בזמן שהותו בבייג'ינג, לקראת השתתפותו באולימפיאדה שנערכה בה, התבשר מנדל על מות אביו שנהרג בתאונה בביתו. לאחר התייעצות עם בני משפחתו, החליט להישאר בסין ולהשתתף בתחרות. במשחה ל-200 מטר פרפר שבר את השיא הישראלי בשלב המוקדמות והעמידו על 1:59.27 דקות, וסיים במקום ה-28. בהמשך, קבע שיא ישראלי חדש במשחה ל-100 מטר פרפר בשלב המוקדמות, 52.99 שניות, וסיים במקום ה-36, רחוק בפחות מחצי שנייה מהעפלה לחצי הגמר.
אוניברסיאדה, מכביה.
באוניברסיאדה שנערכה בבלגרד, שבסרביה ביולי 2009 קבע מנדל במשחה ל-50 מטר פרפר שיא ישראלי חדש של 24.27 שניות. לאחר שובו מבלגרד, בעת שהשתתף בתחרות השחייה של המכביה ה-18 שנערכה במכון וינגייט, הוא זכה במדליית זהב במשחה ל-100 פרפר בשיא מכביה חדש של 52.99 שניות. באוניברסיאדה שנערכה בשנז'ן, שבסין באוגוסט 2011, סיים מנדל במקום שמיני במשחה ל-50 מטר פרפר.
אליפות העולם.
באליפות העולם בשחייה שנערכה ברומא שבאיטליה זמן קצר לאחר מכן, קבע מנדל שיאים ישראליים חדשים במשחים ל-50 מטר פרפר (23.90 שניות, מקום 31) ובמשחה ל-100 מטר פרפר (52.68 שניות, מקום 44). במשחה ל-200 מטר פרפר סיים במקום ה-43 בתוצאה של 2:01.57 דקות. במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב הוא סיים במקום ה-17 עם הרביעייה הישראלית תוך כדי קביעת שיא ישראלי חדש של 3:36.23 דקות, שיפור של יותר מחמש שניות לשיא הקודם שהושג בשנת 2007. הוא שחה את סגנון הפרפר בזמן של 51.60 שניות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה אותה שנה, נשאר במפתיע מחוץ למשחי הגמר ל-100 מטר פרפר, לאחר שאגר כוחות במשחי המוקדמות וסיים רק במקום התשיעי. עם זאת, במשחי גמר ב' התעלה על עצמו, וקבע שיא ישראלי ובינלאומי חדש, 52.56 שניות.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בבודפשט שבהונגריה באוגוסט 2010 סיים מנדל במקום 15 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 53.19 שניות, במקום 17 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 23.98 שניות, במקום 19 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 25.66 שניות, במקום 33 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:52.54 דקות ובמקום עשירי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב, ביחד עם יהונתן קופלב, דני מלניק וגיא ברנע בתוצאה של 3:40.26 דקות.
באליפות העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בדובאי בדצמבר אותה שנה, קבע מנדל מספר שיאים ישראלים. במשחה ל-50 מטר פרפר קבע שיא של 23.39 שניות, סיים במקום ה-19 והחמיץ ב-4 מאיות את שלב חצי הגמר. במשחה ל-100 מטר פרפר קבע שיא של 52.34 שניות, וסיים במקום ה-30. במשחה ל-200 מטר פרפר קבע שיא ישראלי נוסף (1:56.67 דקות), אך גל נבו ששחה במקצה אחריו שבר את שיאו החדש במאית השנייה. מנדל סיים במקום ה-24 במשחה זה. במשחה ל-100 מטר חופשי סיים במקום ה-33.
באליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בשצ'צ'ין שבפולין סיים מנדל במקום שביעי במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 23.96 שניות, 3 מאיות השנייה איטי משיאו הישראלי של ברנע, במקום 12 במשחה ל-100 מטר פרפר. בשלב המוקדמות הוא קבע שיא ישראלי חדש של 52.12 שניות, במקום 28 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה 22.40 שניות, התוצאה השנייה בטיבה בהיסטוריה של ישראל ובמקום 33 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 49.23 שניות. נוסף לכך, סיים במקום 12, ביחד עם יהונתן קופלב, יהב שחף ואלמוג אולשטיין במשחה שליחים 50x4 מטר מעורב, בשיא ישראלי חדש של 1:37.11 דקות.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בדברצן, הונגריה במאי 2012 סיים מנדל במקום 36 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 23.31 שניות, במקום 15 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 24.05 שניות, במקום 22 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 53.57 שניות ובמקום 25 במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:02.02 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום שביעי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם יעקב טומרקין, אמרי גניאל ונמרוד שפירא בר אור בתוצאה של 3:37.77 דקות.
באליפות העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באיסטנבול שבטורקיה בדצמבר 2012 סיים מנדל במקום 49 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 22.92 שניות, במקום 59 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 50.46 שניות, במקום 36 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 24.21 שניות ובמקום 42 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 53.65 שניות. נוסף לכך, הוא סיים במקום עשירי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב ביחד עם יונתן קופלב, גל נבו וגיא ברנע בשיא ישראלי חדש של 3:32.43 דקות. הוא שחה את סגנון הפרפר ב"זינוק שליחים" בתוצאה של 52.80 שניות.
ב-22 ביולי 2013 הודיע מנדל על פרישה משחייה תחרותית, והחל מיוני 2013 נבחר להיות חבר מליאת הוועד האולימפי הישראלי.
דרי (עיר דמיונית)
הקיסוסים
פיוטר מאשרוב
פיוטר מירונוביץ' מאשרוב (רוסית: Пётр Миро́нович Маше́ров; או פיוטר מירונאביץ' מאשראו, בלארוסית: Пётр Міро́навіч Машэ́раў) היה מדינאי בלארוסי, מזכ"ל המפלגה הקומוניסטית הבלארוסית בשנים 1965–1980.
ביוגרפיה.
מאשרוב נולד ב-26 בפברואר 1918 בכפר שירקי (Ширки) במחוז ויטבסק בשם פיאטרו מאשרה (בלארוסית: Пятро́ Маше́ра). למד הוראה במכון להכשרת מורים על שם קירוב באוניברסיטה הממלכתית של ויטבסק בשנים 1935-1939; בין השנים 1939-1941 עבד כמורה לפיזיקה בעיירה רוסון במחוז ויטבסק. בשנות מלחמת העולם השנייה היה מפקד יחידת פרטיזנים ועל פעילותו זו זכה בעיטור גיבור ברית המועצות. במהלך שירותו בפרטיזנים פעל להצלת יהודים בשטחי בלארוס, ליטא ופולין. ב-1943 הצטרף למפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות.
לאחר המלחמה מילא מספר תפקידים במפלגה הקומוניסטית של בלארוס, עד שבשנת 1965 מונה לתפקיד מזכ"ל המפלגה הקומוניסטית הבלארוסית (בפועל נשיא בלארוס). במהלך שנות כהונתו פעל רבות לקידום הכלכלה החברה בבלארוס. נחשב למנהיג פופולרי ואהוב בבלארוס והחזיק בדעות ליברליות באופן יחסי. הצלחתו בתפקיד זיכתה אותו בעיטור גיבור העמל הסוציאליסטי המקביל בחשיבותו לעיטור גיבור ברית המועצות. נחשב על ידי רבים כמועמד המוביל לרשת את ליאוניד ברז'נייב בתור מנהיג ברית המועצות.
מאשרוב סיים את חייו בצורה טראגית ב-4 באוקטובר 1980. הרכב הנשיאותי בו נסע סמוך למינסק, מלווה במספר מכוניות משטרה, התנגש במשאית שהובילה תפוחי אדמה. מאשרוב נפצע אנושות וכעבור מספר שעות נקבע מותו. רבים קושרים עד היום את הק.ג.ב. לטרגדיה (בטענה שהתקבלה הוראה מגבוה לסלק את אחד המועמדים המובילים והליברליים לתפקיד מנהיג ברית המועצות), אך עד היום לא הוצגו ראיות לטענה. אחד הטוענים העיקריים למעורבות מ"גבוה" בתאונה היה ויאצ'סלב קביץ', ראש הממשלה הראשון של בלארוס העצמאית ושותף פוליטי של נטליה מאשרובה, בתו של מאשרוב.
בשנות ה-90 נקראה אחת משדרות מינסק על שמו של מאשרוב, אך ב-2005 הושב לה שמה המקורי ושלושה רחובות אחרים קיבלו את שמו.. בתו של מאשרוב, נטליה, הציגה את מועמדותה לנשיאות בלארוס ב-2001, אך בהמשך הסירה אותה לפני הבחירות.
רבי ישראל מאיר הכהן
הרודנה
אל קפון
ציונה קניג-יאיר
ציונה קניג-יאיר (נולדה ב-18 ביולי 1970) היא מנכ"לית משרד התפוצות, במקצועה היא משפטנית. בעבר הייתה סגנית נשיא מכון הרטמן. בשנים 2008–2016 כיהנה כנציבת שוויון ההזדמנויות בעבודה הראשונה.
ביוגרפיה.
קניג-יאיר נולדה ב-1970 בברוקלין, ארצות הברית, עלתה לישראל עם משפחתה בשנת 1981, וגדלה ברעננה. היא בוגרת הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. בראשית דרכה כעורכת דין עבדה במשרד פרטי ובהמשך הייתה פרקליטה פלילית בפרקליטות מחוז תל אביב.
בהמשך שימשה מנהלת המחלקה המשפטית של שדולת הנשים ולימדה בקליניקה משפטית לזכויות נשים במכללת רמת גן.
בעקבות תיקון לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה הוקמה בשנת 2008 במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה נציבות שוויון ההזדמנויות בעבודה, האחראית על אכיפת הוראות החוק, באמצעות תביעות המוגשות בשם עובדים, או בשם הנציבות עצמה, לבתי-הדין לעבודה. קניג-יאיר מונתה לעמוד בראש הנציבות החדשה. היא כיהנה בתפקיד עד ינואר 2016.
ביוני 2021 הודיע שר התפוצות נחמן שי על כוונתו למנות אותה למנכ"לית משרד התפוצות. ב-19 ביולי אושר המינוי.
קניג-יאיר היא בוגרת קרן וקסנר.
חיים אישיים.
קניג-יאיר נשואה לאייל ואם לשלושה. מתגוררת במושב בני דרום.
האטוטו
האטוטו (באנגלית: Hatutu או Hatuta‘a) הוא אי באוקיינוס השקט באיי מרקיז הצפוניים ומהווה חלק מפולינזיה הצרפתית.
אורכו של האי כ-6.5 ק"מ, בהם פרוש רכס הרים שמגיע בשיאו ל-428 מטרים מעל לגובה הים.
האטוטו אינו מיושב, ובשנת 1992 הוא הוכרז כשמורת טבע. בתחומיו נמצאת באופן נרחב ציפור הסולה כחולת-רגל, והוא שטח המחיה היחידי עבור מין ה-Hatutaa Polynesian Warbler.
היסטוריה.
האי מעולם לא היה מיושב באופן רציף, בעיקר בגלל גודלו הקטן וכן בגלל מחסור במים מתוקים. עם זאת, לאורך השנים היו תושבים של אזורים שכנים מבקרים במקום. בשנת 1798 דיווח אדמונד פנינג על עשן שמיתמר מעל חלקים באי, דבר שנבע משהות אנשים במקום, לאחר שהגיעו כדי לאסוף את נוצותיהן של ציפורים ייחודיות.
עדה דה וארן
עדה דה וארן (באנגלית: Ada de Warenne; 1120 לערך - 1178), או אדלין דה וארן (Adeline de Varenne), הייתה רעייתו של הנרי מסקוטלנד, רוזן נורת'מבריה ורוזן האנטיגנדון.
ביוגרפיה.
עדה הייתה בתו של ויליאם דה וארן, רוזן סארי ושל אליזבת מורמנדויה, נכדתו של אנרי הראשון, מלך צרפת. עדה הייתה אמם של שניים ממלכי סקוטלנד: מלקולם הרביעי וויליאם הראשון.