בנובמבר 2020 יזם את הקמת המרכז הפדרלי למתן תרופות לאזרחים, כמרכז פדרלי ממשלתי לתכנון וארגון אספקת תרופות לאזרחים, זאת כהכנה לקראת חיסון האוכלוסייה בחיסון Gam-COVID-Vac החל מינואר 2021. בהמשך, יעסוק המרכז ברכישת תרופות במסגרת תוכניות פדרליות. בפרט, תרופות לטיפול בחולים יתומים ומחלות אונקולוגיות, HIV ושחפת, כמו גם חיסונים הכלולים בלוח החיסונים הלאומי. הארגון יפקח גם על רכישות תרופות מסממות ויחזה את צורכי התרופות באזורי המדינה, כדי לסייע במניעת הפרעות אפשריות באספקת התרופות. הגוף החדש הועבר לאחריות משרד הבריאות.
בפברואר 2021 יזמה הממשלה הצעת חוק שתאפשר שימוש בחומרים מסממים לצורכי רפואה, כשהצעת החוק נועדה לאפשר לרשום למטופלים תרופות נרקוטיות וחומרים פסיכוטרופיים כדי להקל על כאב.
רפורמה אדמיניסטרטיבית.
ביוני 2020 חתם על צו לביטול 450 הנחיות ותקנות מתקופת ברית המועצות שתוקפן יפוג עד 2021, זאת במסגרת רפורמה המכונה "גיליוטינה רגולטורית" שנועדה להסיר חסמים מנהליים, מתוך אמונה כי מסמכים ותקנות שנחתמו ואומצו בשנים 1946–1991 אינם מתאימים לעידן המודרני, ביניהם תקנות לתיקון מקררים וייצור פחים, תקנים לייבוש בשר במהלך האחסון, דרישות הסמכה לצוללנים ומאבטחים ותקנות אחרות שמעוגנות כבר בחקיקה חדשה יותר. בנוסף יזם את הקמת פרס פיוטר הגדול לפיתוח המדינה כפרס הוקרה ממשלתי רוסי.
בנוסף, החל לערוך רפורמה מבנית במערך הממשלה ובמנהל הציבורי, במסגרתו הורה לצמצם את מצבת כוח האדם במשרדי הממשלה ומספר הפקידים במשרדים ובאגפים האזוריים ב-5 עד 10 אחוזים, כשהמשימה העיקרית של הרפורמה המינהלית היא לערוך אופטימיזציה ולשפר את יעילות עבודתה של הרשות המבצעת כדי ליצור מנגנון משוב יעיל בין האזרחים למדינה. הוא הדגיש שכ-20% מהתפקידים ברשויות המבצעות הפדרליות אינן מאוישות וקבוצת עבודה מיוחדת הוקמה כדי לייעל את עבודת הממשלה. הוא יזם גם פירוק או הפרטה של חברות מניות משותפות בבעלות הממשלה. במסגרת הרפורמה הורה להעביר מוסדות פיתוח ממשלתיים לאחריות הבנק הממשלתי לפיתוח, תאגיד VEB.RF. במסגרת הרפורמה הוחלט על הקמת חסם השקעות גדול על בסיס VEB.RF, כשהתאגיד מנהל את התאגיד לפיתוח עסקים קטנים ובינוניים, מרכז הייצוא הרוסי, הסוכנות הרוסית לביטוח אשראי, ייצוא והשקעות (EXIAR), רוסננו, קרן סקולקובו, הקרן לסיוע בפיתוח עסקים קטנים בתחום המדע, קרן לתשתיות ותוכניות חינוך והקרן לפיתוח תעשייתי, שהיו בעבר באחריות ישירה של הממשלה הפדרלית.
שיקום הכלכלה.
ביוני 2020, מישוסטין הציע תמרון מס לחברות טכנולוגיית מידע במטרה להפחית את העומס וליצור משטר תחרותי נוח בתחום זה. הנשיא פוטין תמך ברעיון זה והורה לממשלה לפעול על פי הצעה זו. במסגרת התמרון הציע מישוסטין להוריד את מס ההכנסה על חברות טכנולוגיות מידע מ־20% ל-3%, וכן להפחית את דמי הביטוח מ-14% ל-7.6%. ב־23 ביוני הכריז הנשיא ולדימיר פוטין רשמית על תמרון המס שהכין מישוסטין.
ב־9 ביולי 2020 ביקר מיכאיל מישוסטין בטטרסטן, שם השתתף בכנס טכנולוגיות מידע ונפגש עם מנהלי חברות טכנולוגיות מידע המובילות במדינה. במהלך נאומו דיבר על תוכנית הממשלה לפיתוח התעשייה הכוללת משטר מס חדש, תמיכה בחדשנות, סיוע לסטארט-אפים, פיתוח שותפויות ציבוריות-פרטיות ועוד. לדבריו, רוסיה צריכה להפוך לאטרקטיבית ביותר עבור חברות טכנולוגיות מידע. מישוסטין הצהיר: "ברור כי הדיגיטליזציה מובילה מדינות לתלות דיגיטלית חדשה. רוסיה לא יכולה להרשות לעצמה לתפוס מקום בין המדינות התלויות, מה שאומר שאין לנו ברירה, עלינו להתקדם ולהיות מנהיגים".
ב-10 ביולי 2020, במהלך ביקורו בטטרסטן, מיכאיל מישוסטין אישר את בניית הכביש המהיר מוסקבה—קאזאן, שיהפוך לחלק מהכביש אירופה–סין ​​המערבית. מישוסטין כינה בנייה זו "פרויקט הכבישים הגדול ביותר ברוסיה". בהתחשב במשמעות הפרויקט (שהוא אחד מחלקי התוכנית לשיקום הכלכלה לאחר משבר הקורונה), הורה מישוסטין להשיק את הכביש המהיר בשנת 2024, שלוש שנים מוקדם יותר מן המתוכנן. לצורך כך הבטיח להקצות כספים נוספים. בנוסף הורה לשר התחבורה יבגני דיטריך לעבוד בנושא הרחבת הכביש המהיר ליקטרינבורג עד שנת 2030.
בספטמבר 2021, הממשלה הפדרלית הציגה את תוכניתה לשיקום הכלכלה ובייחוד המגזרים שנפגעו מהמגפה, לרבות מתן סבסוד לעסקים ומתן כספים למשפחות מרובות ילדים. מישוסטין נפגש עם נציגי איגוד התעשיינים ובעלי העסקים ובישיבה עמם ציין את הדיאלוג המתמיד בין הממשלה ליזמים כחלק חשוב מאוד במינהל הציבורי האפקטיבי. הממשלה חבילה של הצעות חוק הקשורות לגיבוש התקציב עד 2023, הכוללת את הכיוונים העיקריים של מדיניות מכס ותעריפי המכס עד 2024.
על מנת לרסן את עליית המחירים במשק — למוצרים ולסחורות שונות, הציגה הממשלה אמצעים נוספים להגנה על השוק הפנימי. כמו כן, הוצג מכסי ייצוא על מתכות. עם זאת, הוכרז שהם זמניים - עד סוף דצמבר 2021. וישקלו אפשרויות להחליפן במיסוי מתאים. הוכנו הצעות להתאמת מערכת המס עבור חלק מענפי הכלכלה שדורשים חילוץ. ההצעות כוונו לשיפור היעילות וההגינות של הקצאת המשאבים במשק ולעורר את פעילות ההשקעות של חברות רוסיות.
במאי 2022 החל לקדם מהלך למיזוג קרן הפנסיה של רוסיה עם הקרן לביטוח סוציאלי של רוסיה, לצורך יצירת הקרן הסוציאלית של רוסיה, קרן ממשלתית מאוחדת לענייני תשלומי ביטוח לאומי וביטוח סוציאלי שתחל לפעול משנת 2023.
הבחירות לפרלמנט.
כהערכה על יוזמותיו, בדצמבר 2020 מונה על ידי פוטין לחבר במועצת המדינה של רוסיה.
עם מינויו לראש ממשלת רוסיה, מישוסטין לא היה חבר מפלגה. אך בקונגרס ה-20 של מפלגת רוסיה המאוחדת שהתקיים ביוני 2021 לקראת הבחירות הפרלמנטריות, נודע כי הוא חבר המפלגה.
הפלישה לאוקראינה.
ב־27 בפברואר 2022, הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית פתחו בירי ארטילרי על אוקראינה, תוך כניסת כוחות קרקעיים בפלישה שהביאה להטלת סנקציות בינלאומיות על המדינה. הסנקציות תרמו לקריסת הרובל הרוסי ולמשבר פיננסי. הסנקציות הורחבו משמעותית כך שיכללו את ולדימיר פוטין וחברי ממשלת רוסיה וקרובים אחרים וניתקו את הבנקים הרוסיים מהאגודה העולמית לתקשורת פיננסית בין-בנקאית. הממשלה בראשות מישוסטין אולצה להפנות משאבים כספיים רבים לסיוע למגזרי הכלכלה השונים שנקלעו לקשיים בעקבות הסנקציות. בנוסף הכריז על איסור ייצוא מוצרים מחוץ לרוסיה, בעיקר על ציוד טלקום, רפואה, כלי רכב, חקלאות ואלקטרוניקה, וכן מוצרים כמו עץ. כמו גם איסור על כניסת ספינות זרות לנמלים הרוסיים. איסור הייצוא כולל מעל 200 מוצרים והוא יימשך לפחות עד סוף 2022.
באפריל 2022 נאם בפני הדומה הממלכתית של הפדרציה הרוסית ואמר כי מלחמה כלכלית נפתחה נגד רוסיה, לדבריו, חייבת להיות עבודת תיאום טובה בין הממשלה לפרלמנט כדי להתאמים את המשק לתנאים החדשים. הוא ציין שהממשלה והפרלמנט מתמודדים עם אתגרים ומשימות היסטוריות, כאשר כל מדינות המערב חדלו לשתף פעולה עם רוסיה, בכל תחום אפשרי.
חיים אישיים.
מישוסטין נשוי לולדלנה מישוסטינה ואב לשלושה בנים (שניים מהם הם אלכסיי ואלכסנדר). הוא משחק הוקי קרח בליגת ההוקי הלילית (בה משחקים שחקנים חובבים מבוגרים ובה גם משחק ולדימיר פוטין) וחבר במועצת הפיקוח של מועדון ההוקי צסק"א מוסקבה.
ביקורת.
בשנת 2001, כאשר כיהן כסגן שר המיסים וההכנסות, הוא ורעייתו רכשו אחוזה ברובליובקה שבשנת 2005 נעלמה ממאגר הנדל"ן, כאשר גורמי אופוזיציה רוסיים טענו כי האחוזה עדיין בבעלותו. בייחוד צוין כי אחד מבניו, אלכסנדר, למד ב-Institut La Rosey בשווייץ, כאשר גובה שכר הלימוד השנתי שם הוא כ-114,000 דולר.
במהלך תפקידו כראש רשות המיסים הפדרלית נמתחה עליו ביקורת על כך שבשנת 2010 הוכר כאחד מפקידי המדינה העשירים ביותר, כשרעייתו, עקרת בית, מרוויחה מיליונים מבלי שנודע מקור כספים אלו. מנגד זכה לשבחים על יכולתו להפוך מערכת מיושנת למודרנית ויעילה יותר, בזכות יצירת מרכזי מידע לחשבוניות מס שאפשרו פיקוח יעיל יותר בתזרימי המזומנים ויצירת שירות מקוון של תשלומי מיסים, שפישט את התהליך וסייע להגדיל את הכנסות המדינה ממיסים.
תיאטרון דולבי
תיאטרון דולבי (באנגלית: Dolby Theatre; בעבר נקרא תיאטרון קודאק (Kodak Theatre)) הוא אודיטוריום הממוקם בשדרת הוליווד שבהוליווד, קליפורניה. מאז הקמתו בשנת 2001 מארח התיאטרון באופן קבוע את טקסי פרס האוסקר. בשנים שקדמו להקמת האולם, נערכו טקסי האוסקר לסירוגין בדורותי צ'נדלר פביליון ובאודיטוריום שריין שבלוס אנג'לס.
ארכיטקטורה.
התיאטרון עוצב על ידי האדריכל האמריקאי דייוויד רוקוול במיוחד לצורך אירוח טקסי האוסקר, כאשר מבנה ועיצוב האולם מותאם באופן ייחודי להצגות מצולמות. במרכז האודיטוריום הוקם "תא תקשורת", המיועד למצלמות ולציוד הנלווה להפקת צילום אירועים. על אף שבמת התיאטרון היא אחת הגדולות בארצות הברית – רוחבה 37 מטרים ועומקה 23 מטרים – קיבולת האולם נמוכה באופן יחסי, עם כ-3,330 מושבים בלבד.
בחלל הכניסה למבנה, לפני התיאטרון עצמו, שורה של עמודים מעוטרים המציגים את שמות הסרטים אשר זכו בעבר בפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר.
היסטוריה.