שיטתי את הדרבי של "הדור הישן". מבין 88 המשחקים ששוחקו בשנה החדשה, היברניאן מחזיקה בשיא הניצחונות עם 31 מול 28 ניצחונות של הארטס. רק 3 משחקי דרבי שוחקו בעשר השנים האחרונות; תיקו 2-2 בטיינקסטל ב-1998, תיקו 4-4 גם כן בטיינקסטל ב-2003, ותיקו 1-1 באיסטר רואד ב-2005.
שלמה ישראלי (רס&quot;ר)
שלמה ישראלי (14 ביולי 1923 – 5 בנובמבר 2000) היה חייל בצה"ל, שבין היתר שירת כרס"ר בה"ד 1 בין השנים 1954 עד שנת 1968, כמפקד המחנה וכמ"פ מפקדה של סיירת מטכ"ל מאז ועד לשחרורו משירות הקבע בשנת 1974.
קורות חייו.