ב-2015 כיכבה בסרטו של טרנס מאליק "אביר הגביעים". שיחקה בסרט "קרול", עיבוד קולנועי לספרה של פטרישה הייסמית' בבימויו של טוד היינס. שיחקה בעיבוד מחודש ל"סינדרלה" בתפקיד האם החורגת. דיבבה בסרט ההמשך "הדרקון הראשון שלי 2".
בלאנשט אמורה לגלם דמות ראשית בסרט הטלוויזיה "Cancer Vixen" בבימויה של ג'ולי דלפי.
בשנת 2017 שיחקה בדרמה הרומנטית של הבמאי טרנס מאליק, "שיר לשיר". בנוסף, כיכבה בסרט גיבורי העל מבית אולפני מארוול "".
בלאנשט התמנתה ליו"ר חבר השופטים בפסטיבל הקולנוע בקאן 2018. באותה שנה שיחקה בקומדיית הפשע "אושן 8", ובסרטו של איליי רות' "הבית עם השעון המסתורי".
בשנת 2019 הופיעה בתפקיד הראשי בסרטו של ריצ'רד לינקלייטר "איפה את, ברנדט", שמבוסס על ספר מאת מריה סמפל.
חיים אישיים.
בעלה של בלאנשט הוא המחזאי והתסריטאי אנדרו אפטון, אותו היא פגשה ב-1996 בעת הופעתה בהפקה של הסרט "The Seagull", הם נישאו ב-29 בדצמבר 1997 ויש להם ארבעה ילדים. בלאנשט ובעלה יהיו מנהלים אמנותיים למשך שלוש שנים של חברת התיאטרון של סידני החל מינואר 2008. החוזה שלהם כולל סעיף שיאפשר לכל אחד מהם לקחת שלושה חודשי חופשה בשנה על מנת לעסוק בפעילויות אחרות. בשנת 2009, נוצרו בולים חדשים הנושאים את דמותה וגם את דמותם של השחקנים ג'פרי ראש, ראסל קרואו וניקול קידמן בגלל תרומתם לתרבות האוסטרלית.
בריאיון לרשת "סקיי ניוז" בלאנשט הגדירה את עצמה כפמיניסטית. בראיון היא הביעה דאגה למעמדה של האישה כתוצאה מגל של שמרנות עולמית, לטענתה. היא גם ביקרה את הוליווד המקשה על נשים מבוגרות להשתלב בתעשייה. היא ציינה כי בעבר, בתקופת הזהב של הוליווד, התייחסו באופן מכובד לשחקניות מבוגרות כמו בטי דייוויס וג'ואן קרופורד.
בריאיון למגזין וראייטי במאי 2015 סיפרה בלאנשט כי בעבר ניהלה גם מספר מערכות יחסים עם נשים.
אקטיביזם.
סביבתי.
בלאנשט הייתה תומכת טווח ארוך בפעולה פרטנית וקולקטיבית בנושא שינויי אקלים ובעיות סביבתיות אחרות. בשנת 2006 הצטרפה לפרויקט האקלים של סגן נשיא ארצות הברית לשעבר, אל גור.
בין השנים 2008 ל 2011, חברת התיאטרון בסידני בהנהגתם של בלאנשט ובעלה אנדרו אפטון, יזמה תוכנית סביבתית רחבת היקף בשם "Greening the Wharf", שהשקיעה באנרגיה סולארית, קצירת מי גשמים, אמצעי יעילות אנרגטית וניהול פסולת מיטבית.  התוכנית זכתה בפרס הגלובוס הירוק שהתקבל על ידי בלאנשט ואפטון.
הומניטארי.
בלאנשט עבדה עם הנציב העליון של האו"ם לפליטים (UNHCR) מאז 2015. במאי 2016 הודיע ​​ה- UNHCR על מינויה לשגרירת רצון טוב בעולם. בלאנשט, יחד עם ידוענים אחרים, הציגו בסרטון של ה- UNHCR כדי לסייע בהעלאת המודעות למשבר הפליטים העולמי. בסרטון, שכותרתו "מה הם לקחו איתם", השחקנים קוראים שיר שכתב ג'ניפר טוקסוויג בהשראת חשבונות ראשוניים של פליטים, והוא חלק מהקמפיין "WithRefugees" של UNHCR, הכולל גם עתירה לממשלות להרחבת המקלט. לספק מחסה נוסף, שילוב אפשרויות עבודה וחינוך.
קייט בלנשט
לקות ראייה
לקות ראייה (או ראייה ירודה) מוגדרת כפגיעה קשה בחדות הראייה או בשדה הראייה שאינה ניתנת לתיקון באמצעות משקפיים רגילים או עדשות מגע. במקרים רבים התופעה נפוצה בקרב מבוגרים הסובלים ממחלות עיניים האופייניות לגיל כמו: ניוון מקולרי גילי (AMD), גלאוקומה, ניוון עצב הראייה, היפרדות רשתית ורטינופטיה סוכרתית. ראייה ירודה פוגעת ביכולת לבצע פעולות פשוטות ויומיומיות כמו קריאה, כתיבה, צפייה בטלוויזיה, עבודה מול מחשב, זיהוי אנשים ועוד – כל אלו הופכות לפעולות מורכבות לביצוע, לעיתים אף בלתי אפשריות, מה שעלול לגרום לפגיעה בעצמאות תפקודית לתסכול רב. עזרה למתמודדים עם לקות ראויה חמורה מתאפשרת בעיקר ברובד השיקומי, על ידי התאמת עזרי ראייה אופטיים ואלקטרוניים בהתאמה אישית, שנעשית על ידי אופטומטריסט מומחה לשיקום ראייה ירודה.
הגדרת עיוורון בישראל (וכן באירופה) רלוונטית גם עבור אנשים בעלי לקות ראייה קשה, ולא רק במקרים של עיוורון מוחלט. החוק מגדיר מה חדות הראייה המאובחנת כדי שלקויי ראייה יוגדרו כעיוורים, והיא עומדת על 3/60. הגדרה שלישית לעיוורון היא צמצום שדה הראיה כך שזווית הראייה המרבית אינה עולה על 20° בעין הבריאה יותר. בשלושת המצבים מקבלים ממשרד העבודה והרווחה תעודת עיוור.
קשיי תפקוד וסימפטומים.
לקות ראייה יכולה להתבטא בקושי באחד או יותר מהתפקודים הבאים:
סימפטומים שעשוים להיות נלווים ללקות ראייה:
סיבות.
מערכת ראייתו של האדם משוכללת ביחס למרבית היונקים והיא מן המורכבות שבמערכות הגוף האנושי. בשל מורכבותה זו של המערכת, מספר הקלקולים האפשריים בה קשה למנייה. על כן יש לדבר על קלקולים אלה בהכללות. ההכללה הראשונה היא על פי הנזק התפקודי (למשל נזק לחדות הראייה או צמצום תחום הראייה). החלוקה השנייה היא על פי חלק המערכת שהתקלקל. ניתן לחלק את חלקיה של מערכת הראייה לשלוש קבוצות:
ניתן לחלק את לקויות הראייה גם לפי נסיבות רכישתן:
קשיי תפקוד.
כדי שאדם חסר לקות יוכל להבין את קשיי התפקוד, של האדם לקוי הראייה, לא די לו, לחסר הלקות, לנסות ולעשות פעולה זו או אחרת בעיניים עצומות. מעבר לעובדה, שהתעסקות עם דבר מה מוכר, בעצימת עיניים אינה מדמה מצב של התעסקות עם דבר מה, שלא ראינו אותו מימנו, המצב הזה גם אינו מדמה את אופן החשיבה והתפישה של האדם לקוי הראייה. לקות ראייה פוגעת בהתפתחות התפיסה החזותית והפעולות הקוגניטיביות הקשורות בה ועבור אדם שרכש את הלקות בגיל מאוחר, הלקות מפריעה לשמירה על כושר המחשבה והתפישה הוויזואליות. זאת ועוד, אדם חסר לקות, שעוצם עיניים, אינו מתורגל בטיפול בחפצים שהוא אינו רואה והוא גם לא פיתח מנגנוני פיצוי לקושי בראייה, כמו שיפור בתפישה הקולית.
העוסקים בריפוי בעיסוק ובנגישות נוהגים לחלק את תחומי החיים לארבעה תחומים: למידה (כולל חינוך פורמלי), עבודה, טיפול עצמי ופעילויות פנאי. לאנשים עם לקות ראייה יש מגבלות לשילוב בכל ארבעת התחומי החיים האלה. על חלק מהמגבלות האדם מוגבל הראייה יכול להתגבר בעזרת סידורי נגישות (למשל, קריאת שעון מחוגים פתוח למישוש). חלק אחר של הבעיות הן רק בהכרות הראשונית עם התחום והאדם בעל הראייה המוגבלת יכול להתגבר בעזרת סדנת הכרות (למשל, סדנה להכרת המחשב הנגיש). אולם, ישנן פעילויות חיים מרכזיות שטרם נמצאה דרך לשלב בהם אנשים עם לקות ראייה חמורה (לדוגמה, צפייה בסרטי קולנוע).
הציבור לקויי הראייה סובל גם מדעות קדומות. לכן, למשל, למרות כל ההתקדמות בתחום הנגישות, האבטלה בקרב ציבור זה עדיין גבוהה מאוד ביחס לאבטלה בקרב קבוצות נכים אחרות.
רווחה.
במרבית מדינות העולם, עיוורים ולקויי ראייה הם אחת מקבוצות הנכים המצליחות לגייס הכי הרבה תקציבי רווחה ושיקום ממוסדות המדינה ומתורמים פרטיים. הציבור לקויי הראייה גם מאורגן היטב, ביחס לקבוצות אחרות, לסיוע פנים קהילתי ולייצוג הקהילה בפני גורמי חוץ.
על פי התקן של משרד העבודה והרווחה, לקות ראייה קשה במיוחד מקנה לסובל ממנה זכויות של עיוור גם אם אין לו עיוורון מוחלט.
מסגרות חינוך משולבות.
בישראל ישנם כיום 2500 ילדים לקויי ראייה ועיוורים מגיל 3-21. 1200 מתוכם משולבים במסגרות החינוך הרגילות; לתלמידים אלה אין מוגבלות משמעותית נוספת ללקות הראייה. עבור 1300 התלמידים האחרים, הוכרה מוגבלות משמעותית נוספת ללקות הראייה בוועדות ההשמה, והם מצויים במסגרות החינוך המיוחד.
בגיל הרך המטרה היא להכין את הילדים ולתת להם את הכלים והרגלי עבודה למעבר לגן חובה. בגילאי בית הספר, התלמידים המשתלבים נדרשים לתפקוד ולמידה כשאר התלמידים כאשר נעשות התאמות הנחוצות במצב בו יש קושי בראייה (הגדלות כתב בחומרי הלימוד, הקלטות שיעורים, מבחנים מותאמים ועוד). העיקרון המנחה את שילוב התלמידים כיום במסגרות רגילות נובע מתוך הגישה שיעד החינוך המיוחד אינו רק מתן המיומנויות והכלים לתלמיד עם מוגבלות להתמודד עם המגבלה, אלא גם מתן האפשרויות בלמידה ובהתפתחות שיאפשרו לתלמיד למצות עצמו גם בלא קשר לבעיית הראייה שלו.
טיפול.
טיפולים רפואיים.
טיפול רפואי בא אחרי אבחון רפואי-אופטומטרי הכולל גם בירור ההיסטוריה של הלקות או המחלה בפרט ובמשפחתו. האבחון עשוי לכלול גם בדיקה של היסטוריית התורשה במשפחה ובדיקה של חומר גנטי.
ההתערבות הרפואית יכולה להיות בייעוץ לאורח חיים בריא, בתרופות, בניתוח או בהפנייה לאנשי מקצוע פרא רפואיים כמו אופטומטריסטים וספקי טכנולוגיה מסייעת.
טיפולים כירורגים: לבעיות בהיפרדות הרשתית טיפולים המאפשרים ניתוחים זעירים בעין בעזרת מיקרו אנדוסקופ ומסך צפייה ניתוחי, טיפולי לייזר (וינברגר, 2008). הטיפול בקטרקט הוא ניתוח אשר בו מחליפים את עדשת העין המקורית בעדשת עין מלאכותית בעזרת הרדמה מקומית (לוינגר, 2011). טיפול אשר נוסה על מספר בני אדם - השתלת שבב מתחת לרשתית היכול לקלוט את קולטני האור ולשלוח אותם כמסרים/ אותות חשמליים למוח וכך הראייה משתפרת וברורה (בלפר, 2010).
טיפול תרופתי: טיפול לגלאוקומה בעזרת כדורים המסייעים להורדת הלחץ התוך עיני (מקום, 2011, קורץ, ש, 2008). למחלת ניוון מרכז הראייה נמצאה התרופה Avastin, המעכבת צמיחה של כלי דם חדשים מתחת לשדה הראייה.
טיפולים פסיכולוגים ורב מקצועיים (בעיקר לתינוקות המתנסים בהתנסויות הנרכשות אצלם לא דרך הראייה כמו אנשים עם ראייה תקינה אלא בדרכים אחרות): פיזיותרפיה - עוזר לתינוק להתנועע במרחב ולפתח מוטוריקה; ריפוי בעיסוק - התנסות נכונה בחוויות תחושתיות, תנועתיות וניתוח סכמת גוף; קלינאי תקשורת - עבודה עם הילד על פיתוח התקשורת המילולית והבלתי מילולית (מקום, 2011).
מקלדת ארגונומית
לקות ראיה