בארצות הברית חוסמים אינם חוקיים לשווק, מכירה ושימוש. רשות התקשורת הפדרלית אף הציעה ביוני 2014 תביעה על סך כ-35 מיליון דולר (המקסימום האפשרי על פי החוק) לחברה סינית (C.T.S Technology Limited) שמכרה חוסמים בארצות הברית.
הפרות הסדר בפרגוסון (2014)
הפרות הסדר בפרגוסון במהלך שנת 2014, הן סידרה של אירועים אלימים שאירעו בפרגוסון, שבמדינת מיזורי, אשר הובילו למהומות גזע במוקדים רבים בארצות הברית.
תחילת המהומות.
המהומות החלו בעקבות אירוע שבו השוטר דארן וילסון ירה למוות במייקל בראון, אמריקאי-אפריקאי בן 18, ב-9 באוגוסט 2014. לאחר המקרה החלו הפגנות של קבוצות שחורים בטענה לחוסר צדק ואלימות כלפיהם מצד המשטרה והממסד. לצד ההפגנות השקטות התפתחו במהרה תופעות של הפרות סדר כגון ונדליזם, שוד חנויות, הצתה של עסקים והתפרעויות אלימות. המהומות לא שככו, אלא נמשכו מספר חודשים.
לאחר הזיכוי.
ב-24 בנובמבר 2014 החליט חבר מושבעים שבו היו 9 לבנים ו-3 שחורים לא להעמיד לדין את השוטר דארן וילסון לאור העדויות והממצאים שהוצגו בפניו. לאחר ההחלטה פרצו שוב מהומות ספונטניות בפרגוסון ואף במוקדים נוספים בערים ראשיות בארצות הברית. המהומות היו אלימות יותר, נבזזו מעל 100 חנויות ומרכולים, נשרפו כ-25 מבנים והוצתו מכוניות משטרה. מעל 80 מתפרעים נעצרו.
המהומות סוקרו בהרחבה בתקשורת העולמית ומייד לאחר החלטת חבר המושבעים קיים נשיא ארצות הברית ברק אובמה מסיבת עיתונאים מיוחדת בניסיון להרגיע את הרוחות.
התפשטות המהומות בארצות הברית.
בתחילת דצמבר התפשטו מהומות הכוללות מספר הפגנות אלימות מלוות בוונדליזם ובמעשי שוד של עסקים קטנים באזור ההפגנה בברקלי, קליפורניה.
ב 14 בדצמבר התקיימה הפגנה של אלפים בוושינגטון אשר חיברה בין הרג מייקל בראון ואֶריק גרנר למקרים היסטוריים כגון הרג אמדואו דיאלו , 15 שנים קודם לכן. אחת הססמאות הנפוצות במחאות הייתה "חיי שחורים חשובים" (Black lives matter). המארגנים ציפו לכ-5,000 מפגינים אך טענו כי הופיעו מעל 25,000.
מאוחר יותר באותו חודש, צעיר שחור בשם ישמעאל ברינסלי (Ismaaiyl Brinsley) רצח שני שוטרים לבנים, רפאל רמוס ווונג'יאן ליו, בניו יורק כ"מעשה נקמה" על "אלימות המשטרה" ובפרט על נסיבות מותם של מייקל בראון ואריק גרנר.
יום לפני הרצח כתב ברינסלי:
באפריל 2015, נעצר בבולטימור צעיר שחור בשם פרדי גריי, בעוון אחזקת סכין. במהלך המעצר הופעלה נגדו אלימות קשה ובדרכו לבית המעצר התדרדר מצבו עקב שבר שספג בעמוד השדרה, והוא נפטר כעבור שבוע. מותו הצית מחדש את מהומות, הפעם בבולטימור. הפגנה ב-25 באפריל הפכה לאלימה במיוחד ובה נפצעו 15 שוטרים, ונעצרו 202 מתפרעים. ההתפרעויות לוו בוונדליזם, מעשי שוד ושריפת חנויות באזורי העימות. משפחתו של גריי מחתה על ההפגנות והתנערה מהן באופן פומבי, אך אלו רק התעצמו בימים שלאחר המוות. לאור האלימות הוטל עוצר על העיר ואלפי חיילים נפרשו ותגברו את כוחות המשטרה כדי להחזיר את הסדר את כנו.
בנובמבר 2015 סדרת הפגנות נגד גזענות של לבנים באוניברסיטת מיזורי הביאה להתפטרותו המפתיעה של נשיא האוניברסיטה, טים וולף ועוד בכירים באוניברסיטה. כמה ימים לאחר מכן פרצו הפגנות סוערות בשיקגו לאחר שפורסם סרטון שתועד שנה קודם לכן, המראה שוטר לבן הורג צעיר שחור בן 17, תוך שהוא יורה בו 16 קליעים. נגד השוטר הוגשה תביעה על רצח.
ביקורת משרד המשפטים.
בעקבות המהומות, פתח משרד המשפטים של ארצות הברית בבדיקה של פעילות משטרת פרגוסון, ב-4 בספטמבר 2014. בדו"ח שפורסם לאחר חצי שנה, נקבע שמשטרת פרגוסון התמקדה ביצירת הכנסות לעירייה בעקבות לחץ מתמיד מצד העירייה שהייתה מעלה מדי שנה את יעד ההכנסות מקנסות שהוטל על המשטרה. כן נקבע, שנוהלי המשטרה הפרו את החוק במעצרי שווא, אלימות משטרתית, ופגיעה בחופש הביטוי. על פי הדו"ח הפעילות המשטרתית הפלתה את התושבים האפרו-אמריקאיים ותלונות של אזרחים נגד המשטרה לא זכו להתייחסות.
גורלו המשפטי של היורה.
התביעה בסנט לואיס הודיעה ביולי 2020 כי לא תגיש כתב אישום נגד השוטר לשעבר שירה, משום שלא ניתן להוכיח כי הירי הוא רצח או הריגה. עם זאת, התובע הדגיש כי החקירה אינה מנקה את וילסון. ההחלטה של התובע הייתה הפעם השלישית שלא להגיש אישומים נגד השוטר בגין הפרשה. בנובמבר 2014 סירב חבר מושבעים בסנט לואיס להאשים את וילסון, ומשרד המשפטים האמריקני החליט בצורה דומה במרץ 2015.
סבופלורן
סבופלורן (Sevoflurane) הוא אתר הלוגני בעל ריח מתוק שמשמש כחומר הרדמה. זהו אחד מחומרי ההרדמה הנדיפים הנפוצים ביותר. הוא משמש להשראת הרדמה, וכן הוא פופולרי עבור הרדמת ילדים משום שהוא אינו גורם לדיכוי של המערכת הקרדיווסקולרית.
החוג המנוגד
באלגברה מופשטת ובפרט בתורת החוגים, החוג המנוגד (Opposite ring) של חוג נתון הוא חוג בעל אותו מבנה חיבורי, עם פעולת הכפל בחילוף המשתנים. המעבר לחוג המנוגד מעביר מודולים שמאליים לימניים, ולהפך, ובכך מראה שלשני המושגים יש אותה תאוריה.
הגדרה פורמלית.
יהי חוג formula_1. נסמן ב-formula_2 את החוג
formula_3, בו פעולת הכפל * היא הפעולה formula_4, כלומר היפוך הפעולה של החוג formula_5. בדיקה ישירה מראה שזהו חוג, המכונה החוג המנוגד של formula_5.
אם formula_7 היא אלגברה, אז formula_8 נקראת האלגברה המנוגדת של formula_7, והיא זו שמתקבלת משינוי מבנה החוג כמוסבר לעיל.
תכונות.
formula_10.
כל חוג אנטי-איזומורפי לחוג המנוגד שלו. חוג שיש לו אנטי-אוטומורפיזם הוא איזומורפי לחוג המנוגד. בפרט, חוג עם אינוולוציה איזומורפי לחוג המנוגד שלו. אם formula_5 חוג קומוטטיבי, אז formula_12.
לכל אלגברה formula_5 מעל שדה formula_14, יש הומומורפיזם formula_15 אל חוג האנדומורפיזמים. אם formula_5 אלגברה פשוטה מרכזית, זהו איזומורפיזם, המראה ש(המחלקה של) החוג המנוגד מהווה את האיבר ההפכי בחבורת בראואר.
באלינט
באלינט הוא שם משפחה.
גביע דייוויס 1932
אתגר הטניס הבינלאומי 1932 (באנגלית: 1932 International Lawn Tennis Challenge) הייתה התחרות ה-27 במניין של מה שנודע היום כ"גביע דייוויס".
מחזיקי הגביע היו נציגי צרפת ומשחק הגמר נערך בפריז. לתחרות נרשמו 30 נבחרות שחולקו ל-2 בתים- "בית אמריקה" ו"בית אירופה". בין מנצחי הבתים נערך משחק על הזכות להתמודד עם מחזיקת הגביע על התואר. במשחק זה נבחרת ארצות הברית ניצחה את נבחרת גרמניה.
המשחק על התואר נערך ב-29-31 ביולי 1932 בפריז, צרפת. נבחרת צרפת שיחקה נגד נבחרת ארצות הברית וניצחה עם תוצאה 2:3. בכך היא זכתה בתואר בשנה השישית ברציפות.
משחקי פלייאוף.
בית אמריקה.
בית זה כלל 8 נבחרות שחולקו ל-2 תת-בתים.
תת-הבית הצפוני כלל גם נבחרת אוסטרליה.
בתת-הבית הדרומי, ברזיל זכתה ב-2 ניצחונות טכניים על צ'ילה ופרגוואי.
במשחק על ראשות הבית, ארצות הברית ניצחה את ברזיל עם התוצאה 5:0.
בית אירופה.
הבית כלל 22 קבוצות, כולל יפן, מצרים והודו הבריטית. לאחר משחקים מוקדמים החלו משחקי רבע הגמר.
משחק בין מנצחי הבתים.
המשחק בין מנצחי הבתים התקיים בפריז, צרפת במהלך 24-22 ביולי 1932. נבחרת ארצות הברית ניצחה את גרמניה עם התוצאה 2:3.
חוקים (כתב עת)
כתב העת חוקים הוא כתב עת משפטי של הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. כתב עת זה נוסד בשנת 2009, ומתמקד בהערות והצעות לחקיקה. כתב העת נוסד עקב התחושה כי השיח האקדמי בישראל אינו מפותח דיו בנושאי חקיקה, וכן כדי לחזק את הקשר בין כתיבה אקדמית תאורטית לבין יישומה בהקשר של ניסוח חקיקה.
כתב העת "חוקים" רואה אור פעמיים בשנה, בדפוס ובגרסה אלקטרונית. הגיליון הראשון פורסם בדצמבר 2009. בדצמבר 2018 פורסמו 12 גיליונות.
מהלך העבודה בכתב העת.
כתב העת "חוקים" מתנהל לפי המודל של כתבי עת דוגמת "Harvard Law Journal", קרי: ניהולו ועריכתו הן סטודנטיאליות לחלוטין. עורכי וחברי מערכת כתב העת הם סטודנטים מובילים הלומדים בפקולטה. כל שלב בדרך לפרסום מאמר - החל מבחירתו, ניהול תהליך השיפוט ועריכתו הטכנית - מתבצע על ידי סטודנטים. עם זאת, המאמרים המתפרסמים בכתב העת עוברים ביקורת של קוראים חיצוניים (peer review), כנדרש מכל מאמר מדעי.
בכתב העת מתפרסמים מאמרים של טובי המשפטנים בארץ. בין היתר ניתן למצוא פרסומים של: פרופ' ברק מדינה, ד"ר ענת הורוביץ, פרופ' שחר ליפשיץ, ד"ר משה גלברד ועוד.
ייחודו של כתב עת זה מגיע, בנוסף, מכתב העת שמתקיים לצידו "חוקים בקצרה" - כתב העת המקוון של מערכת כתב העת "חוקים". כתב עת זה שונה במהותו מכתב העת העיקרי: הוא אינו יוצא לאור בדפוס, ומטרתו היא לפרסם הערות קצרות לענייני חקיקה אקטואליים, תוך מתן תגובה אקדמית מהירה (יחסית לזו המתבצעת בכתבי עת דוגמת "חוקים ו"משפטים") להצעות חקיקה שעולות על סדר היום הפוליטי.
חוג הפוך
אלגברה מנוגדת
חורבת חכלילי
חורבת חכלילי היא חורבה הנמצאת בסמוך לכביש הגישה להתנחלות בת עין. חורבת חכלילי הוא שמה העברי של ח'רבת הילאל - שם שהשתמר אלפי שנים. במקום, אותו חפר הארכאולוג דוד עמית, התגלו שרידי חווה חקלאית מתקופת בית שני. נמצאו במקום כלי אבן - שאינם מקבלים טומאה, שרידי מבנים ומבנה מקווה טהרה גדול שנחצב כמערה. במדרגות היורדות אל המקווה יש בסיס של קיר המפריד בין היורדים לטבול במקווה, לאלו העולים מן הטבילה. כל אלו מעידים ככל הנראה על כך שתושבי המקום שמרו על הלכות טומאה וטהרה.
שרידי שרפה גדולה מעידים על סופה של החווה בזמן מרד בר כוכבא. ייתכן שבתקופת מרד בר כוכבא התחבאו שם מורדים, וכעונש נשרף המקום. ייתכן גם שהמקום נשרף לאחר מרד בר כוכבא על ידי הרומאים.