נישואי הזוג המלכותי לא היו מאושרים בתחילתם. המלך גירש כמעט את כל משרתיה הצרפתיים של המלכה, אותם הביאה עימה מצרפת, וכמעט כל מפגש בין בני הזוג היה נגמר בריב ובצעקות. המלכה הנרייט שנאה את דוכס בקינגהאם, חביבו של המלך שנהג לסכסך בין השניים ולהלבות את אי שביעות רצונו של המלך מרעייתו, אולם לאחר מותו של הדוכס בשנת 1628 היחסים בין בני הזוג התחממו מאוד ונוצר ביניהם קשר הדוק שנשאר במהלך כל נישואיהם, אולם סירובה של המלכה לוותר על דתה הקתולית גרמו לניכור בינה לבין העם הבריטי.
ילדים.
לזוג נולדו שבעה ילדים:
מלחמת האזרחים.
במהלך עשר השנים הראשונות של המלכה הנרייט באנגליה היא התרחקה מהפוליטיקה והשקיעה את זמנה בעיקר עם משפחתה ובשעשועי החצר. אולם בשנת 1637 היא פתחה ביחסים דיפלומטים עם הכס הקדוש, שלחה שגריר מטעמה לרומא והפעילה בבריטניה סוכן מטעם האפיפיור שהתחיל להמיר את דתם של רבים מבני האצולה הבריטית לקתוליות.
מעשיה של המלכה הדאיגו את העם האנגלי שהתנגד לאפיפיור. לאור התסיסה בסקוטלנד ותחילת מלחמת הבישופים היא החלה במאמצים לגייס כסף לעזור לבעלה ולצבאו, אולם נסיונותיה לגייס כסף מהאפיפיור אורבנוס השמיני ומהצרפתים הקתולים הרגיזו רבים באנגליה וחיבלו במאמציו של צ'ארלס להרגיע את הרוחות.
באוגוסט 1642, עם פרוץ מלחמת האזרחים המלכה הנרייט שהתה בהולנד, שם גייסה כספים שנועדו לעזור לתומכי המלוכה. היא חזרה לאנגליה בתחילת 1643 עם נשק וחיילים והצטרפה לכוחות המלוכנים בצפון המדינה. לאחר מספר חודשים ביורק היא הצטרפה לבעלה באוקספורד, אולם ביולי 1644, כאשר מעמדו של המלך כמעט והתרסק, המלכה הנרייט ברחה למשפחתה בצרפת יחד עם בניה. המלך צ'ארלס הוצא להורג בשנת 1649.
גלותה ושנותיה המאוחרות.
המלכה הנרייט התיישבה בחצר המלוכה של אחיינה, המלך לואי הארבעה עשר. בתה הפעוטה של המלכה, הנסיכה הנרייטה אן, שנולדה רק חודש לפני שנמלטה, נשארה באנגליה יחד עם אחת מנשות החצר והובאה לצרפת רק שנתיים לאחר מכן. המלכה הגולה חינכה את בתה הנרייטה בצרפת כקתולית וניסתה גם להמיר את דתו של בנה הנרי, דבר שגרם לקרע בינה לבין בנה הבכור, צ'ארלס.
הנרייט מארי נשארה בצרפת עד הרסטורציה ובאוקטובר 1660 התיישבה בבית סומרסט בלונדון כמלכה האם. בשנת 1665, לאחר הידרדרות בבריאותה, היא חזרה סופית לצרפת ונפטרה שם ב-10 בספטמבר 1669. היא נקברה בקברים המלכותיים של בזיליקת סן-דני ליד פריז.
הנצחתה.
מדינת מרילנד שבארצות הברית נקראה על שמה של המלכה הנרייט מארי על ידי בעלה, המלך צ'ארלס. גם כף הנרייטה מריה, הנמצא במקום המפגש בין מפרץ ג'יימס ומפרץ הדסון בקנדה, נקרא על שמה של המלכה.
וושינגטון DC
פארק אשכול
קניון באר שבע-עזה
קניון באר שבע-עזה הוא קניון קדום בארץ ישראל שהיה קיים בתקופת המיוקן. שרידי הקניון, שאורכו המשוער כ-100 ק"מ, נמצאים כיום מתחת לפני הקרקע ונחשפים לעין במקומות ספורים. לאורכו נערכו מספר קידוחים תת-קרקעיים שמטרתם הייתה מציאת מאגרי מים ונפט. קידוחים אלו שפכו אור על הקניון ועל המשקעים שהצטברו בו.
הקניון נוצר לפני כ-6 מיליון שנה והגיע לשיא עומקו בתקופת האירוע המסיני, והוא משתרע ממזרח לדימונה מערבה עד הים התיכון. העיר באר שבע יושבת בחלקה על האפיק הקבור של הקניון, שעומקו באזור זה היה כ-275 מטר ורוחבו 3 קילומטרים. באזור השפך שלו, בין בארי לסעד, הגיע עומקו עד כדי קילומטר וחצי. כיום מלא הקניון בסחף מאגן ניקוז רחב ביותר. מעריכים כי בקניון זרם נהר קדום שניקז את כל אזור מזרח הנגב והמכתשים. הזרימה גרמה לשחיקת שכבות סלע קדומות יותר מתקופת האוליגוקן שהיו במסלול הנהר ומילאה את הקניון בסחף.
ממצאים בנגב.
ממצאים המעידים על קיום הקניון התגלו בעיקר בקידוחים שנערכו בנגב. קידוחים כאלו, שמטרתם הייתה למצוא אקוויפרים, נעשו באזור בין בארי לסעד, ומהם התקבלו ממצאים חשובים.
מקומות נוספים שבהם נחשפו ממצאים:
המחצבה בבאר שבע.
במשולש הרחובות יהודה הלוי, שמעון בר-גיורא ורבי עקיבא, בין שכונה ד' לשכונה ו' בבאר שבע נמצאת מחצבה ישנה ובה ניתן לראות את שכבות הסלעים שהושקעו בקניון באר שבע-עזה. הבור הוא בעומק של כ-26 מטר וברוחב של 200 מטר.
המחצבה נבנתה על ידי העות'מאנים כאשר מלאי האבנים שנלקחו משרידי באר שבע הביזנטית החל אוזל. האבנים שימשו לבניית העיר החדשה, כיום "העיר העתיקה" במרכז באר שבע. הסלע שהוצא מהמחצבה היה רך ונוח לחציבה ולסיתות והמחצבה פעלה עד מלחמת העצמאות. ייתכן שהייתה במקום מחצבה עתיקה יותר שפעלה בתקופה הביזנטית.
כחלק מפעילות השיקום של המחצבה בתחילת שנות ה-90, נבנה במקום אמפיתיאטרון כחלק מתוכנית רחבה של הפיכת המחצבה לפארק הצפוי להכיל גן בוטני, מרכז מבקרים ומתחם מחקר ארכאולוגי.
אולם התוכניות נגנזו, והפיתוח נעצר זמן קצר לאחר תחילת השיקום.
אינסטרומנטליזם (פרגמטיזם)
אִינְסְטְרוּמֶנְטָלִיזְם, בפילוסופיה אמריקאית, הוא זרם בפילוסופיה הפרגמטית שפותח באוניברסיטת שיקגו על ידי ג'ון דיואי ועמיתיו.
זרם זה נחשב על ידי תומכיו כשיטה להתמודדות עם קשיים, בעיקר כאלה שצצים באופן מיידי לאחר ניסיון כושל להתמודדות עם סיטואציה חדשה. על פי דוקטרינה זו, מחשבה מורכבת מהנוסחה של תוכניות ודפוסים, בהם שיוצאים אל הפועל, בהם כאלה הנשארים כרעיונות שאינם יוצאים אל הפועל; בכל אחד מהמקרים, יעדיה של המחשבה הם הרחבת ההתנסות ופתרון מוצלח של בעיות.
בהשקפה זו, רעיונות וידע הם תהליכים פונקציונליים; רוצה לומר, הם משמעותיים רק כאשר הם מהווים אמצעי לפיתוח ההתנסות. במילים אחרות, אינסטרומנטליזם הוא זרם בפילוסופיה הטוען כי טיבו של רעיון נמדד על פי ערכו המעשי בחיים והיכולת להשתמש בו ככלי לפתרון בעיות.
מד כושר (שחמט)
הנרייטה מריה מצרפת
ליזי דורון
ליזי דורון (נולדה ב-29 באוגוסט 1953) היא סופרת ישראלית.
ביוגרפיה.
דורון נולדה בתל אביב בשם עליזה אליזבת רוז'ה, בת יחידה לזוג הורים ניצולי שואה. היא גדלה בשכונת ביצרון והתייתמה מאביה בהיותה בת שמונה. בגיל 18 עברה להתגורר ברמת הגולן, ועבדה בגידול מנגו ורעיית צאן. בשל מעברה זה ניתקה אימה את הקשר עימה. בעקבות מלחמת יום כיפור בה שירתה כמש"קית נפגעים עזבה דורון את רמת הגולן, החלה לפעול בתנועת ד"ש.
דורון למדה סוציולוגיה וקרימינולוגיה במסגרת לימודי תואר ראשון באוניברסיטת בר-אילן, ובלשנות באוניברסיטת תל אביב.
דורון נשואה לרואה החשבון ואיש העסקים דני דורון, ולהם שני ילדים.
ספריה של דורון זכו להצלחה רבה בשווייץ ובגרמניה, תורגמו לגרמנית, צרפתית, איטלקית ורוסית ונמכרו בלמעלה מ-40,000 עותקים. בשנת 2008 נבחרה דורון על ידי עיתון ווג הצרפתי כאחת משבעת הסופרים הישראלים המשפיעים ביותר.
ספרה "למה לא באת לפני המלחמה" עובד בדרזדן שבגרמניה להצגה.
בשנת 2003 זכתה דורון בפרס בוכמן הניתן מטעם ארגון יד ושם, ובשנת 2007 זכתה דורון בפרס ז'נט שוקן על מכלול יצירותיה. ספרה "התחלה של משהו יפה", נבחר בשנת 2007 על ידי העיתון השווייצרי "נויה ציריכר צייטונג" לאחד מ-30 הספרים הטובים של אותה שנה. זכתה בפרס ויצו איטליה לספרות יהודית לשנת 2009. זכתה בפרס קוגל לספרות בשנת 2011.
חוק בראג
חוק בראג הוא חוק שנוסח על ידי הפיזיקאי ויליאם לורנס בראג ב-1912, לאחר ניסויים בהם נחקרה האינטראקציה של קרני רנטגן או קרני נייטרונים עם גבישים, תופעה המכונה "עקיפה של קרני רנטגן" (או נייטרונים). החוק מציב תנאי על הזוויות שבהן תתקבל התאבכות בונה בין הקרניים המוחזרות מסריג גבישי.
למרות פשטותו, חוק בראג אישש את קיומם של חלקיקים תת-אטומיים ממשיים בסקלה האטומית, ובעיקר סיפק כלי חדש ועוצמתי לחקר מבנה הגבישים. בראג זכה בפרס נובל לפיזיקה לשנת 1915 יחד עם אביו, ויליאם הנרי בראג, על עבודתם לקביעת מבנים גבישיים, החל במלח בישול, אבץ סולפיד ויהלום; ועל תרומתם לשיטה בכללותה, כולל ניסוח החוק על ידי בראג הבן, ופיתוח ספקטרומטר של קרני רנטגן ששימש למדידות על ידי בראג האב.
רקע.
כאשר קרני רנטגן פוגעות באטום, הן גורמות לענן האלקטרונים שלו לנוע, בדומה לכל שדה אלקטרומגנטי. תנועת המטענים (האלקטרונים) גורמת לפליטה מחדש של גלים אלקטרומגנטיים באותה תדירות (פרט להרחבה קלה של טווח התדירויות, מסיבות שונות); תופעה זו ידועה בשם פיזור ריילי (או פיזור אלסטי). הגלים המפוזרים יכולים לעבור פיזור בעצמם, אך פיזור שניוני זה זניח ואין התייחסות אליו בחוק בראג. תהליך דומה קורה בפיזור של חלקיקים, כגון גלי נייטרונים מגרעיני האטומים, או על ידי אינטראקציית ספין קוהרנטית עם אלקטרון לא-מזווג. הגלים הנפלטים מתאבכים זה עם זה, התאבכות בונה או הורסת (גלים חופפים נסכמים לקבלת גל חזק יותר, או מקזזים אחד את השני במידה מסוימת, עד להרס הגל באופן מוחלט). התאבכות זו יוצרת תבנית עקיפה על גלאי או סרט צילום. ניתן לנתח את תבנית ההתאבכות לפי כללי העקיפה, ולקבל מידע לגבי הגורמים לפיזור הגלים - האטומים ומיקומם היחסי בגביש.
ניסוח מתמטי.
החוק מציב תנאי על הזוויות שבהן תתקבל התאבכות בונה בין הקרניים המוחזרות מהסריג:
formula_1
כאשר:
תנאי זה שקול לכך שההפרש הפאזה בין הגלים המוחזרים הוא כפולה של formula_6.
פיתוח.
גל מונוכרומטי בודד, מכל סוג, פוגע בזווית θ במישורים מסודרים של נקודות סריג במרווח d אחד מהשני, כמוצג בשרטוט:
קיים הפרש באורך המסלול שעוברות שתי קרניים - הקרן שמוחזרת לאורך הקטע 'AC, והקרן המועברת, ואז מוחזרת לאורך הקטעים AB ו-BC. הפרש הדרכים:
formula_7
אם הפרש הדרכים שווה לכל מספר של אורכי גל, אזי שני הגלים הנפרדים יגיעו לנקודה באותה הפאזה, ולכן יעברו התאבכות בונה. מתמטית:
formula_8