בין השנים 2003-2005 שונה שמה של הקבוצה ל"רפלקס בלגרד" בעקבות חתימת הסכם חסות עם ספונסר. וכיום הספונסר הראשי הוא חברת "FMP". הכינוי של הקבוצה הוא "הפנתרים".
בעונת 2008/09 שיחק בקבוצה הכדורסלן הישראלי גיא פניני למשך חצי עונה.
בסיום עונת 2010/11 הכריזה הקבוצה על פירוק והתמזגה עם מועדון הכוכב האדום בלגרד.
מינהל סחר חוץ
מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה מגבש ומוביל את מדיניות סחר החוץ של מדינת ישראל במטרה להגביר את כושר התחרותיות של התעשייה הישראלית ולמצב את תדמיתה החדשנית בשווקים הבין-לאומיים, למען הגדלה וגיוון של הייצוא הישראלי ומשיכת השקעות זרות.
תחומי הפעילות העיקריים של המינהל כוללים פעולות לקידום הסחר והייצוא, ייזום ותחזוקה של הסכמי סחר לשיפור תנאי הסחר של ישראל, עידוד ומשיכת השקעות זרות ויצירת שיתופי פעולה עסקיים ואסטרטגיים עם תאגידים וחברות זרות.
לצד הפעילות בישראל, מינהל סחר חוץ מפעיל מערך של 43 נספחים כלכליים בפריסה עולמית, המוצבים במדינות היעד של הייצוא הישראלי ובארגונים הכלכליים הבין-לאומיים, ותפקידם לסייע לתעשייה הישראלית בשוקי חו"ל במגוון דרכים; ייזום פעילויות, ארגון משלחות, ארגון תערוכות ועריכת סמינרים מקצועיים, פתיחת דלתות בחברות ובגופי ממשל בשוקי היעד, ליווי חברות בשלבי הכניסה לשווקים וכן סיוע בנושאי רגולציה, פתרון של חסמי סחר ונושאים אחרים.
בנוסף, המינהל יוזם ומנהל משא ומתן על הסכמי סחר חדשים, מעדכן באופן שוטף הסכמי סחר קיימים, פועל להסרה של חסמי סחר ומייצג את מדינת ישראל בארגונים הכלכליים הבין-לאומיים: ארגון הסחר העולמי (WTO) והארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD) ובנציגות ישראל לאיחוד האירופי.
כמו כן, המינהל מפעיל מערך של כלים וקרנות המסייעים לחברות ישראליות לפעול בחו"ל.
מדי כשנתיים מצרף המינהל לשורותיו את בוגרי קורס הצוערים 'נספחים כלכליים', המשמשים כצוערים בתפקידי מטה שונים ומגוונים עד הצבתם (בכפוף לזכייה במכרז פנימי) בתפקיד נספח כלכלה וסחר באחת מנספחויות משרד הכלכלה בעולם.
אגפים.
אגף קידום ייצוא ומשיכת השקעות זרות.
האגף אחראי לקידום הייצוא הישראלי ולניהול ותפעול מערך הנספחויות הכלכליות של מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה ברחבי העולם. לשם כך, מחולק האגף לדסקים גאוגרפיים המתפעלים רשת נספחים כלכליים בכל אזור גאוגרפי.
הדסקים הגאוגרפיים מחולקים כך: אירופה (1 ו-2) ; אמריקה ; אסיה פאסיפיק ; סין וכן דסק האמון על הודו,אפריקה והמזרח התיכון.
הנספחים הכלכליים עומדים בראש הנספחות הכלכלית של משרד הכלכלה והתעשייה הישראלי במדינת היעד. הנספחים אמונים על ניהול הנספחות הכלכלית וצוות קציני הסחר כאמור ומהווים גורם מרכזי ומוביל המקדם את האינטרסים הלאומיים הכלכליים והמסחריים של משרד הכלכלה והתעשייה ומדינת ישראל בשוק היעד. בנוסף, מהווים הנספחים הכלכליים גורם מקשר ומתכלל בין פעילות מכון היצוא, רשות החדשנות, איגוד לשכות המסחר, התאחדות התעשיינים, ארגונים כמו SNC, משרדי ממשלה שונים, משרד החוץ וכיוצא בזה במדינת היעד, והכל בכפוף ובהתאם למדיניות מטה מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה בירושלים.
הנספחות הכלכלית, הפועלת בשוק היעד ליצוא ושיתוף פעולה כלכלי, מהווה זרוע דיפלומטית של מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה, ופועלת לפיתוח שותפויות אסטרטגיות בין ישראל למדינות היעד, לקידום יחסים מסחריים בין חברות ישראליות לחברות בשוק היעד, וכן פועלת מול גורמים נוספים בזירה הציבורית והממשלתית.
הנספחויות הכלכליות ברחבי העולם פועלות בהתאם לתוכנית העבודה של מטה מינהל סחר חוץ והנהלת משרד הכלכלה והתעשייה ובשיתוף עם משרד החוץ הישראלי ועם שחקנים ממשלתיים נוספים, ארגונים לא ממשלתיים וגופים פרטיים, לפי הצורך. כל זאת, במטרה לקדם ביעילות את מדיניות הסחר הבין-לאומית של מדינת ישראל בהתאם למדיניות משרד הכלכלה והתעשייה ומדיניות ממשלת ישראל.
בכל נספחות כלכלית פועלים מספר עובדי מדינה זרים (עמ"זים) המשמשים כקציני סחר. אלו, מהווים גשר בין חברות פרטיות/גופים ציבוריים/גורמי ממשלה בשוקי היעד לבין חברות ישראליות המעוניינות לייצא או למשוך השקעות זרות, לטפל בחסם רגולטורי או לקבל סיוע ומידע כלכלי על שוק היעד. קציני הסחר מסייעים למשלחות כלכליות ומסחריות ישראליות המגיעות למדינת היעד או יוצאות לישראל, מתזמנים פגישות B2B אסטרטגיות באירועים הלאומיים והבין-לאומיים החשובים ביותר ומעניקים סיוע וייעוץ מקצועי לחברות ישראליות ממוקדות, המעוניינות לפעול בשוק היעד.
לצד הדסקים הגאוגרפיים פועלות גם מחלקת אירוח, קשרי חוץ, פרסום והסברה וכן המחלקה לתקציבי סחר חוץ ורישום הייצוא.
אגף מדיניות סחר והסכמים בין-לאומיים.
אגף מדיניות סחר והסכמים בין-לאומיים במשרד הכלכלה והתעשייה משרת את היצואן והיבואן הישראלי באמצעות ייזום הסכמי סחר חדשים וטיפול שוטף בהסכמים קיימים; ניהול המשא ומתן לגביהם ומעקב אחר יישומם; טיפול בשאלות רגולציה ופישוט סחר; מסייע בתחום הסחר בשירותים; תומך בתוכנית המשלבת את התעשייה הישראלית בתקינה בין-לאומית, ומשתתף בארגונים הבין-לאומיים, ארגון הסחר העולמי (WTO) והארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD), לרבות הקווים המנחים לאחריות תאגידית.
השירותים שאגף מדיניות סחר מציע לחברות ישראליות מגוונים וכוללים:
• מתן מידע והסבר על הסכמי סחר קיימים, לרבות בירור המכס וכללי מקור.
• קבלת מידע וסיוע בפתרון קשיים רגולטוריים או חסמי סחר שיצואנים נתקלים בהם במדינות היעד.
• סיוע במיפוי תהליכי ייבוא לשוקי היעד.
• בקשות לקבלת הטבות מכס בייצוא או בייבוא.
• טיפול בהיבטים שונים הנוגעים לסחר בשירותים.
• דרכי התמודדות עם האתגרים החדשים של אחריות תאגידית.
• הנגשת מידע וסיוע לתעשייה בהשתתפות במכרזי רכש ממשלתי במדינות שונות בעולם.
מערך כלי סיוע לתעשייה.
מערך כלי סיוע לתעשייה הוא אחת מזרועותיו הביצועיות של המינהל ונועד לסייע לחברות הישראליות לחזק את יכולותיהן השיווקיות בשוק הבין-לאומי בעזרת מגוון תוכניות ייעודיות.
מערך כלי סיוע לתעשייה מפעיל מגוון תוכניות לחיזוק התעשייה הישראלית ולהגדלת אפשרויות התעסוקה. לשם כך, מפעיל המערך כלים שונים לייזום הפעילות של התעשייה הישראלית בשווקים הבין-לאומיים ולהעמקתה.
אגף הפיקוח על הייצוא הדו-שימושי והאב"כ.
טכנולוגיה דו-שימושית כוללת מוצרים או רכיבים במוצר, שירות או טכנולוגיה, המיועדים לשימוש אזרחי, שיכולים לשמש גם למטרות צבאיות או לטרור.
מטרת הפיקוח על הייצוא הדו-שימושי והאב"כ בעולם היא מניעת הפצה של כלי נשק וטכנולוגיות, לרבות נשק להשמדה המונית, לגורמים המקדמים טרור בין-לאומי.
אגף הפיקוח על היצוא הדו-שימושי, הועבר בתחילת 2019 למינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה כחלק מרפורמה המתבצעת בתחום.
האגף עוסק בכל הסוגיות הקשורות לפיקוח על הייצוא הדו-שימושי מכוח החוק הישראלי ובהתאם להסדרים הבין-לאומיים בתחום, אשר אותן אימצה ישראל. כאמור, משרד הכלכלה מפקח גם על היצוא בתחום האב"כ.
שלמה מרדומסק
ז'ראר למאן
ז'ראר מתייה למאן (בצרפתית: Gerard Mathieu Leman; 8 בינואר 1851 - 17 באוקטובר 1920) היה גנרל בלגי. הוא היה אחראי לחינוכו הצבאי של אלברט הראשון, מלך הבלגים. במהלך מלחמת העולם הראשונה פיקד על הכוחות הבלגים בעת קרב לייז'. ב-15 באוגוסט 1914 נפל בשבי של הקיסרות הגרמנית. בתום המלחמה ב-1918 שוחרר למאן וחזר לבלגיה, שם התקבל כגיבור מלחמה. הוא נפטר ב-1920.
תחילת הקריירה.
למאן היה בנו של קצין ארטילריה שהיה גם מרצה באקדמיה הצבאית École Militaire. למאן הגיע לאקדמיה הצבאית בבריסל וב-1869 סיים את לימודיו עם מוניטין של גאון צבאי. במהלך מלחמת צרפת–פרוסיה (1870-1871) שימש כאחד המשקיפים בכוח הבלגי.
ב-1882 התחיל להרצות באקדמיה הצבאית École Militaire ולאחר מספר שנים הפך אף למנהל האקדמיה. במהלך תקופתו כמנהל הוא היה האחראי לחינוכו הצבאי של מי שהפך מאוחר יותר למלך בלגיה אלברט הראשון.
מלחמת העולם הראשונה.
בינואר 1914 קיבל למאן את האחריות על ביצוריה של העיר לייז' שהייתה מעבר חשוב לכוחות הגרמנים בין הולנד שבצפון ליערות הארדנים שבדרום. למאן היה נחוש לעכב את התקדמותם של הגרמנים ככל שהיה אפשר במידה ותפרוץ מלחמה. למעלה מ-18,000 פועלים הועסקו בבניית וחיזוק הביצורים שנועדו לחזק את קו ההגנה הבלגי ובכך לשמור על הנייטרליות של בלגיה (ראו הסכם לונדון (1839)).
ב-4 באוגוסט 1914 הגיעו הכוחות הגרמנים בפיקודו של אוטו פון אמיך אל העיר לייז' והחלו לצור עליה. בשלושת הימים הראשונים לקרב סבלו הגרמנים מאבדות מרובות לעומת האבדות הבלגיות. נראה היה שהבלגים בפיקודו של למאן יצליחו להחזיק מעמד, להפתעת מדינות ההסכמה. הדברים השתנו במהרה לאחר שהביאו הגרמנים את התותחים הכבדים כמו ברטה השמנה שהצליחו להכניע את המבצרים ביחד עם הפצצות אוויריות של צפלינים. מבצר אחר מבצר נפלו לידי הגרמנים, כאשר המבצר בו שהה למאן נהרס ב-15 באוגוסט ותוך כדי הפיצוץ איבד למאן את הכרתו. הוא נלקח כשבוי מלחמה אל גרמניה. העיר לייז' נפלה יום לאחר מכן ב-16 באוגוסט. למרות שהיה שבוי מלחמה, כאות כבוד נתנו לו הגרמנים לשמור את חרבו. ב-1918 לאחר תום המלחמה שוחרר למאן וחזר לבלגיה, שם התקבל כגיבור.
למאן מת שנתיים לאחר מכן ב-1920.
אזור ברודמן
אזורי ברודמן
רוני ניניו
רוני ניניו (נולד ב-7 במאי 1954) הוא במאי תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה.
ביוגרפיה.
רוני ניניו נולד בניו יורק לאשת הרדיו, המחזאית, התסריטאית, המתרגמת חנה בן-ארי והבמאי והשחקן, איש תיאטרון הבימה אברהם ניניו בעת ששהו שם לצורכי השתלמות מקצועית.