המשחקים היו אמורים להיערך שוב בשנת 314 לפי חישוב בזמן האוגוסטי אולם הקיסר קונסטנטינוס לא ערכם והמסורת של משחקי המאה נזנחה. ההיסטוריון זוסימוס מייחס את הפסקת חגיגת המשחקים לתהליך דעיכתה של האימפריה הרומית.
מייקל קורץ
קריאת הלל
ונרה 6
ונרה 6 הייתה הגשושית השישית בתוכנית ונרה הסובייטית ששימשה למחקר כוכב הלכת נוגה. היא שוגרה ב-10 בינואר 1969 מ-"טיאז'ולי ספוטניק" ("לוויין כבד" בתרגום מרוסית) לעבר נוגה במטרה להשיג מידע אטמוספירי בהמשך לקודמותיה ונרה 4 ו-5 ששוגרו לנוגה במטרה דומה. מסתה היבשה במסלול הייתה 1130 ק"ג.
הגשושית נבנתה בדומה לוונרה 4 אך שוב כמו ונרה 5 היא עוצבה באופן שעשה אותה חזקה ויציבה יותר. כשהתקרבה לאטמוספירה של נוגה שחררה הגשושית קפסולה במשקל 405 ק"ג עם ציוד מחקר מדעי. בזמן הירידה לעבר נוגה נפתח מצנח כדי להאט את ירידתה לעבר פני כוכב הלכת. הגשושית נכנסה לאטמוספירה של נוגה במהירות של כ -11.17 ק"מ בשנייה בשעה 06:05 UT ב-17 במאי 1969.
ב-17 במאי 1969 במהלך הירידה המואטת שאיפשר המצנח הגשושית החזירה מידע במשך 51 דקות על האטמוספירה של נוגה. היא נחתה בנקודות הציון 5° דרום 23° מזרח. הגשושית גם נשאה מדליון ועליו סמל ברית המועצות ותמונה של לנין על רקע צידה האפל של נוגה.
על סמך הנתונים שהתקבלו ממשימות ונרה 4, 5, ו-6, חשפו החוקרים מידע נוסף. מדידות מדויקות יותר של הרכב האטמוספירה התבצעו בעזרת ניסויים כימיים. משהתברר שהאטמוספירה צפופה הרבה יותר ממה ששיערו בעבר צוידה הגשושית במצנחים קטנים יותר כדי שתוכל לאסוף מידע כמה שיותר קרוב לפני השטח. האטמוספירה כללה 97 אחוז דו תחמוצת הפחמן, פחות משני אחוז חנקן ופחות מ -0.1 אחוז חמצן.
בית ברל
בֵּית בֶּרְל הוא יישוב מוסדי, מרכז חינוכי ורעיוני על שם ברל כצנלסון, השוכן בשרון המרכזי (התיכון), כ-1.5 ק"מ צפונית לכפר סבא, ליד צופית, ומשתייך מוניציפלית למועצה האזורית דרום השרון.
היסטוריה.
ברל כצנלסון היה מאבותיה הרעיוניים ומנהיגיה החשובים ביותר של תנועת העבודה, הוא שהגה את רעיון "בית המדרש" (או אוניברסיטה) של הפועלים. בוועידה הרביעית של מפא"י שהתקיימה ב-1938 הציג כצנלסון בפומבי את חזונו. אולם נפטר לפני שהצליח להגשים את הרעיון. שבועות ספורים לאחר מותו, בספטמבר 1944, הוחלט על הקמת בית מדרש למדריכי נוער ופעילי תנועה על שמו. ביוזמת דוד בן-גוריון, לאה מירון-כצנלסון (אשתו של ברל), דוד רמז, יוסף שפרינצק, חנוך סורוקה ואחרים. המוסד הוקם על שטחי חוות קלמניה שנרכשה מידי בעליה משה גרידינגר. טקס הנחת אבן הפינה למוסד התקיים ביום השנה השני לפטירתו של ברל כצנלסון, 21 באוגוסט 1946. כדי להגשים את הרעיון הוקמה קרן ברל כצנלסון. הקרן נרשמה כחברה ביום 21 בינואר 1947.
בבית המדרש בבית ברל נערכו סמינרים המיועדים למדריכים בתנועות הנוער העובד והלומד, הצופים והמשמרת הצעירה של מפא"י. בנוסף נערכו סמינרים של איחוד הקבוצות והקיבוצים, סמינרים של מושבים, מחנות קיץ וסמינרים לנוער שהגיע לישראל מחו"ל, ובקורסים לעולים חדשים. בתחילת שנות ה-60, בית ברל התפתח למוסד חינוכי שכלל גם בית ספר תיכון שנפתח ב-1961. מדרשה להכשרת מורים וגננות, מרכז כנסים, "המכון להשכלה ולחינוך תנועתי" ומכון מחקר. ארכיון מפא"י ומחלקת המחקר הרעיונית מפלגתית, ששכנה בדירתו של ברל כצנלסון, ברחוב מזא"ה 65 בתל אביב), העוברה על תכולה לבית ברל באוגוסט 1959. בראש מועצת המנהלים וההנהלה של בית ברל עמדו במהלך השנים אישים מרכזיים של מפא"י ומפלגת העבודה, ובהם משה שרת, אבא אבן, אהרן ידלין, ראובן ברקת, חיים בן-אשר ואהרן הראל.
בשנת 1970 הוחלט לפתוח בבית ברל באופן רשמי מוסד להשכלה גבוהה שיכול להעניק תואר ראשון. ב-1971 נפתחה מכינה קדם אקדמית, ב-1977 כבר למדו במכינה 3,500 סטודנטים. ב-1972 הוגשה בקשה למועצה להשכלה גבוהה להכרה במכללה כמוסד אקדמי ולהתיר לה להעניק תואר ראשון. האישור להעניק תואר ראשון ניתן למכללה החל משנת 1976.
בשנת 1988 התאחדה המכללה האקדמית בית ברל עם המדרשה לאמנות ברמת השרון ומספר מוסדות להכשרת מורים והופרדה מקרן ברל כצנלסון.
בשנת 1993, עודכן תזכיר ותקנון ההתאגדות של קרן ברל כצנלסון, באופן שניתק את הקרן ואת פעילותה מפעילות מפלגתית באופן פורמלי. בשנת 2009 קיבלה הקרן מעמד של חברה לתועלת הציבור. באותה עת גם מכרה הקרן למכללה האקדמית בית ברל, את המתחם שלה בתמורה ל־35 מיליון שקל במזומן, עד אז שילמה המכללה לקרן דמי שכירות. עם זאת מחזיקה הקרן בשטחים נוספים במתחם בית ברל, אותם היא משכירה.
סיפוח לכפר סבא.
בשנת 1997, נחתם הסכם בין הנהלת בית ברל לבין עיריית כפר סבא להעברת המתחם לרשות העירייה. על פי התכנון ייעדו 540 דונם לצורך שדרוג הקמפוס החינוכי לקמפוס אוניברסיטאי רחב היקף, ויתרת השטח ייעדה להקמת שכונת מגורים בת 3,000 יחידות דיור. עיריית כפר סבא ביקשה בנוסף לספח לתחומה 3,230 דונם בסך הכל, משטח היישובים הסובבים את בית ברל, במועצה האזורית דרום השרון. 1,250 דונם משטחי המושב צופית, 550 דונם משטחי ניר אליהו, 125 דונם משטחי גן חיים ועוד 180 דונם של קרקעות פרטיות. סיפוח השטחים נועד להקמת 9,000 יחידות דיור שייתוספו לעיר.
לצורך מימוש התוכנית היה צורך לקבל את אישור משרד הפנים, שיזם ועדת חקירה לענייני גבולות בראשות השופט אמנון סטרשנוב. במהלך דיוני הוועדה נציגי היישובים והמועצה האזורית התנגדו לבקשת כפר סבא. בעקבות הדיונים החליטה ועדת הגבולות שאין מקום להמליץ על הרחבת שטחיה של כפר סבא, שכן היא נהנתה אז מעתודות קרקע מספיקות שיאפשרו לה לגדול מ-85 אלף תושבים ל-100–105 אלף תושבים עד 2020. ועדת החקירה הגישה את המלצותיה לשר הפנים, אברהם פורז, במאי 2004 והוא החליט לא לאשר את בקשת הסיפוח.
מוסדות.
נכון לשנת 2020 פועלים בבית ברל מוסדות חינוכיים ותרבותיים אחדים ובהם קרן ברל כצנלסון, המכללה האקדמית בית ברל, בית ספר תיכון אזורי בשם "עמי אסף", בית ספר יסודי "צופית", מכינה קדם צבאית "בארי" ע"ש ברל כצנלסון, מכינה קדם-אקדמית, מדרשות להכשרת פעילים חברתיים, מכון להכשרה מקצועית של חיילים, ספרייה מרכזית, מרכז נופש וספורט והארכיון הראשי של תנועת העבודה. המקום משמש מרכז לכנסים, לימי עיון ולהתכנסויות מפלגתיות ופוליטיות.
אירופה שלנו
מכללת בית-ברל
יתירות
יתירות (באנגלית: Redundancy) היא ביטוי כללי המתאר מצב או תכונה של כפילות; עודפות; תוספת מעבר לנדרש או הנורמלי. פרשנות המילה יכולה להיות בהקשר שלילי כגון ברטוריקה: מילוליות-יתר; כפל לשון, או בהקשר חיובי כגון בהנדסה: כפילות המשמשת למניעת כשל או קריסת המערכת. הביטוי יתירות משמש בתחומים רבים בהם: תורת האינפורמציה, הנדסה, שפות דיבור, שפות תכנות וקריפטוגרפיה.
יתירות בהנדסה.
יתירות הנדסית מתפקדת בשני אופנים, יתירות פסיבית ויתרות אקטיבית. שניהם מתאפיינים בכפילות או עודף כושר יצור או תפוקה מעבר לדרישות המינימליות או מגבלות בטיחות הדרושות ונועדו למנוע מצב של ירידה פתאומית בביצועים או השבתה מוחלטת עקב תקלה ופועלים באופן אוטומטי ללא צורך בהתערבות חיצונית. בכך משפרים את אמינות ויציבות המערכת.
יתירות פסיבית מנצלת עודף בכושר או תפוקה לצימצום מידת ההשפעה של כשל. מקרה טיפוסי כזה הוא השימוש העודף בכבלים המחברים גשר תלוי כדי להפחית את הסיכון שבקריסת הגשר כולו, במקרה שאחד מהם ניתק או נקרע. הצבת שני פנסי דרך ברכב, כך שבמקרה של תקלה באחד מהם, לא נותר הנוהג ברכב ללא ראות כלל. דוגמה נוספת היא RAID קיצור של redundant array of independent disks, תצורת אחסון של כוננים קשיחים הנהוגה בשרתים, באופן המאפשר שחזור מידע שאבד בעת תקלה. בדוגמאות אילו, נוצלה תכונה הנדסית מובנית ולא נעשתה כל פעולת בדיקה או תהליך קבלת החלטות כלשהו לטיפול בתקלה. שיטה כזו של תכנון הנדסי נקראת גם "שולי ביטחון".
יתירות אקטיבית מתמודדת עם כשל ביצועי במערכת על ידי ניטור המרכיבים הקריטיים ובדיקה שגרתית שלהם על ידי מערכות בקרה וניתוב אוטומטיות - תוך שימוש ב"לוגיקת הצבעה" - המעבירה את החיבור למרכיב גיבוי ללא התערבות חיצונית. חלק מתשתיות החשמל של ספקי החשמל פועלות על עיקרון לוגיקת הצבעה, כאשר מאותר עומס יתר באחד הקווים, מתבצע ניתוק של הקו העמוס וחיבור מחדש של קווים אחרים וכל זאת ללא מגע או התערבות חיצונית. ישנן מערכיות קריטיות הפועלות על עיקרון דומה כגון גנרטור חשמלי שנכנס לפעולה אוטומטית כאשר רשת החשמל הכללית נופלת כפי שנהוג במקומות כמו בתי חולים או מערכת אל-פסק, וכן בלמי חרום במשאית או רכבת. כיום חלק גדול מהמערכות האמורות נעזר בבקרת מחשב. בהקשר זה היתירות מתפקדת כמצב אל-כשל (fail-safe).
תורת האינפורמציה.