משפט המלך הוא נאום המופיע בתנ"ך, אותו נשא שמואל הנביא בדבר פועלו העתידי של מלך ישראל. חשיבותו של הנאום בכך שחלקים מתוכו משובצים לאורך ספרי שמואל ומלכים, והוא מאפשר הצצה על האידאות והרעיונות הפוליטיים-ארגוניים שרווחו בעם לפני תקופת המלוכה. הנאום אף הפך לנושא למחלוקות אצל חז"ל, מקור לפסיקות הלכה אצל הראשונים ובמחקר המודרני מסתייעים בו כדי לקבוע את מחבריהם ותאריכיהם של ספרים שונים בתנ"ך. בנוסף לכך במשפט זה שמואל בדק מי יהיה מלך בישראל.
הרקע לנאום.
הנאום נישא בעת החלפת השלטון בישראל. עד אותו היום הונהג בישראל שלטון השופטים - בהיעדר שלטון מרכזי על הארץ, לעת צרה היה עולה "מושיע" מהשבט שנמצא במשבר והוא היה מנהיג את העם (ולעיתים רק את שבטו) עד יום מותו, וחוזר חלילה, כמסופר בספר שופטים. שני המנהיגים האחרונים שמשלו בשיטה זו הם עלי הכהן ושמואל הנביא.
על פי המסופר בספר שמואל, לעת זקנתו של שמואל מונו בניו כשופטים במקומו, אולם הללו היטו משפט ולקחו שוחד. לפיכך, משלחת של זקני ישראל נפגשה עם שמואל וביקשה ממנו להמליך מלך על ישראל. בנוסף, כפי שטענו הזקנים במפגש זה, המצב הביטחוני הרעוע בארץ באותה תקופה (נציב פלשתים בלב ארץ בנימין ולחץ של מלכי עמון על שבטי ישראל בעבר הירדן המזרחי) גם הוא היווה מוטיבציה לבקשה להמלכת מלך.
תוכן הנאום.
הנאום מופיע ב:
במסורת.
משפט המלך וקטעי טקסט אחרים בתנ"ך.
קטעים אחרים בתנ"ך מנוסחים באופן דומה למשפט המלך, וחלק מהפרשנים פירשו אותם כשיבוץ וכהפניה למשפט המלך. דוגמה אחת היא נאום הפרידה של שמואל מהעם:
לדעת חוקר המקרא משה גרסיאל, קטע זה מיועד להעמיד את שמואל כאנטיתזה למלך העתיד לבוא: בעוד שמואל המנהיג מהטיפוס הישן הנהיג ביושר, המלך עתיד להיות עושק.
קטע דומה אחר הוא נאום תוכחה קצר של המלך שאול:
על פי פרשנותו של גרסיאל, שאול פנה בנאום קצר זה לבני שבטו, המכהנים כשרים, ושאל: האם גם בן ישי ייתן לכולכם שדות וכרמים, וימנה את כולכם לקצינים – לשרי אלפים ולשרי מאות (כפי שנהגתי אני)?! כלומר תוכחתו האירונית של שאול מציגה אותו כמלך שהגשים את הזהרותיו של שמואל הנביא.
קטעים אחרים העוסקים בזכויות המלך.
ישנם בתנ"ך עוד מספר קטעי טקסט העוסקים בזכויות המלך, והפרשנים נעזרים בהם כדי לבאר את משפט המלך. אחד הקטעים מכונה חוק המלך (), ואינו עוסק בעניינים הנוגעים ישירות למשפט המלך למעט בעניין אחד:
כלומר, חוק המלך אוסר על המלך "להתרומם מאחיו" ומגביל אותו בכמה מזכויותיו. מכאן למדו חלק מהפרשנים (ראו למשל את פרשנותו של אלחנן סמט בהמשך) כי גם משפט המלך נועד להגביל, או להגדיר את זכויותיו של מלך ישראל.
קטע אחר המתייחס בצורה ישירה הרבה יותר הוא נבואת תוכחה של הנביא יחזקאל ():
גם קטע זה מגביל את זכויותיו של המלך בעניין היכולת להפקיע אדמות מנתיניו.
על פי קטע זה ומשפט המלך ביחד פסק הרמב"ם הגבלות על יכולת המלך להפקיע אדמות ויובלים חקלאיים - הוא מתיר רק הפקעת יבולים ולא קרקעות, רק לצורך מלחמה ולא במצב של שגרה, ומחייב את המלך לפצות את המופקע.
עוד מצטרפת לשיטת פרשנות זו, הרואה במשפט המלך הגבלה על זכויותיו של המלך, גם פרשת נבות היזרעאלי, בה נדרשה המלכה איזבל לטפול האשמות שווא על נבות כדי לרשת את אדמתו. כך למשל פרשנותו של רד"ק לפרשת נבות:
אם כן, בעיני פרשנים מסורתיים מסוימים משפט המלך מפרט את זכויות וחובות המלך כמתבאר בקטעים אחרים של התנ"ך.
פרשנות.
ספרות חז"ל.
בתלמוד הבבלי () מופיע דיון בנושא משפט המלך:
כלומר האמורא שמואל טען כי הנאום קובע את המותר למלך, והאמורא רב טען כי תכלית הנאום להפחיד את זקני העם מפני המלכת מלך.
הפרשנים נחלקו בשאלה האם שתי דעות אלו מנוגדות או דרות בכפיפה אחת.
פרשני ימי הביניים.
הרמב"ם פסק כי , ומפרט את הפעולות האמורות בנאום ומתיר אותן, אם כי תחת הגבלות מסוימות.
רש"י הסכים עם דבריו של רב ופירש אותם:
רבנו חננאל החזיק בגרסה דומה:
אם כן, פרשני ימי הביניים נחלקו ביניהם בהבנת משפט המלך; חלקם רואים בו היתר, וחלקם רואים בו נאום הפחדה.
פרשנים מסורתיים בעת החדשה.
הרב אלחנן סמט הציג גישה שהיא מעין סינתזה של כלל הגישות שהובאו מעלה. בעיניו, משפט המלך מתאר תהליך בו זכויות המלך ההגיוניות מיושמות כך שנוצר משטר עריצות מפחיד:
במחקר המודרני.
חוקר המקרא שמריהו טלמון בחן את מידת האותנטיות ואת מועד חיבורו של משפט המלך. לשיטתו, נאום זה מגדיר את זכויות המלך ומשקף היטב את החששות של העם בתקופה הטרום מלוכנית:
חוקר המקרא אלכסנדר רופא בחן את ספר שמואל כדי לקבוע את מועד חיבורו. הוא מצביע על דמיון רב בין משפט המלך לבין תעודות אוגריתיות וכנעניות בני תקופתו של שמואל הנביא, ומקבל מכך חיזוק לטענה כי ספר שמואל נכתב סמוך למועד האירועים המתוארים בו.
חוקר המקרא בנימין מזר מחזיק בדעה דומה. על פי ניתוחו, עיקרי הדברים שבמשפט המלך היו מגופי תורת המלוכה הכנענית. יתר על כן, להבנתו כבר בימי שלמה המלך נתפש משפט המלך מחייב ואף יושם הלכה למעשה.
חוקר המקרא בנימין אופנהיימר מצביע על הדמיון הרב בין משפט המלך לבין מסמכי אללח' ואוגרית ועל כן סבור כי התנגדות זו התעוררה באותה תקופה, בערך המאה העשירית לפני הספירה.
משפט המלך וספר המושיעים.
חלק מהחוקרים רואים במשפט המלך אחד משיאיו של ספר המושיעים. מאחר שתכלית ספר זה היא התנגדות למוסד המלוכה, נאום בו דמות רבת חשיבות כמו שמואל מדגישה את חסרונות המלוכה מהווה בו נדבך חשוב.
קורבן בכור
אורלה איירליינס
אורלה איירליינס (בליטאית: Aurela airlines) הייתה חברת תעופה שהפעילה טיסות צ'רטר מנמל התעופה הראשי בווילנה בווילנה שבליטא.
החברה הפעילה טיסות לכ-53 יעדים באירופה, באסיה ובאפריקה.
תולדות החברה.
החברה נוסדה בשנת 1996 והחלה לפעול בשנה זו בשימוש מטוסי טופולב Tu-134. באותה שנה רכשה החברה מטוס נוסף בעל תצורת VIP, דגם TU-134A עבור טיסות שכר. בשנת 2001 נרכש מטוס עם שמונה מושבים, , לטיסות VIP. ביקוש נוסף בשוק לטיסות שכר איפשר לחברה ליטול הלוואה ולרכוש D חדש וחסכוני יותר המכיל 120 מושבים. בשנת 2003 עם עלייה במספר טיסות השכר, שכרה החברה YAK-42D נוסף. בשנת 2004 הוחלף YAK-42D אחד, במטוס בואינג 737-300 מתקדם יותר ובנפח גבוה יותר. הטיסה הראשונה של מטוס זה בוצעה במקביל להצטרפותה של ליטא לאיחוד האירופי. אורלה הטיסה גם את ולדאס אדמקוס, נשיא ליטא. בשנים 2004–2005 הנשיא הוטס לקייב במהלך המהפכה הכתומה וכדי להשתתף בהלווייתו של האפיפיור יוחנן פאולוס השני. ב-2005 ברגע שהאיחוד האירופי הידק את עמדתו בכל הנוגע לשימוש במטוסים רוסיים, החברה עדכנה את הצי שלה על ידי רכישת מטוסים מתוצרת מערבית. בחודש דצמבר, עם פקיעת הסכם השכירות, הוחזרו למשכיר יתרת מטוסי ה-YAK-42D. ביולי 2006 הושכר בואינג 737-300 שני. בדצמבר רכשו בעלי המניות של החברה מטוס חדש עם תשעה מושבים, לטיסות שכר VIP. באותה שנה הלקוח המרכזי של טיסות שכר הפך לחברת הנסיעות של נובאטוראס (Novaturas Travel Company). באביב 2009 הודיעה אורלה על תוכניות להרחיב את צי המטוסים שלה על ידי רכישת בואינג 767-200. אורלה חתמה על חוזה לשלוש שנים עם חברת התעופה תומאס קוק (Thomas Cook airlines), לספק להן מטוסי בואינג 757-200 לחודשי הקיץ בבסיסיה בבריטניה, וכמו כן סיפקה שירות שכר לחברת "" אשר טסה לאיים סאמוס ולימנוס. בשנת 2012, Aurela החלה להפעיל מספר קווים עבור מונארך קווי תעופה (Monarch Airlines) משום שמונארך פתחה קווים חדשים אף על פי שלא היה לה צי מטוסים מספיק. מונרך הפסיקה את השותפות שלה עם Aurela בספטמבר 2012 עקב עיכובים נרחבים, תלונות לקוחות ומטוס Aurela שהחליק מהמסלול בנמל התעופה של ברמינגהאם. ב-18 בפברואר 2013, התקבלה ההחלטה על ידי CAA הליטאית להשעות את רישיונה של Aurela.
שירותים.
פעילויות הליבה של החברה היו:
טיסות שכר סדירות - אחת הפעילויות התפעוליות המרכזיות של אורלה הייתה השכרת מטוסיה לסוכנויות נסיעות עבור טיסות לאתרי נופש שונים באירופה, אסיה ואפריקה
טיסות שכר בודדות - אורלה ארגנה טיסות שכר בודדות או מה שנקרא טיסות שכר בלעדיות.
חכירת - ACMI - אורלה סיפקה למטוסים את כל התחזוקה והצוות כולל מהנדסים לשוכר. בשנת 2006 היה לאורלה שיתוף פעולה מוצלח עם אסטוניה אייר. אחד מהמטוסים הוחכר לחברה האסטונית לשלושה וחצי חודשים. חברות תעופה כמו , Small Planet Airlines ו- Star1 Airlines שכרו גם הן את השירות, בעת הצורך.
טיסות VIP - אורלה הייתה חברת התעופה היחידה בליטא שהפעילה קטגוריה מסחרית, מטוסים בדרגת VIP.
צי המטוסים.
לאורלה היו סוגי מטוסים שונים, כולל:
כמו יום ולילה
כמו יום ולילה (השם המקורי באנגלית: Knight and Day) הוא סרט פעולה וקומדיה אמריקאי משנת 2010, אותו ביים ג'יימס מנגולד, בכיכובם של טום קרוז וקמרון דיאז.
עלילה.
סצנת הפתיחה מתרחשת בשדה התעופה בוויצ'יטה, קנזס. הסרט מתחיל כשרוי מילר (טום קרוז), סוכן FBI עריק, עוקב אחרי ג'ון הייבנס (קמרון דיאז) ובכוונה נתקל בה כמה פעמים. כאשר ג'ון ניגשת לעלות למטוס הדיילת מודיעה לה שהמטוס מלא. רוי שנמצא לידה אומר לה שאולי זה קרה לטובה. בינתיים, סוכן ה-FBI פיצג'רלד (פיטר סארסגארד) המכונה פיץ, עוקב אחרי רוי ורואה את התקרבותו שלו לג'ון. הוא חושד שהם משתפים פעולה ולכן פועל מאחורי הקלעים להכניס את ג'ון לטיסה.