מטרה שנייה שלשמה יש הגדרה בחקיקה היא לשם מציאת מונח קצר יחסית, שימנע ניסוחים מסורבלים של סעיפי החוק. כפי שנכתב במדריך לניסוח חקיקה של משרד המשפטים: . דוגמה לכך ניתן למצוא, למשל, באותו החוק, בו ההגדרה "קצין מוסמך" היא "קצין משטרה בדרגת סגן ניצב ומעלה, שמינה המפקח הכללי של המשטרה לעניין חוק זה...". כך, במקום לחזור על תיבה זו בכל מקום לאורך החוק, נעשה שימוש במונח המקוצר "קצין מוסמך".
הגדרה המופיעה בחוק יפה אך ורק לחוק שבו היא מופיעה. לעיתים היא תואמת את המשמעות המקובלת בציבור למונח המוגדר, לעיתים היא מצמצמת את המשמעות, ולעיתים מרחיבה. דוגמה בולטת לכך היא הגדרת המונח "אדם" בפקודת מס הכנסה: "'אדם' - לרבות חברה וחבר בני-אדם, כהגדרתם בסעיף זה". דוגמה נוספת ניתן למצוא בחוק עזר לאיגוד ערים רמת גן, בני ברק וגבעתיים (בתי מטבחיים, בתי שחיטה ופיקוח וטרינרי) (פיקוח על כלבים), שבו הגדרת "כלב" היא "לרבות חתול או קוף".
לעיתים מופיעות בשני חוקים הגדרות לאותו מונח, והן שונות זו מזו. לעיתים אף בחוק מסוים מופיעות הגדרות שונות לאותו מונח, בסעיפים שונים של החוק - כל הגדרה כזו יפה להקשר שבו היא מופיעה. בפקודת מס הכנסה, למשל, המונח "בעל שליטה" מוגדר שלוש פעמים, , , וההגדרות שונות זו מזו.
כדי למנוע כפילות, לעיתים מתבסס חוק מסוים על הגדרה המופיעה בחוק אחר, תוך ציון מפורש של עניין זה. ב, למשל, מופיעה ההגדרה "'בעל שליטה' - כהגדרתו ב". מתייחס לטכניקה זו, וקובע כי "אזכור של חיקוק בחיקוק אחר - כוונתו לחיקוק המאוזכר כנוסחו בשעה שנזקקים לו, לרבות הוראות שנוספו בו והוראות שבאו במקומו בחיקוק אחר".
מונחים אחדים, המופיעים בחוקים רבים, זכו להגדרה מרכזית בחוק הפרשנות. המדובר במונחים כלליים ונפוצים, דוגמת "בכתב", "חוק" או "יום". במקרה שבו רוצה המחוקק לקבוע בחוק מסוים הגדרה שונה מההגדרות שבחוק הפרשנות, עליו להוסיף בחוק הגדרה ספציפית.
לעיתים נמנע המחוקק מלהגדיר מושגים מרכזיים בחקיקה, ומותיר מלאכה זו לבתי המשפט. המושג "עובד", למשל, נמצא בשורש דיני העבודה, אך אינו מוגדר בהם, והגדרתו התגבשה במשך השנים בפסקי דין של בית הדין לעבודה. גם קיומה של הגדרה למושג בחוק אינו בהכרח פוטר את בית המשפט מלדון בהגדרה זו ופעמים רבות נדרש בית המשפט ללבן את גבולותיה של ההגדרה.
הגדרה הלכתית.
ההלכה היהודית נסמכת באופן נרחב על מושגים משפטיים וריאליים, ככל שיטה משפטית. הספרות הרבנית לדורותיה הקדישה מאמצים נרחבים להגדרת המושגים הללו, בין אם לצרכים מעשיים ובין אם במסגרת דיונים תאורטיים. כבר המשנה מציעה לעיתים הגדרות למושגים המופיעים בה, אולם פעמים רבות היא אינה עושה כן. בשל כך, האמוראים מקדישים מאמצים להגדרת המושגים המופיעים במשנה וביתר ספרות התנאים ללא הגדרה. מלאכת ההגדרה של מושגים הלכתיים מן התלמוד ואילך מורכבת מניתוח התכנים ההלכתיים וההיקרויות של המושגים בתוך הטקסטים הקודמים, תוך ניסיון לחילוץ הגדרות מתאימות למושגים. פעמים רבות ישנה מחלוקת בין חכמי ההלכה באשר להגדרת המושגים.
הגישה המסורתית רואה את המושגים בהלכה כמוגדרים באופן בהיר ובלתי משתנה מיום נתינת התורה בהר סיני. לפי גישה זו על חכם ההלכה מוטל לחשוף הגדרה זו הטמונה בטקסטים ההלכתיים.
הגדרה הלכתית של מושג אינה זהה בהכרח, להגדרה המדעית שלו. לדוגמה ניקח את ההגדרות של הקטניות.
ההשלכות ההלכתיות.
להגדרת המינים העונים לשם קטניות מספר השלכות הלכתיות.
במילונאות.
מילון הוא כלי לאיסוף, להגדרה ולביאור של אוצר המילים של שפה מסוימת או לתרגום מילים משפה לשפה. לצורך הביאור, לצד ההגדרה מופיעות גם דוגמאות, איורים, תיאור היסטורי של התפתחות המילה, ציון חלק הדיבר שהיא (למשל, פועל או שם עצם), ציון תכונות לשוניות אחרות שלה (עצם בזכר או בנקבה), הוראות ביטוי של המילה בכתב פונטי וכיוצא בזה. אולם, מכל ההסברים והביאורים על אודות המילים, רק ההגדרות מופיעות בכל מילון (שאינו דו לשוני) ועבור כל מילה.
הגדרה מילונית נועדה להסביר את השימושים המקובלים במושג בקרב הציבור הרחב (או ציבור מקצועי רחב אם מדובר במילון של עגה מקצועי). במקרה בו למושג מסוים יש משמעויות שונות ונבדלות, יופיעו במילון הגדרות שונות לכל פירוש של המושג, כשאלה ממוספרות.
יבול (מושב)
יְבוּל הוא מושב בחבל שלום, מדרום-מזרח לכרם שלום, במועצה אזורית אשכול ומשתייך ליישובי האיחוד החקלאי. המושב הוקם בשנת 1981 והוא אחד משישה מושבים שהוקמו בתחילת שנות ה-80, במסגרת חבל שלום.
היסטוריה.
המושב הוקם ב-1977 לאחר שגרעין המשפחות המייסדות מתנועת האיחוד החקלאי אזרחו את היאחזות "נח"ל מורג" (לימים מורג) ברצועת עזה. הובטח להם כי ישבו במקום באופן זמני בלבד ולאחד שמונה חודשים ייבנה עבורם ישוב קבע בפתחת רפיח, אד כשנחתמו הסכמי קמפ דייוויד בסוף 1980 הוקפאה התוכנית. לאחר שנתיים וחצי במקום דרשו לעבור לחבל שלום שהוקם באותה עת. המושב עלה על הקרקע בחבל שלום ב-22 באוקטובר 1981.
בשנת 1983 נקלעו המושב, יחד עם שאר המושבים בחבל שלום, לחובות. זאת עקב ירידה במחירי הירקות, זינוק באינפלציה ומגבלה על מכסות הייצור. לאחר שהפגינו במעבר רפיח הובטח לתושבים סיוע מידי, אך הקשיים נמשכו לאחר שבעקבות האינתיפאדה הראשונה, לא יכלו להעסיק פועלים מעזה. רוב חובות מושבי חבל שלום נמקחו אחר כך בהסדר חובות המושבים.
בשנת 2005 הגיעו למקום כמחצית ממפוני היישוב נצרים בגוש קטיף. לימים תושבים אלו הקימו בחבל שלום, את היישובים בני נצרים, נווה ושלומית.
כלכלה.
היישוב מונה כ-45 נחלות (משקים). כמחצית מתושבי יבול עוסקים בחקלאות והשאר בעבודות שונות בסביבה או בערים הקרובות. לאחרונה פתח יבול את שעריו לקליטת חברים חדשים ולשם כך הוקצו נחלות לבניית בתים והקמת משק.
יתד
יָתֵד הוא מושב בחבל שלום, המשתייך לתנועת המושבים. המושב הוקם בשנת 1980. יתד הוא אחד מ-32 יישובי מועצה אזורית אשכול, מושב חקלאי המונה כ-130 משפחות.
היסטוריה.
טקס הנחת אבן הפינה למושב נערך ב-24 באפריל 1980.
עם הקמת המושב היו בו 96 חלקות חקלאיות, אולם בפועל, לא כולן היו מאוכלסות. במרץ 1999 אישרה להפקדה הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה במחוז הדרום תוכנית חדשה למתחם המגורים של המושב, אחרי שאושר גם בוועדה לשמירה על קרקע חקלאית ושטחים פתוחים. מטרת התוכנית הייתה להגדיל את אוכלוסיית היישוב על ידי הרחבה לא חקלאית, במסגרת פרויקט בנה ביתך, של 110 מגרשים בשטח מרבי של 600 מ"ר כל אחד, על ידי ניצול שטחים לא מעובדים באזור הכניסה ליישוב. ההרחבה אושרה סופית במאי 2000.
לאחר יישום תוכנית ההתנתקות נקלטו ביישוב כשליש ממתיישבי היישוב בני עצמון (עצמונה), כ-30 משפחות, אך הם היו מאורגנים כ"גרעין" עצמאי. עם המפונים עברה גם מכינה קדם צבאית עצם למושב יתד. החל מסתיו 2010 החלו המפונים לעבור אל בתים חדשים שהוקמו עבורם במושב נווה הממוקם בחולות חלוצה, ועד סוף קיץ 2011 עזבו את יתד המשפחות האחרונות מהגרעין.
בשנת 2008, היו במושב 50 משפחות בלבד ונחלות פנויות, והחל במבצע לשיווק 24 מגרשים פנויים בעלות של 30 אלף דולר, בשיטת בנה ביתך. בשנת 2010 פרץ סכסוך בין 4 חברים חדשים במושב לחברים הוותיקים, לאחר שהאסיפה הכללית של המושב עסקה בחלוקת הנחלות הפנויות בין החברים, אולם ארבעה התושבים, שבאותה עת טרם התקבלו כחברים, לא הורשו להשתתף בה או לקחת חלק בהצבעה (ארבעתם התקבלו כחברים רק ארבעה חודשים לאחר מכן). הם תבעו את האגודה השיתופית של המושב וזכו בפיצוי סמלי.
תעסוקה.
רוב חברי המושב עוסקים בחקלאות מתקדמת בחממות, גידולי ירקות ופרחים. וחלקם האחר ביזמות פרטית או עסקית, שירותי הסעדה, שירותי תיירות ואטרקציות.
חינוך.
מערכת החינוך הפורמלית כוללת בית ספר תיכון "הבשור", בית ספר יסודי "יובלי הבשור", גן חובה, גן טרום חובה, תינוקייה ופעוטון ומערכת הסעות מסודרת למוסדות החינוך.
החינוך הבלתי פורמלי מפותח וכולל ספריות, מתקני ספורט ושעשועים, אולפן מוזיקה וסטודיו למחול, פעילות בתנועות נוער וחוגי העשרה שונים.
מפלסים
מְפַלּסִים הוא קיבוץ בנגב הצפוני-מערבי, ממערב לצומת שער הנגב, המשתייך לתנועה הקיבוצית ונמצא בשטח המועצה האזורית שער הנגב. שטחו של הקיבוץ הוא כ-11,000 דונם ובשנת 2018 הייתה אוכלוסייתו כ-1,006 איש, המועסקים בעיקר מחוץ לקיבוץ. הקיבוץ מתקיים מחקלאות, רפת, מפעל מתכות והשכרת דירות.
בקיבוץ שירותי רווחה שונים כגון: חינוך מגיל 0 עד גן-חובה, חינוך בלתי פורמלי עד גיל 18, מועדון, ספרייה, חנות מכולת (כלבו), מרפאה, מרפאת שיניים, בית 'גיל הזהב', בית כנסת, מתקני ספורט, בריכה, גני משחקים, מדשאות וגינות ציבוריות.
את הקיבוץ הקימו בשנת 1949 עולים שרובם היו בוגרי תנועת נוער דרור מארצות אמריקה הלטינית ובעיקר מארגנטינה ואורוגוואי. המיקום המקורי היה על גבעת כורכר מול גבול רצועת עזה, אך כעבור כשנה הועבר היישוב למיקומו הנוכחי וזאת בגלל ירי ישיר שהתרחש לעיתים קרובות על היישוב מכיוון בית חנון (במיקום המקורי הוקם מטווח צבאי ואזרחי ומוצב צה"ל). הקיבוץ קרוי על שם האנשים שפילסו את הדרך לעלייה מארצות אמריקה הלטינית. במאי 1951 התפלג הקיבוץ מתנועת הקיבוץ המאוחד.
מבנה הקיבוץ.
מאז שנות ה-90 עבר הקיבוץ תהליכי הפרטה.