במהלך 1989, בלש שבחן שוב את המקרה מצא רשימות מודפסות מחקירתו של פטריק ארמסטרונג במשטרה, שנערכו בצורה מסיבית. הראיון של ארמסטרונג במשטרה נערך באופן שלא תאם למקור, נמחקו ממנו דברים שארמסטרונג אמר, נוספו דברים שהוא כלל לא אמר, והרשימות אף סודרו מחדש על ידי המשטרה. התיקונים בכתב יד שנעשו ברשימות תאמו לרשימות המודפסות שהוצגו במשפט, ועלה חשד כי הייתה כאן כוונה תחילה, וכי הרשימות שנכתבו הודרכו. משמעות הדבר הייתה שהמשטרה הפעילה מניפולציה על הרשימות כדי שיתאימו לתוצאות אותן רצו להשיג.
על בסיס הוכחות אלו הוגש ערעור נוסף. אב בית הדין הוכיח את המשטרה וטען כי היא בדתה את הרשימות המודפסות שהגישה, או שינתה אותן כדי שיראו אפקטיביות יותר ואז יצרה רשימות שנכתבו בכתב יד כדי לתת את הרושם שמדובר ברשימות שנכתבו בו-זמנית. לחלופין, ייתכן שהמשטרה החלה שתי רשימות בו זמנית, הדפיסה אותן כך שהרשימות תהינה ברורות יותר לקורא, ואז המירה את הרשימות המתוקנות חזרה לרשימות בכתב יד.
הן אם מדובר באפשרות א' או ב', התוצאה היא כי המשטרה שיקרה. המסקנה המתבקשת היא שאם היא שיקרה לגבי הרשימות, אזי כלל הראיות הוליכו שולל וגרמו להרשעה לא מוצדקת במשפט. עקב כך, שוחררה הרביעייה.
עם זאת, פול היל נשאר בכלא עד 1994, כאשר הרשעה נוספת על רצח של חייל בריטי בצפון אירלנד בוטלה אף היא.
מספר בני משפחה של ג'רי קונלון, כולל אביו ג'וזפה קונלון, דודתו ודודניו בני ה-16 וה-14, נכלאו אף הם עקב ההרשעה של הרביעייה. ג'וזפה קונלון נפטר בכלא.
לאחר הערעור.
האוטוביוגרפיה של ג'רי קונלון "הוכח חף מפשע" עובדה ב-1993 לסרט בשם האב, שזכה בפרס באפטה, והיה מועמד לשבעה פרסי אוסקר כולל לסרט הטוב ביותר. השחקנים הראשיים בסרט היו דניאל דיי-לואיס כג'רי קונלון הנאשם בפשע שלא ביצע, אמה תומפסון כעורכת דינו, ופיטי פוסטלטוויט (Pete Postlethwaite) כאב, ג'וזפה קונלון.
משטרה צבאית
משטרה צבאית היא חַיִל בצבא שמטרתו עיסוק בשיטור (אכיפת החוק ושמירת הסדר הציבורי).
במדינות שונות יש לחיל משמעויות שונות:
ברבות ממדינות העולם מאפיינת את השוטרים הצבאיים קסדה לבנה, כקליפת ביצה ("קלימרו"). כמו כן מצוינים השוטרים הצבאיים בתפקיד על ידי סרט-שרוול בולט ועליו ראשי התיבות של "משטרה צבאית" בשפת המקום (באנגלית וברבות ממדינות העולם - MP, או ВП ברוסית).
ערבה (מטוס)
ערבה הוא מטוס תובלה קל מתוצרת התעשייה האווירית לישראל, מטוס התובלה הראשון שתוכנן ויוצר בישראל.
התוכנית לייצר את המטוס "ערבה", כמטוס בעל יכולת המראה ונחיתה קצרה, הוצגה לראשונה לציבור בפברואר 1967. צורת המטוס דומה לצורת מטוס הנורד הצרפתי, ששירת באותן שנים בחיל האוויר הישראלי. טיסת הניסוי הראשונה שלו נערכה ב-27 בנובמבר 1969. טיסת הבכורה של המטוס, בנוכחות מוזמנים רבים ובראשם ראש הממשלה גולדה מאיר נערכה ב-9 באפריל 1970. בטיסה הדגים המטוס את יכולתו להמריא ממסלול באורך 120 מטר ולנחות במסלול באורך 110 מטר.
בתצורה האזרחית הוא נושא 20 נוסעים, ובתצורה הצבאית הוא נושא 24 חיילים, או מטען במשקל .
המטוס שירת בחיל האוויר הישראלי משנות ה-70 ועד לאמצע שנת 2004. הוא נמכר גם למדינות זרות, בעיקר בדרום אמריקה ובאפריקה. יתרונו הבולט - יכולת המראה ונחיתה קצרה (יכולת להמריא ולנחות ממסלולים קצרים ומשובשים). סך הכל, יוצרו מעל מאה מטוסים.
ההתרסקות בטיסת הניסוי.
ב-19 בנובמבר 1970 נערכה טיסת הניסוי ה-92 במספר של המטוס, על ידי טייסי ניסוי של התעשייה האווירית. טיסה זו, שנערכה בדיוק שנה לאחר טיסת הבכורה, נועדה לבדוק את התנהגות המטוס בתנאים קיצוניים (מהירות גבוהה במיוחד). לקראת סופה של הטיסה נשברו כנפי המטוס והוא צלל לקרקע והתרסק. שלושה מעובדי התעשייה האווירית - איתן שפיגל (המכשירן), אהרון עוזרי (מהנדס הניסוי) ואברהם הכהן (הטייס הראשי) נהרגו. טייס המשנה דייב לוין ניצל ונפצע באורח קל בלבד. ועדת חקירה שבראשה עמד דניאל שמשוני קבעה כי סיבת ההתרסקות היא כשל טכני והמליצה על שיפורים במבנה המטוס. כל טיסות הניסוי הבאות הסתיימו בהצלחה, ובמרץ 1972 קיבל המטוס רישוי אזרחי (אישור טיסה מסחרי).
שירות בחיל האוויר הישראלי.
מטוסי ערבה הופעלו על ידי טייסת 122 ("טייסת הדקוטה"). במלחמת יום הכיפורים (אוקטובר 1973) המטוסים שימשו למשימות תובלה והצנחה בסיני. משנות השמונים המטוסים שימשו כמטוסי תובלה, הדרכה ומשימות שונות. אחרי מבצע שלום הגליל (1982), לפני הנסיגה לקו האוולי בספטמבר 1983, מטוסי ערבה שימשו יחד עם מטוסי קרנף ומסוקי יסעור להטסת חיילים לשדה התעופה בדמור שבלבנון וחזרה.
דגם נוסף של המטוס שימש למשימות לוחמה אלקטרונית, וקיבל את הכינוי "כוכב חמה". בחרטום ובמקום דלתות תא המטען הותקנו כיפות גדולות שהכילו את האנטנות, והמערכת האלקטרונית הותקנה בתא המטען. רק מטוסים מעטים הוסבו לדגם זה.
המטוס הוצא משירות בחיל האוויר באמצע שנת 2004. מטוס אחד מוצב בשורת מטוסי התובלה שבמוזיאון חיל האוויר בחצרים.
בשנת 2006 נעשה ניסיון למכור שתי יחידות של המטוס בארצות הברית אך העסקה בוטלה.
בנובמבר 2008 נמכרה שלישיית מטוסי הערבה האחרונים שנותרו בחיל האוויר ללקוח פרטי בסן סלבדור.
תאונות.
בנוסף לתאונה בטיסת הניסוי, שתוארה לעיל, היו למטוס עוד שתי תאונות קטלניות:
ברכת שים שלום
ברכת שים שלום היא הברכה האחרונה הנאמרת בתפילת העמידה. הברכה נאמרת לאחר ברכת הודאה. בחזרת הש"ץ בתפילות שחרית, מוסף, נעילה ומנחה בתעניות הברכה נאמרת על ידי החזן לאחר ברכת כהנים. הברכה מסיימת את חזרת הש"ץ בכל התפילות. הברכה עוסקת בבקשה מהקב"ה להשכנת שלום על כל עם ישראל.
נוסח הברכה.
ברכה.
ניתן לחלק את הברכה לארבעה חלקים-
שינויים בנוסח.
נוסח חילופי.
לפי נוסח פרובאנס אמרו את הנוסח כדלהלן בכל התפילות. על פי הסידורים בנוסח אשכנז וחלק מנוסח ספרד, עושים פשרה, ואומרים שים שלום בתפילת שחרית, ואילו בתפילת ערבית, ולפי נוסח אשכנז גם בתפילת מנחה (למעט בשבת (בקצת קהילות) ובתעניות) אומרים שלום רב.
הנוסח בעשרת ימי תשובה.
בעשרת ימי תשובה מוסיפים עוד בקשה הקשורה לימים אלה. מוסיפים תוספת זו לפני חתימת הברכה (ברוך אתה...).
בנוסח ספרד ובנוסח הספרדים:
ובנוסח אשכנז:
לפי נוסח אשכנז המקורי אף משנים את חתימת הברכה בעשי"ת: במקום לומר "ברוך אתה ה' המברך את עמו ישראל בשלום" אומרים "ברוך אתה ה' עושה השלום." חתימה זו הייתה החתימה הקבועה בכל השנה בנוסח ארץ ישראל. שינוי זה עדיין נהוג בקצת קהילות אשכנז, אבל ברוב הקהילות (ובפרט בא"י) נוהגים שלא לשנות את החתימה.
בנוסח איטליה:
בנוסח רומניא:
בנוסח פרובאנס:
בנוסח קטלוניה:
אם שכח לומר תוספת זו אינו חוזר, אלא ממשיך בתפילתו כרגיל.
שימוש בשם הברכה.
סידורים שנקראו על שמה.
בשל חשיבות הברכה בנוסח התפילה, החותמת את תפילת שמונה עשרה, והאמירה הטמונה בה, סידורים רבים בחרו בה ככותר לשם הסידור. ביניהם סידור שים שלום בשילוב כוונות קצרות, סידור שים שלום תפילות לשלום העולם ע"פ תורתו של רבי נחמן מברסלב, סידור התנועה הקונסרבטיבית, ועוד.
בריכת רם
בְּרֵכַת רָם או בריכת רם (נֶהֱגֶה לעיתים ובטעות "בִּרְכִּת רם", לפי היגוי ערבי כביכול, שמה בערבית: بحيرة مسعدة "בְּחֵ֫ירֶת מַסְעַדֶה", כלומר אגם מסעדה) היא אגם טבעי בצפון-מזרח רמת הגולן, ליד היישובים הדרוזיים מסעדה ומג'דל שמס. בערבית שמה נהגה כ-"ראן" ואצל יוסף בן מתתיהו היא מכונה "הפיילה" – הקערה. צורתה עגולה ומימיה מתוקים ובהירים. כיום הברכה מתפקדת כמאגר מים, ובמימיה משקים גידולים באזור. השם המקובל בערבית למקום הוא ״בֻּחַיְרֶת מסעדה״ על שם הכפר הדרוזי הסמוך.
בברכה נמצאה צלמית ארכאולוגית חשובה ביותר. צלמית "ונוס מברכת רם" נחשבת לייצוג העתיק ביותר של דמות אנושית הקיים בתיעוד הארכאולוגי.
גאולוגיה.
ברכת רם נמצאת בקצה הצפוני-מערבי של השדה הגעשי חארת א-שאם, סמוך לגבול שפכי הבזלת הפלייסטוקניים של צפון רמת הגולן עם מדרונות החרמון. הברכה היא מאר – לוע התפוצצות של הר געש – שלועו התמלא או היה רווי במי תהום. אגן הברכה אובלי שממדיו 1,000-1,200 מ', והוא שקוע ביחס לסביבתו כ-30–120 מ'. בתחתיתו מצויים סלעים פירוקלסטיים ועליהם משקעים בעומק של כ-90 מ', המכוסים במים רדודים – כ-10 מ'. מתחת לאגן מצויה בזלת בעובי של לפחות 180 מ', הממלאת את חלל הדיאטרם.
היסטוריה גאולוגית.
להיסטוריה הגעשית של ברכת רם קדמה השקעת סלעי משקע בים טתיס. הסלעים שהושקעו הם אבן גיר ופצלים מהיורה, אבן חול מקרטיקון תחתון וסלעי משקע של ים רדוד כאבן גיר, קירטון, דולומיט וצור מתחילת קרטיקון עליון ועד האאוקן. סלעים אלה התרוממו כתוצאה מתהליכי הקימוט שיצרו את הקשת הסורית בעת סגירת ים טתיס, בשל התנגשות הלוח האפריקאי והלוח הערבי בלוח האירו-אסיאתי.
בתצורות סלעי המשקע נוצר עמק אשר הקיף את אזור בקעת יעפורי ובריכת רם של ימינו. לאחר מכן החל העמק להתמלא בסדרות של קילוחי בזלת קדומים אשר אינם מוכרים כיום על פני השטח. לפני 0.8-0.3 מיליוני שנים כיסתה את הבקעה בזלת כרמים (מתוך תצורת גולן). על שכבת בזלת כרמים נוצר חרוט סקוריה קטן בחלק הדרומי-מערבי של בריכת רם.
לפני כ-115–166 אלף שנה נוצר מגע בין המאגמה ומי התהום באזור אשר הביא להתפרצויות פריאטו-מגמטיות חזקות אשר יצרו את המבנה הנוכחי של בריכת רם. בהתפוצצויות אלה נוצרה טבעת הטוף מסביב לבריכה. מעריכים כי התפרצויות אלה ארכו פרק זמן קצר מאוד - מספר ימים עד שבועות אחדים.