לזיכרון לטווח ארוך ישנו גם תפקיד חשוב בהבנת המידע הנקלט בחושים, לדוגמה: בעת שאדם קורא טקסט, הזיכרון החושי קולט קווים וצורות בלבד, והזיכרון לטווח ארוך הוא זה שמבהיר כי המדובר בתבניות מוכרות בעלות משמעות צלילית ואף משמעות שפתית ממש. כלומר, הזיכרון לטווח ארוך עוזר לנו להבין את הנעשה סביבנו בכך שהוא אוגר בתוכו תבניות שונות המתארות את הקשר בין מידע גולמי מסוגים שונים לבין משמעויות, קשר הנלמד מינקות ונמשך כל אורך חיו של האדם.
משום שהזיכרון לטווח ארוך נחשב למערכת יציבה יחסית, נוטים לסווג את הבעיות המתעוררות לגבי שליפת פרטי מידע שנכנסו לזיכרון זה כבעיות של נגישות ולא כבעיות של דעיכה או הימחקות.
הקשר ללמידה והוראה.
יכולת הלמידה מתבססת על הזיכרון, משום שהוא מאפשר צבירה ושימור של ידע, מיומנויות וחוויות.
צבירה זו מתרחשת במאגר הזיכרון לטווח הארוך, אשר יכול להכיל כמויות עצומות של מידע במשך תקופות ממושכות ואף לזמן בלתי מוגבל. באופן זה הוא משמש גם כבסיס ליכולת ההסתגלות ופתרון בעיות.
כאמור, אופן הקידוד של הזיכרון לטווח הארוך מבוסס על משמעות וקישוריות. הדבר נעשה על ידי עיבוד והטמעה של הגירויים החדשים במבנה הקוגניטיבי ובמערכת המושגים הקיימים.
מסיבה זו תאוריות למידה כמו הקונסטרוקטיביזם מניחות שלמידה מתרחשת באמצעות תהליך של הבניית משמעות.
מכאן הן גורסות שלהבדיל ממידע, ידע אינו ניתן להעברה באמצעות מסירתו מגורם אחד לשני, אלא חייב להיבנות על ידי הלומדים עצמם, תוך הפעלת תהליכי חשיבה פעילה.
יפה
מחלת בירגר
מחלת בירגר (שם מדעי: "Thromboangiitis obliterans") היא מחלה דלקתית, מענף מחלות כלי הדם. המחלה מאופיינת בפקקת ובדלקת חריפות בעורקים ובוורידים בידיים וברגליים, ובפרט בעורקי הרגליים של גברים צעירים מעשנים. מחלת בירגר התגלתה על ידי הרופא ליאו בירגר בשנת 1908.
מאפייני המחלה.
התסמין העיקרי במחלה הוא כאב באזורים הנגועים. עורקי הגפיים מודלקים וחסומים ותיתכן צליעה סירוגית. לעיתים נגרמים נמק או כיבים (פצעים פתוחים ברקמות שונות בגוף).
אבחון.
אבחון המחלה נעשה בעיקר בדרך השלילה. נוסף על שלילת מחלות כלי דם נפוצות יותר אמורים להתקיים מספר מאפיינים לאבחון המחלה:
טיפול.
עם התקדמות המחלה יש מקרים שבהם יש צורך בכריתת היד או הרגל, או חלקים ממנה, על מנת למנוע התפשטות הנמק. בחלק מן המקרים מבוצעים ניתוחים בכלי הדם לשיפור זרימת הדם בגפיים.
המחלה היא חשוכת מרפא, ואין בה טיפול. מצד שני, הפסקת העישון עשויה למנוע, באופן דרסטי, את התקדמות המחלה. באופן פרדוקסלי הלוקים במחלה מתקשים מאוד לחדול מן העישון חרף הסימנים הקליניים הקשים.
טיפול באילופרוסט יכול להקל על החולים באופן משמעותי ולהביא לריפוי הפצעים.
אפידמיולוגיה.
המחלה נפוצה יותר בישראל (אצל בני העם היהודי, ועל כן בטעות יוחסה כמחלה המיוחדת לעם זה), ביפן ובהודו מאשר בארצות הברית ובאירופה. המחלה נפוצה ביותר אצל תושבי בנגלדש המעשנים סיגריות מיוחדות העשויות מטבק חי.
תיאוריות הקשר על רצח רבין
תאוריית הקשר על רצח רבין
שומריה (גדוד)
קמילה פרקר בולס
זיכרון מחשב
פרנסואה השני, מלך צרפת
פרנסואה השני (בצרפתית: François II; 19 בינואר 1544 – 5 בדצמבר 1560), בן לשושלת ולואה, היה מלך צרפת בשנים 1559–1560.
חייו.
פרנסואה היה בנם הבכור של אנרי השני וקטרינה דה מדיצ'י, וירש את הכתר אחרי מותו של אביו ביולי 1559. הסכם הנישואין של פרנסואה למרי מלכת הסקוטים נעשה בידי אביו, המלך אנרי השני ב-1548 כאשר פרנסואה היה בן ארבע שנים בלבד. מרי סטוארט הוכתרה למלכת סקוטלנד ב-14 בדצמבר 1542, כשהייתה בת שישה ימים בלבד. לאחר שאושר הסכם הנישואין, המלכה בת השש מרי סטיוארט נשלחה לצרפת כדי לקבל את חינוכה בחצר המלכות הצרפתי. הנישואין נערכו ב-24 באפריל 1558, כאשר פרנסואה היה בן 14 ומרי סטיוארט בת 15.
שנה מאוחר יותר מת אנרי השני ופרנסואה הוכתר בשם פרנסואה השני. היות שנישא למלכת סקוטלנד, פרנסואה השני היה מלך צרפת וסקוטלנד. אך מכיוון שהיה בן 15 בלבד, אמו, קטרינה דה מדיצ'י, שמשה כעוצרת בשמו. בתקופה זו נמשכו רדיפות ההוגנוטים (הפרוטסטנטים הצרפתיים) ורבים מהם נידונו למוות, אם כי קטרינה דה מדיצ'י עשתה ניסיונות להגיע עמם לפשרה.
פרנסואה מת ב-5 בדצמבר 1560 בשל קדחת במוח. אחיו שארל ירש את הכתר בשם שארל התשיעי, אבל היות שהיה בן עשר בלבד, המשיכה אמו של שארל, קטרינה דה מדיצ'י לשמש כעוצרת בשמו.
ז'ן דה לה ולה
מרק רוזנבאום
מרק רוזנבאום (נולד ב-19 במרץ 1952) הוא במאי ומפיק קולנוע ישראלי, פסיכולוג בהשכלתו. יושב ראש האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה בין השנים 2001–2011.
ביוגרפיה.
רוזנבאום נולד בפולין ועלה ארצה בשנת 1968. בשנת 1972 החל ללמוד במחזור הראשון של החוג לקולנוע באוניברסיטת תל אביב לצד לימודי עבודה סוציאלית. בשנת 1975 התגייס לצבא ושירת בתיאטרון צה"ל.
הוא אביו של המפיק מיכאל רוזנבאום. חמישה מהסרטים בהפקתו של רוזנבאום, חלקם עם מפיקים שותפים (כמו משה לוינסון ואורי סבג), זכו בפרס אופיר בקטגוריית הסרט הטוב ביותר: "מעבר לים" (1992), "קלרה הקדושה" (1996), "קרקס פלשתינה" (1998), "החברים של יאנה" (1999) ו"חתונה מאוחרת" (2001).
הסרט הישראלי הראשון אותו הפיק נקרא "גרין" (1984). סרטיו הנוספים: "אש צולבת" (1989), "אהבתה האחרונה של לורה אדלר" (1990), "אזרח אמריקאי" (1992), "הירושה" (1993), "סיפור שמתחיל בלוויה של נחש" (1994), "הגמל המעופף" (1994) ו"מתנה משמיים" (2003).
בשנים 1999-1995 שימש כיו"ר איגוד המפיקים והוביל את המאבק על הפקות מקור בכבלים ועל חקיקת חוק הקולנוע.
בשנת 2000 התנסה רוזנבאום גם בבימוי ("הבולשת חוקרת") שהניב לו שתי מועמדויות לפרס אופיר (כמפיק וכבמאי).
בשנת 2004 הפיק רוזנבאום 3 סרטים שזכו להצלחה אף מחוץ לישראל: "אור", "אבנים" ו"ולקחת לך אישה" וזכו במספר פרסים בינלאומיים.
בשנת 2005 הפיק את הסרט התיעודי "18 ק"ג של אהבה" שזכה בפרס אופיר, ואף התנסה במשחק, במיני סדרת דרמה הישראלית "בסימן ונוס".
ביולי 2006 יצא לאקרנים סרטו השני כבמאי, קומדיית הפשע הרומנטית "לרקוד".
בשנת 2016 הפיק את אבינו של מני יעיש. בשנת 2018 הפיק את גאולה בבימוי יוסי מדמוני ובועז יהונתן יעקב. בשנת 2019 שיחק בסדרה "עיר מקלט" ששודרה ביס. בשנת 2020 שיחק בסדרה "אחד על אחד" בערוץ כאן 11.
בשנת 2020 שיחק בסרט "מותו של הקולנוע ושל אבא שלי גם". הסרט זכה בפרס הראשון בתחרות הקולנוע העלילתי בפסטיבל ירושלים. על תפקידו בסרט קיבל רוזנבאום מועמדות לפרס השחקן הראשי הטוב ביותר בטקס פרסי אופיר לשנת 2021.
פרסים והוקרה.
בשנת 2001 זכה בפרס הוקרה על מפעל חיים, בפסטיבל הקולנוע בירושלים.
סדרת פונקציות
סדרת פונקציות היא סדרה של פונקציות. לסדרות של פונקציות יישומים במספר תחומים במתמטיקה, לרבות מספר תחומים באנליזה - חשבון אינפיניטסימלי, אנליזה מרוכבת, אנליזת פורייה, תורת המידה ועוד.
הגדרה.
באופן פורמלי, סדרה של פונקציות היא פונקציה מקבוצת הטבעיים אל מרחב פונקציות מסוים, המתאימה לכל מספר טבעי פונקציה, שמסמנים formula_1. כך מתקבלת סדרה אינסופית של פונקציות: formula_2.
דוגמה: נגדיר את הסדרה הבאה ,formula_3, על ידי formula_4. זוהי למעשה סדרת המונומים formula_5.
סוגי התכנסות.
בסדרות פונקציות ממשיות, בניגוד לסדרות מספרים ממשיים, יש מספר סוגי התכנסות: התכנסות נקודתית, התכנסות במידה שווה, התכנסות בנורמה, התכנסות במידה.
התכנסות נקודתית.
אומרים שהסדרה formula_6 מתכנסת נקודתית ב־formula_7 אם הסדרה formula_8 (שימו לב שמדובר בסדרת מספרים ממשיים) מתכנסת.
אומרים שסדרת פונקציות מתכנסת נקודתית בכל תחום הגדרתן אם לכל נקודה formula_9 בתחום זה, הסדרה formula_10 מתכנסת.
בלשון פורמלית: formula_11
את פונקציית הגבול, נסמן ב־formula_14 והיא מוגדרת באופן הבא -
שאלות מרכזיות בחשבון אינפיניטסימלי ואנליזה מרוכבת הן חקר פונקציית הגבול בהינתן תכונות על פונקציות הסדרה.
התכנסות במידה שווה.
זהו סוג חזק יותר של התכנסות סדרת פונקציות. בעוד שבהתכנסות נקודתית כל נקודה יכולה (ליתר דיוק, בכל נקודה סדרת הפונקציות יכולה) להתכנס בקצב משלה, הרי שבהתכנסות במידה שווה, קצב ההתכנסות חייב להיות אחיד לכל הנקודות בתחום ההגדרה. במילים אחרות, לכל אפסילון קיים formula_16 גדול מספיק שעבורו כל הפונקציות בסדרה שהאינדקס שלהן גדול ממנו מרוחקות עד כדי אפסילון מהערכים שבפונקציית הגבול בכל הנקודות בתחום של פונקציה#תחום ההגדרה. כלומר: במילים אחרות, החסם העליון של הפרשי הפונקציות שואף לאפס כאשר N שואף לאינסוף.
באופן פורמלי, תהא formula_17 סדרה של פונקציות ממשיות. נאמר כי הסדרה מתכנסת במידה שווה (במ"ש) לפונקציית הגבול בקבוצה formula_18 אם ורק אם לכל formula_19 קיים formula_20 טבעי כך שלכל formula_21 ולכל formula_22 מתקיים formula_23.
דרישה שקולה לכך היא ש formula_24 כאשר n שואף לאינסוף.
התכנסות במידה שווה היא למעשה התכנסות בנורמה כאשר הנורמה כאן היא נורמת סופרמום: formula_25. לכן התכנסות זאת נקראת גם "התכנסות בנורמת סופרמום", או התכנסות בנורמת אינסוף.
התכנסות בממוצע.
זהו סוג התכנסות חלש יותר מהתכנסות במידה שווה, ושונה מהתכנסות נקודתית. זוהי למעשה התכנסות תחת סימן האינטגרל ולכן היא מחליקה פונקציות ואף מתעלמת מסינגולריות שמידתן היא אפס.
נאמר שסדרת פונקציות formula_17 מתכנסת ל־formula_14 בממוצע אם:
בצורה יותר ריגורוזית, מגדירים את האינטגרל כאן באמצעות אינטגרל לבג המבוסס על תורת המידה.