גם עונת 1929 של הגביע הארץ ישראלי הייתה מוצלחת מבחינת מכבי חשמונאי. בהגרלת שמינית הגמר, שנערכה ב-27 בנובמבר, הוגרלה הקבוצה מול מכבי חדרה, והצליחה לגבור עליה בתוצאה 2 - 0. ברבע הגמר הצליחה הקבוצה לנצח 4 - 2 את הקבוצה האנגלית "סנט ג'ורג' ירושלים" משני שערים שהובקעו בשלהי המשחק, ובשלב חצי הגמר ניצחה 2 - 0 את הפועל חיפה במשחק שבו הוחמצו ארבע בעיטות עונשין מ-11 מטרים. במשחק הגמר, שנערך בפתח תקווה, התמודדה מכבי חשמונאי מול מכבי תל אביב. בדקה השנייה ספגה מכבי חשמונאי שער מרגליו של אריה "לייבל'ה" זליבנסקי, שהיה השחקן המצטיין של מכבי תל אביב במשחק; הכשלתו הובילה לפסיקת בעיטת עונשין לחובת מכבי חשמונאי, מרגליו של השוער וילי ברגר. בהמשך המשחק הבקיעו ברוך צבי ולייבל'ה זליבנסקי שני שערים נוספים וקבעו את תוצאת המשחק, 4 - 0 לטובת קבוצתם. היה זה גם הפרש השערים הגבוה ביותר במשחק הגמר לפני קום המדינה, עד שב-1942 הביסה בית"ר תל אביב את מכבי חיפה בתוצאה 12 - 1. בעונות הבאות כבר לא זכתה להישגים מרשימים במסגרת הגביע, ובשנה העוקבת היא הפסידה 1 - 4 ברבע הגמר, אליו העפילה אוטומטית, לקבוצה האנגלית סטאפורדס. באותה שנה השתתפה הקבוצה במשחקי הגביע הנודד הירושלמי (שהתנהלו במתכונת ליגה), בו זכתה יריבתה העירונית הפועל ירושלים, ובטורניר ידידות בשם "גביע גוט" מול קבוצת המשטרה הבריטית.
משנות ה-30 ועד הפירוק.
ב-1931 הייתה מכבי חשמונאי לאחת מתשע הקבוצות המייסדות של הליגה הארץ-ישראלית, שמשחקיה נמשכו גם ב-1932. בנובמבר 1931 רשמה מכבי חשמונאי ציון דרך בהיסטוריה של הכדורגל הישראלי, לאחר שנטלה חלק במשחק הליגה הרשמי הראשון אי-פעם. היה זה הדרבי העירוני מול הפועל ירושלים, ומכבי חשמונאי הביסה את יריבתה בתוצאה 8 - 0. הקבוצה סיימה את העונה במקום הרביעי עם 18 נקודות ועם משחק חסר, כיוון שמשחקים רבים באותה תקופה בוטלו בשל חוסר ארגון ובשל המצב הביטחוני. בדרבי מול קבוצת המשטרה הבריטית הפסידה הקבוצה בתוצאה 1 - 2, ובזכות כך זכתה הקבוצה הבריטית באליפות הראשונה בתולדות הליגה. גם בגביע ארץ ישראל לא זכתה הקבוצה להצלחה רבה, והודחה כבר בסיבוב הראשון לאחר הפסד 0 - 4 להפועל חיפה.
בעונה שלאחר מכן חל שיפור ברמת המשחק של הקבוצה, והיא הצליחה לסיים את הליגה במקום השני, אחרי הפועל תל אביב שניצחה בכל המשחקים. בטורניר הגביע של 1933 הוגרלה הקבוצה מול מכבי תל אביב ברבע הגמר, והובילה 3 - 2 עד שהמשחק הופסק בגלל החשיכה (באותה תקופה לא נהגו לשחק עם תאורה). ההתאחדות קבעה משחק חוזר, וזה הסתיים בניצחון 1 - 0 של מכבי חשמונאי. עם זאת, לאחר מכן הוחלט להעניק ניצחון טכני 3 - 0 למכבי תל אביב, בטענה שסגנון משחקה של מכבי חשמונאי היה נוקשה מדי ולא הגון. בעונת 1934/1935 דורגה הקבוצה במקום השישי מתוך עשרה לאחר ששיחקה ארבעה משחקים, אך מכיוון שבאותה עונה בוטלו משחקים רבים, הוחלט לבסוף על הפסקת משחקי הליגה ועל הענקת תואר האליפות להפועל תל אביב. מכבי חשמונאי אף לא השתתפה במשחקי הגביע באותה עונה.
ב-21 במרץ 1936 סיימה מכבי חשמונאי בתיקו 1 - 1 מול הפועל הדרום תל אביב במסגרת הסיבוב הראשון של גביע ארץ ישראל. היה זה משחקה הרשמי האחרון לשנה זו, כיוון שבאפריל שלאחר מכן פרץ המרד הערבי הגדול שגרם להפרעות קשות בפעילות הכדורגל בארץ ישראל. הקבוצה אף לא השתתפה במשחקי הליגה שקדמו למשחק גביע זה, כיוון שהם בוטלו בשל המתיחות הביטחונית. גם בתקופה שבין חידוש המשחקים לסיומם ב-18 בדצמבר 1936 לא השתתפה הקבוצה במשחקי ליגה. ב-1937 שינתה הקבוצה את שמה למכבי "בר כוכבא" ירושלים.
בשלהי שנות ה-20, בתחילת שנות ה-30 ובעיקר באמצע העשור חלה ירידה משמעותית בעוצמתה של הקבוצה. שחקניה הבכירים הגיעו לגיל מבוגר ופרשו ממשחק פעיל, ומגמה זו התגברה לקראת אמצע העשור וסופו. בהנהלת הקבוצה הוחלט לנקוט במהלך שירענן את הקבוצה ויחזיר אותה למעמדה הקודם כאחת מהקבוצות החזקות ביותר בכדורגל הארץ ישראלי. יוסף בר נון, אחד ממנהלי הקבוצה, היה זה שהוביל את המהלך שבסיומו שינתה הקבוצה את שמה. שינוי השם בוצע בתקופה שבה המאורעות הבולטים היו המרד הערבי הגדול ושתי המכביות הראשונות, ונועד על פי ראשי הקבוצה לעודד את הרגשות הלאומיים, לציין ח"י מאות שנים לסיום מרד בר כוכבא, ולשמר את שמה הייחודי מבחינה לאומית של הקבוצה.
עם זאת, המהלך לא צלח. באותה שנה היא לא נטלה חלק במשחקי הליגה, ובסיבוב הראשון של גביע ארץ ישראל הובסה 0 - 10 על ידי מכבי תל אביב. ב-1938, לראשונה בתולדותיה, לא השתתפה הקבוצה גם בליגה וגם בגביע. הקבוצה חזרה להתחרות במסגרת ליגה רק ב-1940. היא סיימה במקום הראשון עם מאזן של שישה ניצחונות ושתי תוצאות תיקו מתוך שמונה משחקים, שנערכו במסגרת ליגה עירונית מיוחדת שארגנה ההתאחדות במחוז ירושלים. עם זאת, הקבוצה לא התחרתה במסגרת גביע ארץ ישראל.
מלחמת העולם השנייה, שפרצה ב-1939, גרמה לשיבושים קשים בפעילות הקבוצות השונות בעקבות גיוס כדורגלנים רבים לצבא הבריטי ואיסור מטעם ההתאחדות לשתף שחקנים חייבי גיוס לצבא הבריטי. בעונת 1941/1942 חולקה הליגה לשני מחוזות, מחוז תל אביב ומחוז ירושלים, והקבוצה סיימה את משחקי המחוז שלה במקום השני בפער של נקודה אחת מהומנטמן ירושלים שבמקום הראשון. היא גם לא הצליחה להעפיל לשמינית גמר גביע ארץ ישראל. בעונת 1943/1944 לא השתתפה הקבוצה במשחקי הליגה המלחמתית, שפעילותה הופסקה לפני מועד סיומה המתוכנן על ידי ההתאחדות. עם זאת, היא נטלה חלק במשחקי גביע המלחמה (שלא זכו לבסוף להכרה רשמית של ההתאחדות למרות ההכרה במשחקי הליגה שהתנהלו במקביל). ב-9 במאי 1943 גברה הקבוצה 3 - 1 על אחת מהקבוצות הצבאיות ששהו בארץ בגלל המלחמה, ובשלהי החודש גברה במסגרת הסיבוב השני 5 - 0 על יריבתה העירונית דגל ציון ירושלים. ב-6 באפריל נערך הסיבוב השלישי, והקבוצה סיימה בתיקו 2 - 2 מול יריבתה העירונית הפועל ירושלים. משחק הגומלין הסתיים בניצחון 3 - 1 לטובת הפועל.
הפסד זה היה המשחק הרשמי האחרון המתועד של הקבוצה במסגרת בכירה כלשהי בתקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל. הקבוצה לא השתתפה בעונות הבאות של הליגה, ולא הצליחה להעפיל לשלבים המתקדמים של גביע ארץ ישראל. ב-1946 החליטה הנהלת הקבוצה לשנות את שמה פעם נוספת, והקבוצה נקראה מעתה רק בשם "מכבי ירושלים". לאחר הקמת המדינה זכתה הקבוצה להישגים בודדים. היא מעולם לא שיחקה בליגה הבכירה על גלגוליה השונים, ובגביע המדינה זכתה להצלחה חלקית בלבד. ב-1954 סיימה הקבוצה בתיקו 3 - 3 מול מכבי תל אביב בסיבוב המוקדם האחרון של גביע המדינה השני, אך הודחה בסיכום שני המשחקים. החל מעונת 1955 שיחקה הקבוצה בליגה ב' (אז הליגה השלישית בחשיבותה), ובאותה שנה הצליחה להעפיל לשמינית הגמר לאחר שגברה בסיבוב השלישי המוקדם על הפועל כפר סבא. עם זאת, הקבוצה לא התייצבה למשחק מול הפועל חיפה וספגה הפסד טכני בתוצאה 0 - 3. במאי 1957 הואשמה הקבוצה בשיתוף פעולה עם בית"ר רמלה, כדי לפגוע בסיכוי ההעפלה של סקציה נס ציונה לליגה ב'. על פי האשמה מכבי ירושלים שילמה כסף לבית"ר רמלה כדי לא להופיע למשחק נגדה ולקבל ניצחון טכני.
ב-1959 הצליחה הקבוצה להעפיל עד לסיבוב השישי המוקדם בגביע המדינה, אך הודחה לאחר שספגה הפסד 0 - 6 למכבי חיפה. היו אלה הישגיה הבולטים האחרונים של הקבוצה בגביע המדינה, והיא התפרקה ב-1963.
ניסיונות הקמה חדשים.
לקראת עונת 1970/1971 הקבוצה בשם "מכבי ירושלים" הוקמה מחדש ושיחקה בליגה ד' (אז הליגה החמישית והנמוכה בישראל). הקבוצה עלתה ליגה בעונת 1973/1974 והגיעה לליגה ב', שם שיחקה עד סוף 1975/1976, אז הורדו לקבוצה שש נקודות עקב כך שלא הופיעה למשחק נגד הפועל גדרה, והיא הורדה בחזרה לליגה ג'. בסוף שנות ה-90 התאחדה הקבוצה עם מכבי מעלה אדומים, ונודעה בשם "מכבי ירושלים/מעלה אדומים". בסיום עונת 1999/2000 הקבוצה המאוחדת סיימה כסגנית אלופת ליגה ב' דרום ב', ועלתה לליגה א' (לאחר שמכבי לזרוס חולון ומכבי יפו פרשו מליגה א'). המועדון המאוחד שיחק שתי עונות בליגה א' דרום עד שבסיום 2001/2002 ירדה הקבוצה חזרה לליגה ב'. בסיום עונת 2004/2005, כשהקבוצה בליגה ב', הקבוצה החלה בתהליך פירוק, שהסתיים ב-2 ביוני 2005 אז התפרקה הקבוצה סופית.
תארים.
ליגת ארץ ישראל
גביע ארץ ישראל
מכבי חשמונאים ירושלים
אורייתא
אורך רוח
בלארוס באירוויזיון
בלארוס נטלה חלק באירוויזיון 16 פעמים החל מהצטרפותה לתחרות ב-2004. בלארוס היא המדינה הסובייטית הפחות-מוצלחת בתחרות כאשר היא מעולם לא ניצחה בתחרות, מעולם לא סיימה את התחרות בתור אחת מחמש המדינות המובילות בגמר והישגה הטוב ביותר בגמר התחרות הוא המקום ה-6.
הישגים.
בלארוס החלה להשתתף באירוויזיון בשנה בה הנהיגו את שיטת חצי הגמר. היא שלחה לתחרות את הצמד אלכסנדרה וקונסטנטין עם השיר "My Galileo" ("גלילאו שלי") איתו הם הגיעו למקום ה-19 מתוך 22 מדינות בשלב חצי הגמר. לאירוויזיון 2007 שלחה בלארוס את הזמר דמיטרי קולדון עם השיר "Work Your Magic" ("עבדי על הקסם שלך"). השיר סיים במקום ה-4 בשלב חצי הגמר, ולכן עלה לשלב הגמר בו הוא סיים במקום ה-6 עם 145 נקודות. זהו ההישג הטוב ביותר אליו הגיעה בלארוס בתחרות.