העמותה פועלת משנת 2007. במהלך השנים הדריכו בעמותה מאות מדריכים. בשנת הפעילות תשע"ט הפעילה העמותה הפעילה כ-100 קבוצות ברחבי ישראל, שכללו למעלה מ-1,600 חניכים. העמותה פועלת ביישובים רבים בארץ, כולל במגזר החרדי והערבי. מנכ"ל העמותה הוא גלעד אדלר ויושבי הראש המשותפים הם דן זיו ואהד פיליפ.
פעילות.
במהלך שנת הלימודים לומדים הילדים את משחק השחמט ונחשפים לערכי ורוח המשחק. הלימוד מתבצע בקבוצה. מלבד הפעילות השגרתית לאורך השנה, הקבוצות משתתפות בסיורים ופעילויות מחוץ לבית הספר, בטורנירים עירוניים ובאירועי שיא.
אסף אטדגי
אסף אטדגי (נולד ב-29 בנובמבר 1975) הוא אמרגן, פזמונאי ומלחין ישראלי.
ביוגרפיה.
אסף אטדגי נולד ברמלה לאסתר, עובדת עירייה, ולמשה, עובד בתנובה, שעלו לישראל ממרוקו. לאטדגי עוד ארבעה אחים. בילדותו למד במוסדות חינוך ממלכתי דתי, ובגיל 15 עבר ללמוד בפנימיית "יד נתן". שירת בצה"ל כלוחם בגרעין נח"ל.
בתחילת דרכו בעולם המוזיקה ניגן עם עמיר בניון ואף כתב לו מספר שירים. בהמשך שימש כאמרגן של יוצאי תוכנית המציאות המוזיקלית "כוכב נולד", בהם את שירלי לילו, וזוכי התוכנית הראל מויאל (לו כתב והלחין שיר) ויהודה סעדו. הוא גם ייצג את הראפרית שורטי.
לאחר מכן פתח אולפן הקלטות, והחל לעבוד עם הזמרת מרגלית צנעני. שהייתה אז שופטת בתוכנית "כוכב נולד". אטדגי כתב לצנעני מספר שירים, בהם "עץ ירוק מפלסטיק" והיה לאמרגנה. בשנות ייצוגה חזרה צנעני לתודעה הציבורית כזמרת.
בשנת 2009 החל לשמש כמנהלו האישי של עומר אדם, מיוצאי "כוכב נולד". אטדגי כתב לאדם שירים והלחין עימו את השיר "יום אחד". באותה השנה היה לאחד ממפיקי האלבום "דווקא היום", ואף השתתף בכתיבת והלחנת השירים "סרט ישן", "דווקא היום" ו-"חסידות", אשר נכללים בו.
אטדגי התפרסם בתקשורת כאשר צנעני הורשעה בשנת 2011 בעבירה של סחיטתו באיומים בהקשר לייצוג של עומר אדם, ונגזרו עליה ביצוע עבודות שירות.
אטדגי כתב והלחין לזמרים נוספים. הוא כתב שלושה שירים עבור גידי גוב, שהופיעו באלבום "בקצה ההר", ושניים מהם כתב בשיתוף פעולה עם עמיר בניון. אטדגי גם כתב עבור הזמרים גוסטו ומאיה בוסקילה.
בשנת 2012 השתתף עם עומר אדם בדוקו-ריאליטי "הסוכנים" ששודרה בערוץ הוט בידור ישראלי, ובשנת 2015 החל להגיש את התוכנית "הבילויים" לצדה של עינת ארליך.
בתחילת 2014 היה חלק מצוות הפאנל שהנחה את העונה החמישית של התוכנית "חדשות הבידור". בנובמבר אותה שנה החל אטדגי לשמש כחלק מצוות השיפוט בעונה השנייה של "הכוכב הבא לאירוויזיון", והמשיך בתפקיד זה גם בעונה השלישית.
אטדגי הנחה לצד עינת ארליך את תוכנית "הבילויים" בערוץ 24, תוכנית פאנל יומית בשידור חי בה מסקרים את כל מה שקורה בתחומי המוזיקה, הבילוי, הבידור והתרבות בישראל.
ב-2016 השתתף בעונה הרביעית של דוקו-ריאליטי נוסף, "גולסטאר".
ב-2018 השתתף אטדגי בסדרה המוקומנטרית "קיסריה אקספרס".
עפרה חזה לילדים
עפרה חזה לילדים הוא אלבומה הרביעי של הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה. האלבום יצא לאור בשנת 1982, על ידי חברת התקליטים הד ארצי. האלבום כולל שירי ילדים מוכרים אותם הקליטה חזה עבורו.
האלבום מכיל בתוכו שירי ילדים המחולקים לשבעה נושאים; שירי משחק, שירים לאבא ואמא, שירי לילה טוב, שירי יצירה, שירי טיול, שירי עונות ושירי שבת.
רקע.
בין חידושי האלבום ניתן למנות את החידושים ל-"שניים סינים", "פזמון ליקינטון", "מי יבנה בית", "דונם פה ודונם שם", "זמר זמר לך", "שנים עשר ירחים", "לכה דודי", "אמא יקרה לי", "מלאו אסמינו בר", "נומי נומי" וכדומה.
את האלבום הוציאה חזה בשנת 1982, בסמוך להוצאת אלבומה השלישי, פיתויים.
רשימת רצועות.
סדר השירים לפי הנושאים אליהם חולקו:
מהדורות נוספות.
מהדורת דֶמוֹ.
בקיץ 1984, חברת אגפא הדפיסה בשיתוף פעולה עם חזה מהדורה מוגבלת של האלבום על גבי תקליטון גמיש (Flexi-disc). המהדורה חולקה כשי לקונים שרכשו את מוצרי החברה כחלק ממבצע, וכללה מחרוזת של עשרה מתוך 30 שירי האלבום, ללא חלוקה לנושאים.
שירים 1–5 הם צד א' בתקליטון, ושירים 6–10 הם צד ב'.
מהדורת ספר-קלטת (גנוזה).
ב-1987, תכננה חזה להוציא את האלבום מחדש על גבי קלטת שמע מלווה בספר. הקלטת הייתה אמורה לכלול בנוסף ל-30 שירי האלבום רצועות בונוס שלא הופיעו במהדורה המקורית, ביניהם השיר "ארבעים" איתו הופיעה בפסטיגל של אותה שנה ושירים נוספים שהקליטה לאורך השנים ופנו לקהל יעד מכל הגילאים. הספר שתוכנן להיות מצורף לקלטת היה אמור להיות מלווה במילות השירים ובציורי ילדים מישראל ומהעולם שנשלחו לחזה במכתבים.
בסופו של דבר, חזה, שאותה שנה הייתה שנת פריצתה לקהל הבינלאומי עם השיר "Im Nin'alu" והייתה עסוקה בהקלטת אלבומה "Shaday" ובהופעות מחוץ לישראל, בחרה לגנוז את הספר והקלטת עקב אילוצי זמן והם לא יצאו לאור.
נוימרק
נוימרק, ניומרק וניימרק הם שמות משפחה יהודייים אשכנזיים שמקורם ב-"Nay-Mark" (ביידיש: ניימארק, "שוק חדש"). ניימרק היה שם שאומץ על ידי סוחרים.
מאגר מידע מקוון של הגנום
מאגר מידע מקוון של הגנום (GOLD) הוא בסיס נתונים ביולוגי מבוסס אינטרנט המשמש להשוואת מידע של מיזמי ריצוף גנומי ומטאגנומי, ומטא דאטה הקשור אליהם, ברחבי העולם. כיום מוצגים באתר נתוני גרסה 7 של המאגר. מאז שנת 2011 מאגר המידע GOLD נוהל על ידי .
מאגר המידע GOLD נוצר בשנת 1997; הגרסה הראשונה של מאגר הנתונים הכילה מידע מ-350 מיזמי ריצוף, שמתוכם 48 רוצפו במלואם ופורסמו עם ניתוחי המידע שלהם.
הגרסה החמישית של GOLD פורסמה ב-28 במאי 2014. ב-5 באוגוסט 2015, מאגר GOLD מכיל מידע מ-67,879 מיזמי ריצוף, מתוכם 7,210 הושלמו. מלבד ה-DOE JGI, שלושת התורמים הגדולים למאגר GOLD הם מכון ברוד, ובית הספר לרפואה של אוניברסיטת מרילנד.
על מנת להקל על ניתוח השוואתי בין המידע במאגר המידע GOLD לבין מאגרי מידע אחרים (לדוגמה, GenBank, EMBL), מאגר המידע GOLD תומך במפרט המומלץ על ידי , ובמיוחד במפרט ה MIxS (Minimum Information about any (x) Sequence). מאגר המידע GOLD מאפשר בנוסף לערוך הגהה לגנום או למטאגנום באמצעות DOE JGI Integrated Microbial Genomes System ומכיל קישורים לכתב העת BioMed Central, "Standards in Genomic Sciences", המאפשר למידע מטאגנומי להתפרסם.
הסכמי ארושה
הסכמי ארושה (באנגלית: Arusha Accords, או בשמם המלא: "הסכם השלום בין ממשלת הרפובליקה של רואנדה והחזית הפטריוטית הרואנדית") הם סדרה של חמישה הסכמים אשר נחתמו בארושה, טנזניה ב-4 באוגוסט 1993 בין ממשלת רואנדה לבין החזית הפטריוטית הרואנדית (RPF). ההסכמים נחתמו לאחר שנה של משא ומתן בין הצדדים, במטרה לסיים את מלחמת האזרחים של רואנדה בין ההוטו לטוטסי, שהשתוללה במדינה מאז סוף 1990.
בנוסף לסיום הלחימה, כלל ההסכם גם שורה של הסכמות נוספות: הקמת ממשלת מעבר משותפת בראשות הנשיא ז'ובנל הביארימנה, החזרת פליטים מבני ההוטו והטוטסי, ומיזוג הצבא הרואנדי וה-RPF לצבא משותף.
ב-6 באפריל 1994 הופל מטוסו של הביארימנה מעל קיגאלי, בעת שהיה בדרכו חזרה מוועידת פסגה שהתכנסה לדון במימוש הסכמי ארושה. הביארימנה נהרג בהתרסקות, יחד עם נשיא בורונדי כיפריאן נטאריאמירה ורמטכ"ל צבא אוגנדה. יירוט המטוס טרפד את יישום הסכמי ארושה והיה אות הפתיחה לרצח העם ברואנדה.
רקע.
בראשית שנות ה-90 הייתה רואנדה מפולגת ומסוכסכת לאחר עשורים רבים של יריבות אלימה בין בני ההוטו והטוטסי. מאז שתפסו בני ההוטו את השלטון במדינה בראשית שנות ה-60 שררה במדינה מדיניות מפלה כנגד הטוטסי שמצאה פורקן לא אחת בצורת פרעות אלימים. רבים מבני הטוטסי ברחו צפונה ומצאו מקלט באוגנדה. בראש המדינה עמד הנשיא ז'ובנל הביארימנה, בן הוטו, אשר החזיק בתפקיד מאז 1973.
בסוף שנות ה-80 הוקם באוגנדה ארגון החזית הפטריוטית הרואנדית, ה-RPF, אשר היה ארגון טוטסי צבאי-פוליטי. ה-RPF גייס לשורותיו פליטים רבים מבני הטוטסי אשר שהו באוגנדה. באוקטובר 1990 פתח ה-RPF, בפיקודו של פול קגאמה, במתקפה מול הצבא הרואנדי, אשר הפכה עד מהרה למלחמת האזרחים של רואנדה. ה-RPF הצליח לתפוס שטח בצפון-מזרח רואנדה, ומאות אלפי בני הוטו נמלטו מהאזור. במהלך המלחמה אירעו ברחבי רואנדה פרעות רבים נגד הטוטסי.
הוועידה.
בניסיון להפסיק את הלחימה לחצו האו"ם, מדינות אפריקה השכנות (אוגנדה, טנזניה, זאיר ובורונדי) ומדינות נוספות (צרפת, בלגיה, ארצות הברית ומדינות נוספות) על הצדדים להתחיל בשיחות שלום. ביוני 1992 החלו השיחות בין הצדדים.
כבר ביולי הוסכם על הפסקת אש. בהמשך סוכם על הקמת ממשלה זמנית רחבה שתכלול תשעה עשר שרים: חמישה ממפלגת השלטון (MRND), חמישה מה-RPF, ותשעה אחרים ממפלגות נוספות, כאשר בראשות הממשלה החדשה יעמוד הנשיא המכהן, הביארימנה. עוד סוכם על החזרת פליטי ההוטו מצפון רואנדה לבתיהם והחזרת פליטי הטוטסי מאוגנדה לרואנדה. בנוסף, הוסכם כי צבא ה-RPF יתמזג לתוך צבא רואנדה, כאשר חיילי ה-RPF יהוו 40% מכלל החיילים ו-50% מהקצינים בצבא המשותף.
ב-3 באוגוסט 1993 חתמו המשלחות על פרוטוקול ההסכם. למחרת, ב-4 באוגוסט, חתמו נשיא רואנדה הביארימנה ונשיא ה-RPF אלכסיס קניארנגווה (Alexis Kanyarengwe) על ההסכמים בעיר ארושה.
לאחר ההסכם.
למרות שהיה חתום על ההסכם, הנשיא הביארימנה הסתייג ממנו. רבים בסביבתו ובמפלגת השלטון ראו בהסכם כניעה לטוטסי. גם אנשי צבא רואנדה התנגדו להסכם שחייב את הקטנת הצבא ושיתוף אנשי ה-RPF בו. ההסתה בתוך רואנדה כנגד הטוטסי גברה.