תמיסה מוצקה מכילה בתוכה אטומים מיסודות שונים ומגדלים שונים, תוך כדי סגסוג החומר (קירור החומר והבאה למצב יציב) האטומים הקטנים/גדולים יתמקמו ישירות מתחת לנקע. תופעה זו מחזקת את החומר כיוון שאטומי ה'זיהום' מתמקם בסמוך לנקע ומקשה על תנועתו במידה והרכיב/חומר מועמס.היחס בין הגזירה במנגנון זה מבוטא על ידי הנוסחה הבאה:
formula_34
כאשר formula_19הוא מאמץ הגזירה, G הוא מודול הגזירה, b- ההגבר של וקטור בורגס, formula_36הוא ריכוז המומס וformula_37הוא העיבור המושרה בסריג כתוצאה מהוספת אטומי הזיהום.
זיקון.
זיקון מתבסס על הימצאות שתי פאזות בחומר אחד. כאשר מתבדלים מהפאזה המומסת נמצאים בפיזור טוב בחומר, הם יעלו את מאמץ הכניעה כיוון שיחסמו את תנועת הנקעים בתוך הגביש. פגם או נקע ייאלץ לעבור דרך ה'מחסומים' או משקעים של החומר המומס שמהווים חסם טוב יותר לעומת הפאזה של החומר המקורי. נקע יכול לנוע דרך החלקיקים האלו או על ידי גזירה או על ידי 'מעקף' של החלקיקים האלו, במקרה זה נוצרת טבעת חדשה סביב החלקיקים המומסים.
מאמץ הגזירה הנדרש הוא:
formula_38
והמאמץ עבור מעקף הוא:
formula_39
במקרה זה formula_40מבטא את רדיוס החלקיק/משקע, formula_41הוא מתח הפנים בין הסריג לבין החלקיק, formula_42הוא המרחק בין חלקיקים מומסים.
חיזוק על ידי הקטנת גרעינים.
הצטברות נקעים סביב גבול כלשהו גורמת לכוח דוחה בין נקעים. הצטברות גרגירים/אטומים קטנים יוצרת כח דוחה בין נקעים. ככל שגודל הגרעין קטן שטח הפנים של הגרעינים גדל וכך מתאפשרים יותר ויותר מקומות עבור גרעיני גבול. מעבר נקעים מגרעין לגרעין דורש אנרגיה רבה ולכן הנקעים מצטברים סביב גבול הגרעינים הנ"ל ומעלים את החוזק לכניעה של החומר.
מאמץ הכניעה עולה כמתואר במשוואה הבאה:
formula_43
כאשר:
formula_44- המאמץ הדרוש להזחת נקע
k- קבוע החומרd- גודל הגרעין
ניסויים.
ניסוי מתיחה שנועד לבדוק חוזק לכניעה מבצעים על ידי מתיחת דגם קטן עם שטח חתך קבוע, את המתיחה עושים באמצעות כוח מבוקר, הולך וגדל בהדרגה כך שהדגם משנה את תצורתו אלסטית ופלסטית. שינויים אורכיים או העיבור נאספים תוך כדי המתיחה באמצעים מכניים או אופטיים.
התנהגות כשל יכולה לחישוב גם באמצעות אנליזות מכניות ממוחשבות. במיוחד כאשר כשלים מיקרוסקופיים נגרמים בגלל המבנה המיקרוסקופי של החומר.
בדיקת קשיות חומר, לקשיות ישנה קורלציה ליניארית חזקה ביחס לחוזק למתיחה עבור רוב הפלדות, אבל מדידות על חומר אחד לא יכולות להוות מדד עבור חומר אחר. בדיקת קשיות יכולה אפוא להוות תחליף חסכוני לניסויי מתיחה, כמו גם מתן שינויים מקומיים בחוזק מתיחה, למשל מדידה בנקודות ריתוך או אזורים שעברו תהליכים שונים. עם זאת, עבור מצבים קריטיים בדיקות המתח נעשה כדי למנוע עמימות.
השפעות על מבנים הנדסיים.
למבנים חלשים יש קשיחות נמוכה, דבר המוביל לפגמים ומעלה את הסכנה בפני קריסה. המבנה המועמס יישאר במקרים מסוימים מעוות גם לאחר שחרור העומס ויתרה מכך במקרים מסוימים יכיל בתוכו עומסים שיוריים פנימיים כתוצאה מהעומס החיצוני. הנדסה מכנית של מתכות מציגה כי קיים מצב של הקשיית מעוותים, כלומר לאחר שחרור העומס מאמץ הכניעה של המתכת עולה. במבנים שעברו אופטימיזציה כמו קורות מטוסים ורכיבי מכונות אחרים, מסתמכים על מעבר נקודת הכניעה או מאמץ הכניעה כמצב כשל. לפיכך, אין צורך במנגנון בטיחות בעת השוואת עומסי הטעינה (העומסים הגבוהים ביותר הצפויים במהלך פעולה רגילה) לקריטריוני הכשל שהוצגו לעיל.
אי האלמוגים (ספר)
אי האלמוגים או בשמו המלא אי האלמוגים: סיפורו של האוקיינוס השקט (באנגלית: The Coral Island: A Tale of the Pacific Ocean) הוא רומן הרפתקאות משנת 1858 מאת הסופר הסקוטי רוברט מייקל בלנטיין.
הספר מהווה את אחת היצירות הראשונות מסוגת ספרות הנוער והפך במהירות לרב-מכר. הספר העניק השראה לספרו המפורסם של רוברט לואיס סטיבנסון, אי המטמון.
הספר מספר על הרפתקאותיהם של שלושה נערים נטושים על אי בדרום האוקיינוס השקט לאחר שניצלו מספינה טרופה.
בשנת 1954 תורגם הספר לעברית על ידי נקדימון רוגל.
בועז גולן
בועז גולן (נולד בנובמבר 1969) הוא עיתונאי ישראלי, מייסד ובעלים של אתר החדשות "0404" והרשת החברתית "מייקי". מגיש התוכניות "האולפן הפתוח" ו"בוקר טוב ישראל" בערוץ עכשיו 14.
ביוגרפיה.
נולד וגדל בקריית אתא. את שנות בית הספר היסודי עשה בבית הספר "יבנה" בעיר. בחטיבה למד בכיתה הישיבתית בתיכון של קריית אתא ומכיתה ט' ועד י"ב למד בישיבת נחלים. היה חניך "שבט אחווה" בתנועת הנוער "בני עקיבא". את שירותו בצה"ל עשה בחטיבת גבעתי.
גולן הקים בשנות ה-90 את עיתון "על"ה" - עיתון לציבור הדתי, בהמשך הקים את עיתון "חדשות הספורט" ובמקביל הקים את פורטל הספורט "ספורטליין", אותו סגר לאחר הקמת "אתר 0404".
שימש ככתב ומגיש ב"רדיו חיפה", בין השאר ככתב חדשות. הגיש מבזקי חדשות בתחנה וכן תוכנית שיחות עם אוהדי כדורגל.
שימש כדובר עיריית קריית מוצקין במשך 6 שנים, וכשנה כדובר עיריית קריית ביאליק.
שימש כסמנכ"ל מועדון הכדורגל "הפועל חיפה", למרות חיבתו הידועה ליריבה העירונית, "מכבי חיפה".
כיום מגיש גולן תוכנית ערב יומית בשם "האולפן הפתוח", ואת התוכנית "בוקר טוב ישראל" מידי בוקר בערוץ עכשיו 14.
מתנדב בארגון "איחוד הצלה" - שם התנדב לשמש כדובר הארגון במרחב כרמל. לפני כן שימש בהתנדבות כדובר "זק"א" בצפון.
ביום ירושלים ה'תשפ"א, 10 במאי 2021, הכריז באתר החדשות 0404 על השקת רשת חברתית ישראלית חדשה בשם "מייקי" (באנגלית: mykey). בשבועות שלאחר מכן, מספר אישי ציבור, בעיקר מהימין, פתחו בה חשבון משתמש.
גולן נשוי ואב לשלושה. מתגורר בקריית אתא.
פני יהדות מזרח אירופה
"פני יהדות מזרח אירופה" או "דיוקן יהודי המזרח" (בגרמנית: Das ostjüdische Antlitz) הוא ספר מאת ארנולד צווייג, שלווה בהדפסים מאת הרמן שטרוק וראה אור בשנת 1920 בגרמניה.
היסטוריה.
בתקופת מלחמת העולם הראשונה הרבה שטרוק ליצור בטכניקת הדפס אבן. הדפסים אלו כללו פורטרטים של דמויות יהודים בקובנה, ביאליסטוק ובוילנה, וכן תיאורי נוף שונים. המפגש של שטרוק עם יהדות מזרח-אירופה החל בשנת 1915, אז נמנה עם חברי "ועדת הסיוע היהודית לפולין וליטא" ועל "הוועד למען יהודי המזרח בפולין" בין השנים 1918-1917 אף שירת שטרוק בתפקיד הממונה על המחלקה לעניינים יהודיים במטה הפיקוד העליון "אובר אוסט" של צבא הקיסרות הגרמנית. ה"ostjüdische" ("אוסטיודן") שימש כינוי ל"יהודי המזרח" במזרח-אירופה, שהתרכזו "תחום המושב" שבשליטת האימפריה הרוסית בגליציה שבהאימפריה האוסטרו הונגרית. אלו נתפשו בעיני יהדות מערב-אירופה, ויהדות גרמניה בפרט, כנחשלים וכמשקפים תרבות עבר.
בשנת 1918 הדפיס הרמן שטרוק הדפסי אבן בבית הדפוס "אובר אוסט" בברלין. חלק מהדפסים אלו הופיעו בשנת 1919 בספר "Skizzen aus Russland. Ostjuden" ("סקיצות מרוסיה. יהודי המזרח"), שיצא בהוצאת Druckerei des Oberbefehlshabers Ost ובפורטפוליו "Alte Juden, Fünf Steinzeichnungen", שיצא בשנת 1920 בהוצאת Welt. מתוך מבחר ההדפסים זה, והדגפסים נוספים מאותה תקופה, הופיעו בספר 51 הדפסים, שכללו 49 דיוקנאות של דמויות וטיפוסים מכל רובדי החברה היהודית המזרח-אירופה ו-2 תאורי נוף, בספר "פני יהדות מזרח אירופה", שראה אור בהוצאת Welt במהדורה בת 250 עותקים.
ההדפסים מתארים דיוקנאות של דמויות יהודיות בהן נתקל שטרוק בתקופת מלחמת העולם הראשונה. רישומי הדמויות מעוצבים כדיוקן ראש או בתיאור גוף מלא. ב"הסנדלר היהודי, קובנו", לדוגמה, שטרוק מבודד את הדמות ומציג אותן ללא כל רקע, תוך הבלטת האופי הרישומי של העבודה. סגנון זה הדגיש את האינדווידואליות של כל דמות ואת הגישה ההומניסטית של האמן. טקסט של שטרוק מ-1918 מעיד על חוויותיו מתקופה זו: "הרבה מחזות מצוקה ועוני ראו עיני בתפוצות היהודים בעולם כולו, ובייחוד בארצות אירופה המזרחית. כאן ראיתי ילדי ישראל קטנים בעברם ברחובות וילנה יחפים בקור החורף; ראיתי אביונים רעבים ולבושי סחבות, הנדחקים לתוך 'בית המטבח הזול'; ראיתי מסכנים דווים וסחופים, המתגוררים קומה וחצי למטה מפני הקרקע - ולמראה כל העוני והסבל הללו נאלמתי דומיה, תוך רגש של חוסר-ישע. אך צערי וכאבי גדלו שבעתיים למראה הדלות המזעזעת ב"חצר באנקובסקי" שבווילנה".
על בסיס ההדפסים חיבר צוויג טקסט. במבוא לספר מעידים שטרוק וצוויג כי מצבה הקשה של יהדות פולין ורוסיה היווה מניע מרכזי להוצאת הספר, לא רק בשל העוני העוני, כי אם גם בגלל היחס האכזר של השלטונות והעם אל הקהילות היהודיות.
הספר שיקף את ההתעניינות הגוברת של אנשי רפובליקת ויימאר במתרחש באירופה מתוך גישה אתנוגרפית-פיזיוגנומית. בנוסף הוא שיקף את ההתעוררות הלאומית ואת הסולידריות הלאומית של מחבריו. הביקורות על הספר היו מעורבות. אלפרד דבלין, לדוגמה, תמך בהתלהבות ביצירה, ובעקבותיו אף ביקר בעצמו בפולין; לעומתו המבקר פאול צוּקֶר (Paul Zucker), שביקר את הספר מעל גבי עיתונו של מרטין בובר, "Der Jude" ("דֵר יוּדֶה", "היהודי"), הסתייג מהנימה הסנטימנטלית שבספר וממה שכינה כ"מיתוסי ההווה" ("Mythen der Gegenwart") שבו.
הספר זכה להצלחה רבה ומספר מהדורות שלו הופיעו במשך השנים. בשנת 1922 יצאה לאור מהדורה נוספת של הספר, ומהדורה שלישית הודפסה בשנת 1929. מהדורות אלו לוו בשעתוקים של ההדפסים. מהדורה מאוחרת הודפסה בשנת 1988. בשנת 2004 יצאה מהדורה אנגלית של הספר בהוצאת אוניברסיטת קליפורניה
פרס באפט&quot;א לאפקטים החזותיים הטובים ביותר