פרס פטל הזהב לשחקנית הגרועה ביותר, הידוע גם בשם פרס ראזי (Razzie Award), הוא פרס שנתי הניתן במסגרת פרס פטל הזהב לשחקנית הגרועה ביותר של השנה הקודמת. הצורה ההומוריסטית של הפרס גורם גם למועמדות לזכייה להופיע בטקס, להלן רשימה של נמענים ומועמדים לפרס זה, בציון שם הסרט שבגינו היו מועמדים.
השחקנית עם שיא הזכיות היא מדונה עם חמש זכיות. שחקניות אחרות עם ניצחונות מרובים הם בו דרק עם שלוש זכיות, פיי זידורה, שרון סטון ודמי מור עם שתי זכיות כל אחת.
רק שתי זוכות הופיעו בטקס וקיבלו את הפרס בעצמן, האלי ברי על אשת חתול וסנדרה בולוק על הכל אודות סטיב, שתיהן זכו בפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר, בשנה הקודמת עבור מונסטר בול והזדמנות שנייה (בהתאמה), שבו היא זכתה בלילה הבא.
הזוכות.
2020- קייט הדסון והשחקנית המשנה לרקדנית מאדי זיגלר בסרט "מוזיקה"
קינאז המופעל על ידי AMP
AMP-activated protein kinase (ובקיצור: AMPK) הוא אנזים מסוג קינאז בעל תפקיד בהומיאוסטאזיס האנרגטי של התא.
האנזים הוא חלבון הטרו-טרימר המורכב משלוש תת-יחידות שיחד מהוות את האנזים התפקודי: מיחידה קטליטית α, ומשתי תת-יחידות רגולטריות המסומנות ß ו- γ. החלבון שמור מאוד לאורך האבולוציה וחלבונים הומולוגיים לכל 3 תת-היחידות נמצאו בצמחים, שמרים, חרקים ויונקים. החלבון מתבטא במגוון רקמות, כולל הכבד, המוח, ושרירי שלד.
האנזים המשופעל על ידי עליה ברמות AMP תוך תאיות המעידות על ירידה ברמה האנרגטית. השפעול של AMPK גורם להפעלה של מסלולים קטבוליים המייצרים ATP ובמקביל עוצר מסלולים צורכי ATP, בעיקר מסלולים אנאבוליים. הפעלת האנזים מובילה לחמצון חומצות שומן בכבד וקטוגנזה; עיכוב סינתזת כולסטרול, עיכוב ליפוגנזה ועיכוב סינתזת טריגליצרידים; הגברת חמצון חומצות שומן וצריכת גלוקוז על ידי שרירים; מודולציה של הפרשת אינסולין על ידי תאי בטא בלבלב.
צבי-הוגו להרס
צבי להרס
גלילה רון-פדר
מחאת דוד הנחלאווי
מחאת דוד הנחלאווי הייתה מחאת רשת, על יחס הצבא לחייל שצולם מתעמת עם פלסטיני. המחאה החלה בסוף אפריל 2014 בפייסבוק, ותמה לאחר כחודש. במסגרת המחאה, חיילי צה"ל ואזרחים ישראלים פרסמו ברשתות החברתיות תצלומים שלהם עם חולצות או שלטים שעליהם נכתב: "גם אני עם דוד הנחלאווי", "גם אני עם הנחלאווי", "גם אני עם חייל הנח"ל" וכן "גם אני הייתי דורך".
"מחאת דוד הנחלאווי" עוררה עניין גם בקרב פוליטיקאים, ובהם שרים וחברי הכנסת.
התקרית.
באפריל 2014 נשלחו חיילים מגדוד 932 של חטיבת הנח"ל למשימות שיטור ואבטחה בחברון. נער פלסטיני התעמת עם אחד מחיילי הגדוד, דוד אדמוב, כאשר הוא מצולם במצלמת וידאו על ידי ארגון פלסטיני בשם "צעירים נגד ההתנחלויות" ובודדים נוספים. הנער, שהשתייך לקבוצה של תושבים שעוכבה במקום, הביע כעס ונצמד לחייל. החייל הורה לנער להתרחק, ומשלא נענה, נראה החייל דוחף אותו, מקלל, דורך לעברו את נשקו ומאיים לירות בו ובנער נוסף שרץ לעברו מאחור ואוחז בידו השמאלית אגרופן מתכת. הסרטון הפלסטיני הועלה לרשת האינטרנט ופורסם בחדשות 10.
המחאה.
בעקבות פרסום הסרטון פרצה מחאת אינטרנט ישראלית שכונתה "מחאת דוד הנחלאווי", ובה הבעת תמיכה בחייל דוד אדמוב, בסיסמה "גם אני עם דוד הנחלאווי". לאחר פרסום הידיעה בחדשות 0404 החלה המחאה בעמוד הפייסבוק "גם אני עם דוד הנחלאווי", בתוך זמן קצר העלה העמוד תמונות רבות, שהחלו סוחפות את הרשת החברתית.
מעבר לסיסמאות, יש שעסקו בניתוח הסרטון. בסרטון נראה אחד הצעירים, סדאם אבו סנינה, מחזיק חפץ שמארגני המחאה טענו שהיה אגרופן, על סמך סרטון האירוע. אחרים טענו שהחפץ לא היה אגרופן אלא מחרוזת תפילה (מסבחה). סימוכין לדבריהם הם מצאו בסרטון שצולם לאחר האירוע, בו נראה הנער מחזיק מסבחה. הנער עוכב לחקירה כעבור מספר ימים ושוחרר בסיומה, הנער לא נעצר במקום על החזקת אגרופן, אף על פי שזו עברה שדינה 5 שנות מאסר. אדמוב עצמו העיד שלא זיהה את החפץ בשעת המעשה כלל, ורק מאוחר יותר, כשראה את הסרטון, שיער שהחפץ הוא אגרופן.
בסמוך למועד התרחשות התקרית, אדמוב נשפט ונכלא בעוון תקיפת מפקדו, אך המוחים טעו לחשוב שאדמוב נכלא בגין התקרית שאירעה בחברון. בראיון שהעניק לערוץ 10, אמר אדמוב שלא היה משנה את אופן פעולתו.
המחאה כללה חיילים מיחידות צה"ל שונות, כמו כן הצטלמו אחרים במערכת הביטחון, כגון שוטרים. מרבית המצטלמים הסתירו את פניהם, כדי למנוע העמדתם לדין על עבירת משמעת. בהמשך התפשטה גם בקרב אזרחים ופוליטיקאים, בהם שר הכלכלה נפתלי בנט שאמר "הייתי פועל כמו דוד הלוחם, הוא פעל נכון", חבר הכנסת והרמטכ"ל לשעבר שאול מופז, שאמר שהוא מגבה אותו, חבר הכנסת לשעבר אביגדור קהלני שאמר כי הלוחם צריך היה לפעול בצורה תקיפה יותר, שר השיכון אורי אריאל, וחבר הכנסת אלי ישי שאף הצטלם עם שלט תמיכה בחייל והפך אותו לתמונות הפרופיל שלו בפייסבוק.
לאתר חדשות 0404 ולדף הפייסבוק שלו הועלו אלפי תמונות של חיילים המצטלמים עם השלטים "גם אני עם דוד הנחלאווי". התמונות כללו ציוד צבאי ופרטי לבוש צבאיים, אך פני החיילים הוסתרו. בהמשך נפתח דף פייסבוק בשם "גם אני עם דוד הנחלאווי" ובתוך שעות מספר הועלו תמונות רבות של חיילים המצטלמים עם שלט "גם אני עם דוד הנחלאווי". בתוך זמן קצר נרשמו בדף זה עשרות אלפי לייקים, (למעלה מ-129,000 נכון ל-5 במאי 2014).
מאוחר יותר דובר צה"ל מסר שהחייל נכלא עקב "בעיות התנהגות קודמות" וכי אין קשר בין אירוע זה לבין מעצרו, בנוסף הדגיש הדובר "כי מצופה מחיילים שחשים סכנה לחייהם לדרוך את נשקם כאמצעי הרתעה". אולם הודעה זו לא הועילה לעצירת המחאה.
דוד אדמוב התראיין לראשונה לאדם שפיר מ"צינור לילה" לו סיפר כי הוא שלם עם הדרך שפעל בה ועל שאיפתו לחזור ולהיות לוחם והוסיף: "אמא רוצה שהבן שלה יחזור הביתה בריא ושלם, היא לא רוצה את הבן שלה בארון".
בהמשך אדמוב חזר להיות לוחם ואף יצא לקורס מ"כים, אותו סיים בהצלחה ביולי 2015.
תגובות.
הרמטכ"ל בני גנץ הגיב למחאה באומרו: "פייסבוק כאן וזה עובדה, אבל הוא אינו מחליף או מקביל לשיח מפקדים. נפיק הלקחים". כמו כן, הורה על הסברה בכל היחידות. דובר צה"ל, תת-אלוף מוטי אלמוז, הגיב לנושא ואמר כי "צה"ל מפקד על חייליו באמצעות המפקדים. אין דבר כזה מחאה בפייסבוק, ומחאה היא לא מושג צבאי". הוא דחה כותרות כמו "מרד דיגיטלי". קצין החינוך הראשי, תא"ל אבנר פז צוק, שיגר איגרת למפקדי צה"ל וחייליו, ובה שורת כללים להתנהגות נאותה בפייסבוק.
נשיא המדינה שמעון פרס אמר בריאיון לדב גיל-הר למהדורת החדשות המרכזית של ערוץ 10: "מי שצריך לשפוט אותו הוא השיפוט הצבאי. הוא נשלח לזה. הוא נקלע לדבר שלא ציפה לו ולא ידע אותו. אתה שלחת את האנשים האלה. הם נוטלים סיכון וממלאים פקודות... צריך להבין איך הם הגיעו למצב הזה, ולפי זה לשפוט".
ארגון "שוברים שתיקה" פרסם בתגובה לאירוע ציטוטים אנונימיים של חיילים ששירתו בשטחים לטענת הארגון, בהם נטען שאירועי דריכת נשק לעבר אזרחים, ובהם ילדים ובני-נוער, אינם עניין חריג.
בשבועון "בשבע" של ערב ראש השנה ה'תשע"ה נבחרו אנשי השנה לשנת ה'תשע"ד. בין השאר נבחר קמפיין הרשת "גם אני עם דוד הנחלאווי".
יצחק בן דוד (רוכב אופניים)
יצחק (ז'ק) בן דוד (1931 - 25 במאי 2007), היה רוכב אופניים ישראלי, אלוף ישראל במרוץ אופני כביש (1960) שהשתתף באולימפיאדת רומא (1960) במדי נבחרת ישראל.
ביוגרפיה.
בן דוד נולד בשנת 1931 וגדל במרוקו. בשנים 1950, 1951, 1953 ו-1954 השתתף בן דוד בטור דה מרוקו וזכה במקומות הראשונים[1]. לאחר שעלה לישראל הוא התגורר רחובות. בישראל הוא התאמן והתחרה בקבוצות האופניים של הפועל נהריה, הפועל אשקלון ביחד עם הנרי אוחיון, אף הוא אלוף ישראל במרוץ אופני כביש והפועל נהריה.
אלוף ישראל.
בשנת 1960 זכה בן דוד באליפות ישראל ברכיבת אופני כביש.
באולימפיאדת רומא (1960) השתתף בן דוד במרוץ הכביש יחד עם חברו לאגודה, הנרי אוחיון. המרוץ התקיים בחום של 38º צלזיוס למרחק של 175.38 ק"מ (12 הקפות של 14.615 ק"מ). לאחר שמשקפיו נפלו ובניסיון למצוא אותם הוא רכב בכיוון ההפוך ונפסל על ידי שופטי המרוץ.
במהלך הקריירה הענפה שלו השתתף במרוצים רבים והתחרה עד גיל 70.
בשנת 2007 נפטר בן דוד לאחר ניתוח שעבר בברך שאמור היה לאפשר לו לחזור ולרכב על אופניים, אלא שהתקף לב ושבץ לאחר הניתוח הביאו למותו.
אפרים זלוטניק
עוצבת חיצי האש
הלדותריום
הלדותריום (שם מדעי: "Helladotherium"; מילולית: "בהמה יוונית") הוא סוג נכחד ממשפחת הג'ירפיים שהתקיים בסוף תקופת המיוקן, לפני 5.332 עד 8.7 מיליון שנים באפריקה, אירופה ואסיה. הוא הוגדר לראשונה ב-1860 בידי החוקר הצרפתי ז'ן אלברט גודרי. ממצאיו התגלו לראשונה בקרבת אתונה, יוון והשתייכו למין "Helladotherium grande". מין נוסף - "Helladotherium grande", היה גדול יותר והוא ידוע רק מממצאי זרוע מפקיסטן.
ההלדותריום היה יצור גדול-ממדים: גובה כתפיו היה כ-7 מטרים ואורך עצם הירך כ-70 ס"מ. הוא היה קרובו של השיוותריום בעל הקרניים הענקיות, אך קרניו שלו היו קטנות בהרבה והוא נראה כמו אוקפי. ככל הנראה הוא ניזון בעיקר מעלים.
מינדי (סדרת טלויזיה)
I Will Always Love You
I Will Always Love You (בעברית: תמיד אוהַב אותך) הוא שיר מאת הזמרת-יוצרת האמריקאית דולי פרטון, שיצא בשנת 1974, וזכה לגרסה מחודשת פופולרית מאת ויטני יוסטון ב-1992.