דניאל מורשת נולד ברחובות למשפחה דתית, ומגדיר את עצמו כמסורתי. הוריו הם עמיחי, וטרינר, ושושי, יועצת חינוכית. ברחובות החל את דרכו במשחק בבימת הנוער. הוא היה בבני עקיבא, ולמד שנה בישיבה תיכונית. בשנות נעוריו משפחתו יצאה בשאלה. יש לו שתי אחיות ואח, עמית.
בילדותו שיחק בקלטת הילדים "צומי", לפי סיפור מאת אריאלה סביר. כנער כיכב ב-2006 במחזמר "אוליבר טוויסט" בתור אוליבר. ב-2007 גילם את סימבה הקטן במחזמר "מלך האריות", שהועלה גם הוא בבימת הנוער. ב-2008 הופיע בפסטיבל שירי הילדים. בשנת 2007 החל את דרכו כשחקן בטלוויזיה, כששיחק בסדרה "האי" בתפקיד מייקי. בשנת 2010 גילם נער בשם דניאל בקומדיית המצבים "כאן גרים בכיף" בערוץ 10.
בשנת 2011 שיחק במחזמר "תזיזו ת'רגליים" בתפקיד הראשי. בדצמבר 2011 השתתף בהפקתו האחרונה בבימת הנוער, המחזמר "קסם של אומנת" (על פי הסיפור והסרט "נני מקפי"). באותה שנה שיחק גם בסדרה "החולמים" בתפקיד ליעם - תפקיד אותו המשיך לגלם גם בסדרה "גאליס" (סדרת ההמשך ל"החולמים"). בעקבות התפקיד השתתף גם בשלושת המופעים שהועלו: "מופע של גאליס" (2013), "איי לאב גאליס" (2014) ו"גאליס מופע סוף" (2016), שהתקיים לאחר הקרנת פרק הסיום של הסדרה. בנוסף השתתף בשני סרטי הקולנוע: "גאליס - המסע לאסטרה" (2014) ו"גאליס קונקט" (2016).
בשנים 2012–2015 שירת בצה"ל בתיאטרון צה"ל.
בשנת 2013 החל להנחות את השעשועון התחרותי "ששטוס" לצד שירן סנדל. באותה שנה השתתף במופע "X פסטיגל". במקביל, החל לדבב בסדרה "פיטר פן" את דמותו של פיטר פן ובסדרה "אבירי הטנקאי", את סיילן.
בחנוכה 2014 השתתף במופע "משחקי הפסטיגל" בתפקיד קמיליון.
ב-2015 היה לאחד ממנחי המשנה בתוכנית הקיץ "הבנים והבנות". לאחר מכן, החל לגלם את ערן גדות בסדרה הקומית "מריו" בערוץ הילדים. עוד באותה שנה, השתתף במופע "היי סקול פסטיגל".
באפריל 2016 יצא הסרט "רובינזון קרוזו" בו מדבב מורשת את רובינזון, הדמות הראשית. בפסח באותה שנה השתתף במופע "אקסטרים על גלגלים" בתפקיד גאדג'ט. בהמשך השנה השתתף במופע "היי סקול פסטיגל 2: הגמר הגדול".
בינואר 2017 השתתף בקליפ של שירם של בן אל תבורי וסטטיק - "זהב". בנוסף ב-2017 גילם את דמותו של ונטו בסדרת הנוער "כדברא". מורשת היה מועמד לפרס האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2017 בזכות הסדרה.
בשנים 2017–2020 למד במסלול התלת שנתי בסטודיו למשחק מיסודו של יורם לוינשטיין.
בשנת 2020 לוהק לעונה השנייה של "שבאבניקים", המשודרת ב-HOT.
בשנת 2021 השתתף בעונה החמישית של שעשון הטלוויזיה "המרדף".
בשנת 2021 השתתף בהצגה ״התחנה״ בתפקיד אוריה.
בשנת 2022 גילם את התפקיד של מש"ק דת קפדן בסדרה שישו ושמחו, ששודרה בכאן 11.
חיים אישיים.
ב-19 ביולי 2017 יצא מהארון כהומוסקסואל, על רקע הסערה הציבורית בנוגע למניעת אימוץ מזוגות חד-מיניים.
חזקה (הלכה)
חֲזָקָה היא סוג של כלל הלכתי המתבסס על הנחת סבירות, בין אם בנוגע לעולם הטבע ובין אם בנוגע לנפש האדם, כדי להכריע מצבי ספק. ישנן חזקות רבות הידועות בהלכה, הקובעות מהו המצב הסביר והטבעי במצבים שונים. חזקה יכולה להיסמך על מקרי עבר נקודתיים (כגון שור שנגח ההופך להיות מועד לנגוח) או על טבעו המובנה של אדם, בהמה או נכס. כלל החזקה הוא שסבירות זאת גוברת כל עוד לא הוכח אחרת. לדיני החזקות יש שימוש בכל תחומי ההלכה, כולל דברים שתוקפם מדאורייתא.
ישנם תחומי השקה בין דיני רוב לדיני חזקה, שכן על פי רוב ניתן לקבוע חזקה ורוב יכול להגדיר כי מצב מסוים הוא הפשוט יותר. לדוגמה, החזקה הקובעת שאישה יולדת בחודש התשיעי, מבוססת על המציאות שמוכיחה כי ברוב המקרים כך הוא המצב.
יש להבחין בהבדל בין ה"חזקה" המשמשת ככלי משפטי והדומה לחזקה במשפט הישראלי, לבין קניין חזקה הקרוי גם הוא בשם "חזקה" ומשמעו עשיית פעולה מסוימת שנעשית באופן שגרתי רק על ידי הבעלים, ומשמשת כמעשה קניין.
סוגי החזקות.
חז"ל השתמשו במונח "חזקה" בנושאים שונים. לעיתים צירפו למילה "חזקה" שם לוואי המבהיר את הנושא שבו עוסקת החזקה כגון: חזקת-כשרות או חזקת-ממון, ולעיתים לא צירפו מילת לוואי, והשתמשו במונח "חזקה" בלבד. לדוגמה:
חזקה (דמעיקרא).
חזקה (דמעיקרא) היא אחת מהחזקות הבסיסיות, וכאשר מוזכר המונח "חזקה" במקורות ההלכתיים ללא תיאור נוסף, הכוונה היא בדרך כלל לחזקה זו. משמעה של חזקה זו היא שכאשר לא ידוע מעמדו של דבר מסוים בהווה, מניחים שהוא נותר במעמדו הידוע האחרון, כל עוד אין ידיעה על כך שמעמדו השתנה. התלמוד מציין עיקרון זה במילים: "העמד דבר על חזקתו" בארמית: .
התלמוד מסיק חזקה זו מפרשת נגעי בתים בתורה, מכך שהכהן מכריז על הסגרת בית שיש בו צרעת בהיותו מחוץ לבית, אף שבעת ההכרזה הוא אינו יכול לוודא שאכן המצב מצדיק הסגרה. את ההסגרה הוא מבצע על סמך מה שהוא ראה בבית קודם להכרזה, והכהן אינו צריך לחשוש שמא בזמן שחלף מהיציאה מהבית ועד ההכרזה, השתנה הנגע, ושוב הבית אינו מחויב הסגר.
בחזקה זו קיימים, למעשה, שני חלקים: חזקת הגוף, שהיא חזקה מציאותית, האומרת כי מציאות לא השתנתה אם לא ידוע אחרת, וחזקת הדין, האומרת כי דינו של דבר מסוים, לא השתנה כל עוד לא ידוע אחרת. שתי חזקות אלו, מכונות לרוב "חזקה דמעיקרא" או "חזקה קמייתא".
בעוד שלחזקת הגוף מקור מפורש בתורה - פרשת נגעים, נחלקו מפרשי התלמוד מה מקורה של חזקת הדין. יש שלמדו שמקורה אף הוא מפרשת נגעים, שכן סברה היא, שכאשר התורה חידשה את דין החזקה, אין עלינו לצמצם את דין החזקה רק למקרה פרטי שמוזכר בתורה, אלא יש ליטול רעיון זה ולהרחיב אותו גם באופנים שונים (בניין אב). אך יש שכתבו שמקור חזקת הדין בהלכה למשה מסיני.
הרב יחזקאל לנדא כתב, שכל מקור החזקה הוא מכח הפסוק, שממנו לומדים שאין לחשוש שמא השתנה מצבו של משהו בעבר מכח החזקה, אך הפסוק אינו מתייחס לשאלה האם בעתיד יתרחש שנוי. אך יש החולקים עליו בזה וסוברים שגם לעתיד יש חזקה.
הכרעה בין חזקות סותרות.
חזקת הגוף מול חזקת ממון.
ישנה מחלוקת תנאים באשר למשקל שיש לתת לחזקת הגוף כאשר יש סתירה בינה לבין חזקת ממון. דעת רבן גמליאל היא שישנה עדיפות לחזקת הגוף גם כנגד חזקת ממון, ועל כן ניתן לגבות ממון על סמך חזקת הגוף. לעומת זאת רבי יהושע מעדיף את חזקת ממון על פני חזקת הגוף, ועל כן לשיטתו לא ניתן לגבות ממון רק על סמך חזקת הגוף. עם זאת, גם לרבי יהושע חזקת הגוף גוברת על חזקות אחרות.
דוגמה:
אדם נשא אישה, ולאחר נישואיו גילה כי אשתו אינה בתולה.
המחלוקת
הסבר
בין רבן גמליאל ורבי אליעזר, לבין רבי יהושע קיימת מחלוקת עקרונית לגבי מקרה שבו קיימות שתי חזקות, חזקת הגוף וחזקת ממון, הסותרות זו את זו - האם חזקת הגוף גוברת, או האם חזקת הממון גוברת.
חזקת הגוף מול חזקת הדין.
נחלקו חכמים איזו חזקה גוברת כאשר חזקת הגוף עומדת בסתירה לחזקת הדין.
דוגמה
הקדמה: סדר הופעתם של נגעי הגוף באופן המטמא את האדם הנושא אותם הוא בהתחלה בהרת (סימן לבן על העור), ולאחר מכן צומח עליה שיער לבן. אם ראשית צמח שיער לבן בעור, ורק לאחר מכן הופיעה הבהרת, אין זה נגע שמטמא והאדם טהור. אם הבהרת והשיער הלבן מופיעים ביחד, ולא ברור מה היה קודם הבהרת או השיער, אנו הולכים אחר חזקת הגוף, ומכריעים את הספק שהאדם טהור.
המקרה: אדם נטמא באחד הנגעים הכתובים בתורה, כגון שחין או מכווה שהם פגימות בעור הנגרמות מדלקת או מאש, ולאחר מכן צמח בהן שיער לבן ונטמא. לפני שנטהר מנגעים אלו, התעורר ספק חדש, שכן הופיעה בעורו בהרת חדשה ובה שיער לבן ולא ברור מה הופיע קודם השיער או הבהרת.
הסבר:
בין חכמים לבין רבי יהושע קיימת מחלוקת עקרונית, האם חזקת הגוף גוברת, או האם חזקת הדין גוברת.
חזקה דהשתא וחזקה שאינה מבוררת בשעתה.
חזקה דהשתא (השתא=עכשיו) היא חזקה הפוכה לחזקה מעיקרא. בחזקה זו ידוע המצב בהווה, אך ישנו ספק לגבי המצב בעבר. על פי חזקה זו אנו מניחים כי המצב הנוכחי הוא גם המצב שהיה בעבר, עד שיוכח אחרת. לחזקת הגוף יש עדיפות על חזקה זו.
חזקה העשויה להשתנות.
חזקת הגוף העשויה להשתנות, כמו למשל פרה שעכשיו היא מעוברת, אך חזקה שבסוף 9 חודשים סופה ללדת. אין אנו יכולים לומר שהלידה התרחשה בוודאי בזמן המאוחר ביותר האפשרי, וייתכן בהחלט שהלידה ארעה קודם. שכן חזקה זאת אינה נחשבת לחזקה משמעותית כמו חזקת הגוף.
דוגמה: שור שנגח פרה מעוברת, וכאשר הגיעו הבעלים, הם מוצאים את הפרה כשהיא מתה, ולצידה הוולד וגם הוא מת. בעל הפרה טוען שבשעת הנגיחה היה זה כבר אחר הלידה, ועל כן הוא תובע בנזק גם את ערך הוולד. ואילו בעל השור טוען שבשעת הנגיחה האם עוד הייתה הרה, ועל כן הוא מודה רק בנזק הפרה ללא הוולד.
לא נוכל לבוא ולחשב ולקבוע שהיות וחזקה שפרה יולדת לסוף 9 חודשים, הרי שידוע לנו מתי נולד הוולד, שכן זאת חזקה העשויה להשתנות, ובמקרה שכזה מודה גם רבן גמליאל שהמוציא מחברו עליו הראיה.
דינה של חזקה העשויה להשתנות, נתון במחלוקת בין שמאי הזקן והלל הזקן. נשוא המחלוקת היא אישה נידה, שנגעה במאכלים טהורים, ולאחר מכן התברר שהיא טמאה בטומאת נידה, ולא ידוע אם בשעת הנגיעה הייתה כבר טמאה.
חזקת חיים.
מי שנצפה בפעם האחרונה כשהוא חי, אף על פי שעכשיו אינו נמצא בפנינו, כל עוד לא התקבלה עדות שהוא מת, הרי הוא מוחזק כאדם חי. חזקה זו נחשבת לאחת מתולדותיה של חזקת הגוף, האומרת כי יש להניח שמצב מסוים לא השתנה אם לא הוכח אחרת.
המשנה במסכת גיטין נותנת דוגמאות.
חזקה הבאה מכוח רוב.
גם אם מציאות מסוימת הוחזקה ככזו, על ידי השערה המתבססת על רוב המבסס את העובדה, ניתן לפסוק את ההלכה על פי חזקה כזו, ולקבוע כי מספק אין לחשוש שמא השתנתה המציאות.