ב-9 בינואר 2018, בשעה 20:15, פתח באש המחבל אחמד ג'ראר, פעיל חמאס, לעבר מכוניתו של רזיאל שבח. שבח הספיק להודיע לחבריו שנורה, והם התקשרו למד"א, שפינו אותו לבית החולים מאיר בכפר סבא במצב קשה. בדרך לבית החולים התדרדר מצבו, וכעבור שעה מת מפצעיו. אחרי הפיגוע ברחו המחבלים לשכם.
אחרי הפיגוע.
לאור רצונו אותו ביטא בעבר לכך שיהיה בית קברות ביישוב, החליטה אלמנתו יעל שבח לקוברו בחוות גלעד ובכך נחנך בית הקברות במקום.
כוחות צה"ל החלו במרדף אחר המחבלים שנמשך כשבוע, ובמהלכו הם נמלטו משכם לג'נין ושם הסתתרו. ב-17 בינואר אותרו המחבלים בג'נין, והם פתחו באש לעבר כוחות צה"ל. הם פצעו שני חיילים: אחד באורח קשה והשני באורח קל. אחד מהמחבלים חוסל בקרב היריות והשני נעצר. חמאס נטל את האחריות לפיגוע.
בעקבות הפיגוע, התקבלה החלטה בממשלה להכשיר את היישוב חוות גלעד.
כחודש לאחר הרצח, ועדת המדע והטכנולוגיה דנה בכנסת על הצעות פייסבוק למשתמשי הרשת החברתית להוסיף את תמונתו של המחבל אחמד ג'ראר לתמונת הפרופיל שלהם.
ארץ החרדונים
ארץ החרדונים היא שמורת טבע הממוקמת באילת, ומשמרת בעיקר את המין חרדון צב מצוי אשר אוכלוסייתו בשמורה נאמדת בכמה מאות פרטים, ושוכנת ממזרח לכביש 90 בערבה. השמורה הוקמה על ידי קק"ל ושטחה הוא 140 דונם.
היסטוריה.
בעבר המקום שימש כאתר בלתי חוקי להשלכת פסולת מבתי המלון שבאזור, וכחלק מתהליך פיתוח השמורה הציבה קק"ל בשטח שלטי הסבר וגידרה את החלקות בבולי עץ, כדי למנוע מכלי רכב לנסוע בשטח ולהרוס את המחילות שבהן החרדונים מסתתרים.
בנוסף ישנה גבעה קטנה הצופה על נופי הערבה, על ארץ החרדונים ועל פארק הצפרות, שנמצא ממזרח לגבעה ושמה היא מצפור החרדונים.
לפי נתוני 2012, קיימות בשמורה כמאה מחילות, ומהשביל המוביל למצפור החרדונים ניתן לפנות דרומה ולהגיע לפארק הצפרות אילת.
יחסי אסטוניה–פולין
יחסי אסטוניה–פולין הם יחסי החוץ בין אסטוניה לבין פולין.
היסטוריה.
לאחר מלחמת העולם הראשונה שיתפו פעולה כוחות פולניים ואסטוניים, בלחימה נגד הצבא האדום. פולין הכירה בעצמאות האסטונית ב-31 בדצמבר 1920, ושתי המדינות כוננו ברית בשנת 1922, אולם היא התבטלה בעקבות כיבוש פולין עם פרוץ מלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה הייתה אסטוניה חלק מברית המועצות, אשר שיתפה פעולה עם פולין במסגרת ברית ורשה. לאחר נפילתה של ברית המועצות, כוננו שתי המדינות מחדש את יחסיהן הדיפלומטיים ב-26 באוגוסט 1991.
כיום, שתי המדינות הן חברות במועצת הים הבלטי, בנאט"ו ובאיחוד האירופי.
יחסים דיפלומטיים.
אסטוניה מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה, ו-4 קונסוליות בגדנסק, בקרקוב, בפוזנן ובשצ'צ'ין. מאידך, פולין מחזיקה באסטוניה שגרירות בטאלין בלבד.
יחסי בנין–ישראל
יחסי בנין–ישראל הם היחסים הדיפלומטים בין מדינת ישראל ורפובליקת בנין. ישראל מיוצגת בבנין על ידי שגריר לא תושב שפועל באביג'אן, חוף השנהב.
היסטוריה.
עד שנת 1973.
קשרים בין ישראל ודאהומיי פותחו כבר בשנת 1958, עת ביקר בישראל שר הכלכלה של דאהומיי. היחסים הרשמיים בין שתי המדינות כוננו זמן קצר לאחר הכרזת העצמאות של בנין באוגוסט 1960. נציגות ישראל בחוף השנהב ניהלה את הקשרים עם דאהומיי יחד עם שאר מדינות האזור ובשנת 1961 הואמן שלמה הלל כשגריר בדאהומיי.
בספטמבר 1961 ביקר נשיא דאהומי, אובר מאגה, בישראל ובמהלך הביקור נחתמה ברית ידידות בין המדינות. בדצמבר 1961 הגיש שגריר דאהומיי בישראל את כתב האמנתו. בהמשך ביקרו בישראל בכירים בשלטונות דאהומיי, בהם שר הביטחון, הרמטכ"ל ושר החוץ, שהביע בעת ביקורו תמיכה בעמדה הישראלית בסכסוך הישראלי ערבי. בספטמבר 1963 קיים נשיא דאהומיי ביקור שני בישראל. הקשרים עם ישראל נמשכו גם לאחר התהפוכות השלטוניות בדאהומיי וביולי 1964 ביקר בישראל סגן נשיא דאהומיי. בשנת 1966 ביקרו בישראל שר החוץ של דאהומיי והרמטכ"ל ובמרץ 1967 ביקר שר הפנים של דאהומיי בישראל. בדצמבר 1967 ביקר בישראל שר העבודות הציבוריות של דאהומיי. בשנת 1971 ביקרו בישראל שר החינוך ושר הפנים של דאהומיי.
במאי 1962 נענתה ישראל לבקשת סיוע לנפגעי הרעב בדאהומיי. כן פעלו בבנין (וגם בכמה מדינות אפריקניות אחרות), מדריכים צבאיים ישראלים ויועצי פיתוח שסייעו בהקמת גופים דמויי הגדנ"ע והנח"ל. מדריכים חקלאיים ישראלים שפעלו בדאהומיי קיבלו מדי ייצוג צה"ליים בפעילותם במדינה.
שגרירי ישראל בדאהומיי היו אפרים דובק (1965-1970) ומרדכי דרורי.
נציגי בנין הביעו תמיכה בישראל באו"ם והצביעו באופן עקבי עם ישראל באו"ם. לאחר סגירת מיצרי טיראן לפני מלחמת ששת הימים הצהיר שר החוץ של דאהומיי שיש לאפשר לישראל חופש שיט. באפריל 1969 הביעה דאהומיי הסתייגות מהצעת החלטה אנטי ישראלית בוועידה של מדינות אפריקה. בסוף 1970 הצביעה דאהומיי עם ישראל נגד החלטה הכורכת את ישראל עם דרום אפריקה.
עם תפיסת השלטון בדאהומיי על ידי מתיו קרקו החל שינוי ביחסה של דאהומיי לישראל. בפברואר 1973 הצהיר שר החוץ של דאהומיי, בעת ביקור באלג'יר, שארצו אינה מרוצה מהחזקת ישראל בשטחים שכבשה במלחמת ששת הימים. לאחר מלחמת יום הכיפורים ניתקה דאהומיי את יחסיה עם ישראל. שר הפנים של דאהומיי נימק את הניתוק בנוכחות של חיילים ישראליים באפריקה. עם זאת, יחסה של דאהומיי כלפי ישראל היה מתון יחסית, עד סוף 1974, עת שקרקו אימץ אידאולוגיה קומוניסטית.
בהחלטה 3379 של העצרת הכללית של האו"ם הקובעת כי "ציונות היא גזענות", בנין הייתה מהמדינות היזמו את ההחלטה.
היחסים כוננו מחדש ביולי 1992.
בשנות ה-2000.
בשנת 2007 הייתה בנין אחת מארבע מדינות אפריקאיות (יחד עם ליבריה, רואנדה ובורונדי), שעמן חתמה ישראל על הסכם לשיתוף פעולה כלכלי. בנוסף, הסכימו המדינות על שיתוף פעולה בתחום התקשורת, משאבי המים, החשמל, סלילת כבישים ופיתוח. חלק מהפרויקטים מומנו על ידי האו"ם והבנק העולמי.
בשנת 2008 הייתה בנין אחת המדינות שראש ממשלת ישראל, אהוד אולמרט ושרת החוץ, ציפי לבני, ניהלו עמן משא ומתן על קליטת המסתננים האפריקאים אשר שהו בישראל.
בדצמבר 2008 חתמה שגרירת ישראל באו"ם גבריאלה שלו על הסכם תוכנית הפיתוח של האו"ם. על פי הסכם זה, ישראל תסייע לבנין ולסנגל בטכנולוגיות ניהול המים שפותחו בישראל, ובכך יסייעו למדינות האפריקאיות המתפתחות להילחם ברעב. בנוסף, יינתן סיוע בחקלאות, באספקת מזון, בבריאות ובחינוך.
בין ה-16 ל-22 בדצמבר 2010 ביקרה משלחת של 8 נציגים מבנין (יחד עם נציגים רשמיים של גאנה) בישראל. בין חברי המשלחת היו שר הבריאות של גאנה, הקונסול הישראלי בבנין, וכן ראשי הקהילות הנוצריות והמוסלמיות של שתי המדינות.
בדצמבר 2016 התקיימה בירושלים הפסגה הראשונה בהשתתפות שבעה שרי חוץ וכמה בכירים במדינות אפריקה. משלחת מבנין נכחה גם היא בפסגה. במהלך הכנס, בהנהגתו של שר החקלאות אורי אריאל, חקרו האפריקנים את חוויית החקלאים הישראלים, ובמיוחד את עבודתם בתנאי מדבר.
בשנת 2017, ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, הוזמן לפסגה האפריקאית של ECOWAS, אולם ראש ממשלת בנין, יחד עם נשיאי ניגריה, ניז'ר ומלך מרוקו לא השתתפו בפסגה.
בדצמבר 2017 ביקרה בישראל קבוצה פרלמנטרית מבנין, ונציגה דיבר בכנסת. זהו ביקורו הראשון של ראש הפרלמנט של בנין בישראל. במהלך הפגישה נידונו סוגיות של שיתוף פעולה פוליטי וכלכלי.
הרפתקאותיו של קפטן הרלוק
הרפתקאותיו של קפטן הרלוק (ביפנית: 宇宙海賊キャプテンハーロック, באנגלית: Space Pirate Captain Harlock) הוא סרט אנימה-מדע בדיוני יפני בטכנולוגיית תלת-ממד בבימויו של הבמאי והיוצר שינג'י ארמאקי.
הסרט הוקרן במהלך פסטיבל הסרטים הבינלאומיים ה-70 בוונציה ובמהלך פסטיבל הסרטים הבינלאומיים ה-33 בהוואי וזכה לביקורות פושרות מהמבקרים, אך עם זאת, הסרט הועמד לפרס האקדמיה היפנית עבור אנימציית השנה וזכה בפרס לומייר בקטגוריית "הסרט המונפש הבינלאומי הטוב ביותר" במהלך טקס ה-"3D Creative Arts Award".
תקציר העלילה.
בשנת 2977, מיליארדי בני אדם מתכננים לחזור אל כדור הארץ, שנקרא בפיהם "הבית", לאחר שניצלו עד תום את משאבי הפלנטות שאליהם אבות אבותיהם הוגלו מכדור הארץ. כדור הארץ, שהיה למשאב היקר והמוערך מכול, נשלט על ידי קואליציה ממשלתית מושחתת בשם "גאיה", שמושלת בגזע האנושי אשר פרוס ברחבי החלל. קפטן הרלוק, שהוגלה והוכפש לאחר המלחמה על החזרה לכדור הארץ, וצוותו הנאמן על ספינת החלל "ארקדיה", הם תקוותם היחידה של האנושות לגלות את הסודות שהוסתרו על ידי הקואליציה. אנשי הקואליציה, בראשותו של אזורה דאיבה, שמעוניינים לשמור על הסודות חבויים ומגייסים את אחיו הצעיר של אזורה, יאמה, במטרה להסתנן ל"ארקדיה" ולרצוח את הרלוק. לאחר שהוא מסתנן ל"ארקדיה", על יאמה להקריב קורבן אישי מאוד ולגלות שהדברים אינם כמו שהם נראים, כשבאותה העת, קפטן הרלוק ואנשיו ממשיכים במסעם לנקמה בקואליציה ויישום שיבת האנושות לכדור הארץ.
ביקורות.
עם יציאתו לאקרנים, הסרט זכה לביקורות פושרות ומעורבות מהמבקרים. מנגד, הבמאי והיוצר ג'יימס קמרון שיבח והילל את הסרט. עד סוף ספטמבר 2013, הסרט הכניס בקופות ביפן 437,326,416 ין יפני (שווה ל-4,452,519 דולר) ובאיטליה, הסרט הפך לאחד מהסרטים היפניים המצליחים ביותר שהוקרנו בה.
סרט הועמד לפרס האקדמיה היפנית עבור אנימציית השנה, וזכה בפרס לומייר בקטגוריית "הסרט המונפש הבינלאומי הטוב ביותר" במהלך טקס ה-"3D Creative Arts Award", שנערך באולפני האחים וורנר שבלוס אנג'לס ב-28 בינואר 2014.
הביטחון הלאומי המצרי