ב-5 בפברואר 2019 אנאן חתם בבית"ר ירושלים מליגת העל. ב-18 בפברואר אנאן ערך את הופעת הבכורה שלו בבית"ר, בהפסד 3-1 להפועל באר שבע.
באוגוסט חתם באינטר טורקו.
קריירה בינלאומית.
ב-20 במרץ 2007 אנאן זומן לראשונה לסגל נבחרת גאנה כמחליפו של מייקל אסיין הפצוע, לקראת משחקי הידידות נגד ו.
ב-27 במרץ 2007 אנאן ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במשחק ידידות נגד ברזיל. ב-15 בנובמבר 2009 אנאן הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 2-2 נגד .
אנאן השתתף עם הנבחרת בגביע אפריקה לאומות ארבע פעמים: 2008, 2010, 2012 ו-2013 ופעם אחת במונדיאל 2010.
בלוסטאקס
בלוסטאקס (באנגלית: BlueStacks) היא חברת טכנולוגיה אמריקאית העוסקת בפיתוח היישום BlueStacks App Player ובמוצרים מבוססי ענן חוצי פלטפורמות. מוצרה העיקרי של החברה - BlueStacks App Player - הוא אמולטור של מערכת ההפעלה אנדרואיד שבמקור מיועדת לטלפונים ניידים ומחשבי לוח. היישום של החברה מאפשר הרצת מערכת הפעלה זו במחשבים שולחניים וניידים על ידי התקנתו במערכות ההפעלה Windows ו-macOS. החברה נוסדה בשנת 2009 על ידי ג'יי וויישנאב, סוּמָן שַׂרף ורוזן שארמה, סמנכ"ל טכנולוגיה לשעבר ב-McAfee וחבר מועצת המנהלים של חברת Cloud.com.
פיתוח היישום נעשה בשיתוף חברות מצליחות בעולם וביניהן: אנדריזן הורוויטז, רדפוינט, סמסונג, אינטל, קוואלקום, סיטריקס, ראדאר פארטנרס, איגנישן פארטנרס, AMD ועוד.
ב-25 במאי 2011, בכנס סיטריקס סינרג'י בסן פרנסיסקו, מנכ"ל סיטריקס, מארק טמפלטון, הדגים גרסה מוקדמת של בלוסטאקס על הבמה והודיע שהחברות יצרו שותפות. גרסת האלפא הציבורית של מריץ היישומים הושקה ב-11 באוקטובר 2011. מריץ היישומים יצא לגרסת הבטא ב-7 ביוני 2014.
מריץ היישומים.
המוצר המרכזי של חברת בלוסטאקס, מריץ יישומי האנדרואיד, זמין להורדה עבור מערכות ההפעלה Windows ו-macOS. התכונות הבסיסיות של התוכנה זמינות להורדה בחינם. תכונותיה המתקדמות יותר כרוכות בתשלום דמי מנוי חודשי. החברה מצהירה כי מריץ היישומים מאפשר להריץ כ-96% מתוך 1.4 מיליון היישומים מתוך החנות Google Play נכון ל-24 באפריל 2015. בדצמבר 2015, החברה הודיעה כי כמות ההורדות של המוצר הגיע ל-109 מיליון הורדות מאז הפצתו. מריץ היישומים מאפשר אינטגרציה עם עכבר, מקלדת ולוח מגע.
BlueStacks for Mac.
ב-27 ביוני 2012, החברה שחררה גרסת אלפא-1 של מריץ היישומים שלה עבור מחשבי Mac, הזמין להורדה עבור מערכת ההפעלה macOS. גרסת הבטא שוחררה ב-27 בדצמבר 2012. באפריל 2015, בלוסטאקס הודיעה כי הגרסה החדשה והרשמית של היישום עבור macOS בפיתוח.
ביולי 2015, בלוסטאקס שחררה את הגרסה החדשה ל-macOS. הפיתוח והתמיכה של בלוסטאקס עבור macOS הופסקו בנובמבר 2017. מאוחר יותר הפיתוח עבור מחשבי Mac התחדש ובמרץ 2018 גרסה חדשה של היישום עבור macOS הייתה זמינה דרך האתר של בלוסטאקס. החל משחרור גרסת 10.14 (Mojave) של macOS, BlueStacks for Mac אינו תואם למערכת.
דרישות מינימום.
עבור מערכת Windows על המשתמש להיות מנהל המערכת שברשותו כדי להתקין את היישום. ביצוע עדכון לכרטיס המסך של המחשב ולמאיץ הגרפיקה המותקנים בו מומלץ לפני התקנת היישום. גרסאות חדשות יותר של היישום ידרשו חומרה מעודכנת בהתאם אך מכילות ביצועים מוגברים יותר בהשוואה לגרסאותיו הקודמות.
GamePop.
ב-9 במאי 2013, חברת בלוסטאקס הודיעה על שירות חדש בשם GamePop. השירות מאפשר למשתמשים לשחק בכ-500 משחקי מובייל מהחנות Google Play על גבי מסך הטלוויזיה. GamePop זמין כקונסולת משחקים המתחברת אל חיבור ה-HDMI של מסך הטלוויזיה, ומאפשר שליטה במשחקי האנדרואיד באמצעות שלט משחק הנמכר בנפרד או באמצעות קישור הטלפון הנייד ושימוש במסך הטלפון כשלט המשחק. ב-23 ביולי 2014, חברת סמסונג הודיעה כי השקיעה בגיבוי השירות GamePop, דבר שהוביל לסך ההשקעות מחוץ לבלוסטאקס לכ-26 מיליון דולר.
סטפני, נסיכת הוהנצולרן
BlueStacks
נעמי כרמון
נעמי כרמון (נולדה ב-15 בנובמבר 1940 בחיפה) היא פרופסור אמריטה בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון, המתמחה בסוגיות של צדק חברתי, התחדשות עירונית ושיקום שכונות, מדיניות דיור ותכנון שכונות, וגם בתכנון רגיש למים. חלוצה בתחום ההיבטים הסוציולוגיים בתכנון עירוני.
ביוגרפיה.
כרמון נולדה בחיפה, בתם הבכורה של אשרית (לבית בנדה) ונתן בן-דב (רוזנזומן בעבר). היא גדלה בחיפה, למדה בבית הספר הריאלי והושפעה ממורים כגון שמעון בר-חמא ומאיר קיסטר. הייתה חניכה ומדריכה בתנועת הצופים ורקדה בלהקת ריקודי עם בישראל של עיריית חיפה.
כרמון שרתה בצה"ל בחיל המודיעין. במסגרת שירותה הצבאי קיבלה לראשונה תעודת הצטיינות כתורמת למחקר.
כרמון גרה בחיפה, נשואה ליוסי כרמון, מהנדס מכונות ומיזוג אוויר, אימם של זיו כרמון - דיקן למחקר ופרופסור לשיווק ב-INSEAD, נגה כרם – רופאת ילדים וראש היחידה למתבגרים במרכז רפואי בני ציון, וברק כרמון – כלכלן ויועץ פיננסי עצמאי. אחיה, ד"ר יוסי בן-דב הוא המנהל של בית הספר הריאלי העברי בחיפה.
לימודים אקדמיים.
כרמון למדה לתואר אקדמי ראשון בסוציולוגיה ובהיסטוריה של המזרח התיכון באוניברסיטה העברית בירושלים. בראשית 1964 הייתה הסטודנטית הראשונה שהתקבלה לתואר מתקדם בטכניון על בסיס תואר קודם במדעי החברה והרוח. היא למדה בפקולטה להנדסת תעשייה וניהול (הטכניון), ואת מחקריה לתארים שני ושלישי הנחתה פרופ' בלהה מנהיים.
בין המאסטר לדוקטורט, זכתה כרמון במלגת לימודים למחלקה ללימודים עירוניים ולתכנון עירוני ב-MIT, במסגרתם עברה תקופת חניכות בחברת הייעוץ הבינלאומית "Abt Associates".
קריירה אקדמית.
המינוי הראשון של כרמון כמרצה באקדמיה היה בחוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת תל אביב. יחד עם עמיתה יצחק סמואל, היא ייסדה שם את ההתמחות ב"סוציולוגיה יישומית". לאחר שלוש שנים בתל אביב, היא חזרה לחיפה ולטכניון, קיבלה מינוי בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים ושם התקדמה למרצה בכיר, פרופסור חבר ופרופסור מן המניין וזכתה בקתדרה על-שם יוסף מאירהורף בתכנון ערים ואזורים . במקביל, היא שימשה כחוקרת בכירה במוסד שמואל נאמן, מכון מחקר למדיניות לאומית.
כרמון כיהנה כפרופסור אורח באוניברסיטאות ברחבי העולם, כולל MIT ו-UCLA בארצות הברית, UBC בוונקובר שבקנדה, ואוניברסיטת אוקלנד בניו זילנד. היא השתתפה והציגה בכנסים והוזמנה להרצות באוניברסיטאות בישראל ובשאר העולם.
כפרופסור אמריטה, כרמון ממשיכה בפעולתה האקדמית: מנחה סטודנטים לתואר שני וולדוקטורט, שותפה למחקרים ממומנים, מכהנת בוועדות טכניוניות וארציות ויועצת לגופים ציבוריים ולמלכ"רים. בעשר השנים האחרונות היא גם מכהנת כנציבת הטכניון למניעת הטרדה מינית.
אות "יקירת התכנון" הוענק לכרמון על ידי איגוד המתכננים בישראל, בהערכה לתרומתה להוראה ומחקר ולהשפעתה המשמעותית על התכנון במדינת ישראל.
תחומי מחקר וכתיבה.
כרמון היא מראשוני החוקרים את הסוציולוגיה של העיר בישראל, וכיום היא בכירת הפרופסורים בתחום זה . החוט המחבר את מחקריה הוא חתירה להבין את ההשפעה של תכנון עירוני ותוצריו על איכות החיים של תושבי הערים, ובחינה של אמצעים להגדלת התועלות מתכנון עירוני לתושבים במקומות מגוריהם, בעיקר תושבים מעוטי משאבים. מחקרה מצא ביטוי בהשתתפות ב"ישראל 2020 – תוכנית-אב לישראל בשנות האלפיים". כרמון עמדה בראש "החלופה החברתית", אחת מארבע החלופות שנותחו בדרך לקביעת "תמונת העתיד", החלופה שחרתה על דגל התוכנית את המטרה "איכות חיים לכל" והצביעה על אמצעים לתכנון דיור ושירותים מכלילים ובהישג יד לכל האוכלוסיות בכל אזורי הארץ., אותה גישה הנחתה את הסדנה הבינלאומית שכרמון כינסה בטכניון, בהשתתפות בכירי החוקרים הממקדים את עבודתם בשאלות חברתיות של תכנון עירוני; שני תריסרי אורחים מארצות הברית וממדינות אירופה יחד עם כתריסר עמיתים ישראלים עסקו בהיבטים תאורטיים ויישומיים של קידום צדק חברתי בפיתוח עירוני; את מסקנותיהם הם פרסמו בספר שערכה כרמון עם עמיתתה מאוניברסיטת הרווארד.
כרמון חיברה למעלה מ-200 יצירות כתובות: ספרים, מאמרים, מונוגרפיות, דו"חות מחקר ופרסומים אחרים. מרבית פרסומיה באנגלית.
כרמון מוכרת בישראל ומחוצה לה בזכות מחקריה בנושאי התחדשות עירונית ושיקום שכונות. כרמון השתמשה בתובנותיה לבניית מודל יישומי, שפורסם מחוץ לישראל כ"אסטרטגית הפניקס" לעדכון מלאי הדיור, ובישראל בשם "אסטרטגיה אורגנית" להתחדשות עירונית. כרמון ניהלה שני מחקרי הערכה מקיפים ורב-דיסציפלינריים של פרויקט שיקום השכונות, האחד התבסס על מחקר מקיף של עשרה חקרי מקרה, בעזרת שיטת מחקר "משולבת", והשני על ניתוחים סטטיסטיים של נתוני למ"ס מעשרות שכונות בקבוצות ניסוי וביקורת. הממצאים והמסקנות שפורסמו בספרות הבינלאומית הפכו את ניסוי השיקום הישראלי, אשר נבנה מצירופי תוכניות חברתיות ופיזיות, למודל שזוכה להתעניינות ולחיקוי במדינות אחרות. ניתוחיה של כרמון את ההיסטוריה של התחדשות עירונית בעולם המערבי הפכו את הטיפולוגיה שיצרה - שלושה "דורות" של אסטרטגיות לחידוש עירוני – למטבע לשון מקובלת בכנסים מדעיים בינלאומיים שעוסקים בהתחדשות עירונית ;
כן עוסקת כרמון במדיניות דיור מראשית ימיה כחוקרת; החל ממחקר הדוקטורט שהתייחס למדיניות פיזור האוכלוסייה באמצעות בניית שיכונים לעולים בשנותיה הראשונות של המדינה, דרך מחקר שהעריך את השגת מטרותיה של מדיניות הדיור הממשלתית במלאת 50 לישראל ומחקר על כשלים בפירעון משכנתאות בישראל, ועד מחקר ומאמר חדש שמנתח דיור בר-השגה בערים גלובליות (ניו יורק ולונדון).