סדרת העבודות שבהן מופיע הדימוי של הדג ציפור, נוצרה במחצית השנייה של שנות השבעים. עבודות אלו נוצרו בעזרת טכניקה של קולאז' על לוח עץ לבוד. נאמן חיברה קטעי תצלומים של דג ושל ציפור לכדי דימוי היברידי אחד. מקורם של תצלומים אלו הוא מאנציקלופדיית "Natural Life". ברבות מן העבודות מודגשים השוליים העליונים והתחתונים של הקומפוזיציה בצבע או בטקסטורה אחרת. לצד הדימוי שילבה נאמן טקסטים ובהם התייחסויות ארס פואטיות, טקסטים אלו כוללים התייחסויות אל הנצרות והברית החדשה, כגון "הדג מאמין בציפור", "הבשורה על-פי הציפור", "הדג הוא הסוף של הציפור", "What is your name?", "Triplicity" או "הדג הוא הבדיחה של הציפור".
הדג והציפור מהווים סמלים במסורות נוצריות שונות. הדג נתפש כייצוג לישו מתוקף המילה היוונית לדג - ΙΧΘΥΣ, ואילו ציפור משמשת במסורות נוצריות אחרות כייצוג של רוח הקודש (כיונה) או כייצוג לישו - באמצעות ציפור אדום-החזה או נקבת שקנאי
בשנת 1977 הציגה נאמן תערוכה בשם "דג ציפור", שהתקיימה ב"גלריה רוס" בתל אביב ובה הוצגו עבודות מן הסדרה. במשך השנים יצרה נאמן עבודות נוספות העושות שימוש בדימוי של הדג-ציפור. עבודות אלו נוצרו בטכניקה של ציור בצבעי שמן על בד והן מהוות מעין ציטוט של העבודות המוקדמות. בשנת 2000, לדוגמה, יצרה נאמן את "פלאינדרום מלך משיח", ציור שמן על בד שבו יצרה את דימוי הדג-ציפור כציור. לצד הדימוי צירפה נאמן שני משפטים מאת אברהם אבן-עזרא, הבנויים כפלינדרום ודנים בשאלת המצאות האל והגאולה בקרב האנושות.
בשנת 2007 יצרה נאמן, ביחד עם בן זוגה יוסי מר-חיים, את העבודה "הנקודות החזקות ביותר”. עבודה זו, שהוצגה בתערוכה "הפזורה" במרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית, שילבה בין הקרנה מוגדלת של הציור ”הבשורה על-פי הציפור” (1977) לבין פסקול שיצר מר-חיים ואשר הושמע בעזרת טייפ סלילים.
פרשנות.
ה"דג-ציפור", כמו שטען גיא בן-נר, איננו יצור המתאחה לכדי ישות אחת הומוגנית. השימוש של נאמן בטכניקת הקולאז' מדגיש את החיבורים המאולצים והופך את הדימוי מדימוי מיתולוגי ל"חלום בלהות של סכינים". בנוסף, הוסיף בן-נר, גם הטקסטים ביצירות "מבדילים בין דג לציפור, בין שמים למים, יוצרים היררכיות".
שרה ברייטברג-סמל תיארה את הדימויים בסדרה כעוסקים בשאלות אודות כינון זהות ובייחס אל היררכיות ומערכות תרבותיות:
גם נאמן עצמה תיארה את הופעתו של דימוי הדג והציפור, כמו גם של דימויים אחרים בעבודתה, כעיסוק בשאלות של זיהוי וזיהוי פגום. על פי נאמן עבודות אלו מאופיינת בפרקטיקה של "חקיינות, מימטיזם, ספקולאטוריות (The Appetite of the Eye) ושל פלינדרומיות (ADA)"
אגודת הסטודנטים בטכניון
אגודת הסטודנטים בטכניון, המוכרת בראשי תיבות שמה, אס"ט, היא אגודת הסטודנטים הוותיקה ביותר בישראל. האגודה היא עמותה המורכבת משמונה משרדים, שתי חברות בת ויחידת הספורט המסונפת לאס"א – ארגון הספורט האקדמי. האגודה פועלת במגוון מישורים כדי להוות מענה מספק לכלל צורכי הסטודנטים, ולייצגם מול הטכניון וגופים אחרים. אגודת הסטודנטים בטכניון הייתה חברה מלאה בהתאחדות הסטודנטים בישראל עד שנת 2021, ולמעשה הייתה אחת ממייסדות ההתאחדות בשנות ה-30 של המאה ה-20 (אז נקראה "התאחדות הסטודנטים העברים בארץ ישראל").
בית הסטודנט.
בית הסטודנט עבר שיפוץ כולל ונפתח מחדש בשנת 2010. עם הפתחו חזרו לפעול בו פעילויות מגוונות כגון ערבי ריקודים, מסיבות, הרצאות ובית קולנוע בעלות מוזלת לסטודנטים.
משרדי האגודה גם הם חזרו אל בית הסטודנט החדש ממשכנן הסמני בבניין אולמן.
ניתנה הזדמנות לעסקים חדשים להתמקם בלב הטכניון: מסעדות, בתי קפה, חנויות בגדים, חנות מתנות, משחקים, סוכנות נסיעות, סוכנות כוח-אדם ועוד.
קשר עם מחלקות בטכניון.
אס"ט מקיימת קשר הדוק עם המחלקה ללימודים הומניסטיים ואמנויות, ובעיקר עם היחידה לספורט של המחלקה. בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 אס"ט עשתה רבות, באמצעות יו"ר ועד אקדמי, לשכנע את הנהלת הטכניון בחשיבות הקמתו ופיתוחו של תיאטרון הטכניון. התיאטרון הציג את הצגתו טרטיף מאת מולייר, בבימויו של פרופ' אוריאל זוהר, באולם הקולנוע של אס"ט.
מודעות סביבתית
ישיבת מאור התלמוד
ישיבת מאור התלמוד היא ישיבה גדולה ברחובות, המשתייכת לזרם החרדי-ליטאי. בראשה עומד כיום הרב אברהם יצחק הכהן קוק, והיא מונה כ-400 תלמידים.
היסטוריה.
הישיבה הוקמה בשנת ה'תשל"ח (1978) לאחר שהרב שך הורה לתלמידו הרב קוק להקימה. הרב אברהם יצחק קוק הזמין את הרב חיים זליבנסקי, שלפני כן היה ראש ישיבה בירושלים להצטרף אליו כראש ישיבה. הרב שמחה הכהן קוק, רב העיר רחובות ואחיו הגדול של ראש הישיבה, התמנה לנשיא הישיבה. בתשנ"ה נפטר הרב זליבנסקי, בגיל 56, והרב אברהם יצחק קוק נשאר כראש ישיבה יחיד.
בשנים הראשונות שכנה הישיבה ברחוב פרץ בעיר, בביתו של הרב שלמה קוק - רבה הקודם של רחובות ואחיהם של הרבנים אברהם יצחק ושמחה. בשנת תשנ"ו עברה הישיבה למבנה הישן של בית חולים ליולדות ונשים א. וה. קיבלסון ברחוב בנימין, ששימש כפנימייה, ולצדו נבנה מבנה ארעי של בית מדרש. בשנת תשנ"ט הסתיימה בנייתו של בניין פנימייה וחדר-אוכל על שטח של כדונם וחצי.
בשנת תשס"ה הועבר בית המדרש באופן זמני לרחוב נורדאו, לצורך בניית בית מדרש חדש (המכיל כ-500 מקומות ישיבה), הכולל גם אולם אירועים. הבנייה הסתיימה בשנת תש"ע. הבניין נתרם ברובו על ידי הנגיד יוסי שטרן מארצות הברית.
הישיבה כיום.
נכון לשנת תשע"ט לומדים בישיבה כ-400 תלמידים.
בעלות וניהול הישיבה מתחלקים בין משפחת קוק למשפחת זליבנסקי. משפחת קוק אחראית על צביונה הרוחני, והרבנית מרים זליבנסקי, אלמנת הרב חיים, אחראית על תפעול הישיבה הטכני והפיננסי.
מוסדות הישיבה ברחובות כוללים גם שתי ישיבות קטנות: "ישיבה למצוינים" ספרדית בראשות הרב מיכאל חסין וישיבת "חכמת שלמה" הליטאית.
בשנת תשע"ה הוסיפה עיריית רחובות כיכר בצומת הרחובות הרוא"ה-בנימין, הנושא את השם 'כיכר הישיבה', לזכרו של הרב שלמה קוק.
בתשע"ט נערך כנס במלאת 40 שנה לקום הישיבה, ובו נכחו כ-2000 מבוגרי הישיבה.
צוות רבני הישיבה.
בעבר לימדו כר"מים הרב זבולון שוב, כיום ראש ישיבת דברי אמת, והרב חיים קוק, ראש ישיבת תורת רפאל.
עקרון הסדר הטוב
במתמטיקה, עקרון הסדר הטוב קובע שהסדר המקובל על המספרים הטבעיים הוא סדר טוב. משמע שבכל קבוצה לא ריקה של מספרים טבעיים יש מספר מינימלי (מספר ראשון). העקרון שקול לאקסיומת האינדוקציה, ולעיתים בוחרים להתייחס אליו כאל אקסיומה במקום אקסיומת האינדוקציה.
בתורת הקבוצות האקסיומטית עקרון הסדר הטוב נובע ישירות מהבנייה של הטבעיים כקבוצה אינדוקטיבית (ראו אקסיומת הקבוצה האינסופית).
עקרון הסדר הטוב כטענה לוגית.
עקרון הסדר הטוב קובע שלכל תת-קבוצה formula_1 שאינה ריקה, יש מספר formula_2 כך שלכל formula_3 מתקיים formula_4.
בשפה מסדר ראשון המתארת את המספרים הטבעיים כמערכת פאנו לא ניתן לנסח טענות "לכל תת-קבוצה", משום שעל הכמתים להתייחס לאברים של המערכת, כלומר מספרים. עובדה זו מאפשרת את קיומם של מודלים לא סטנדרטיים של המספרים הטבעיים, שבהם מתקיימות אותן טענות מסדר ראשון, אף על פי שעקרון הסדר הטוב אינו תקף. עם זאת, עקרון הסדר הטוב עדין יהיה תקף לכל קבוצה ניתנת להגדרה על ידי טענה מסדר ראשון.
שקילות לאקסיומת האינדוקציה.
אקסיומת האינדוקציה קובעת שלכל formula_1 שעבורה formula_6, ולכל n, אם formula_7 אז formula_8, אז formula_9. נוכיח שהאקסיומה שקולה לעקרון הסדר הטוב.
ראשית נוכיח את אקסיומת האינדוקציה על סמך עקרון הסדר הטוב. תהי formula_10 קבוצה של טבעיים כך ש-formula_6, ולכל formula_7 מתקיים formula_8. נבחן את הקבוצה formula_14 הכוללת את כל הטבעיים שאינם ב-formula_10. נניח בשלילה כי קבוצה זו אינה ריקה. לפי עקרון הסדר הטוב ב-formula_14 יש מספר מינימלי formula_17. formula_6, ולכן formula_19. מהמינימליות של formula_17 נובע formula_21, כלומר formula_22. לכן לפי ההנחה על formula_10 מתקבלת הסתירה formula_24. מכאן ש-formula_14 ריקה, ו-formula_26.
כעת נוכיח את עקרון הסדר הטוב מתוך אקסיומת האינדוקציה. נגדיר את formula_27 בתור הטענה שלכל קבוצה של טבעיים הכוללת מספר formula_28 יש מינימום. ברור כי מתקיים formula_29, מכיוון ש-1 הוא המינימום בכל קבוצה של טבעיים שבה הוא חבר. נניח שמתקיים formula_27 ונוכיח כי מתקיים formula_31.
תהי formula_32 קבוצה הכוללת מספר formula_33. אם אין ב-formula_32 מספר formula_35, אז formula_36 מספר מינימלי ב-formula_32. אם קיים formula_35, אז לפי הנחת האינדוקציה יש ב-formula_32 מספר מינימלי. קיבלנו כי מתקיים formula_31. מכאן לפי אקסיומת האינדוקציה formula_27 מתקיים לכל formula_42.
תהי formula_10 קבוצה לא ריקה של טבעיים. נבחר formula_7. מכיוון שמתקיים formula_27, כי formula_46, הרי שיש ב-formula_10 מספר מינימלי.
תכונת ארכימדס.
תכונת ארכימדס של המספרים הטבעיים נובעת ישירות מעקרון הסדר הטוב. התכונה קובעת כי לכל formula_48 טבעיים, קיים formula_42 טבעי כך ש-formula_50.
נניח בשלילה כי קיימים formula_51 כך שלכל formula_52 מתקיים formula_53 כוללת רק טבעיים. לפי עקרון הסדר הטוב קיים formula_17 כך ש-formula_55 מינימלי ב-formula_10. אולם לפי הגדרת formula_10 גם formula_58 איבר של formula_10, ומתקיים &lt;math&gt;b-(m+1)a = (b-ma)-a בסתירה למינימליות של formula_55.
אבירם אלעד