הכשות היא צמח שעלול להזיק לגידולים חקלאיים ולגרום נזק לצמחים מסוימים. כיום נהוג לברור את זרעי הצמחים לפני שתילתם כדי למנוע הפצה של הכשות, שכן היא מוסיפה לגדול גם כאשר הפונדקאי נעקר. לכן, הדרך היחידה להפסיק את התפשטות הכשות היא באמצעות הצתת שרפה בשדה.
קלימנטי ציטאישווילי
קלִימֶנטִי צִיטַאִישווִילִי (בגאורגית: კლიმენტი წიტაიშვილი; נולד ב-5 בינואר 1979) הוא כדורגלן עבר גאורגי ששיחק בעמדת החלוץ.
קריירה.
ציטאישווילי גדל בקבוצת זוגדידי (אז דינמו זוגדידי), וכשהיה בן 18 חתם בקבוצת דינמו טביליסי. לאחר שזכה בשנת 2000 בתואר מלך השערים של ליגת העל הגאורגית הוא הגיע לישראל והוחתם במכבי תל אביב על ידי שלמה שרף, והושאל לעירוני ראשון לציון, במדיה כבש 12 שערים בעונת 2000/2001. בעונה שלאחר מכן עבר לבני יהודה תל אביב, ובמהלך העונה חתם בינואר 2002 בהפועל צפרירים חולון.
לאחר שחזר לגאורגיה לעונה אחת הגיע בשנת 2003 לקפריסין וחתם בקבוצת אנורתוסיס פמגוסטה, עמה זכה באליפות קפריסין בשנת 2005 והעפיל לשלב המוקדמות השלישי של ליגת האלופות לאחר שהבקיע שער בניצחון 3–1 על הקבוצה הטורקית טרבזונספור. לאחר מכן שיחק בקבוצות נוספות בקפריסין וחזר לאנורתוסיס, עמה זכה בשנת 2008 באליפות נוספת. בשנת 2009 חתם בשורות היריבה העירונית נאה סלמיס פמגוסטה ובמדיה פרש ממשחק פעיל בשנת 2010.
בינואר 2014 חזר לשחק בקבוצת נעוריו זוגדידי עד תום העונה.
בנו, גאורגי ציטאישווילי, משחק בעמדת קשר בקבוצת דינמו קייב.
הלה ליגה
אורגן (חברה בע&quot;מ)
בדיני חברות, אורגן הוא גוף (אדם, או מספר בני אדם) הפועל במסגרת החברה, שפעולתו נחשבת כפעולת החברה. בישראל מגדיר סעיף 46 לחוק החברות, תשנ"ט - 1999 את האורגן כ"האספה הכללית, הדירקטוריון, המנהל הכללי וכל מי שעל פי דין, או מכוח התקנון רואים את פעולתו בעניין פלוני כפעולת החברה לאותו עניין".
לעיתים, כאשר האורגן פעל בדרך בלתי ראויה, ולמשל, ניהל את החברה תוך נטילת סיכון בלתי סביר, ניתן יהיה לחייב את האורגן אישית בחובות החברה, אם בדרך של הרמת מסך, דהיינו שיוך חובות החברה לבעליה, תוך התעלמות מעקרון האישיות המשפטית הנפרדת, ואם בדרך של הטלת "אחריות אישית" על האורגן שפעל בדרך לא ראויה (סעיף 54 לחוק החברות).
מושג ה"אורגן" מאפשר אף להטיל אחריות פלילית על חברה בע"מ, בנוסף לאחריותו האישית של האורגן.
עמוס איילון
ליגת העל הישראלית
אימון כושר אישי
אימון כושר אישי הוא אימון כושר שבו אדם אחד מתאמן תחת הדרכתו האישית של מאמן כושר גופני. אימון זה נערך בחדר כושר או בכל מקום שהמאמן והמתאמן בוחרים ויכול להיות בית, דירה, חוף הים, גינה או פארק.
הציוד בו ניתן להשתמש במסגרת אימוני כושר אישיים הינו מגוון ויכול לכלול ציוד ייעודי כדוגמת מכונות ומכשירים בחדר הכושר, משקולות יד, גומיות התנגדות, רצועות TRX, משקל גוף, מתקני כושר ציבוריים כגון אלו הפזורים בגינות הכושר הרבות ברחבי הארץ.
על אף כי אין דרך אחת נכונה לבצע פעילות גופנית מבוקרת, ניתן לומר בהכללה כי אימון כושר אישי הוא אחת הדרכים המושכלות להתאמן בצורה נכונה ומבוקרת אשר מותאמת למטרות וליכולות של המתאמן. ניתן להתאים אימון כושר אישי לאוכלוסיות מיוחדות, כגון קשישים, נשים בהריון, אוכלוסיות בעלות צרכים מיוחדים, מתאמנים עם מחלות רקע, ילדים, מתבגרים וכל מי שמחפש לשפר את הכושר הגופני שלו או שלה.
מכיוון שבאימון כושר אישי העבודה היא פרטנית ומבוקרת ניתן להניח כי אימון אישי נחשב כיעיל יותר מאימון קבוצתי וזאת כאמור היות שהמאמן משגיח על המתאמן ונותן לו משוב מיידי על ביצועיו, הטכניקה ומנגד מקבל הערכה וחוזר חלילה - טכניקה המוכרת כמשוב הכפול. אימון כושר אישי מאפשר התקדמות אינדיבידואלית של המתאמן, בהתאם ליכולתו.
ישנן סיבות רבות ומגוונות מדוע מתאמנים בוחרים לשכור את שירותיהם של מאמני כושר למטרת אימון כושר אישי מודרך כך שלעיתים ישנה מטרה קרובה ומידיית ולעיתים ליווי ארוך ומתמשך.
מטבע הדברים, אימון כושר אישי עשוי להיות יקר במידה ניכרת באופן יחסי מאימון כושר קבוצתי ולכן נהוג להניח כי קהל הצורך אימון כושר אישי הוא אמיד במיוחד מה שלעיתים אינו מדויק. במקרים מסוימים הטבת אימן כושר אישי ניתנת דרך קופת החולים במסגרת חבילת אימונים מסובסדת.
הסמכת מאמני כושר.
בישראל, מאמן כושר אישי הוא איש מקצוע אשר סיים בהצלחה ועמד בכל הדרישות של קורס מדריכי כושר גופני ובריאות באחד מן המוסדות המוכרים למשרד התרבות והספורט והוא מחזיק בתעודת הדרכה. בנוסף, מאמני כושר נדרשים לבצע קורס עזרה ראשונה, להחזיק בתעודת מגיש עזרה ראשונה בתוקף ולרענן אותה מדי שנתיים. למרות שנהוג לכנותו מאמן, ההגדרה המדויקת על פי חוק הספורט היא מדריך כושר או מדריך ספורט. כיום ישנם כ-65 מוסדות בישראל המכשירים מדריכי כושר מדי שנה.
האט-טריק
חוק האיחוד 1707
הרמס 900
הרמס 900 הוא כלי טיס בלתי מאויש (כטב"ם) טקטי לשהייה ממושכת, מתוצרת חץ הכסף, חברה-בת של אלביט מערכות הישראלית. הוא מיועד לשימוש מבצעי במסגרת דרגי החטיבה והגיס, בעיקר עבור משימות סיור ואיסוף מודיעין.
יעוד.
כלי טיס זה מסוגל לשאת מטע"ד (מטען ייעודי) למשימות שונות, הכולל בין היתר מטע"ד אלקטרואופטי לצילום יום ולילה, מטע"ד מכ"ם מטיפוס SAR, ציין לייזר, מתקנים למשימות מודיעין אותות (SIGINT) וחימוש למבצעי תקיפה וסיכול ממוקד. ההרמס 900 מהווה הרחבה ושיפור של הכטב"ם הרמס 450 והוא מכיל מערכות רבות של הדגם המוקדם, כולל הציוד הקרקעי וקרון השליטה והבקרה. על ההרמס 900 מותקנים אמצעי לוחמה אלקטרונית להגנה על הכטב"ם.
דגם מתקדם של הכטב"ם קרוי הרמס 900 סטארליינר. כטב"ם מדגם זה התרסק באוגוסט 2020 בעת טיסת ניסוי.
תקופת שירות.
דגם בקנה מידה מלא הוצג לראשונה בפומבי בסלון האווירי בפריז בשנת 2007. טיסת הבכורה של הכטב"ם נערכה ב-9 בדצמבר 2009. הרמס 900 נמצא בשירות זרוע האוויר והחלל של צה"ל וכינויו המבצעי "כוכב". בין היתר, הופעל הכטב"ם בפעילות מבצעית במבצע צוק איתן.
באוגוסט 2017 הושלמה קליטתו של ה"כוכב" בחיל האוויר והוא הוכרז כמבצעי.
מאפיינים טכניים.
מטע"דים או חימוש אפשריים.
חימוש.
ההרמס 900 מסוגל לשאת עד 4 טילי אוויר-קרקע מסוג AGM-114 הלפייר או טילי אוויר-אוויר מסוג AIM-92 סטינגר המשמשים לירוט של כלי טיס. הוא מסוגל גם לשאת עד 2 פצצות מונחות לייזר מסוג GBU-12 פייבוואי או פצצות JDAM לסוגיהן המשמשות לתקיפת יעדים ולסיכולים ממוקדים.
נורדיה (שכונה)
נוֹרְדִיָּה היא שכונה בתל אביב, שהתקיימה משנות ה-20 ועד שנות ה-60 של המאה ה-20, במקום שבו עומד כיום קניון דיזנגוף סנטר ובסביבתו. בשכונה התגוררו כמה מאות תושבים.
היסטוריה.
במאי 1921 התרחשו ביפו פרעות תרפ"א, ובמהלכן הותקפו יהודים ביפו ובשכונות היהודיות של תל אביב שגבלו בה. בעקבות זו ביקשו היהודים שברחו מיפו פיתרונות דיור בתל אביב הסמוכה. חלק מהיהודים התאגדו ב"אגודת מחוסרי הדירות" מיסודו של חיים בוגר (בוגרשוב) אשר ייסדה שכונה של בתים פרטיים על שטח שנקנה על ידי הקרן הקיימת לישראל, מדרום וממערב לדיזנגוף סנטר של היום. שכונה זו, שתאריך ייסודה ט"ו בשבט 1922, נקראה נורדיה, על שם המנהיג הציוני מכס נורדאו. באותו זמן היה האזור מחוץ לתחומה המוניציפלי של תל אביב, אך היא סופחה לתל אביב בשנת 1923.
בשנת 1924, חכרו עולים מפולין כרם של משפחת חינאווי, משפחה ערבית יפואית אמידה, בצמוד לשכונת נורדיה, והקימו במקום שכונה של מאות צריפי עץ ופחונים. תושבי השכונה שילמו שכירות למשפחת חינאווי על השימוש בקרקע. שכונה זו נקראה בהתחלה "שכונת חינאווי", על שם בעלי הקרקע, או "שכונת הצריפים", אך עד מהרה דבק בה השם נורדיה. לאחר שהבתים הפרטיים של שכונת נורדיה המקורית הוחלפו בבתי קומות והיא נבלעה במרקם העירוני של תל אביב, נותר השם נורדיה לציין את שכונת הצריפים בלבד.
השכונה נמצאה בעת הקמתה בשוליה הצפון-מזרחיים של תל אביב. היא נתחמה במזרח בחלקו הצפוני של רחוב המלך ג'ורג'. בדרום השכונה חצה אותה לאורכה, ממזרח למערב, רחוב בוגרשוב ששימש כרחובה הראשי.
בשנות ה-30 וה-40 התיישבו בשכונה עולים דלי אמצעים ממזרח אירופה, שהגיעו אליה בשל העלות הזולה של מגורים בה. השכונה סבלה מהצפות בחורף בשל המבנה הטופוגרפי שהקשה על הניקוז בחלקה המזרחי. בשנות ה-40 כיהן הרב שמעון יעקב הלוי גליקסברג כרב השכונה.
בשנת 1950 קרקעות השכונה הוגדרו נכסי נפקדים ועברו לבעלות רשות הפיתוח. תנאי החיים והמגורים בשכונה התאפיינו בדלות, ויוזמות בנייה שונות וניסיונות התארגנות של תושביה לא צלחו. בשנת 1951 החליטה העירייה על מבצע פינוי בינוי לשכונה ובשנת 1952 ערכה תחרות אדריכלית ראשונה לתכנון השטח. אולם הצעות מקבלן לפיתוח השכונה, שכללו דרישה מהתושבים להוסיף כסף עבור דירה, מעבר לויתור על השטח, נתקלו בהתנגדות של חלק מהתושבים. ב-1958 לאחר שכ-220 משפחות חתמו על הסכם פינוי, החל בהריסת מספר צריפים ולבנות במקומם בתי דירות, אך כ-110 משפחות סירבו לחתום על ההסכם. ב-1960 הוציאה העירייה "צו הפקעה" למשפחות שסירבו לחתום על הסכם פינוי, חלק מהמשפחות שחתמו על הסכם פינוי נכנסו לדירות שבנתה חברת "מעונות נורדיה", בבנייני דירות בני שבע קומות שנבנו במערב השכונה (ברחוב טשרניחובסקי).
בשנת 1962, רכש איש העסקים יקותיאל פדרמן וקבוצת משקיעים מארצות הברית 50% ממניות חברת "מעונות נורדיה" (שרכשה את הקרקע ועסקה בפיתוח השכונה), פדרמן הזמין בשנת 1964 את האדריכל הברזילאי אוסקר נימאייר לתכנן את הפרויקט, אך 60 משפחות שנותרו בשכונה סירבו להתפנות.