לאחר פינוי מטען הנשק, ביקשו גורמים תיירותיים פרטיים לקבל את גוף האונייה ולהשקיעו בקרבת החוף לאתר צלילה. גורמי איכות הסביבה התנגדו בטענה כי חוף אילת מלא בכאלה ואין מקום לכך. בהוראת ראש הממשלה אריאל שרון הוטבע גוף האנייה בלב מפרץ אילת בעומק רב. ראש התורן הוסר והוצב למזכרת ליד המוזיאון ההיסטורי של אילת.
על גורל האנייה הופצו ידיעות סותרות כדי למנוע מידע מהאויב או ביקורת מבית.
הרולד השני, מלך אנגליה
הרולד השני (באנגלית: Harold II, ידוע גם בשם הרולד גודווינסון (Harold Godwinson) ;נולד סביב 1022 – 14 באוקטובר 1066) היה המלך האנגלו-סקסוני האחרון של אנגליה. הוא עלה לשלטון ב-5 בינואר 1066, לאחר מות המלך אדוארד המודה, ושלט עד 14 באוקטובר באותה שנה, אז הובס בידי ויליאם הכובש בקרב הייסטינגס.
הרולד גודווינסון היה בנם של גודווין, רוזן וסקס, וגיתה תורקלסדוטיר, גיסתו של קאנוט הגדול וקרובתו של סוון הראשון. לזוג היו שני צאצאים נוספים, טוסטיג גודווינסון ואדית מווסקס, לימים מלכתו של אדוארד המודה מלך אנגליה.
הרולד זכה בתואר רוזן מזרח אנגליה ב-1045, ולאחר מותו של אביו ב-1053 ירש את התואר רוזן ווסקס, אזור שבאותם זמנים כלל קרוב לשליש מאנגליה, והפך לאציל החזק באנגליה.
ב-1058 זכה הרולד גם בתואר הרוזן מהיירפורד, והחליף את אביו כראש האופוזיציה הסקסונית להשפעה הנורמאנית, שהלכה וגברה עם עלייתו של אדוארד המודה לשלטון, לאחר ששהה שנים רבות בגלות בנורמנדיה.
הרולד זכה בתהילה רבה בעקבות מספר מערכות שניהל ב-1062–1063 כנגד גראפיד' אפ ליוולין מגוויניד', מלך ויילס. ב-1064 נישא הרולד לאדית, אלמנתו של גראפיד ובתו של רוזן מרסיה. מנישואין אלו נולדו לו שני בנים, ככל הנראה תאומים, שנקראו הרולד ואולף. השניים הגיעו לבגרות, וככל הנראה סיימו את חייהם בגלות. בנוסף, היו לו מספר ילדים בלתי-חוקיים מפילגשו (שלפי החוק הדני נחשבה אף היא לרעייתו) אדית "צוואר-ברבור".
ב-1065 מרדו הנורת'מבריאנים באחיו של הרולד, טוסטיג, רוזן נורת'מבריה, והחליפוהו במורקאר. הרולד תמך ברוזן מורקאר, ובכך חיזק את ההסכמה על היותו יורשו המיועד של אדוארד המודה, אך גם יצר קרע במשפחתו, וגרם לטוסטיג לחבור להראלד הארדראדה מלך נורווגיה.
לאחר מותו של אדוארד המודה ב-5 בינואר 1066, טען הרולד כי המלך הבטיח לו שיירש אותו, והוכתר כמלך אנגליה באישור הויטנגמוט.
עם הכתרתו פלשו לממלכת אנגליה המלך הראלד מנורווגיה וויליאם מנורמנדיה, שכל אחד מהם רצה את הכתר האנגלי לעצמו. ויליאם טען כי אדוארד הבטיח לו את כס המלוכה (ככל הנראה ב-1052), תמורת עזרה שהעניק לו כשספינתו נטרפה אל מול חופי נורמנדי, אולם סיפור זה מוטל בספק, וגם אם אדוארד הבטיח הבטחה כזו, הרי שעשה זאת תחת לחץ, והרולד חש חופשי להפר אותה.
הראלד וטוסטיג פלשו לאזור יורקשייר, בצפון אנגליה, בספטמבר 1066. ב-20 בספטמבר הביסו את מורקאר ואדווין רוזן מרסיה בקרב פאלפורד, אך הובסו, חמישה ימים מאוחר יותר, על ידי הרולד בקרב גשר סטמפורד.
לאחר קרב זה פנה הרולד דרומה, להילחם בויליאם, שנחת בסאסקס עם 7,000 מאנשיו. שני הצבאות נפגשו בהייסטינגס ב-14 באוקטובר, והרולד, שצבאו היה עייף בעקבות המערכה כנגד מלך נורווגיה, נהרג מפגיעת חץ בעינו. גופתו נקברה, ככל הנראה, בכנסיית וולטהאם שבאסקס.
אגדה שהייתה נפוצה במאה ה-12 טענה כי הרולד למעשה לא מת, ושרד את הקרב. לפי גרסה זו, שהה הרולד בווינצ'סטר במשך שנתיים כדי להחלים מפצעיו, ולאחר מכן נדד לגרמניה, שם שהה במשך שנים רבות כנווד. כשהזדקן, שב הרולד לאנגליה וחי כמתבודד במערה בקרבת דובר. כשנטה למות, התוודה כי על אף שהוא הולך לעולמו כששמו כריסטיאן, הוא נולד בשם הרולד גודווינסון. לסיפור זה, ככל הנראה, קיימת מעט אחיזה במציאות.
אדמונד השני
דיאטה
דִּיאֵטָה (מיוונית: Δίαιτα, אורח חיים. בעברית: בָּרוּת או תַּפְרִיט תְּזוּנָה) היא כלל המזון הנצרך על ידי אורגניזם, או לחלופין, משטר התזונה של אורגניזם. בבני אדם משטר זה משתנה לפי מגבלותיו של הפרט, השקפת עולמו או המסגרת החברתית שבה הוא חי.
בעברית בשפת היום-יום, המילה "דיאטה" מתייחסת לרוב לדיאטת הרזיה, אך יחד עם זאת בלועזית היא מתייחסת בכלליות ל"אורח חיים תזונתי".
תזונה נכונה.
מזון משמש להפקת אנרגיה ולבניית רקמות הגוף וחידושן. חוסר איזון בין כמות האנרגיה הנצרכת לזו המנוצלת על ידי הגוף מתבטאת ברעב, או לחלופין בגדילה בנפח רקמת השומן בגוף. כמו כן, חוסר איזון בחומרי הבניין, בין אם מדובר בעודף או בחסר, עלול גם כן לגרום למחלות או לתפקוד לקוי של הגוף. מבחינה בריאותית, לצורך שמירה על איזונים אלה, על האדם לפתח הרגלי תזונה המבוססים על כל אבות המזון: חלבונים, פחמימות, שומנים, ויטמינים ומינרלים. הרגלים אלה נקראים "תזונה נכונה".
בחברת השפע המערבית, מזון נמצא בשפע על כל סוגיו, לכן גם אנשים אשר אינם מעוניינים בירידה או עלייה במשקל מתייעצים לעיתים עם תזונאי כדי לוודא צריכה של כל אבות המזון בכמות המתאימה וכדי להרכיב תפריט יומי שיכלול את כולם. כך ניתן למנוע מצב של חסרים בגוף, אם כי רוב מחלות החסר הפכו נדירות ביותר בעשרות השנים האחרונות. עם זאת, תפריט יומי לא מאוזן באופן קיצוני עלול עדיין לגרום להן. ניתן לבצע בדיקת דם על מנת לגלות עודף או חסר בחומרים חיוניים בגוף.
משרד הבריאות בכל מדינה מפרסם המלצות לתזונה נכונה. ניתן לבדוק על פי המלצות אלה כי התפריט היומי אכן מגוון ומכיל את כל אבות המזון. המלצות אלה כלליות בלבד, לא מכילות כמויות מומלצות (בשל השוני בין הנתונים של כל אדם) ותלויות במחקרים שונים שמתבצעים בכל מדינה. בארצות הברית לדוגמה, עלתה קרנן של דיאטות דלות-פחמימות כגון דיאטת אטקינס, ובעקבות שיטפון המאמרים בגנות עודף הפחמימות שנצרכות על ידי העם האמריקאי, עדכנה מחלקת הבריאות האמריקאית את המלצותיה והפחיתה את כמות מנות הפחמימות המומלצות לצריכה.
ישנם מחקרים הקושרים בין הדיאטה בינקות לכושר ההשתכרות בבגרות. מחקר שהתפרסם בכתב העת הרפואי הבריטי "The Lancet" מצא כי אנשים גואטמלים שהניקו אותם היטב מיד לאחר שנולדו, מרוויחים בממוצע יותר מ-50% במשכורת מאשר אלו שלא הניקו אותם. "The blind trial" ביצע מחקר בו למספר מסוים של פעוטות הוענקה תוספת תזונתית גבוהה, ולמספר מסוים של פעוטות הוענקה תוספת תזונתית נמוכה. תוצאת המחקר הייתה, שהפעוטות שקיבלו תוספת תזונתית גבוהה, קיבלו בממוצע שכר גבוה יותר כמבוגרים.
בשנת 2021 צוות חוקרים מאוניברסיטת טאפטס, בשיתוף תאגיד דנונה, פרסם בכתב העת Nature Food מטעם Nature מחקר, אותו כינו "מצפן מזון", ובו שכללו החוקרים למעלה מ־8,000 מאכלים על פי 54 קריטריונים, ודירגו את המאכלים השונים בציונים בין 1 ל־100, במטרה לספק נתונים שיאפשרו הרכבה פשוטה של דיאטה המבוססת על מזון בריא.
דיאטה מבוססת צרכים בריאותיים.
אנשים בעלי מגבלות בריאותיות לעיתים נאלצים להתאים את אורח חייהם, לרבות הדיאטה שלהם, למגבלותיהם הגופניות ולהתמיד בכך, על מנת לשמור על בריאותם. דוגמאות להתאמת הדיאטה לצרכים בריאותיים ניתן למצוא בקרב חולי סוכרת, אשר נוהגים בדיאטה דלת־סוכר, בקרב בעלי לחץ דם גבוה, אשר נוהגים בדיאטה דלת־מלח, ובקרב הסובלים מאלרגיה או רגישות לחומרי מזון מסוימים, אשר נמנעים מלאכול מאכלים המכילים חומרים אלה.
דיאטה מבוססת דת ותרבות.
ישנם סוגי תרבויות ודתות המגבילים את סוגי המזון המקובלים בדיאטה שלהם. איסורים אלה אף גובלים בטאבו. דוגמאות לדיאטה מבוססת דת ניתן למצוא ביהדות, שבה קיים ציווי לאכול אוכל כשר בלבד, באסלאם, שבו קיים ציווי לאכול רק חלאל, ובהינדואיזם, שבו אין אוכלים בשר של פרה. כמו כן, בתרבות המערבית מקובל שלא לאכול חרקים, אך במדינות מסוימות במזרח הרחוק הדבר כן מקובל.
דיאטה מסורתית.
דיאטה מסורתית היא דיאטה המורכבת מסוגי מזון שאדם יכול למצוא או לגדל בסביבתו הקרובה, וזאת בנוסף למגבלות של התרבות שבה הוא חי. הדבר אופייני לתרבויות ילידיות, כגון האינדיאנים באמריקה או האבוריג'ינים באוסטרליה. דיאטה מסוג זה היא עונתית ותלויה גם במיקום הגאוגרפי. למשל, אנשים הגרים בסמוך לים יתבססו על דיג.
בשל תהליכי הגלובליזציה, הדיאטה המסורתית הולכת ופוחתת בעולם. כנגד מגמה זו פועל ארגון מזון איטי, השם לו למטרה לשמר את המזון המסורתי.
דיאטה מבוססת השקפת עולם.
ישנן קבוצות של אנשים הבוחרים לוותר על מקורות אוכל מחיות, מטעמי בריאות, מוסר או צמצום הפגיעה האנושית בסביבה. ויתורים אלה משתנים בהיקפם ובהם ניתן למנות את הצמחונות, הטבעונות, הטבעונאות והפרוטרייניזם. סופרים כמו ג'ונתן ספרן פויר, מייקל פולן ומארק ביטמן מעודדים לצמצום בצריכת בשר החיות בעולם המפותח, על מנת לשפר את הבריאות ולצמצם את הפגיעה בסביבה. עם זאת, לאורחות חיים אלה נלווית לעיתים לקיחת תוספי תזונה על מנת להשלים חסרים תזונתיים שעלולים לנבוע מאותם ויתורים.
כמו כן, ישנם אנשים הנמנעים מאכילת מזון שאינו אורגני משום שבתעשיית המזון משתמשים בכימיקלים להדברה, בדשנים כימיים, בתרופות, בהורמונים ובהנדסה גנטית על מנת להגדיל את הייצור.
דיאטה מבוססת יכולת כלכלית.
בנוסף לתרבות, דת והשקפת עולם, דיאטה גם מושפעת מהכלכלה. לאורך ההיסטוריה וגם בזמננו, עוני הוא לעיתים קרובות הסיבה לתת-תזונה, עקב אי היכולת לעמוד במחיר של מזון איכותי, או מזון דל קלוריות נטול סוכר וכדומה, אשר לרוב יקר יותר.
דיאטות לניהול משקל.