בין השנים 1975–1977 שימש כעוזר ג'נרל מנג'ר עבור אטלנטה הוקס. לקראת עונת מונה לג'נרל מנג'ר של דטרויט פיסטונס, ונשאר בתפקיד זה במשך כשנה. בדצמבר 1977 פיטר את מאמן הקבוצה הרב בראון, ומינה את עצמו כמחליפו עד לסיום העונה. בתקופתו כמאמן הקבוצה רשמו הפיסטונס מאזן 29–29, אך החמיצו את הפלייאוף מכיוון שמאזנם הכולל היה 38–44. ביולי 1978 פוטר מתפקידיו בדטרויט בעקבות אי-הסכמות על הבעלים של המועדון, ביל דוידסון.
ב-25 ביולי 2015 נפטר קאופמן כתוצאה מהתקף לב, בגיל 69.
חקיינות בייטס
נחש סלוד-אף מערבי
נחש סלוד-אף מערבי המכונה גם נחש סלוד-אף הערבה (שם מדעי: Heterodon nasicus) הוא מין של נחש ממשפחת הזעמניים החי באמריקה הצפונית ושייך לסוג נחש סלוד-אף.
נחש זה בעל מבנה ראש שטוח ואף סלוד הפונה מעלה. הוא מגיע לאורך של 40 - 50 ס"מ וצבעו משתנה בין שלושת תת-המינים השונים אך הוא בעל רצועות כהות לאורכו, המזכירות את רצועות העכסן. דבר זה נועד כדי לחקות את העכסן הארסי ולמנוע מטורפים להתקרב אליו. הוא בעל ראייה טובה עם עיניו הגדולות והחוטם העבה שלו המזכיר "חוטם חזיר" נועד לעזור לו לחפור באדמה. סלוד-האף בעל רוק ארסי מעט אם כי הוא לא משפיע על רוב האנשים, למעט עקצוצים ונפיחות מקומית.
הוא מצוי בטבע בטווח שבין דרום קנדה לצפון מקסיקו ולאורך מערב ארצות הברית באזורי חוליות, ערבות ופרריות, שיחיות, מדבריות ואזורי חקלאות. הוא נמצא עד לגובה 2,500 מטר. באזורים קרים הנחש נכנס לתרדמת חורף.
סלוד-האף הוא צייד של דו-חיים כמו מיני קרפדות, צפרדעים כמו אילניות או מלטאות קטנות. נחשים קטנים יאכלו גם פרוקי-רגליים כמו עכבישנים או חרקים. הטרף מוכש בניבים האחוריים בהם יש הרבה ארס המטפטף לתוך הקורבן. לעיתים נדירות הוא יטרוף גם מכרסמים קטנים.
נקבות הנחש מטילות 4–23 ביצים באזור פברואר-מרץ. הן בוקעות תוך 30 יום ולוקח לנחשים הצעירים כשנתיים להפוך לבוגרים.
תת-מינים:
נחש סלוד-אף הערבה
נרטיניב
נרטיניב (neratinib/HK-272) הוא החומר הפעיל בתרופה האנטי-סרטנית, נרלינקס (nerlynx) מעכבת של טירוזין קינאז.
שימוש רפואי.
נרטיניב משמשת כטיפול אדג'ובנטי באנשים עם סרטן השד, בשלב מוקדם, עם ביטוי יתר של HER2, ולאחר שהחולה קיבל טיפול עם טרסטוזומב. התרופה אינה רשומה בישראל, אך מיובאת לישראל, על פי הצורך, תחת אישור מיוחד של משרד הבריאות. התרופה כלולה בסל הבריאות.
אנשים המטופלים עם נרטיניב, צריכים לקבל תרופות למניעת שלשולים.
אין ליטול את התרופה במהלך ההיריון, ואין להיכנס להיריון במהלך נטילתה. אין להשתמש בתרופה בנשים מניקות, משום שהיא עלולה לפגוע בתינוק. בכל מקרה יש להתייעץ עם הרופא המטפל.
ניסוי קליני הדגים כי שילוב של נרטיניב וטמסירולימוס הביא לתגובה ב -19% מהחולים, למשך תקופה שנעה בין חודשיים ל-18 חודשים ויותר, בחולים עם סרטני ריאות ועם מוטציות ב-HER2. שילשולים, המהווים תופעת לוואי נפוצה של נרטיניב, נמנעו בצורה יעילה, על ידי טיפול עם לופראמיד.
תופעות לוואי.
נרטיניב עלול לגרום לשלשולים מסכני חיים אצל אנשים מסוימים, ולשלשול קל עד מתון, כמעט בכל משתמשי התרופה; אנשים אשר נוטלים את התרופה, נמצאים אף בסיכון לסיבוכים של שלשול, כמו התייבשות וחוסר איזון אלקטרוליטי. כמו כן, קיים סיכון לנזק חמור לכבד (הפטוטוקסיסטי) ובחולים רבים קיימת מידה מסוימת של נזק; תסמינים של נזק לכבד כוללים עייפות, בחילה, הקאות, כאב או רגישות ברבע הימני העליון בגוף, חום גבוה, פריחה ורמות גבוהות של אאוזינופילים.
בנוסף לאמור לעיל, ביותר מ -10% מהאנשים הנוטלים את התרופה, מופיעים כאבי בטן, בחילות, הקאות, פצעים על השפתיים, קיבה רגיזה, ירידה בתיאבון, פריחה ועוויתות שרירים.
תגובות בין-תרופתיות.
אין ליטול נרטיניב בו-זמנית עם תרופות המפחיתות חומצת קיבה, כולל מעכבי משאבות פרוטונים ואנטגוניסטים של קולטני H2. נוגדי חומצה ניתנים לשימוש, שלוש שעות לפני או אחרי נטילת נרטיניב.
תרופות המעכבות CYP3A4 מגבירות את פעילות נרטיניב, ועלולות להחמיר את תופעות הלוואי, ואילו תרופות המזרזות פעילות של CYP3A4, עלולות להפוך את נרטיניב לפחות פעיל ולהפחית את יעילותו. נרטיניב אף מעכב את הנשא p-glycoprotein ומעלה את הריכוז בדם של תרופות כמו דיגוקסין, התלויות בנשא לסילוקן.
פרמקולוגיה.
כמו לפטיניב ואפטיניב, נרטיניב הוא מעכב דואלי של הקינאזות: HER2 ו-EGFR. נרטיניב מעכב את הקינאזות על ידי קשירה קוולנטית לשרשרת צדדית של ציסטאין, בחלבונים אלה.
נרטיניב הוא בעל IC50 של 59 ננומולר כנגד HER2 ומדגים עיכוב חלש כנגד KDR ו Scr, עם ערכי IC50 של 0.8 מיקרומולר ו -1.4 מיקרומולר, בהתאמה. בתאי BT474, נרטיניב הפחית אוטופוספורילציה של HER2, ועיכב ביטוי של cyclin D1, בעוד שהפחתה בשגשוג תאים נצפתה בתאי A431, כאשר אלה טופלו עם נרטיניב בריכוזים של 3 או 5 ננומולר. במודלים של קסנוגרפט עם גידולי 3T3/neu, מתן פומי של נרטיניב, במינונים של 10, 20, 40 או 80 מ"ג/ק"ג, היה מסוגל לעכב את צמיחת הגידול, ואילו במודלים של SK-OV-3, מינונים של 5 ו -60 מ"ג/ק"ג, גרמה לעיכוב משמעותי בצמיחת הגידול.
כימיה.
Neratinib הוא נגזרת של 4-אנילינו-3-ציאנו קינולין (4-anilino-3-cyano quinoline).
היסטוריה.
נרטיניב התגלה ופותח בתחילה, על ידי חברת ויית; חברת פייזר המשיכה בפיתוח עד לניסויים קליניים שלב III בסרטן השד, ומכרה את זכויות של המוצר לחברת פומה ביוטכנולוגי בשנת 2011.
בחודש ספטמבר 2016, הגישה חברת פומה ביוטכנולוגי בקשה לאישור תרופה חדשה, למינהל המזון והתרופות בארצות הברית (FDA) עבור נרטיניב, כטיפול אדג'ובנטי בחלק מהחולים עם סרטן שד, חיובי ל- HER2.
בחודש יולי 2017, נרטיניב אושר על ידי ה- FDA בארצות הברית לטיפול אדג'ובנטי בחולים מבוגרים עם סרטן שד, בשלב מוקדם, עם ביטוי יתר\אמפליפיקציה של HER2 (לאחר טיפול אדג'ובנטי מבוסס-טרסטוזומב). בחודש ינואר 2018 העבירה ועדה של הסוכנות האירופית לתרופות (EMA) חוות דעת שלילית על נרטיניב.
תעתוק (ביולוגיה)
הרצפטין
ח'וסת
ח'וסת (בפשטו: خوست) היא עיר הבירה של מחוז ח'וסת באפגניסטן. זו העיר הגדולה ביותר בחלקה הדרום-מזרחי של המדינה, והיא שוכנת בסמוך לגבול עם פקיסטן. בח'וסת קיימת אוניברסיטת שייח' סעיד ונמל התעופה ח'וסת המשמש את העיר וסביבתה.
גאוגרפיה.
העיר ממוקמת כ-150 קילומטרים מדרום לקאבול. היא שוכנת על מישור בגובה 1,000 מטרים ומשתרעת לכיוון מזרח כ-40 קילומטרים עד גבול אפגניסטן-פקיסטן.
אקלים.
בח'וסת אקלים צחיח למחצה והיא ידועה במזג אוויר נעים למדי, עם ממוצע של 4.8 מעלות צלזיוס, אם כי בח'וסת החורף מתון יותר בהשוואה לחורף בערים גבוהות יותר ומושלגות יותר ברחבי אפגניסטן.
באופן חריג באפגניסטן, כמות המשקעים השנתית בח'וסת עומדת על 475 מילימטרים. עם זאת, ברוב השנה ח'וסת נותרת חמה ויבשה, ולרוב לא יורדים גשמים ניכרים במהלך הקיץ.
היסטוריה.
הסובייטים באפגניסטן.
במהלך המעורבות הצבאית של ברית המועצות באפגניסטן, הייתה נתונה ח'וסת במצור שנמשך למעלה מ-8 שנים. זאת לאחר שזמן קצר אחרי פלישת הסובייטים, השתלטו לוחמי גרילה אפגנים על הנתיב בין ח'וסת לגרדז ובכך עצרו את התקדמות הסובייטים.
במהלך המתקפה על המערות בז'אוואר, השתמשו הסובייטים בשדה התעופה של ח'וסת כדי להביא תגבורות נוספות לאזור, באמצעות מסוקי מיל מי-8.
מלחמת האזרחים באפגניסטן.
החל מאפריל 1995 הייתה העיר תחת שלטון הטליבאן.
מלחמת אפגניסטן (2001–2014).
ח'וסת נמצאת תחת שליטה אמריקאית מאז 2001. בשל מיקומה במזרח אפגניסטן, הייתה העיר חממת גידול למורדים שניסו לסלק את האמריקאים מהמדינה. כמו מחוזות אחרים נוספים, ח'וסת היא בסיס הכוחות הלוחמים והצוות לשיקום המחוז (PRT), והיא נדרשת לתמרן בין הכוחות הלוחמים נגד המורדים ולסייע לצבא ומשטרת אפגניסטן, בעוד ה-PRT עוסק בשיקום.
ב-2007 ראה סגן אלוף סקוטי קאסטר מהדיוויזיה המוטסת ה-82 כי הדרך הטובה ביותר להגביל את פעילות המורדים היא לפרוס 187 צנחנים במתקני הגנה על הכוח המרכזי במחוז וסביב בתי המושלים, כדי לשמור על נוכחות ניכרת במרכזי האוכלוסייה ולסייע לצבא אפגניסטן.
קרב 2009.
ב-12 במאי 2009, מספר קבוצות של חמושים הסתערו על ח'וסת, ונכנסו לקרב בן 6 שעות מול כוחות צבאות ארצות הברית ואפגניסטן; לפי הדיווחים במתקפה השתתפו 10 מחבלים מתאבדים, שבעה הצליחו להתפוצץ ושלושה נורו בטרם מעשה.
המתקפה על בסיס ה-CIA.
ב-30 בדצמבר 2009 התפוצץ מחבל מתאבד בבסיס ה-CIA בח'וסת, והביא להריגתם של שבעה קציני CIA, ובהם מפקד הבסיס.
ב-18 בפברואר 2011 התנגש מחבל מתאבד במחסום משטרתי והרג 11 בני אדם.
דמוגרפיה.
האוכלוסייה בעיר ח'וסת עומדת על 106,083 תושבים נכון ל-2015, רובם פתאנים.
ביטחון.
ב-20 בנובמבר 2009 הביא פיצוץ למותם של שלושה אזרחים ולפציעת שלושה אחרים. לדברי מפקד החקירה, הפיגוע בוצע על ידי הטליבאן.
ב-24 בנובמבר 2009, על פי משרד הפנים האפגני, נהרגו שישה אנשים, בהם חמישה ילדים, כשפצצה בשלט רחוק התפוצצה בתחנת המים בח'וסת שנבנתה כחלק ממאמצי השיקום בעיר.
ב-14 ביולי 2011, על פי דובר ממשלת המחוז, נהרגו שישה אזרחים במסגרת פעילות של כוחות נאט"ו כשבעה קילומטרים מח'וסת.
גרוס אדמירל
כרכן ירוק
כרכן ירוק (שם מדעי: Gonyosoma prasinum) הוא מין נחש לא-ארסי ממשפחת הזעמניים המצוי ביערות גשם לחים בתת-היבשת ההודית ובדרום-מזרח אסיה במדינות: הודו (במערב בנגל, אסאם וארונאצ'ל פרדש), בנגלדש, בורמה, צפון תאילנד, מערב מלזיה, לאוס, וייטנאם, סין (במחוזות: יונאן, גוויג'ואו והאינאן) והפיליפינים.