ביוני 1785, כתוצאה מבעיות לחות, הוא וקרוליין עברו לגור בקלי הול באולד וינדסור. ב־3 באפריל 1786 עברו לבית חדש בדרך וינדסור בסלות', בית אשר נהרס ב־1963 על מנת לפנות מקום לבית משרדים גדול.
ב־7 במאי 1788 התחתן ויליאם עם האלמנה מרי פיט בכנסייה על-שם הקדוש לרונסס באפטון שליד סלות'. אחותו קרוליין עברה לדירה אחרת אולם המשיכה לעבוד כעוזרתו.
במהלך הקריירה בנה הרשל יותר מארבע מאות טלסקופים. הגדול והמפורסם מביניהם היה טלסקופ מחזיר אור עם מוקד אופטי באורך 12 מטר ומפתח של 126 ס"מ. ב־28 באוגוסט, הלילה הראשון בו השתמש בטלסקופ זה, גילה ירח חדש של שבתאי ולאחר חודש גילה אחד נוסף. אולם הטלסקופ הגדול התגלה כמגושם מאוד, ולכן ביצע הרשל את רוב תצפיותיו עם טלסקופ קטן יותר, בעל מוקד אופטי של 6.1 מטר.
לוויליאם ומרי נולד ילד אחד, ג'ון, ב־7 במרץ 1792. ב־1816 הוכתר כאביר על ידי יורש העצר, לימים המלך ג'ורג הרביעי. ב־1820 סייע להקמתה של החברה האסטרונומית של לונדון (שקיבלה ב־1830 אישור מלכותי ושינתה את שמה לחברה המלכותית לאסטרונומיה).
ב־25 באוגוסט 1822 מת הרשל בביתו ונקבר בסמוך לכנסייה על-שם הקדוש לרונסס באפטון.
בנו ג'ון הפך גם הוא לאסטרונום. אחד מאחיו, אלכסנדר, עבר גם הוא לבריטניה אולם לא היה מדען.
ביתו בבאת', שממנו צפה לראשונה באורנוס, הוא כיום מוזיאון לזכרו.
תגליות אסטרונומיות אחרות.
בשלב מאוחר בקריירה גילה הרשל שני ירחים של שבתאי – מימס ואנסלדוס, כמו גם ירח אחד של אורנוס – אוברון. שמותיהם של ירחי אורנוס לא ניתנו על ידי ויליאם אלא לאחר מותו על ידי בנו ג'ון ב־1847 וב־1852 בהתאמה.
בנוסף עבד על יצירת קטלוגים מקיפים של ערפיליות וצבירי כוכבים ששימשו את בנו, ג'ון, ביצירת הקטלוג הכללי של ערפיליות וצבירי כוכבים. במקביל עסק בנושא הכוכבים הכפולים והיה הראשון שגילה כי הם אינם רק נצפים ביחד אלא עשויים להוות מערכת כוכבים אחת.
ב־1800 גילה את הקרינה התת-אדומה. הוא גילה אותה על ידי העברת אור שמש דרך מנסרה והחזקת מד-חום ליד הקצה האדום של הספקטרום הנראה. מד החום הראה עלייה בטמפרטורה, וזה הביא אותו למסקנה כי חייבת להיות קרינה בלתי נראית שגורמת לכך.
מחקירת התנועה המדומה של הכוכבים הוא היה הראשון שהבין שמערכות הכוכבים נעות דרך המרחב והראשון שמצא את כיוון התנועה. הוא גילה גם את המבנה של שביל החלב והסיק כי הוא בצורת דיסק.
הרשל הוא שטבע את המונח "אסטרואיד" (הלחם המילים היווניות – אסטרו=כוכב + איד=צורה). ב־1802 (זמן קצר לאחר שהיינריך ויליאם מתאוס אלברוס גילה את האסטרואיד השני, 2 פאלאס ב־28 במרץ של אותה שנה) תיאר הרשל את כוכבי הלכת הגזיים כמרכזה של מערכת שמש קטנה. הוא הסיק כי לכל כוכבי הלכת הגזיים יש טבעות וזאת על ידי השוואה.
למרות תגליותיו המרובות, לא נמנע ויליאם מהשערות פרועות. במיוחד האמין בכך שיש כוכבים רבים מאוכלסים, כולל השמש. הוא האמין שהשמש מכוסה במעטה עננים אטום המגן על התושבים המשונים שם מפני האטמוספירה החמה.
אברהם צוקרמן
הרב אברהם צוקרמן (ח' בחשוון ה'תרע"ו, 2 באוקטובר 1915 – ט"ז בחשוון ה'תשע"ד, 20 באוקטובר 2013) היה ראש ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה וראש מרכז ישיבות בני עקיבא.
ביוגרפיה.
ילדותו.
הרב אברהם צוקרמן נולד בעיירה לבדוב שבליטא (השליטה בעיירה התחלפה לאורך השנים בין גרמניה, פולין וברית המועצות), לנחמיה וגיטל, במהלך מלחמת העולם הראשונה. עד גיל אחת עשרה התחנך בבית ספר תרבות היהודי המקומי, בו שולבו לימודי קודש ולימודי חול. בגיל אחת עשרה וחצי נסע ללמוד בישיבה באושמנה ששייכת לזרם ישיבות המוסר הליטאיות, וכך כל הישיבות בהן למד בהמשך. לאחר שנה עבר לישיבה בראקוב, ולאחר כשנה שם נסע ללמוד בישיבה בלידא. הוא עזב את הישיבה לאחר זמן קצר ונסע ללמוד בישיבת בית יוסף בפינסק, אחת מבנותיה של ישיבת נובהרדוק, מישיבות תנועת המוסר. בפינסק למד תורה מפי הרב יעקב ישראל קניבסקי, המכונה ה"סטייפלר" ומפי הרב שמואל וינטרוב. בישיבה בפינסק, על אף תנאי המחיה הקשים, שהה שנתיים רצופות, חזר לביתו לחודשיים, ושוב נסע לישיבה לשנתיים רצופות.
ארץ ישראל.
בזכות לימודיו בישיבה, קיבל אישור עלייה לארץ ישראל (סרטיפיקט). הוא מימש את האישור, ובל"ג בעומר תרצ"ו (1936) הגיע לארץ ישראל, לנמל חיפה. מאז לא עזב הרב את ישראל, וחגג בכל שנה את יום עלייתו. כמו כן, התנגד ליציאה מארץ ישראל, אפילו למסע לפולין. עם הגיעו לישראל, נסע לבני ברק, ללמוד בישיבת בית יוסף. להפתעתו פגש בישיבה את רבו מפינסק, הסטייפלר, שעלה אף הוא לארץ ישראל.
בני עקיבא.
בדיוק שנה לאחר עלייתו לארץ ישראל, בל"ג בעומר תרצ"ז, ראה הרב צוקרמן את הרב משה צבי נריה לראשונה כשהוא נואם בתהלוכה של בני עקיבא בבני ברק. הרב נריה ביקש ממנו שישוחח עם חניכים בסניף בני עקיבא במקום, וכך נקשר הרב צוקרמן לתנועה. אחרי שנתיים של לימוד בישיבה בבני ברק, פנו אליו מהישיבה התיכונית "היישוב החדש" בתל אביב בבקשה שיצטרף לקבוצת אברכים מבוגרים הלומדים בישיבה, והוא מילא תפקיד זה כשנה. לאחר שנה בישיבת היישוב החדש, בשנת 1939, פנו אליו מבני עקיבא בבקשה שירכז את סניפי הצפון של התנועה. הרב צוקרמן עבר לחיפה, וחילק את השבוע שלו במעבר בין הסניפים.
ישיבת כפר הרא"ה.
בחורף ה'ת"ש (1940) הוקמה הישיבה בכפר הרא"ה. למהלך זה היה שותף הרב צוקרמן, שהיה פעיל בתנועה. לישיבה הגיעו 13 בחורים, והרב נריה היה הר"מ שלהם. כשהגיעה קבוצה נוספת בי' באייר, הגיע הרב צוקרמן על מנת להיות להם ר"מ. הרב פעל להכנסת לימודי חול תיכוניים לישיבה, חרף התנגדותו של הרב נריה לעניין. לשיטתו, חובתו ההלכתית של אב ללמד את בנו אומנות, חלה על לימוד לימודי חול המאפשרים הוצאת תעודת בגרות. יתרה מזו, הרב צוקרמן אף עודד את תלמידיו להוציא תארים אוניברסיטאיים, מתוך ראייה כי בימינו נדרש תואר אקדמי לשם רכישת מקצוע.
לצד תפקידו כמנהל הישיבה בכפר הרואה, כיהן הרב צוקרמן כראש המכינה לישיבות בני עקיבא גבעת שמואל (לימים, ישיבת בני עקיבא גבעת שמואל). לאחר פטירת הרב נריה (1995) מונה לראש הישיבה בכפר הרואה, והרבנים פתחיה נריה (בנו של הרב משה צבי נריה) ומאיר צוקרמן (בנו של הרב צוקרמן) כיהנו זמן מה כסגני ראש הישיבה. בשנת ה'תש"ע הועבר ניהול הישיבה למרכז ישיבות בני עקיבא. בהמשך נסגרה הישיבה לזמן קצר ונפתחה מחדש בשנת ה'תשע"ג.
הרב צוקרמן שימש כיו"ר ישיבות בני עקיבא עד שלימים מונה הרב חיים דרוקמן ליושב ראש מרכז ישיבות בני עקיבא, והרב צוקרמן נשא בתואר ראש ישיבות בני עקיבא.
בנוסף לכך כיהן הרב עד ליום מותו כיו"ר העמותה של ישיבות ואולפנות שונות כגון ישיבת בני עקיבא נתניה, אולפנת בני עקיבא רעות ועוד.
הרב צוקרמן הוצב במקום האחרון הסמלי ברשימת הבית היהודי במערכות הבחירות לכנסת השמונה עשרה (מקום 34) והתשע עשרה (מקום 80).
אחרית ימיו.
הרב אברהם צוקרמן היה בין אחרוני תלמידי ישיבת נובהרדוק. הוא אושפז שלושה ימים לפני מותו בבית החולים הלל יפה בחדרה, לאחריהם נלקח לביתו בכפר הרא"ה שם נפטר בט"ז בחשוון ה'תשע"ד, 20 באוקטובר 2013, בגיל 98.
משפחתו.
הרב צוקרמן הותיר אחריו את אשתו, רבקה, שלוש בנות ושני בנים.
בתו בלהה נשואה לרב מרדכי גרינברג נשיא ישיבת כרם ביבנה. בתו שרה הייתה נשואה לרב חנוך הכהן פיוטרקובסקי, ממייסדי ישיבת בני צבי בבית אל. נכדו הוא העיתונאי שלמה פיוטרקובסקי. נכד אחר הוא הרב עקיבא צוקרמן, המכהן כרב קיבוץ עין הנצי"ב.
ASP.NET
ASP.NET היא טכנולוגית קוד פתוח ליישומי אינטרנט בצד השרת, שפותחה על ידי חברת מיקרוסופט. טכנולוגיה זו אינה שדרוג לטכנולוגיית ASP המתיישנת שלה אלא תפיסה טכנולוגית חדשה, וכתשובה לטכנולוגיית JSP של חברת סאן מיקרוסיסטמס. באמצעות ASP.NET ניתן ליצור אתרי אינטרנט דינמיים בשילוב נתונים מבסיסי נתונים, ולטפל בטפסים ובמידע שנשלחים מהמשתמשים. התפקיד של ASP.NET הוא לנתח את המידע וליצור פלט בהתאם.
ASP.NET משלבת בנוסף טכנולוגיית MVC, שמאפשרת לפתח אפליקציות רשת במהירות ובקלות.
ASP.NET מבוססת על ה-NET Framework. של מיקרוסופט הכוללת מחלקות רבות לטיפול בנתונים שונים (מסדי נתונים, קובצי טקסט, קובצי XML, תמונות וקבצים גרפיים, מערכת ההפעלה ועוד). ניתן לכתוב דפי ASP.NET בכל שפה בסביבת NET. (הנפוצות: VB.NET ו-#C).
ASP.NET רצה על שני סוגי שרתים:
בסביבת ה-NET Framework. ישנו מרחב שמות (Namespace) בשם System.Net.Hosting המאפשר כתיבת שרתים כאלה. הנפוץ שבהם - גרסת ההמשך של ה-Cassini המגיעה עם Visual Studio 2005 לגרסאותיו.
ASP.NET מבוססת על טופסי צד שרת (Web Forms), אולם ניתן בהחלט להשתמש בה גם בלעדיהם.
גרסאות והפצה של ASP.NET.
בשנת 2002 הוכרזה והופצה טכנולוגיית NET Framework. על ידי חברת מיקרוסופט, בגרסתה הראשונה (גרסה 1.0). NET Framework. הכילה מספר שפות פיתוח חדשות, וטכנולוגיית פיתוח עבור דפי אינטרנט שנקראת ASP.NET. יחד עם NET., החלה מיקרוסופט בשיווק סביבת הפיתוח הייעודית, שנקראה Visual Studio.NET, או בשמה הפחות נפוץ, VS 7.
בעקבות מספר באגים ובעיות, מיהרה מיקרוסופט להוציא, בתחילת 2003, גרסה משודרגת ל-NET., והיא קיבלה את מספר הגרסה 1.1. הגרסה החדשה הכילה בעיקר תיקוני באגים ומספר עדכוני תוכנה.