בחורף של שנת 67 נרצח חנן בן חנן על ידי האדומים שהזמין יוחנן מגוש חלב לסייע לו במלחמות הפנימיות שבין הקנאים שבראשותו, ובין ממשלת המתונים. במעשי רצח אלו, בהם נספו אלפי אנשים, ובהם ראשי "ממשלת החירות", חנן בן חנן ויהושע בן גמלא. לאחר עזיבת האדומים, המשיכו הקנאים במסע חיסול שכבת ההנהגה הלאומית (שנת 68). הם רצחו את נכבדי העיר וגם את גיבורי המלחמה, מתוך חשש שאלה יתעמתו איתם ויענישו אותם. בין הנרצחים היה גם גוריון, שיוסף בן מתתיהו אומר עליו שהיה "איש רם המעלה והיחש, חובב שלטון-עם ומלא רוח אהבת הדרור מכל יתר היהודים, כי ישרת לבו ויתר מעלות רוחו הכריעו אותו לטבח".
לא נתברר הקשר בין "גוריון בן יוסף" ל"יוסף בן גוריון", ואם מדובר באותו אדם, או אולי באב ובן (במידה שהנכד נקרא על שם סבו).
במאה העשירית הופיע באיטליה ספר היסטוריה יהודית בשם "ספר יוסיפון", המבוסס על חיבוריו של יוסף בן מתתיהו, המכונה בספר "יוסף בן גוריון". ככל הנראה מדובר בשיבוש שמו של יוסף בן מתתיהו בעקבות חלק מהתרגומים הלטיניים.
במאה העשרים החליט המנהיג הצעיר דאז דוד גרין לעברת את שמו, ובחר בשם "דוד בן-גוריון" על שם מנהיג זה.
כשר
עקב
פרטנר תקשורת
חברת פרטנר תקשורת בע"מ היא חברת תקשורת המפעילה רשת סלולרית בישראל תחת המותג "Partner" (נודעה עד תחילת 2016 כחלק מהמותג הצרפתי אורנג') ותחת המותג 012mobile, ומספקת שירותי טלפוניה מקומית, שירותי גישה לאינטרנט ושיחות בינלאומיות. בנובמבר 2013, חתמה החברה על הסכם שיתוף רשתות עם חברת HOT mobile, לאיחוד מערכי האנטנות של החברות לרשת אנטנות משותפת. בעקבות ההסכם, פרטנר והוט מובייל מפעילות החל מאפריל 2016 רשת אנטנות משותפת באמצעות חברת תפעול משותפת (PHI), הנמצאת בבעלות שווה של פרטנר והוט מובייל, כאשר כל חברה ממשיכה להפעיל את ליבת הרשת שלה בנפרד ולשרת את לקוחותיה בנפרד.
בשנת 1997 התמודדה קבוצת פרטנר במכרז כמפעיל סלולרי שלישי במדינת ישראל. עדי בירן הוביל את קבוצת היזמים למכרז כנציג חברת אלביט. לאחר שנים שהייתה בשליטת תאגיד ההשקעות ההונג-קונגי האצ'יסון ומפואה נמכרה בשנת 2009 לחברת סקיילקס (יבואנית מכשירי הסלולר של סמסונג) ומאז 2013 נמצאת בשליטת איש העסקים הישראלי-אמריקאי חיים סבן.
ב-16 בפברואר 2016 הופסק השימוש במותג אורנג' בישראל, והותחל מיתוג חדש-ישן עם השם המקורי של החברה, Partner.
ב-2017 הודיעה פרטנר כי היא נכנסת לשוק הטלוויזיה תחת השם "פרטנר TV", כמו כן היא חתמה עם קבוצת RGE ומשלבת את ערוצי הספורט (ערוץ הספורט) וערוצי הילדים (ערוץ הילדים ולוגי) של הקבוצה. כמו כן חתמה פרטנר עם חברת נטפליקס.
באוגוסט 2017 הודיעה החברה על מיזם הסיבים האופטיים שלה, המאפשר חיבור לרשת האינטרנט במהירות של עד 1 ג'יגה. וביולי 2021 השיקה החברה את מיזם הסיבים המאפשר חיבור לאינטרנט במהירות של עד 3 ג'יגה
היסטוריה.
ביולי 1997 פרסם משרד התקשורת מכרז לבחירת מפעיל סלולרי שלישי בישראל. לקראת המכרז, יזם עדי בירן את הקמתה של קבוצת החברות שיצרו את פרטנר על מנת שתשתתף במכרז, שכללה את החברות: האצ'יסון, אלביט ודנקנר השקעות. בפברואר 1998 הוכרזה זכייתה של פרטנר במכרז, והרישיון הוענק לה ב-6 באפריל 1998. בעת שפורסם המכרז בו זכתה פרטנר, נטען כי בישראל אין מקום לרשת סלולרית נוספת. לכן, בשונה מהמכרז שבעקבותיו הוקמה סלקום, במכרז זה השתתפו רק שלוש קבוצות, שכללו מפעיל זר וגופים מקומיים: פרטנר, קבוצה בשם "תפוז", קבוצת עורק וידיעות אחרונות. אחרי שפרטנר הוכרזה כזוכה הצטרפו להאצ'יסון ולשאר החברות גם יורוקום ואריסון מ״תפוז״.
בינואר 1999 הושקה הרשת שהייתה הראשונה בישראל בטכנולוגיית GSM, ובכך איפשרה ללקוחות ישראליים להשתמש במכשיריהם גם במקומות בעולם בהם הייתה רשת דומה.
החברה החלה את דרכה בשוק הסלולר עם הקידומת 054, ועם השנים נוספו לה הקידומות 055, 067 ו-066. כשהוחלט לאחד את קידומות המפעילים הסלולריים, קיבלה את הקידומת המקורית 054, ומאז, בשל החלת החוק לניידות מספרים, לחברה מנויים בכל הקידומות הסלולריות.
נכון לרבעון השלישי של 2014, לפרטנר יש נתח שוק של 29% עם כ-2.89 מיליון מנויי סלולר (תחת המותגים Partner ו-012 מובייל) אשר מניבים לה הכנסה ממוצעת של 76 ש"ח לחודש לאדם, ולפיכך היא החברה השנייה מבחינת כמות המנויים לאחר סלקום. במהלך שנת 2012 איבדה פרטנר 200 אלף לקוחות, המספר הרב ביותר מבין חברות הסלולרי, מגמה שנמשכה גם ברבעון הראשון של 2013 בו איבדה פרטנר 44 אלף לקוחות - מה שהוביל בין היתר לצמצום כוח האדם בחברה ופיטורי יותר מ-2,500 עובדים.
בתחילת שנת 2014 החלה קבוצת עובדים בראשות קרן אופק בהליכי התאגדות בחברה, באמצעות ההסתדרות הכללית. במשך חצי שנה נאבקו העובדים על מנת שההנהלה תכיר ביציגות ועד הפעולה, וזאת בעקבות הצלחתם להחתים שליש מחתימות העובדים כפי שדורש החוק. בחודש ספטמבר של אותה שנה הכריזה ההנהלה כי היא מכירה ביציגות הוועד. לאחר משא ומתן שנמשך כשנה וחצי בין ועד העובדים להנהלה, נחתם בחודש מרץ 2016 הסכם קיבוצי ראשון בחברה. ההסכם שיפר את תנאי ההעסקה של העובדים וכלל הטבות שונות כמו תוספות שכר, הגדלת מכסת ימי החופשה, קרן השתלמות, הגדלת הפרשות לפנסיה ועוד. בחודש ספטמבר 2017 נערכו לראשונה בחירות לראשות הוועד בקרב כלל עובדי החברה, ובהן נקבע כי קרן אופק תמשיך לשמש כיו״ר הוועד. באוקטובר 2021 נבחרה לקדנציה נוספת.
בעלות.
במרץ 1998 מיד לאחר הזכייה במכרז, החלו מגעים לאיחוד בין הקבוצה שזכתה בו "פרטנר" לקבוצה שהפסידה "תפוז", המטרה הייתה לפזר את הסיכונים ואת עלויות ההקמה בין מספר שותפים גדול יותר. המבנה המקורי של קבוצת "פרטנר" היה חברת ההשקעות האצ'יסון ומפואה מהונג קונג 40%, "טלקום פינלנד" 25%, ו-17.5% כל אחד לחברות מת"ב ואלביט. "הצ'יסון" הסכימה לקחת על עצמה את חלקה של טלקום פינלנד, שפרשה מספר ימים לפני המכרז. קבוצת "תפוז", כללה את החברות יורוקום, אריסון השקעות, פועלים השקעות, חברת התקשורת טליה השוודית ו-AT&amp;T ויירלס האמריקנית. לאחר האיחוד בין הקבוצות, ופרישה של חלקה מהשותפים המקוריים, מבנה הבעלות היה: האצ'יסון 47%, מת"ב ואלביט 16.5% כל אחת, יורוקום 10% ופועלים תקשורת כ-5%. שאר המניות הוקצו להנהלת החברה, ובראשם המנכ"ל עמיקם כהן.
באוקטובר 1999, בשיא של בועת הדוט-קום, ביצעה פרטנר הנפקה ראשונה לציבור בנאסד"ק ו וגייסה 525 מיליון דולר לפי שווי חברה של 2.4 מיליארד דולר. זאת לאחר שנה וחצי של פעילות ובעת שהיו לה רק 250 אלף מנויים. לאחר ההנפקה השותפים הישראלים, יורוקום, מת"ב, אלביט, ופועלים השקעות מכרו בהדרגה את כל המניות. למשך תקופה ארוכה, בעלת המניות הגדולה ביותר (51.6%) הייתה חברת האצ'יסון ומפואה, שגם הייתה בעלת השליטה בקבוצת orange העולמית. בשנת 2001 מכרה האצ'יסון ומפואה את קבוצת orange העולמית (ללא פרטנר הישראלית) לחברת פראנס טלקום, במטרה להקים קבוצת תקשורת חדשה של חברות סלולר המספקות שירותי דור שלישי תחת המותג "3". כיוון שפרטנר לא נכללה בעסקת המכירה של הקבוצה העולמית, היא נותרה בבעלות "האצ'יסון ומפואה" אך המשיכה להשתמש במותג orange ברישיון מיוחד, על אף השינויים שהתרחשו בבעלות הקבוצה העולמית וחברות הבת שלה. כתוצאה מהמצב, פרטנר "נותקה" מקבוצת orange העולמית (מבחינת בעלות) והייתה חברה בקבוצת orange העולמית, שפראנס טלקום אימצה גם כשם החברה שלה.
באוגוסט 2009 מכרה האצ'יסון ומפואה את חלקה בחברה, תמורת 5.29 מיליארד שקל, לקבוצת "סקיילקס" שבשליטת איש העסקים הישראלי אילן בן דב, שהפך להיות בעל השליטה בפרטנר והיו"ר שלה.
בשנת 2011 נקלעו החברות שבבעלות אילן בן דב לקשיים כלכליים. הסיבות העיקריות לכך היו המינוף הגבוה באמצעותו רכש בן דב את השליטה בפרטנר ומשיכת סכומי הדיבידנדים הגבוהים שרוקנו את קופת החברה. כמו כן, השינויים בשוק התקשורת שהוביל שר התקשורת משה כחלון הביאו לכניסתן לשוק של שחקניות חדשות שמתחרות בפרטנר, ושווי השוק של החברה ירד. ביוני 2012, חזרה האצ'יסון לשלוט בפרטנר, לאחר שבן דב עדיין היה חייב לה כספים ממכירת השליטה.
בינואר 2013 הושלמה מכירת השליטה בפרטנר (33% מהמניות) לחברת "ס.ב. ישראל טלקום" של איש העסקים חיים סבן. במסגרתה רכש את החוב של חברת "סקיילקס" של בן-דב ל"האצ'יסון", המשועבד כנגד מניות פרטנר. בסוף 2019 החליטה "ס.ב. ישראל טלקום" להעביר את חלקה בפרטנר לחברת "האצ'יסון", כנגד החוב. אולם לבסוף הוסכם להעביר את המניות לנאמן שיחפש רוכשים עבורם.
בנובמבר 2021 נחתמה עסקה לרכישת מניות פרטנר שבידי האצ'יסון ומפואה תמורת 300 מיליון דולר על ידי קבוצה שכללה את אבי גבאי, שלמה רודב, הפניקס אחזקות, כלל ביטוח, מנורה מבטחים החזקות וקבוצת ארקין של מורי ארקין. העסקה הושלמה באפריל 2022. לאחר הרכישה מונה גבאי למנכ"ל החברה.
תחומי פעילות.
תקשורת סלולרית.
חברת פרטנר החלה את פעילותה בישראל בשנת 1999 ונכנסה לשוק התקשורת הסלולרית בישראל שלישית, לאחר שפלאפון וסלקום כבר פעלו בו מספר שנים. הרשת הסלולרית בישראל פועלת תחת המותגים "Partner" (עד 16 בפברואר 2016 - "orange") ו-"012mobile".