עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום הראשון במצעד אלבומי הרוק של בילבורד.
רקע והפקה.
ב-20 במרץ 2017, בריאיון ל-Aol Build איימי לי הכריזה באופן רשמי לאחר גל שמועות כי הלהקה עובדת על אלבומה הרביעי הצפוי לצאת בסתיו 2017 (6 שנים לאחר יציאת אלבומה השלישי,Evanescence). בהמשך פרסמה לי את שם האלבום, Synthesis.
האלבום אשר יצא לבסוף ב-10 בנובמבר 2017, מכיל קטעים נבחרים מאלבומים קודמים אשר עובדו בכלי נגינה סינתטיים ואלקטרוניים ובתוספת שני סינגל חדשים.
גגיאפאטי
גגיאפאטי (בהונגרית: Gagyapáti) הוא כפר זעיר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
בגגיאפאטי חיו מעט שנים יהודים בודדים.
ליצן קטן שלי
גרדנה
גרדנה (בהונגרית: Garadna) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
בגרדנה הייתה קהילה יהודית קטנה.
סרליפונאז אלפא
סרליפונאז אלפא (בלועזית: cerliponase alfa) הוא החומר הפעיל בתרופה ברינוירה (Brineura). משמש לטיפול אנזימטי חלופי כנגד מחלת באטן, שהיא צורה של ליפופוסינוזיס סרואי נוירונלי. התרופה אינה רשומה בישראל, אך מיובאת על פי הצורך, תחת אישור מיוחד של משרד הבריאות.
התרופה פותחה על ידי חברת ביומרין פרמסוטיקל ואושרה ב-27 באפריל 2017 על ידי מינהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA). התרופה מסייעת בהאטת איבוד יכולת הליכה בילדים סימפטומטיים, מעל גיל שלוש שנים, עם ליפופוסינוזיס סרואי נוירונלי מסוג 2 (CLN2) אינפנטילי מאוחר. המחלה ידועה אף כחסר בטריפפטידיל פפטידאז (TPP1) או מחלת. התרופה אף אושרה על ידי הסוכנות האירופאית לתרופות (EMA) ב-30 במאי 2017. בבריטניה, המכון הלאומי הבריטי למצוינות בבריאות (NICE) העריך את הסרליפונאז אלפא לטיפול של CLN2 וסבר שהוא אינו בעל יחס מספק של עלות-תועלת.
מחלת CLN2 שייכת לקבוצת המחלות ליפופוסינוזיס סרואי נוירונלי (NCLs) הידועות גם כמחלת באטן. מחלת CLN2 היא מחלה תורשתית נדירה המשפיעה בעיקר על מערכת העצבים. תסמינים וסימנים האופייניים למחלה מסוג "אינפנטילי מאוחר", מתחילים להופיע בין גיל שנתיים וארבע שנים.
התסמינים הראשונים כוללים, בדרך כלל, עיכוב בכישורי שפה, התקפי כיפיון (אפילפסיה) חוזרים וקושי בקואורדינציה של תנועות (אטקסיה). ילדים הלוקים במחלה מפתחים גם עוויתות שרירים (מיוקלונוס) ואיבוד ראייה. מחלת CLN2 משפיעה על כישורים מוטוריים חיוניים, כמו ישיבה והליכה, והילדים החולים נזקקים לכסא גלגלים.
התרופה ניתנת בצורת מתן הזרקה אינטרה-ונטריקולרית (הזרקה לתוך מערכת חדרי המוח), מה שמאפשר קליטה משמעותית לתוך המוח.
החברה לפיתוח מטה בנימין
החברה לפיתוח מטה בנימין היא חברה בע"מ המספקת לתושבי מטה בנימין שירותי פיתוח ובנייה, תחנות דלק ושירותי הסעות (אוטובוסים ומיניבוסים). החברה מנהלת את מסוף התחבורה הציבורית החדש בשער בנימין, פארק תעשיות שער בנימין וכן שותפה במחצבות נטף.
החברה כיום מנוהלת על ידי מועצה אזורית מטה בנימין. יו"ר החברה הוא ראש מועצת בנימין ישראל גנץ. מנכ"ל החברה הוא אלדד בן זמרה. החברה נוסדה בשנת 1981. היא הוקמה בתחילה במטרה לספק הסעות לבתי הספר לתלמידי בנימין. בהמשך הפכה לחברה בעלת מערך הסעות נרחב לתלמידים, מטיילים ותיירים, וגם לחברה כלכלית וקבלנית. מטה החברה לפיתוח ישב במשך 37 שנים ביישוב פסגות שליד ירושלים, ובתחילת שנת 2019 החברה עברה למשכנה החדש בשער בנימין הסמוך לירושלים. בחברה עובדים כיום כ-140 איש, רובם תושבי בנימין.
ענפי החברה.
תחבורה.
בנוסף לכ-140 כלי רכב שונים, ברשות החברה לפיתוח 59 אוטובוסים ממוגני ירי המשמשים להסעת אלפי תלמידים ותלמידות (על-פי הנחיות משרד הביטחון) ללמעלה מ-40 בתי ספר ברחבי המועצה האזורית מטה-בנימין. בנוסף משמש צי האוטובוסים לטיולים, הסעות פרטיות ועוד.
בנייה ופיתוח.
החברה עוסקת בעבודות בנייה ופיתוח תשתיות ציבוריות לצד פיתוח נופי, פיתוח תשתיות חשמל, עפר, מים וביוב. כחלק מעיסוקה, בנתה החברה מעל 50 מבני ציבור: בריכת שחייה ביישוב נעלה, בית מדרש וכיתות לימוד במכינת בני דוד בעלי, שיפוץ מקיף באולפנת שירת הים בנוה צוף, תלמוד תורה ביישוב נריה, הרחבה של מבנה משק אחיה בשילה, ועוד פרויקטים רבים של כיתות לימודים, גני ילדים, בתי כנסת ומוסדות ציבור שונים ביישובי בנימין בהם שילה, נריה, דולב, נווה צוף ומעלה לבונה.
החברה עוסקת גם ביזמות נדל"ן ובונה שכונות מגורים בנעלה, נוה צוף, כוכב השחר, מגרון, הר גילה, אריאל ובמקומות נוספים.
מסחר ותעשייה.
החברה לפיתוח מנהלת ומפתחת חמישה אזורי תעשייה שונים ברחבי בנימין, המהווים מוקד תעסוקה ומסחר לתושבי בנימין. בבעלות החברה שלוש תחנות דלק הפזורות בבנימין.
בנוסף, שותפה החברה בבנייה ובבעלות של חמישה אזורי תעשייה ברחבי המועצה. כמו כן קיבלה החברה זיכיון ל-15 של כרייה וחציבה במחצבת נטף.
יזמות ונדל"ן.
נכון לשנת 2019, החברה בונה מאות יחידות דיור בתחומי המועצה בפרט, ובכל רחבי הארץ בכלל.
חוסיין חלמורזייב
חוסיין מגומטוביץ' חלמורזייב (ברוסית: Хусейн Магометович Халмурзаев; נולד ב-9 באוקטובר 1993) הוא ג'ודוקא רוסי ממוצא קווקזי. הוא מחזיק בשתי מדליות ארד מאליפות אירופה (2017 ו-2019). חוסיין הוא אחיו התאום של האלוף האולימפי חסן חלמורזייב.
בספטמבר 2013, זכה חלמורזייב במדליה הראשונה שלו בתחרות מהסבב העולמי כאשר זכה במדליית ארד בגראנד פרי אלמטי. באפריל 2016 הוא זכה במדליית זהב בגראנד פרי סמסון לאחר שניצח בגמר את ממדאלי מחדייב האזרי.
באותה השנה הוא גם זכה במדליית כסף בטורניר המאסטרס היוקרתי שנערך בגוודלחרה.
באליפות אירופה בשנת 2017 אשר נערכה בוורשה, זכה חלמורזייב במדליית הארד בקטגוריית המשקל עד 90 ק"ג. הוא הגיע עד שלב חצי הגמר בו הפסיד לאקסל קלרז'ה הצרפתי ונשר לקרב על מדליית הארד בו גבר בניקוד ווזארי על איגור וראפייאו הבלארוסי. עוד באותה השנה זכה במדליית זהב בגראנד פרי חוחחוט. באליפות אירופה 2019 שנערכה במינסק כחלק מהמשחקים האירופיים, זכה חלמורזייב שוב במדליית הארד.
אינג'ניואיטי
מסוק המאדים אינג'ניואיטי (באנגלית: Mars Helicopter Ingenuity, שם חיבה ג'יני) הוא מסוק רובוטי קואקסיאלי שהצטרף לרכב החלל הרובר פרסווירנס במשימתו במאדים. המסוק היה מחובר בצורה מקופלת לגחון של הרובר. משימתו של המסוק היא לבצע על המאדים מספר טיסות קצרות כדי לבחון את הטכנולוגיה. זהו כלי הטיס הממונע הראשון שנשלח למשימה על כוכב לכת מחוץ לכדור הארץ.
הרובר נחת על מאדים ב־18 בפברואר 2021, ואינג'ניואיטי היה צפוי להתחיל בטיסות המבחן שלו בתחילת אפריל, אך לבסוף לאחר מס' עיכובים טכניים, ב־19 באפריל 2021 המסוק טס לראשונה, וריחף לגובה של 3 מטרים.
מתחת לפאנל הסולארי של המסוק הדביקו המפתחים פיסה קטנטנה מהבד שציפה את כנף המטוס של האחים רייט בטיסה הממונעת הראשונה על כדור הארץ בשנת 1903. שדה התמרונים של אינג'ניואיטי על מאדים כונה בהתאם "שדה האחים רייט".
נכון ל-19 באפריל 2022 אינג'ניואיטי ביצע 27 טיסות מוצלחות. בטיסתו ה-25 שהתקיימה ב-8 באפריל 22, הגיע לשיא של מהירות ומרחק: 704 מטר במהירות טיסה של 5.5 מטר לשנייה במשך 161.3 שניות.
טיסת המסוק היא אוטונומית; פקודות לטיסה נכתבות על ידי "טייסים" ב-JPL. הן משוגרות ומתקבלות אצל הרובר פרסווירנס, ונשלחות למסוק. חיישני המסוק (מצלמת הניווט, מד תאוצה, מד טווח לייזר) מאפשרים למסוק לתקן בזמן אמת את מסלולו במהלך הטיסה שתוכננה מראש.
רקע ונתונים.
המסוק יוצר על ידי סוכנות החלל נאס"א. אחד המהנדסים הבכירים בצוות הפיתוח היה לואי אלבסיוני, פלסטיני יליד בית חאנון שברצועת עזה.
משקל המסוק 1.8 ק"ג (4 ליברות), מתוכם סוללת ליתיום־יון נטענת סולרית במשקל 273 גרם.
כשני־שלישים מתפוקת האנרגיה של הסוללות ישמשו לחימום הרכיבים האלקטרוניים שעל המסוק, מפני הטמפרטורות הנמוכות ששוררות על מאדים בשעות הלילה.
גובהו 80 סנטימטר וקוטר הרוטורים 1.2 מטר. המסוק הוא קואקסיאלי – יש לו שני זוגות להבים זה מעל זה, והוא מתוכנן לטוס באטמוספירה של מאדים שהיא דלילה פי מאה מזאת שעל פני כדור הארץ.
מהירות המסוק היא עשרה מטר לשנייה בטיסה אופקית, ושלושה מטר בטיסה אנכית.
במהלך 2019 עבר המסוק מספר ניסויים בהצלחה. המעבדה להנעה סילונית של נאס"א ציינה כי המסוק תוכנן כך שיוכל לבצע כחמש טיסות. עלות פיתוח המסוק הסתכמה בכשמונים מיליון דולרים, ואילו עלות תפעולו תסתכם, לפי הערכות, בכחמישה מיליון דולרים נוספים.
בדומה לרובר פרסווירנס, עליו הועמס, גם שמו של המסוק, Ingenuity (בעברית: כושר המצאה), נבחר במסגרת תחרות מתן שמות על ידי תלמידים ברחבי ארצות הברית.
משימת מאדים.
כשהוא מחובר לגחונו של הרובר, המסוק שוגר ב־30 ביולי 2020 מנמל החלל קייפ קנוורל ונחת במכתש ג'זרו שעל המאדים ב־18 בפברואר 2021.
ב־3 באפריל הוא שוחרר מגחון הפרסווירנס אחרי שהרובר טען את הסוללות שלו ל־100%. רגליו של המסוק נפרשו והרובר התרחק ממנו מעט. המסוק שרד את הלילה הראשון ללא אספקת חשמל מהרובר, בטמפרטורה של מינוס 90 מעלות צלזיוס, כשהוא מסתמך על חימום מהסוללות שלו בלבד. בשעות השמש הוא נטען מהפאנלים הסולאריים שלו.
מטרת המשימה הוגדרה מראש כהדגמת היכולת הטכנולוגית. אחרי ששלוש הטיסות הראשונות עברו בהצלחה את כל השלבים שתוכננו להן, מטרת המשימה שונתה להדגמת יכולת ביצועית, והמסוק גויס לעזרת פרסווירנס בסקירה ומיפוי של השטח.
טיסות מאדים.