חיבור ה-Wi-Fi חייב להיות מופעל על מנת ש-AirDrop יוכל לזהות את המכשיר השני. גם במכשיר השני שירות ה-AirDrop חייב להיות מופעל בתוכנת ה-Finder כדי לאפשר את העברת הקבצים. עם זאת, הקבצים אינם מתקבלים באופן אוטומטי; על המשתמש המקבל את הקבצים לאשר את ההעברה. הדבר נעשה כדי לשפר את האבטחה והפרטיות של השירות.
ב-iOS 7 ואילך, ניתן לגשת אל AirDrop באמצעות מעבר ליישום ההגדרות של המכשיר, הקשה על "הגדרות כלליות" ובחירה באפשרות AirDrop, או על ידי החלקת האצבע כלפי מעלה מתוך מסך הבית כדי לחשוף את מרכז הבקרה. חיבורי ה-Wi-Fi וה-Bluetooth מופעלים באופן אוטומטי כאשר AirDrop מופעל מכיוון שהשירות משתמש בשניהם יחד.
האפשרויות הזמינות בהגדרות לאיתור המכשיר על ידי התקנים אחרים הן:
ב-iOS 7 ומעלה, כאשר יישום המותקן במכשיר כולל בתוכו תמיכה ב-AirDrop, הוא זמין דרך לחצן השיתוף באותו היישום. AirDrop נתון למספר מגבלות ב-iOS, כגון חוסר היכולת לשתף מוזיקה או סרטונים מתוך היישומים המותקנים מראש.
מגבלות מערכת.
העברה בין שני מכשירי iOS.
מכשירי iOS אשר מותקנת בהם iOS 7 ומעלה:
ניתן להפעיל את AirDrop באופן לא רשמי על מכשיר אייפד 3. AirDrop יכול להיות מופעל על גבי מכשיר שאינו נתמך על ידי פריצת מערכת iOS והתקנת תוכנת "+AirDrop Enabler 7.0" מהאתר הרשמי של cydia. הליך זה מפר את האחריות של אפל על המכשיר.
העברה בין שני מחשבי מקינטוש.
מחשבי מקינטוש אשר מותקנת בהם Mac OS X Lion (גרסה 10.7) ומעלה:
העברה בין מחשב מקינטוש לבין מכשיר iOS.
על מנת להעביר קבצים בין מחשב מקינטוש לבין מכשיר אייפון, אייפד או אייפוד טאץ', דרישות המינימום הבאות חייבות להיכלל בהם:
מחשבי מקינטוש אשר מותקנת בהם OS X Yosemite (גרסה 10.10) ומעלה:
מכשירי iOS אשר מותקנת בהם iOS 8 ומעלה:
חיבורי ה-Bluetooth וה-Wi-Fi חייבים להיות מופעלים עבור מחשב המקינטוש ומכשיר ה-iOS יחדיו. (שני המכשירים אינם נדרשים להיות מחוברים לאותה רשת Wi-Fi).
אבטחה ופרטיות.
AirDrop משתמש בהצפנת TLS דרך רשת עמית לעמית בחיבור Wi-Fi שנוצר אוטומטית על ידי אפל לצורך העברת הקבצים. מכשירי ה-Wi-Fi של התקני המקור והיעד מתחברים זה לזה ישירות מבלי להשתמש בחיבור אינטרנט או בנקודת גישה ל-Wi-Fi.
אנשים רבים דיווחו על מקרים בהם מתקבלים קבצים לא רצויים מגורמים זרים כאשר הגדרת הפרטיות ב-AirDrop נקבעה ל"כולם"; תופעה זו מכונה בשם "Cyber Flashing". למשתמשים יש שליטה מלאה בהגדרות של AirDrop והם יכולים להחליט מי יכול לשלוח להם קבצים, האפשרויות הזמינות הן: "כולם", "אנשי קשר בלבד", או "כבוי".
פרוטיה מערבית
פרוטיה מערבית (שם מדעי: Parotia sefilata) הוא מין של ציפור גדולה מסוג פרוטיה ממשפחת העדניים. היא חיה רק ביערות ההרים של מערב גינאה החדשה שבאינדונזיה. היא קרובתו של עדני לוס, שגם הוא שייך לסוג פרוטיה.
עדני זה מגיע לאורך 33 ס"מ בממוצע, עם זכרים גדולים יותר מהנקבות וגם מקושטים יותר. צבע הזכר שחור עם חזה בעל "סינר" ירקרק-צהוב ומעט תכלת בקצוות עם עיטורים דומים לדגמי ה"עיניים" על זנב הטווס. מעל הראש הוא מכיל "כיפה" שטוחה בצבע תכלת ומקצה עיניו יוצאים זוג גדילים ארוכים ושחורים. העדני הזכר פורש את נוצותיו המרהיבות לאורך הצוואר, מכנס את ראשו פנימה ומטלטל את נוצות הראש כדי להרשים את הנקבה. בנוסף הוא מכין אתר ביער מנוקה מעלים ומלכלוכים, שם הוא קורא לנקבות הקטנות יותר שצבעם חום-אדמדם. לאחר הזדווגות שמצליחה הזכר עוזב את הנקבה אשר מגדלת את הגוזלים ללא עזרת הזכר, בעוד הוא עסוק בלמשוך נקבות נוספות לאזור.
העדני ניזון בעיקר מפירות ומגרגרים וגם מחרקים שונים שהוא מוצא ביערות המבודדים יחסית מטורפים.
רסינג פריז (כדורגל)
ראיון עיתונאי
ראיון מקוון
ראיון
תקופת ייחוס (אסטרונומיה)
באסטרונומיה, המושג תקופה (באנגלית: Epoch, במקור מיוונית: Εποχή - תקופה, פרק זמן) מציין נקודת זמן ספציפית, שנתונים אסטרונומיים שאינם קבועים, כמו קואורדינטות של גרמי שמים או מסלוליהם, נכונים לאותה נקודת זמן. בדרך כלל נקבעת תקופת זמן סביב אותה נקודת זמן, שלאורכה משתמשים באותם הנתונים ללא תיקון בהנחה שההבדלים בנתונים לאורך כל התקופה הם קטנים מאוד ואינם משמעותיים, ובסוף התקופה עוברים לנקודת זמן חדשה. כך למשל, הקטלוג הכללי החדש שיצא בשנת 1888 נותן את הקואורדינטות של הערפיליות ושל צבירי הכוכבים במערכת הקואורדינטות המשוונית נכון לשנת 1860, ובקטלוג גליזה לכוכבים קרובים, במהדורה משנת 1969, ניתנות הקואורדינטות של כוכבי הקטלוג במערכת הקואורדינטות המשוונית נכון לשנת 1950. בצורה דומה, אלמנטי המסלול של גרמי שמים, כמו למשל נקודות האפסיד, משתנים לאיטם וכאשר משתמשים בהם יש לציין את התקופה שבה נמדדו. כאשר נעשה שימוש בנתונים מתקופה קודמת לתקופה בה נעשה השימוש, יש לערוך תיקון לנתונים כדי שיתאימו לתקופה הרצויה.
השתנות הנתונים.
יש מספר סיבות לשינויים לאורך הזמן בנתונים של גרמי השמים:
שינויים באלמנטי המסלול.
מסלוליהם של כוכבי הלכת ושל שאר הגופים במערכת השמש משתנים בשל השפעת הכבידה של הגופים השונים זה על זה. ההשפעה ניכרת בעיקר על גופים קטנים כמו אסטרואידים. השפעה זו יוצרת בדרך כלל שינויים קטנים בצירי הסימטריה של המסלול שגורם לשינוי נקודות האפהליון והפריהליון של הגוף. גופים שעוברים קרוב לשמש, כמו כוכב חמה, מושפעים גם מאפקטים של יחסות כללית עקב עיקום המרחב על ידי המסה של השמש, מה שגורם גם כן להסטת צירי הסימטריה של מסלולם ולשינוי של אלמנטי המסלול שלהם.
שינויים במיקומי כוכבים.
הכוכבים בשביל החלב נעים ביחס למערכת השמש ומיקומם משתנה. לחלק מהכוכבים יש תנועה עצמית גדולה כך שהשינוי במיקומם ביחס לכוכבים אחרים הוא ניכר על פני מספר שנים קטן וכאשר מציינים את מיקומם בכל מערכת קואורדינטות שמימית, יש לציין את הזמן בו נקבע המיקום. כך למשל, כוכב ברנרד נע על פני השמים במהירות של כ-10.3 שניות קשת בשנה או כמעלה בכ-350 שנים. למרות שלכוכב ברנרד יש את התנועה העצמית הגדולה ביותר מבין כוכבי השמים, לכוכבים רבים יש תנועה עצמית משמעותית וקטלוג לויטן של כוכבים בעלי תנועה עצמית של לפחות 0.2 שניית קשת בשנה, שפורסם בשנת 1979, כולל קרוב ל-60,000 כוכבים.
שינויים במערכת הקואורדינטות.
מערכת הקואורדינטות השמימית הנפוצה והמקובלת, היא מערכת הקואורדינטות המשוונית. במערכת זו, מיקום הכוכבים בשמים ניתן בשתי קואורדינטות המקבילות לקווי האורך והרוחב של כדור הארץ, המוטלות על כיפת השמים. הקואורדינטה של קווי הרוחב נקראות נטייה ונמדדות במעלות מ-90°- לנקודה שמעל לקוטב הדרומי, דרך 0° לנקודות שמעל לקו המשווה ועד ל-90°+ לנקודה שמעל לקוטב הצפוני. הקואורדינטה של קווי האורך נקראת עלייה ישרה ונמדדת בזמן (שעות, דקות ושניות) על פי הפרש הזמן שלוקח לנקודה על פני כיפת השמיים להגיע למקומה של נקודה עם אותה הנטייה ועם עלייה ישרה 0. בדומה לקווי האורך על כדור הארץ נקודת ה-0 היא שרירותית ונקבעת לפי הנקודה בה חוצה השמש את קו המשווה השמימי בנקודת שוויון האביב. בשל נקיפת ציר כדור הארץ משתנה מיקומם של הקטבים השמימיים ושל קו המשווה השמימי ולכן מערכת הקואורדינטות משתנה גם כן.
מכיוון שקצב השינויים שונה בין גופים שונים ובין סוגי נתונים שונים, ייתכן מצב שבו משתמשים באותו זמן בתקופות שונות עבור גופים שונים או עבור נתונים שונים, כך למשל ייתכן שמיקומו של גוף במערכת השמש יינתן בקואורדינטות משווניות נכונות לשנת 2000, אך אלמנטי המסלול שלו יהיו נכונים לשנת 2010.
ציון תקופת הייחוס.
ישנן מספר דרכים לציין את נקודת הזמן אליה מתייחסת תקופת הייחוס:
במהלך המאה ה-20 היה מקובל להשתמש בתקופות ייחוס לפי שנים בסליאניות, B1900 (כלומר תחילת שנת בסל 1900, שהיא למעשה ה-31 בדצמבר 1899 שעה 19:28, שעון גריניץ') ו-B1950 (כלומר תחילת שנת בסל 1950, שהיא למעשה ה-31 בדצמבר 1949 שעה 22:05:36, שעון גריניץ'). מאז שנת 1984 מקובל להשתמש בתקופת ייחוס לפי שנה יוליאנית J2000 (כלומר תחילת השנה היוליאנית 2000, שהיא למעשה ה-1 בינואר 2000 שעה 12:00:00, זמן אוניברסלי מתואם).
תקופה (פירושונים)
שאייה
כיאו
סיאה
סאקיס
תקופת המצביאים
תקופת המצביאים (באנגלית: The Warlord Era) משנת 1916 עד 1928 הייתה תקופה בהיסטוריה של הרפובליקה הסינית, כאשר השליטה במדינה חולקה בין חונטות צבאיות אזוריות שבראשן עמדו מצביאים/אילי מלחמה (Warlords) שהיו חלקם מאנשי הצבא הקיסרי וכן שליטים אזוריים, אשר שלטו באזורים שונים ברחבי היבשת הסינית.
בהיסטוריוגרפיה, התקופה החלה כאשר יואן שה-קאי, שנבחר כנשיא הרפובליקה לאחר כינונה (1911) נפטר בשנת 1916, והיא נמשכה עד 1928, כאשר הקוומינטנג הלאומי (KMT) איחד את סין באופן רשמי דרך מאבק בשליטים אלה וסימן את תחילת תקופה חדשה בנאנג'ינג. למרות זאת, כמה מהשליטים הצבאיים המשיכו לשמור על השפעתם בשנות השלושים והארבעים, דבר שהיה בעייתי עבור הממשלה הלאומנית במהלך מלחמת סין–יפן השנייה.
תקופה זו התאפיינה בעימותים צבאיים מתמידים בין הפלגים השונים, והסכסוך הגדול ביותר היה "מלחמת המישורים המרכזיים", שבה היו יותר ממיליון חיילים.
טרמינולוגיה.