למספר מדינות, בהן הולנד, ספרד, איטליה, אוסטריה, צרפת, בריטניה, אתיופיה ויוון, יש בירושלים קונסוליות או משרדים דיפלומטיים. למעט המשרד הדיפלומטי ההולנדי, כל המשרדים האחרים הם קונסוליות שאינן מואמנות למדינה כלשהי ואינן כפופות לשגרירויות הנמצאות בתל אביב. חלק מהקונסוליות האלה הוקמו עבור נתיני המנדט הבריטי עוד לפני 1948. כיום הן משרתות בדרך-כלל את תושבי ירושלים, וכן את תושבי יהודה ושומרון ורצועת עזה הפלסטינים, ולעיתים גם את המתנחלים. המשרד הדיפלומטי ההולנדי הוקם לאחר מעברה של השגרירות ההולנדית בחזרה לתל אביב ב-1980, והוא משרת את אזרחי ישראל המתגוררים בירושלים.
עמדת הפלסטינים.
בהצהרת העצמאות של אש"ף מ-1988 ירושלים מוגדרת כבירת פלסטין. הרשות הפלסטינית אף העבירה בשנת 2000 חוק המגדיר את מזרח ירושלים כבירת פלסטין, והחוק אושרר ב-2002 על ידי נשיא הרשות הפלסטינית, יאסר ערפאת.
יש ארגונים פלסטיניים, בפרט כאלה שאינם מכירים במדינת ישראל, הרואים בירושלים כולה בירה עתידית למדינה הפלסטינית.
לפי משרד ההסברה הפלסטיני, העמדה הרשמית של הפלסטינים לגבי ירושלים מורכבת מארבע נקודות:
עמדת מדינות ערב.
מדינות ערב אינן מכירות בירושלים כבירת ישראל, ורואות במזרח ירושלים שטח כבוש שעתיד להיות בירת המדינה הפלסטינית לכשתקום. מדינות ערב המכירות במדינת ישראל נוטות לראות במערב העיר חלק ממדינת ישראל. בתקשורת הערבית משמש השם "תל אביב" כשם נרדף לממשלת ישראל, כאילו הייתה תל אביב בירת ישראל.
עמדת האיחוד האירופי.
עמדת האיחוד האירופי היא שיש למצוא פתרון הוגן לשאלת מעמדה החוקי של ירושלים, במסגרת פתרון שתי המדינות, כחלק ממפת הדרכים, מתוך התחשבות בצרכים הדתיים וההשקפות הפוליטיות של כל הצדדים:
ביוני 2007 נערך בפרלמנט האירופי אירוע לציון 40 שנה למלחמת ששת הימים. האירוע אורגן על ידי מרכז הקהילות היהודיות באירופה, בשיתוף גורמים נוספים. מתוך 785 חברי פרלמנט, רק כ-20 השתתפו באירוע. חלק מהנמנעים ציינו שהסיבה היא "הסכסוך המתמשך בין ישראל לפלסטינים בנוגע לשליטה במזרח ירושלים." מתוך אלה שהשתתפו, בלט נציג פינלנד האנו טאקולה, שהכריז בטקס כי "ירושלים מאוחדת, והיא שייכת לישראל." בעקבות הכרזת טראמפ ב-6 בדצמבר 2017 הודיעה גם צ'כיה כי היא מכירה בירושלים המערבית כבירת ישראל.
בדצמבר 2017 נשיא צ'כיה הודיע כי יעביר את השגרירות לירושלים ואף הורה בפועל להיערך לכך. ואולם באפריל 2018 הודיע ראש ממשלת צ'כיה שהשגרירות לא תעבור. ב-11 במרץ 2021, נפתחה שלוחת השגרירות הצ'כית בירושלים.
עמדת הממלכה המאוחדת.
הממלכה המאוחדת נמנעה בהצבעה על החלטת החלוקה מ-1947, לפיה ירושלים אמורה להיות אזור בין־לאומי הנשלט על ידי האו"ם. בפועל, במלחמת העצמאות נכבש החלק המערבי בידי ישראל, והחלק המזרחי, ובו העיר העתיקה, בידי ירדן. הממלכה המאוחדת הכירה דה פקטו בחלוקה זו, אך לא הכירה בריבונות כלשהי על ירושלים (בניגוד לקבלתה את סיפוח שאר הגדה המערבית לירדן).
לאחר מלחמת ששת הימים הביעו שגרירי הממלכה המאוחדת עמדות לפיהן הממלכה המאוחדת רואה במזרח ירושלים שטח כבוש.
הממלכה המאוחדת מחזיקה שגרירות בתל אביב. בירושלים ישנה קונסוליה של הממלכה המאוחדת שלא מסרה כתב האמנה למדינה כלשהי. הבריטים מאמינים כי זו דרכם להביע עמדה, לפיה אין כרגע לאף מדינה ריבונות על ירושלים, וכי מעמדה הסופי של ירושלים צריך להיקבע רק כחלק מהסכם שלום בין ישראל לפלסטינים.
עמדת אוסטרליה.
ב-2014 אמר היועץ המשפטי של ממשלת אוסטרליה במהלך דיון בפרלמנט, כי ממשלתו תחדל להשתמש בביטוי "שטח כבוש" כלפי אזורים הנמצאים במשא ומתן מתמשך, כגון מזרח ירושלים.
ב-15 בדצמבר 2018 הודיע ראש ממשלת אוסטרליה, סקוט מוריסון, על הכרת ארצו במערב ירושלים כבירת ישראל.
אוסטרליה תפתח נציגות רשמית בעיר ואף תחל בתהליך בחינת אתר עתידי לשגרירות, אך השגרירות תישאר בינתיים בתל אביב בשל העלות הנאמדת ב-200 מיליון דולרים באפריל 2019 פתחה אוסטרליה רשמית משרד מסחרי וביטחוני ברחוב המלך ג'ורג' בעיר.
עמדת רוסיה.
ב-6 באפריל 2017 הודיע משרד החוץ הרוסי כי הוא מכיר במערב ירושלים כבירת ישראל, וכי מזרח ירושלים צריכה להיות בירתה של המדינה הפלסטינית.
השגרירויות הזרות בירושלים והכרה בירושלים כבירת ישראל.
כיום ממוקמות בירושלים שגרירויותיהם של ארצות הברית, גואטמאלה, קוסובו והונדורס.
השגרירויות הזרות שמוקמו בתל אביב עם קום מדינת ישראל, נשארו בה לאור העדר ההסכמה הבין־לאומית להכרזת ישראל על בירתה. עם זאת, כתבי האמנה של השגרירויות נמסרו לנשיא מדינת ישראל, במשכנו שבירושלים.
לאחר מלחמת ששת הימים עברו מספר שגרירויות זרות לירושלים, ועד שנת 1973 שכנו בעיר 18 שגרירויות: מאירופה שגרירות הולנד, ארבע שגרירויות מארצות אפריקה - חוף השנהב, זאיר, קניה ואתיופיה ו-13 שגרירויות מדרום אמריקה ואמריקה המרכזית:
בוליביה, צ'ילה, קולומביה, קוסטה ריקה, הרפובליקה הדומיניקנית, אקוודור, אל סלוודור, גואטמלה, האיטי, פנמה, אורוגוואי, ונצואלה. קביעת מקום השגרירויות לא הייתה הכרה רשמית בירושלים כבירת ישראל, אבל הייתה בה הכרה דה-פקטו בכך שירושלים היא מרכז השלטון הישראלי.
בשנת 1973 עקב ניתוק היחסים הדיפלומטיים של הארצות האפריקאיות עם ישראל אחרי ועידת אלג'יר של המדינות הבלתי-מזדהות, לפני וגם בזמן מלחמת יום כיפור, שגרירויותיהן בירושלים ורוב של נציגויותיהן בגוש דן נסגרו. הארצות מאמריקה הלטינית והולנד המשיכו להחזיק את השגרירויות בבירת ישראל לפחות עד שנת 1980. בהמשך, תחת לחץ בין־לאומי, בעקבות והכרזת ירושלים כבירה מאוחדת על ידי הכנסת, הן העבירו בהדרגה את נציגויותיהן לגוש דן, כאשר האחרונה שעשתה זאת הייתה גואטמלה.
ב-1984, לאחר מאמצים דיפלומטיים, החזירו קוסטה ריקה ואל סלבדור את שגרירויותיהן בישראל לירושלים, אך ב-2006 החליטו שתי המדינות להחזיר את השגרירויות לתל אביב.
בשנות ה-90, כשהארצות האפריקאיות חידשו את יחסיהן הדיפלומטיים עם ישראל הן לא החזירו את השגרירים לירושלים אלא קבעו את מושביהם בגוש דן.
לאחר נאום ירושלים (2017) של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ בו הכיר בירושלים כבירת ישראל והודיע על העברת השגרירות לעיר החלה ישראל מהלך דיפלומטי לרתימת מדינות נוספות למהלך ולהעברת שגרירויותיהן לעיר. ב-1 במאי 2018 החזירה גואטמלה את שגרירותה לעיר וב-14 במאי נפתחה גם שגרירות ארצות הברית. ב-21 במאי הועברה לירושלים שגרירות פרגוואי, אך בהמשך השנה הוחזרה להרצליה בלחץ הפלסטינים.
באוגוסט 2019 הכירו הונדורס ונאורו בירושלים כבירת ישראל.
בשנת 2020, במסגרת הסכם סרביה–קוסובו, התחייבה סרביה להעביר את שגרירותה לירושלים, וקוסובו הבטיחה לפתוח נציגות דיפלומטית בירושלים. ב-14 במרץ 2021, פתחה קוסובו את שגרירותה בירושלים.
בספטמבר 2020 הודיע נשיא מלאווי לזרוס צ'אקוורה על כוונת המדינה לפתוח שגרירות בירושלים. בהמשך ציינו במדינה כי בכוונתם לפתוח את השגרירות עד קיץ 2021.
ב-24 ביוני 2021 חנך נשיא הונדורס את פתיחת שגרירות ארצו בירושלים.
חבצלות ים
חבצלות ים (שם מדעי: Crinoidea) היא מחלקת בעלי חיים ימיים המרכיבים מהמערכת קווצי עור. היא כוללת 5 סדרות ששרדו, כולם מתת-המחלקה Articulata. עוד מספר סדרות ותת-מחלקות נכחדו.
חבצלת הים היא הקדומה מבין מחלקות קווצי העור הקיימים כיום, וחיים בה כ-620 מינים ועוד מינים מאובנים רבים, אשר התקיימו החל מהאורדוביק. היא מתאפיינת בפה פתוח כלפי מעלה, בניגוד לשאר קווצי העור, וזרועות דביקות האוספות מזון. ריסים על הזרועות מסיעות את המזון שסונן מהמים לתוך הפה. את חבצלות הים מחלקים לשתי קבוצות: Sea Lilies שצמודות למצע באמצעות גבעול, ו- Feathers Stars שחופשיות לנוע (ולעיתים גם לשחות) באמצעות רגליים הנקראות Cirri. חבצלות-הים נפוצות ביותר על שפת השונית בשעות הליל, ובקרקעית הים.
ז'ורה שנאן
איזביוס מקיסריה
ריבר פניקס
פנקס חד פעמי
תשלום עתי ותשלום חד פעמי
חואקין פניקס
תלת אופן
ניל פרגוסון
ניל פרגוסון (לעיתים מתועתק גם ניאל, באנגלית: Niall Ferguson; נולד ב-18 באפריל 1964 בגלאזגו שבסקוטלנד) היסטוריון סקוטי, פרופסור להיסטוריה באוניברסיטת הרווארד וחוקר באוניברסיטת סטנפורד ובאוניברסיטת אוקספורד; מומחיותו הראשית היא בהיסטוריה כלכלית. הוא נודע גם בשל כתיבתו השנויה במחלוקת בזכות האימפריאליזם והקולוניאליזם . ב-2004 מנה אותו טיים מגזין כאחד ממאה האנשים המשפיעים בעולם.
פרגוסון, המחלק את חייו בין בריטניה לארצות הברית, גדל בגלאזגו וסיים את לימודיו באוקספורד בהצטיינות (first-class honours). הוא נשוי לפוליטיקאית ההולנדית-סומאלית לשעבר ומבקרת האסלאם אייאן חירסי עלי. לפרגוסון שלושה ילדים מנישואיו הקודמים לעיתונאית סוזן דגלאס, וילד אחד מנישואיו לעלי.
כתיבתו.
פרגוסון עוסק בהיסטוריה כלכלית ובין השאר כתב על ההיפראינפלציה הגרמנית של שנות העשרים ושני כרכים על תולדותיו של בית רוטשילד. בספרו "עלייתו של הכסף" הוא סוקר את האירועים המרכזיים שעיצבו את ההיסטוריה הפיננסית של העולם.
בצמד הספרים Empire ו-Colossus הציג מבט אמפתי ואוהד יחסית לתולדות האימפריה הבריטית והציע שעל ארצות הברית לשחק תפקיד פעיל יותר בעולם, בדומה לזה שהבריטים שיחקו במאה ה-19. על שהאיר את הקולוניאליזם והאימפריאליזם באור חיובי ספג ביקורת רבה בחוגים פוסטקולוניאליים, אף שאינו מתעלם בספרים אלה מקורבנות השיטה ומהסבל הרב שגרמה.