בפברואר 2022 אושר כי ברדימוחמדוב יתמודד לבחירות לנשיאות ב-12 במרץ. הוא ניצח בבחירות עם 72.97% מהקולות, והפך ליורשו של אביו כנשיא.
חייו האישיים.
הוא נשוי ולו ארבעה ילדים. הוא דובר אנגלית, רוסית וטורקמנית.
משה חיים אפרים בלוך
יחסי איראן–ירדן
יחסי איראן–ירדן הם יחסי החוץ בין הרפובליקה האסלאמית של איראן ובין ממלכת ירדן.
היסטוריה.
בתקופת שלטונו של השאה התקיימו יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות, אולם לאחר המהפכה האיראנית בשנת 1979, ופרוץ מלחמת איראן–עיראק בשנת 1980 נותקו היחסים בין שתי המדינות. בשנת 1991 חודשו היחסים בין שתי המדינות, ובספטמבר 2000 נפגש המלך עבדאללה השני עם נשיא איראן מוחמד ח'אתמי בשולי פסגת המילניום בניו יורק. זמן קצר לאחר מכן, הסחר בין ירדן לבין איראן צמח באופן דרמטי. על פי נתוני הבנק המרכזי של ירדן, "הסחר בין ירדן לאיראן הגיע ל 20 מיליון דולר בשנת 2001, עלייה של כ 46 אחוז לעומת 13.7 מיליון דולר בשנה שקדמה לה."
ב-2 וב-3 בספטמבר 2003 ביקר המלך עבדאללה השני בטהראן, ובכך הפך למלך הירדני הראשון שביקר בטהראן, מאז פרוץ המהפכה האסלאמית באיראן בשנת 1979. בשנת 2010 נחשף כי ירדן חוששת מאוד מתוכנית הגרעין האיראנית, ובסתר אף תומכת בפעולה צבאית להשמדתה. בשנת 2019 טען ד"ר עבדאללה סוואלחה הירדני, כי איראן היא האויב הגורם להידוק הקשרים בין ישראל למדינות ערב.
יחסים דיפלומטיים.
איראן מחזיקה בירדן שגרירות בעמאן בלבד, ואילו ירדן מחזיקה באיראן שגרירות בטהראן בלבד.
ימים ארוכים
ימים ארוכים הוא האלבום השלישי של צמד הראפרים הישראלי כהן@מושון, האלבום יצא לאור ב-13 באוגוסט 2016, על ידי חברת התקליטים יוניסל.
ריסה (אתר מקראי)
רִסָּה הוא אתר מקראי, מתחנות נדודי בני ישראל במדבר. שמו מופיע ב:
בני ישראל הגיעו אל ריסה מלבנה, והמשיכו במסעם לקהלתה. אין בתורה או בחז"ל התייחסות לאירועים שקרו במקום זה.
תחנת בלקפריירס
תחנת הרכבת בלקפריירס (באנגלית: Blackfriars London Station) היא תחנת רכבת מרכזית בלונדון הפועלת ברציפות 24 שעות ביממה. תחנת הרכבת מספקת שירותי רכבות בעיקר פרווריות אל דרום מזרח ומערב אנגליה. התחנה גם מקושרת דרך מעבר תת-קרקעי אל תחנה גדולה של מערכת הרכבת התחתית של לונדון. בתחנת הרכבת התחתית עוברים הקווים סירקל, דיסטריקט וקו האמרסמית' וסיטי. רציפי התחנה בנויים בגשר שעל נהר התמזה, והתחנה היא תחנת הרכבת היחידה בלונדון הבנויה מעל לנהר כלשהו. אל התחנה ניתן להיכנס משתי כניסות, כל אחת בעברו האחר של נהר התמזה. בניין התחנה עצמו המכיל את הקופות והמשרדים בנוי על גבי הקרקע.
התחנה נפתחה לראשונה בשנת 1886 ומאז הורחבה ושופצה פעמים רבות כאשר בכל פעם היא נסגרה ונפתחה לחלופין.
תחנת בלקפריארס
תחנת בלקפראייז
יחסי טורקיה–ירדן
יחסי טורקיה–ירדן (בטורקית: Türkiye-Ürdün ilişkileri, בערבית: العلاقات الأردنية التركية) הם יחסי החוץ בין הרפובליקה הטורקית ובין הממלכה הירדנית ההאשמית.
היסטוריה.
בשנת 1516 כבש הסולטאן סלים הראשון את שטחי הסולטנות הממלוכית, ובכלל זה את אזור ירדן, לאחר שהביס את הממלוכים בקרב מרג' דאבק, כחלק מהמלחמה הממלוכית-עות'מאנית. לאחר מכן שלטה האימפריה העות'מאנית באזור, עד לשלהי מלחמת העולם הראשונה, עת הובס צבא האימפריה העות'מאנית על ידי כוחות הצבא הבריטי, אשר הסתייע בבני השושלת ההאשמית, אשר לחמו לצידם כחלק מהמרד הערבי, וקיבלו בתמורה את השליטה באמירות עבר הירדן, אשר מאוחר יותר הוכרזה כממלכה.
היחסים הדיפלומטיים בין המדינות כוננו באמצעות חתימת "חוזה הידידות" ב-11 בינואר 1947. שגרירות טורקיה בעמאן פועלת מאז ה-28 באפריל 1947. היחסים בין המדינות מבוססים על הבסיס האיתן של קשרי האחווה בין הטורקים והירדנים, ולמעלה מ-40 הסכמים ותזכירי הבנות נחתמו בין המדינות עד היום, המציבים את המסגרת החוקית של שיתוף פעולה דו צדדי.
יחסים כלכליים.
חקיקת הסכם הסחר החופשי וההסכם לפטור מוויזה בשנת 2009 שידרגו את רמת היחסים. הסכם הסחר החופשי נכנס לתוקף במרץ 2011. היחסים הכלכליים והמסחריים בין המדינות נמצאים במגמת צמיחה, והיקף הסחר הגיע ל-815 מיליון דולר בשנת 2013. היקף ההשקעות הטורקיות בירדן עומד על כ-300 מיליון דולר, והערך הכולל של עבודות קבלנות שביצעו חברות טורקיות מאז שנת 2000 הגיע ל-2,4 מיליארד דולר.
טורקיה פועלת בשיתוף פעולה וסולידריות עם ירדן לקידום השלום והיציבות באזור.
שיתוף פעולה תרבותי.
שיתוף פעולה תרבותי מהווה היבט חשוב ביחסים הדו-צדדיים בין המדינות. מרכז התרבות הטורקי של יונוס אמרה, שנחנך בשנת 2011, מציע קורסים בשפה הטורקית בהשתתפות למעלה ממאה ירדנים, ומארגן פעילויות תרבות שונות. המחלקה לשפה הטורקית באוניברסיטת ירדן הוקמה בשנת 2010. כ-3,500 אזרחים טורקים מתגוררים בירדן.
יחסים דיפלומטיים.
טורקיה מחזיקה בירדן שגרירות בעמאן בלבד, ואילו ירדן מחזיקה בטורקיה שגרירות באנקרה וקונסוליות באיסטנבול ובאיזמיר.
סדריק גרולה
סדריק גרולה (בצרפתית: Cédric Grolet, נולד ב-28 באוגוסט 1985 פירמיני) הוא שף קונדיטור (פטיסיה) צרפתי, החל משנת 2012 מכהן כשף פטייסייה ראשי בבית המלון "לה מריס" (Le Meurice) בפריז.
קינוחיו של גרולה מתמקדים בפירות ובפירושים חדשים לקינוחים מסורתיים צרפתים. הוא נודע ביצירת קינוחים שיש להם דמיון לפירות שמהם נוצרו. על מנת להשיג תוצאה זו
השיג בעזרת קליפה דקה של שוקולד לבן וצביעה עדינה כדי לשחזר את המראה ואת המרקם של פירות כמו לימונים, תפוחים ותאנים.
במרץ 2018 הוא פתח את חנות הפטיסרי הראשונה שלו בתוך "לה מריס" בפריז.
ביוגרפיה.
סדריק גרולה נולד בשנת 1985 בפירמיני במחוז לואר. למד בישול מגיל 12 במטבח של המלון של סביו באנדרזייה-בוטאון במחוז הולדתו.
בגיל 13 היה לחניך מטבח ובגיל 14 התחיל להתמחות במגדנאות.
הוא סיים בשנת 2002 לימודי קונדיטוריה עם תעודת במקצועות האפייה, ייצור השוקולדים והגלידות בבית ספר בלה פווי אן-ולה. בשנת 2004 זכה בתעודה נוספת ואחר כך בתועדת הסמכה (brevet technique) בבית הספר הלאומי הגבוה לפטיסריה ENSP באיסנז'ו. מאז הצטיין גרולה בתחרויות רבות.
בשנת 2006 הגיע לפריז כדי להצטרף לצוותי השף "פושון" למשך 5 שנים. עורר תשומת לבם של השפים כריסטוף אדאן, בנואה קובראן וכריסטוף אפר שלקחו אותו איתם בכל רחבי העולם כדי להשתתף בהכנת הסגל של הבוטיקים החדשים של פושון. אחרי שנה הועלה לתפקיד אחראי בתחום המחקר והפיתוח בחברה.
עם יצירותיו הקולינריות ניתן לציין אפרסק עם חלב שקדים, טארט משמש-רוזמרין, באבא עם אתרוג צהוב, מדלנים עם ברגמוט,
אקלר יסמין-תפוז, אקלר אבוקדו-קוקס, טארט סופלה-בננה וכו'.
קישורים חיצוניים.
"My life in food"
Kristen Bateman - Surreal Fruit Pastries Have Made This Chef an Instagram Star 18.10.2017
יחסי איראן–לבנון
יחסי איראן–לבנון (בפרסית: روابط ایران و لبنان, בערבית: العلاقات اللبنانية الإيرانية) הם יחסי החוץ בין הרפובליקה האסלאמית של איראן ובין הרפובליקה הלבנונית.
היסטוריה.
היחסים הרשמיים בין המדינות החלו בתקופת שלטונו של נשיא לבנון כמיל שמעון בין 1952 ל-1958, אשר חפפו להקמת ברית בגדאד, אשר איראן הייתה חלק ממנה, ואשר נועדה להיות כוח נגדי לנוכח הרחבת השפעתו של הנשיא גמאל עבד אל נאצר. ברית זו תרמה להתקרבות לבנונית-איראנית והגיעה לשיאה בביקור השאה האיראני בלבנון בשנת 1957, ולאחריה בואו של האימאם מוסא א-צדר ללבנון בשנת 1958 בתיאום עם השאה, שכונן מערכת יחסים עם האגודה השיעית העולמית, וכן הקים את מסגד סאפא ביישוב ראס אל-נבה בביירות. האימאם א-צדר החל בפעילות לשינוי מעמד השיעים בלבנון, תוך שהוא נתמך בנשיאי לבנון כמיל שמעון, פואד שהאב ושארל חילו.
מעמדתו הדתית, הצליח צדר להגביל את השפעת המשחק הפוליטי וליצור תנועה פופולרית אל מול הכוח השיעי המסורתי של כאמל אל-אסד, במיוחד כשהאווירה השיעית הייתה נגד תנועות השחרור, והוא נתמך על ידי השאה, אשר מילא תפקיד מפתח בכך, כדי ליצור נוכחות איראנית בלבנון בעלת ממדים אזוריים. המהפכה האיראנית החלישה בתחילה את מערכת היחסים החדשה עם השיעים בלבנון, ושיעים רבים בלבנון לא התלהבו מהמהפכה הזו, מאחר שאחרי ניצחונו באיראן, התרכז האימאם חומייני במערכת היחסים עם הפלסטינים בלבנון, ובמיוחד עם הפת"ח בראשות יאסר ערפאת. בשנים 1979–1981 החלה מלחמת איראן–עיראק, ולאחר פרוץ המלחמה איראן החלה לתרום ליצירת חוגים שיעים לבנונים שיקדישו לה יותר תשומת לב, והחלה להתקרב אל דמויות שיעיות כמו מוחמד חוסיין פדלאללה, שייח' מוחמד מהדי שמס א-דין ואחרים, עד הפלישה הישראלית ללבנון בקיץ 1982, אז הגבירו האיראנים את פעילותם ביתר שאת ובאמצעות משמרות המהפכה שלחו כוחות לבקעת הלבנון, וסייעו להקמת חזבאללה.
בשנת 1983 נכנסו משמרות המהפכה האיראניים לפרברי ביירות, ובעקבות כך הנשיא, אמין ג'ומאייל, ניסה לפרק את התנועה האיראנית בפרברים הדרומיים ומחוצה לה, מה שגרם לעימות בינו ובין האיראנים אשר הביא לניתוק הקשר הדיפלומטי והוצאת השגריר האיראני ללבנון למשך כשנה, לפני שמערכת יחסים זו חזרה לקדמותה. מאחר שסוריה היוותה את נקודת המעבר העיקרית לאזור זה: שגרירות איראן בדמשק, אפילו באמצע שנות התשעים, הייתה אחראית לחזבאללה ולא שגרירות איראן בביירות, דבר זה מעיד על כך שההחלטה התבשלה בסוריה. כאשר התרחשו עימותים חמושים בין חזבאללה ואמל בפרברים הדרומיים, איקלים אל-תופאח והדרום, בהם נהרגו ונפצעו מאות אנשים, סכסוכים אלו היו תמונה של הסכסוך האיראני-סורי, אשר המשיכו עד שהאיראנים הכירו בתפקיד סוריה בלבנון.