בשנת 1990, השתתפה באליפות אירופה באתלטיקה בריצת מרתון, סיימה בתוצאת זמן של 2:41:37 ודורגה במקום ה-11. בשנת 1991, זכתה במקום הראשון במרתון קליפורניה עם תוצאת זמן של 2:29:29. באותה השנה, השתתפה באליפות העולם באתלטיקה, סיימה בתוצאת זמן של 2:36:16 ודורגה במקום ה-11. בשנת 1992, התחרתה בריצת המרתון באולימפיאדת ברצלונה, סיימה בתוצאת זמן של 2:41:20 ודורגה במקום ה-13.
בשנת 1984 אימצה אורח חיים טבעוני והצטרפה לאגודה הטבעונית.
סילגיים
סילגיים (שם מדעי: "Sillaginidae"; באנגלית מכונים סמלטים חוליים) היא משפחה של דגי ים מסדרת הדקראים. במשפחה ישנם 35 מינים ב-5 סוגים.
דגים אלה חיים בהאזור האינדו פסיפי ברחבי העולם מחופי מזרח אפריקה עד ליפן ואוסטרליה. הם חיים בעומקים רדודים על חוליות מימיות בקרבת שוניות אלמוגים וגם בקרבת חופים ולגונות וחלקם אף חיים בשפכי נהרות גדולים.
אלו דגים קטנים ובעלי צבעים בהירים והם מתאפיינים בלסתות מוארכות דמויי-חדק ושיניים גדולות המצויות על לסתם העליונה. הם בעלי שלפוחיות שחייה בולטות ועיניים גדולות. יש להם סנפירי גב ושת גבוהים אך סנפירי חזה קטנים. הגדול שבהם הוא המין Sillaginodes punctatus שאורכו מעל 70 ס"מ והוא שוקל 4.8 ק"ג.
דגים אלו הם טורפים הניזונים בעיקר מחסרי חוליות מימיים שהם מוצאים בחולות כמו סרטנים, תולעים רב-זיפיות, רכיכות שונות, קווצי עור ודגים קטנים.
הסילגיים הם דגי מאכל חשובים באזורים הטרופיים.
לאו פאל
לאו פאל (בגרמנית: Leo Fall; 2 בפברואר 1873 - 16 בספטמבר 1925) היה מלחין אופרטות יהודי-אוסטרי.
חייו.
לאו (או לאופולד) פאל נולד באולומוץ. את לימודי המוזיקה החל אצל אביו, מוריץ פאל (1922-1848), מנצח ומלחין, שהשתקע בברלין. פאל הצעיר למד בקונסרבטוריון של וינה ואחרי לימודיו הצטרף שוב אל אביו בברליו. מוריו בווינה היו רוברט פוקס ויוהאן נפומוק פוקס. בשנת 1895 פתח בקריירה חדשה כמנצח ומלחין אופרטות בהמבורג.
משנת 1904 ואילך הקדיש את כל עתותיו להלחנה. אף כי לא הצליח במעשיו כמו בן-זמנו פרנץ להאר, בכל זאת הוציא מתחת ידו יצירות מלודיות ומתוזמרות היטב. אחרי שעבד בברלין, המבורג וקלן, השתקע לבסוף לישיבת קבע ב-1906 בווינה, שם מת.
האופרטות המוכרות ביותר שלו בארצות דוברות האנגלית הן "נסיכת הדולר" ו"מאדאם פומפדור", שזכתה לרצפי הצגות מוצלחים בלונדון ובניו יורק ונשארה ברפרטואר בגרמניה ובאוסטריה במשך כל המאה ה-20. "Der liebe Augustin" (1912); ("Caprice Princess" בלונדון) זכתה ל-3,360 הופעות, מספר ללא תקדים. האופרה "Der goldene Vogel" ("ציפור הזהב") הוצגה אומנם בדרזדן ב-1902 עם ריכרד טאובר ואליזבת רתברג, אך הצליחה פחות.
קרובי משפחתו של פאל חיים כיום בשוודיה ובארצות הברית.
יצירות לבמה.
אופרות:
אופרטות:
לקריאה נוספת.
"Fall, Leo(pold)" by Andrew Lamb, in 'The New Grove Dictionary of Opera', ed. Stanley Sadie (London, 1992)
זבזדה סנקט פטרבורג
זבזדה סנקט פטרבורג (ברוסית: Футбольный Клуб Звезда Санкт-Петербург) הוא מועדון כדורגל מקצועני רוסי מהעיר סנקט פטרבורג, המתמודד בליגת הכדורגל המקצוענית. לרשות הקבוצה שמונה זכיות באליפות העיר סנקט פטרבורג וחמש זכיות בגביע העיר. מאז עונת 2019/2020 מתמודדת בליגת הכדורגל המקצוענית של רוסיה.
הקבוצה הוקמה על ידי חברת Travis &amp; VVK וממומנת על ידה. נכון לעונת 2019/2020 תקציב הקבוצה עומד על 25 מיליון רובל (400 אלף דולר).
היסטוריה.
המועדון נוסד בשנת 2008 בשם "טראוויס VVK" על שם החברה שיזמה ומימנה את הקמת הקבוצה ובמשך 11 השנים הראשונות לקיומה התמודדה בליגת הכדורגל החובבנית של רוסיה. בשנת 2014 שונה שם הקבוצה לשם הנוכחי "זבזדה".
הישג השיא של הקבוצה בזירה הלאומית הוא העפלה לשלב 64 האחרונות בגביע הרוסי בכדורגל בעונת 2018/2019. ביוני 2019 קיבלה רישוי ממנהלת ליגת הכדורגל המקצוענית להשתתף החל מעונת 2019/2020 בליגת הכדורגל המקצוענית של רוסיה ובכך הפכה לראשונה למועדון כדורגל מקצועני. ברם, הקבוצה צברה מאזן עגום של 15 הפסדים ו-2 ניצחונות בלבד וסיימה במקום 14. בעקבות התפרצות נגיף הקורונה ברוסיה הליגה הוקפאה והיא ניצלה מירידה והתמודדה בה גם בעונת 2020/2021 ובעונת 2021/2022, בה השיגה מאזן טוב יותר והתמקמה במרכז טבלת הבית בליגה השנייה.
אצטדיון ומתקני אימונים.
הקבוצה מארחת את מרבית משחקי הבית שלה בנובה ארנה (Nova Arena), שבעיר סנקט פטרבורג המכיל 1,600 מושבים. הקבוצה משתמשת בזירת הספורט הקטנה של אצטדיון פטרובסקי, המכיל 2,835 מושבים, כאצטדיון משני.
כדורגל חופים לנשים.
זבזדה מפעילה גם קבוצת כדורגל חופים לנשים בשם "זבזדה" (שזכתה בגביע אירופה לאלופות בכדורגל חופים לנשים (Euro Winners Cup) בעונת 2018 והעפילה לגמר אותו טורניר בעונת 2021 וגם זכתה באליפות רוסיה בשנים 2015, 2017, 2018, 2019, 2020.
מלכת היופי 1951
מלכת היופי 1976
שריון (חקיקה)
שריון של חוק או חוקה הוא קביעה של תנאים מיוחדים, כגון רוב מיוחס או משאל עם, לשם שינוים של החוק או החוקה (זאת לעומת לשינוי של חוק שאינו משוריין, המצריך רוב מקרב המשתתפים בהצבעה). שריון ניתן במדינות רבות לחוקה או לחלקים ממנה.
בחוקה מקובלות דרגות אחדות של שריון:
בארצות הברית.
חוקת ארצות הברית דורשת רוב מיוחס על מנת לבצע שינויים משמעותיים בפעולות מסוימות.
הצעת תיקונים לחוקה יכולה להתבצע באחת מהדרכים הבאות:
לאחר שהוצע התיקון באחת הדרכים הנ"ל, ניתן לאשררו באחת מן הדרכים הבאות:
בגרמניה.
סעיף 79(2) לחוקת גרמניה קובע שלכל שינוי בחוקה נדרש רוב של שני שלישים מחברי הבונדסטאג ושני שלישים מהמצביעים בבונדסראט.
סעיף 79(3) לחוקת גרמניה מקנה שריון מוחלט לחלוקתה של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה ל-16 מדינות גרמניה, לזכות המדינות להשתתף בהליכי החקיקה ולעקרונות שנקבעו בסעיפים 1 ו-20 לחוקה. תוכנם של הסעיפים המשוריינים:
בישראל.
שריון חוקי יסוד.
מרבית חוקי היסוד במדינת ישראל אינם משוריינים, ואחרים משוריינים על ידי דרישה ל-61 חברי כנסת כדי לשנותם. בפירוט, , , ו הם חוקים משוריינים, וניתן לשנותם רק ברוב של 61 חברי כנסת לפחות. כמו כן משוריינים אחדים מסעיפיהם של ו. יתר חוקי היסוד, כולל , אינם משוריינים. שלושה מסעיפי חוק יסוד: הכנסת ואחד מסעיפי דורשים רוב של 80 חברי כנסת על מנת לשנותם. סעיפים אחדים שנוספו ל במאי 2020 מסדירים את הקמתה של ממשלת חילופים וניתן להם שריון מוגבר לתקופת כהונתה של הכנסת ה-23 - לשם שינוים נדרש רוב של 70 חברי כנסת בכל שלב משלבי החקיקה.
למרות שרק חוקי יסוד ספורים כוללים בתוכם שריון פרוצדורלי מפני שינוי, קבע בית המשפט העליון בפסק דין בנק המזרחי כי אמנם חוקי היסוד הכוללים שריון - ישונו אך ורק לפי דרישות השריון (רוב של 61 חברי כנסת ושינוי שנעשה בחוק יסוד). אך הוסיף ואמר כי אף חוקי יסוד שאינם משוריינים רשמית, כוללים שריון פסיקתי, הקובע כי שינוי של חוק יסוד ייעשה אך ורק בחוק יסוד.
הביקורת על כך תהיה כי מלבד הכותרת הנדרשת של "חוק יסוד", שריון פסיקתי זה איננו מהווה מגבלה אמיתית בפני מי שירצה לשנות חוק יסוד, היות שניתן להעביר חוק יסוד אף ברוב של 0–1. אם כן, ניתן יהיה לשנות חוק יסוד אף ברוב כזה, אם רק נוסיף לחוק המשנה את הכותרת "חוק יסוד". כנגד ביקורת זו, ניתן לטעון כי אכן חוק יסוד יכול לעבור ברוב של 0–1 בלבד, אך היות שחברי הכנסת והציבור יודעים כבר את משמעותם של חוקי היסוד, סביר להניח שהכנסת לא תעביר חוק יסוד בקלות שכזו, וכך, טוענים המצדדים בדעה זו, הכותרת של "חוק יסוד", למרות היותה פורמלית בלבד לכאורה, תביא לדיון אמיתי ומעמיק בשינוי הנדון לחוק יסוד קיים וכך תשמר נוקשותם של חוקי היסוד.
סעיף 39(ג) לחוק יסוד: הממשלה מעניק לממשלה כוח חריג באמצעות תקנות שעת חירום: "תקנות שעת חירום כוחן יפה לשנות כל חוק, להפקיע זמנית את תוקפו או לקבוע בו תנאים, וכן להטיל או להגדיל מיסים או תשלומי חובה אחרים, והכל זולת אם אין הוראה אחרת בחוק". באחדים מחוקי היסוד נקבע שריון מכוחן של תקנות שעת חירום, כלומר קביעה שאין בכוחן של תקנות שעת חירום לשנות את חוק היסוד או אחדים מסעיפיו. שריון זה נכלל ב, ב וב, ובאופן חלקי גם ב.
שריון חוקים שאינם חוקי יסוד.
חוק יחיד שאינו חוק יסוד וזוכה לשריון הוא חוק להגנה על השקעות הציבור בישראל בנכסים פיננסיים, תשמ"ד-1984, שסעיף 3 שלו קובע: "אין לשנות חוק זה ואין לגרוע מהתוספת אלא ברוב של חברי הכנסת". בעבר נכלל סעיף שריון גם בחוק בנק ישראל, התשי"ד-­1954, שבוטל בשנת 2010.
בעת הדיון במליאת הכנסת בחוק להגנה על השקעות הציבור בישראל בנכסים פיננסיים עלתה לדיון שאלת סמכותה של הכנסת לשריין חוק שאינו חוק יסוד. בעת הדיון בחוק בקריאה ראשונה הסתייג חבר הכנסת אמנון רובינשטיין מהשריון הלא שגרתי של החוק:
בעת הצגת החוק לקריאה שנייה ושלישית התייחס שר האוצר יגאל כהן-אורגד להסתייגותו של ח"כ רובינשטיין:
חוק משוריין
רכס בריטניה (אנטארקטיקה)
רכס בריטניה (באנגלית: Britannia Range) הוא רכס הרים באנטארקטיקה.
הרכס גובל בצפונו בקרחון הת'רטון ובקרחון דרווין, בדרומו הרכס גובל בקרחון בירד, ובמערבו הוא גובל במדף הקרח רוס.
גובהו הממוצע של הרכס 1,225 מטרים מעל פני הים. שיא גובהו של הרכס הוא בהר מקלינטוק, שגובהו 3,490 מטרים מעל פני הים.
שטחו של הרכס 3,335 קמ"ר.
היסטוריה.
גילוי הרכס.
הרכס התגלה על ידי המשלחת הלאומית הבריטית לאנטארקטיקה 04–1901 תחת פיקודו של סקוט.
מקור השם.
הרכס נקרא על שם הספינה אה"מ בריטניה - כלי אימונים של המכללה הימית המלכותית בריטניה.
לקריאה נוספת.