באליפות ישראל בשחייה שנערכה במכון וינגייט באוגוסט 2015 זכה קיזלר ב-4 מדליות אישיות, 2 זהב, 1 כסף ו-1 ארד, קבע שיא ישראלי חדש ונבחר לשחיין המצטיין של האליפות. מדליות זהב, במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 8:03.98 דקות, לפני גיא מוסקוביץ', ממכבי קריית ביאליק (8:13.86 דקות) ודניס לוקטב ממכבי אשדוד (8:17.57 דקות). הוא שיפר את שיאו בן ה-11 שנים של שילו איילון (8:06.88 דקות) ובמשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 15:40.57 דקות, לפני גיא מוסקוביץ' (15:44.95 דקות) ויובל ספרא מהפועל עמק יזרעאל (15:48.01 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:53.55 דקות, אחרי עידו הבר שקבע שיא ישראלי חדש של 3:51.54 דקות ולפני איתי גורביץ' מהפועל ירושלים (3:55.28 דקות). מדליית ארד, במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא אישי חדש נוסף של 4:28.62 דקות, אחרי גל נבו מהפועל ירושלים (4:18.16 דקות) ואיתי גורביץ' (4:21.87 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה ביולי 2017 זכה קיזלר במדליית זהב במשחה ל-800 מטר בשיא ישראלי חדש של 7:59.70 דקות, שיפור לשיא בן השנה של מארק חינאווי (8:01.70 דקות) ובכך היה לשחיין הישראלי הראשון ששחה משחה זה מתחת ל-8 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בסוף יולי 2018 זכה קיזלר במדליית זהב במשחה ל-800 מטר בתוצאה של 8:07.86 דקות, לפני מארק חינאווי (8:11.86 דקות) ויונתן רוסין מהפועל עמק יזרעאל (8:12.08 דקות).
ספרות סינית
לסין היסטוריה עשירה של כתיבה ספרות קאנונית. העתיק שבהם הוא ספר התמורות. ספרים קלאסיים רבים נכתבו בתקופת המדינות הלוחמות, שהידועים שבהם הם ספר המאמרות לקונפוציוס והדאו דה ג'ינג של לאו דזה. בסין הקיסרית הייתה גם מסורת עתיקה של כתיבת דברי ימי השושלות, מסורת שהחלה בסה-מה צ'יאן, היסטוריון החצר של שושלת האן שבספרו רשומות ההיסטוריון (史記), העלה על הכתב את דברי ימי סין המסורתית מתחילתה ועד למאה הראשונה לפנה"ס. תקופת שושלת טאנג ידעה פריחה של שירה סינית, והמפורסמים שבמשורריה הם דו פו ולי באי. השיא של כתיבת הפרוזה הוא בתקופת שושלות מינג וצ'ינג, אז נכתבו ארבעת הרומנים הקלאסיים הסיניים.
מרכז קרנרט לאמנויות הבמה
מרכז קרנרט לאמנויות הבמה (באנגלית: Krannert Center for the Performing Arts) הוא מתחם אקדמי ותרבותי בעיר אורבנה שבמדינת אילינוי בארצות הברית. מחלקות המחול, התיאטרון והמוזיקה של אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין ממוקמות ומשתמשות במתחם אשר מנוהל על ידי מוסד ללא כוונת רווח. המרכז נקרא על שמו של הרמן סי קרנרט, יצרן ובוגר של האוניברסיטה, ואשתו - אלנורה קרנרט. הבניין תוכנן על ידי מקס אברמוביץ אשר תכנן גם את אולם אוורי פישר במכללת רדקליף בניו יורק.
המתחם נפתח בשנת 1969 ובו ארבעה אולמות קונצרטים ותיאטרון הכוללים למעלה מ-4,000 מושבים. ריצפת הרחבה המרכזית של האולם עשויה מעץ טיק שמקורו בתאילנד וקירות הרחבה עשויים משיש קררה.
בשנת 2012 לימד במתחם הרקדן והכוריאוגרף סהר עזימי. בשנת 2014 ערכה התזמורת הסימפונית חיפה מספר קונצרטים במתחם והתקבלה בחום על ידי הסטודנטים של האוניברסיטה.
אולמות המתחם.
אולם פולנג'ר.
האולם המרכזי מונה 2,078 מושבים וזכה לתשבחות רבות על יכולותיו האקוסטיות. התזמורת הסימפונית של שיקגו והתזמורת הסימפונית של סידני הקליטו קונצרטים באולם. בית הספר למוזיקה של אוניברסיטת אילינוי מקיים הופעות וקונצרטים רבים באולם בביצועם של סטודנטים, חברי הסגל האקדמי, וקבוצות מוזיקליות שונות. אולם זה הוא אולם הבית של התזמורת הסמפונית של שמפיין-אורבנה, התזמורת המקצועית המתארחת, וסימפוניה דה קמרה בניצוחו של איאן הובסון.
האולם תוכנן על ידי ד"ר קיריל האריס, אשר תכנן בין השאר את מטרופוליטן אופרה בניו יורק, אולם פאוול בתיאטרון סנט לואיס ואולם אייברי פישר במרכז לינקולן בניו יורק, אשר תוכנן אף הוא על ידי האדריכל מקס אברמוביץ.
האולם מתוכנן בצורה סימטרית, ללא משטחים מקבילים בו. כל המשטחים באולם בנוי בזויות המאפשרות לצלילים להגיע אל כלל המושבים באולם ללא צורך בהגברה.
אולם פסטיבל טריון.
האולם בן שני היציעים מונה 974 מושבים ותוכנן להכיל אופרות והופעות שירה אחרות. על במת התיאטרון נערכות גם הופעות מחול והצגות רבות. היבט ייחודי לבמת האולם היא האפשרות להתקין דלת מלכודת בכל רחבי הבמה, הבנויה מלוחות עץ הניתן להסרה.
באופן מסורתי, מדי שנה בחודש דצמבר מופיעה להקת הבלט של שמפיין-אורבנה באולם זה ומבצעת את בלט מפצח האגוזים.
אולם קלוול.
האולם מונה 674 מושבים ומארח לרוב הצגות ומופעי מחול. האקוסטיקה באולם תוכננה לשאת קול אדם אל הקהל ולמנוע תהודה אחורית.
אולם הסטודיו.
האולם בן 200 המושבים הוא תיאטרון קופסה שחורה המאפשר הופעות מיוחדות. שימושו העיקרי הוא מרחב ניסויי לאמנים וסטודנטים באוניברסיטה.
האמפיתיאטרון.
האמפיתיאטרון נמצא מחוץ למבנה המתחם ובנוי על גבו המערבי של המבנה. במהלך סמסטר האביב נערכות במבנה הצגות המועלות על ידי הסטודנטים לתיאטרון באוניברסיטת אילינוי.
פסטיבלים.
מרכז קרנרט מארח את פסטיבל אלנורה לגיטרה אחת לשנתיים בחודש ספטמבר מאז שנת 2005. מדי קיץ המרכז מפיק הופעות מוזיקליות בפארק המחקר של אוניברסיטת אילינוי הכולל להקות מקומיות ולאומיות כאחד. כמו כן, מרכז קרנרט הוא אחד הגורמים המפיקים את פסטיבל פיגמליון הנערך מדי ספטמבר מאז 2006 בשמפיין.
קיסריים
קיסריים (שם מדעי: Pomacanthidae) היא משפחת דגי שונית מסדרת הדקראים הענקית, ולהם סנפיר גב עליון גבוה ביותר. הם חיים ברוב שוניות האלמוגים באוקיינוס ההודי, האוקיינוס השקט והחלק המערבי של האוקיינוס האטלנטי. הם קרובים של משפחת הפרפרוניים שגם להם סנפיר גבי גדול וחיים בשונית, אך נבדלים מהם במכסה ימיהם הקוצניים.
הקיסריים צבעוניים מאוד וגופם מפוספס בפסים צבעוניים מגוונים. בעלי פיות קטנים, סנפירי חזה גדולים ומעוגלים ושולי הסנפירים לקראת הזנב גדולים ביותר. הזנב עצמו קטן אבל חזק הוא פחות צבעוני משאר הגוף. המין הגדול ביותר יכול להגיע לאורך 60 ס"מ.
דגים אלה מרשימים ובולטים ואינם מסתתרים ומפחדים, אפילו לא מצוללנים. הם ניזונים מפלנקטון, אצות וחסרי חוליות ימיים והם אוהבים במיוחד לאכול ספוגים, שמצמיחים מחדש את איבריהם שנקטעו.
הם חיים רק בשוניות רדודות ובלילות נחים בין הסדקים של האלמוגים. הם חיים בבדידות ונפשים למטרות רבייה, אך חלקם חיים בתוך הרמון. חלק מהמינים מחליפים את זויגם מזכר לנקבה.
מינים בים האדום.
בחופי ים סוף מצויים המינים הבאים:
מסמך ה-Q
מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן לאומי
מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן לאומי הם מערכת של מדדים שמטרתה לספק לממשלה ולציבור הישראלי תמונת מצב על איכות החיים בישראל מבחינה חברתית, כלכלית וסביבתית. המערכת מורכבת מ-72 מדדים שונים המאורגנים בתשעה תחומים נושאיים: איכות התעסוקה, ביטחון אישי, בריאות, דיור ותשתיות, חינוך השכלה וכישורים, מעורבות אזרחית וממשל, סביבה, רווחה אישית וחברתית, רמת חיים חומרית, כאשר בעתיד יתווספו מדדים בשני תחומים נוספים – פנאי תרבות וקהילה, וטכנולוגיות המידע. בהחלטת ממשלה נקבע כי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה תפרסם החל משנת 2016 דו"ח שנתי של המדדים, שיעקוב אחר מצב איכות החיים בישראל על פני זמן ובהשוואה למדינות העולם ותפעל להנגשת הנתונים לציבור הרחב. בפברואר 2021, פרסמה הלשכה מדדים לשנת 2020
רקע.
מקובל לחשוב כי צמיחה כלכלית, המתבטאת בין היתר בגידול בתוצר המקומי הגולמי (תמ"ג), משמעותה שיפור ברווחת החיים ובשגשוגן של חברות ואומות. אמנם, צמיחה כלכלית עשויה לתרום לשיפור ברווחת החיים. יחד עם זאת, חתירה להשגתה, ללא ראייה רחבה של צורכי החברה והכלכלה, עלולה להוביל ליישום מדיניות קצרת רואי וצרת אופקים. מדיניות זו עלולה להחריף בעיות חברתיות וסביבתיות, כגון הגדלת האי-שוויון בחלוקת ההכנסות או זיהומים ומפגעים סביבתיים. לעיתים, העלויות הכלכליות-חברתיות האמיתיות של בעיות אלו גבוהות באופן משמעותי מהתועלת הכלכלית-חברתית שבאה לידי ביטוי בגידול בתמ"ג גרידא. נוסף על כך, על פי רוב, לא ניתנת הדעת לכך ששיפור עכשווי באיכות חייו של התושב, המושגת באמצעות ניצול המשאבים שעומדים לרשותה של מדינה – בין אם אלו משאבים פיננסיים או משאבים טבעיים – בא על חשבון רווחת החיים של הדורות הבאים, וזמינות המשאבים שיעמדו לרשותם.
מנקודת המבט של מדידת רווחה חברתית-כלכלית ישנן מספר טענות אודות מגבלות התמ"ג:
אם עד שלהי העשור הראשון של המאה ה-21, המאמצים לפיתוח מדדי רווחת חיים וקיימות היו מקומיים-לאומיים, בשנת 2009 ומדדי רווחת החיים של ה-OECD המפורסמים החל משנת 2011, הובילו להכרה בינלאומית בנחיצותם. כיום מדינות רבות וארגונים בינלאומיים פיתחו או נמצאים בתהליך פיתוח מדדים משלימים או מדדי איכות חיים, ביניהן: ה-OECD, הבנק העולמי, האיחוד האירופאי, קנדה, ארצות הברית, ברזיל, מקסיקו, אירלנד, צרפת, ספרד, נורווגיה, דנמרק, גרמניה, שווייץ, איטליה, דרום אפריקה, בריטניה, טורקיה, הודו, סין, בהוטן, וייטנאם, תאילנד, קוריאה הדרומית, הפיליפינים, ניו זילנד ואוסטרליה.
תהליך גיבוש מדדי איכות חיים לישראל.
בדצמבר 2012 החליטה ממשלת ישראל בהחלטת ממשלה מספר 5255 לפעול לפתח מערכת מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן לאומי במטרה לספק למקבלי ההחלטות ולציבור הישראלי
"תמונת מצב חברתית, כלכלית וסביבתית מהימנה מקיפה ועדכנית, אשר תהווה בסיס לעיצוב מדיניות הממשלה או מקבלי החלטות אחרים, תאפשר את בחינת השלכותיה של מדיניות זו, וכן תאפשר לציבור להעריך את ההתקדמות והשינוי באיכות חייו.".