אחרי מבצע עמוד ענן שרר שקט יחסי, שהופר מדי פעם בשיגורי רקטות ופצמ"רים ובהתקפות על ציר הוברס. צה"ל הגיב באופן נקודתי להפרות וכמעט שלא ביצע פעילות צבאית התקפית בהיקף משמעותי. בחודש מרץ 2014 החל המצב להתדרדר, בירי של למעלה מ-60 רקטות על ישראל. הירי נמשך עד לתחילת יולי 2014, אז בעקבות ההסלמה והירי הגובר יצאה ישראל למבצע צוק איתן. המבצע החל ב-8 ביולי 2014, והסתיים ב-26 באוגוסט עם הפסקת אש. המבצע החל בעקבות ירי רקטי הולך וגובר מרצועת עזה לעבר אוכלוסייה אזרחית בדרום ישראל, כתגובה ל"מבצע שובו אחים" של צה"ל לאחר חטיפת שלושת הנערים ורציחתם ב-12 ביוני. בשלב הראשון כלל המבצע בעיקר הפצצות כבדות של חיל האוויר הישראלי, חיל השריון וחיל התותחנים ברצועת עזה, כשבמקביל ישראל ספגה ירי רקטי מרצועת עזה והתמודדה עם חדירה של מחבלים חמושים לשטחה שהגיעו מרצועת עזה דרך הים או דרך מנהרות. בשלב השני, שהחל ב-17 ביולי, נכנסו כוחות קרקעיים של צה"ל לרצועה, תחילה לעיירה בית חאנון, במטרה להרוס את מנהרות הטרור. בשלב שלישי, שהחל ב-5 באוגוסט הושלמה יציאת הכוחות הקרקעיים של צה"ל מרצועת עזה, אך הלחימה נמשכה במתכונת השלב הראשון. במהלך המבצע נמנו 12 ניסיונות לתיווך ולהשגת הפסקת אש, כאשר רוב הניסיונות התקבלו על ידי ישראל, אך נדחו על ידי חמאס. המבצע הסתיים לאחר 50 ימי לחימה, עם קביעת הפסקת האש.
עם תחילת המבצע נפרסו סוללות כיפת ברזל ברחבי ישראל כדי להגן גם על יישובים במרכז הארץ. במהלך המבצע נורו 4,594 רקטות ופצצות מרגמה לעבר ישראל, מתוכן 735 יורטו על ידי כיפת ברזל, 64 מהן נפלו בשטחי מגורים, 188 מהן כשלו ונפלו בתוך שטחי הרצועה ו-3,607 מהן נפלו בשטחים פתוחים. מנגד צה"ל תקף 6,231 מטרות טרור בשטחי רצועת עזה; 10,590 מבנים נפגעו בתקיפות, 4,024 מבנים נהרסו כליל עד היסוד ו-32 מנהרות טרור הושמדו בידי חיל ההנדסה הקרבית.
בצד הישראלי נהרגו 67 חיילים ו-5 אזרחים, ונפצעו 1,620 חיילים ו-837 אזרחים. מבחינת הפלסטינים, מבצע צוק איתן היה קטלני ביותר: 2,203 פלסטינים נהרגו במהלך המבצע, מתוכם, בין 1,068 ל-1,408 פעילי טרור ובין 805–1473 אזרחים הרוגים, מעל ל-11,000 פלסטינים פצועים, ומעל ל-200 פעילי טרור נשבו בידי ישראל. בנוסף, עשרות פלסטינים ברצועת עזה הוצאו להורג בידי חמאס בטענה ששיתפו פעולה עם ישראל. במהלך הלחימה בין 300 אלף לחצי מיליון מתושבי הרצועה נאלצו לנטוש את בתיהם.
ב-2016 הוקמה המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות של פיקוד הדרום, ומאז 2017 החלה בגילוי, איתור והשמדה שיטתית של מנהרות הטרור חודרת הגדר שחפרו חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני מרצועת עזה אל תוך שטח ישראל.
במאי 2021 התרחש מבצע שומר החומות שנפתח עקב שיגור רקטות פלסטיניות על ישראל מרצועת עזה. במבצע שיגרו החמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני למעלה מ-4000 רקטות על ישראל, כולל על עוטף עזה, אשקלון, אשדוד, השפלה, גוש דן וירושלים. מהירי נהרגו 9 ישראלים (8 אזרחים וחייל) ו-3 עובדים זרים. מנגד, צה"ל - ובעיקר חיל האוויר הישראלי - תקף אלפי מטרות טרור ברצועה, השמיד מעל 100 ק"מ של מנהרות לחימה ברצועת עזה, בניינים רבי-קומות ששימשו כמטות ומפקדות ארגוני הטרור, נכסי מודיעין צבאי ומשגרי רקטות. בתקיפות צה"ל נהרגו מעל ל-200 מחבלים ו-25 מחבלים בכירים.
מטה הפיקוד צפוי עד 2023 לעבור למתחם בצמוד לקריית התקשוב שמוקמת במזרח באר שבע.
בוטושאן (מחוז)
מחוז בוטושאן (ברומנית: Judeţ Botoşani) הוא מחוז בצפון רומניה באזור בוקובינה. העיר בוטושאן עם אוכלוסייה של נפש היא בירת המחוז. המחוז משתרע על שטח של 4,986 קמ"ר, וגובל בצפון על ידי אוקראינה ובמזרח על ידי מולדובה. נהרות הפרוט והסירט הם, בהתאמה, גבולות המזרח והמערב של המחוז. שני הנהרות מתנקזים דרומית-מזרחית. אזור המחוז המאופיין בגבעות מתגלגלות נכלל זמן רב במולדביה הפיאודלית. הפעילות החקלאית כוללת גידול דגנים וגידול בעלי חיים.
שב&quot;ס
ערוב
מכות מצרים
עשר המכות
קצנלסון
כצנלסון
מהומות גורדון
מהומות גורדון (Gordon Riots) היו מהומות אלימות בלונדון, בירת בריטניה במהלך השבוע הראשון של חודש יוני 1780.
לורד ג'ורג' גורדון, על שמו קרויים המאורעות, היה לורד (חבר בפרלמנט הבריטי), בנו של דוכס סקוטי וככל הנראה גם מעורער בנפשו (מאוחר יותר בחייו הוא התגייר והפך ליהודי שומר מצוות, מעשה שהוביל להחרמתו בידי הכנסייה). בעת המהומות, גורדון ראה לעצמו משימה להנהיג תנועת התנגדות כנגד הנצרות הקתולית והאפיפיור מחד, וממשלתו של הלורד נורת' בבריטניה מאידך.
גורדון זעם כשנודע לו שלקתולים בבריטניה ניתנה הקלה בחוק בדמות סילוק הסעיפים הדתיים משבועת הנאמנות שנדרשה ממגויסים לצבא. בעקבות כך החל גורדון לאגד ולשלהב את פועלי הדחק בשכונות העוני של לונדון כנגד הקתולים.
ב-2 ביוני 1780 נשא נאום בעניין בפרלמנט, נאומו כלל קריאה לחוסר סובלנות דתית בכלל ולביטול החוק בפרט. במהלך הנאום התגודד בחוץ המון תומכיו שזכה למספר שילהובים שהגיעו מצדו של גורדון. ההמון החל להשתולל ולחולל מהומות בכל רחבי לונדון. המהומות כללו ביזה והצתות של מבנים. ההתקפה כוונה נגד הקתולים וכמה אנשי שלטון לא אהודים. כמו כן היה שחרור כללי של אסירים מכמה בתי כלא. ההמון הוכנע לבסוף על ידי גדודי אזרחים-מתנדבים שהחזירו את המצב לקדמותו במחיר של 285 הרוגים, כ-200 פצועים ו-450 עצורים.
ההיסטוריון פרנקלין פורד טוען שהמהומות הביאו בסופו של דבר, בשילוב גורמים אחרים, לנטישת הניסיון להנהגת רפורמות ליברליות על ידי חברי הפרלמנט. פורד טוען שלמרות שהמהומות לא היו קשורות ישירות לניסיונות הרפורמה של חברי הפרלמנט, הם הביאו לחשש שכל דיון בנושא רפורמיסטי עלול להיות מסוכן, שכן האלימות המהפכנית, שממנה ביקשו חברי הפרלמנט להימנע, מבעבעת מתחת לפני השטח.
חסידי תזת עידן המהפכות (בתוכם ההיסטוריון ז'אק גודשו) רואים במהומות גורדון חלק ממכלול המהפכות שפקדו את אירופה בסוף המאה השמונה עשרה ורואים באירוע מרד עממי שלא רק על בסיס דתי.
מהומות גורדון מתוארות ברומן ההיסטורי של צ'ארלס דיקנס "בארנבי רודג'" (Barnaby Rudge).
מוזיאון פיקאסו
106 לפנה&quot;ס
יאיר שפרינצק
יאיר שפּרינצַק (8 בנובמבר 1911 - 6 בספטמבר 1999) היה כימאי ופוליטיקאי ישראלי, חבר הכנסת מטעם מפלגת מולדת בכנסת ה-12.
ביוגרפיה.
נולד בארץ ישראל לחנה וליוסף שפרינצק, שהיה יושב ראש הכנסת הראשון. בצעירותו גדל בנווה צדק ואהב לשחק כדורגל בחולות. למד בגימנסיה העברית רחביה בירושלים, ולאחר מכן למד כימיה באוניברסיטת בריסל. במאי 1940 קיבל תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית. כיהן כחוקר בכיר במחלקה לכימיה אורגנית במכון ויצמן, ומטעמה שהה בתחילת שנת 1954 בארצות הברית למשך מספר חודשים. בהמשך היה ראש המחלקה לכימיה אורגנית במכון ויצמן. בשנת 1963 מונה לפרופסור חבר באוניברסיטת תל אביב. במחקריו התמקד בתחום ההתפלה. היה מתומכיו הראשונים של אלכסנדר זרחיןבשנות ה-50, נאבק כדי שהמדינה תממן הקמת מתקן בשיטתו של זרחין ובשנת 1965 שימש יו"ר הוועד הציבורי למען הקמת מתקן זרחין להמתקת מי ים.
שפרינצק היה חבר הנהלת התנועה למען ארץ ישראל השלמה, כתב מאמרים נגד נסוחת "שטחים תמורת שלום" והשתתף בהפגנות למען ההתנחלויות. היה חבר במוסדות "לעם", ממתנגדי הסכם השלום בין ישראל ומצרים וממקימי "התחייה" בשנת 1979. הוא פרש מהתחייה לאחר שחברי הכנסת שלה נכנסו לממשלתו של בגין שפינה את סיני. בשנת 1988 נבחר לכנסת ה-12 מטעם מפלגת מולדת שהטיפה לטרנספר.
שפרינצק נכנס לכנסת בגיל 77, והחזיק בתואר חבר הכנסת המבוגר ביותר שנכנס לראשונה לכנסת, עד לבחירתו של רפי איתן ממפלגת גיל שנכנס לכנסת ה-17 בגיל 79. מתוקף היותו זקן חברי הכנסת ה-12, היה שפרינצק היושב-ראש הזמני של המליאה עד לבחירתו של דב שילנסקי כיושב-ראש קבוע. שפרינצק ניסה להתחמק מהתפקיד של "זקן חברי הכנסת" וטען שהוא בן 66 בלבד, אולם לאחר בירורים התעקשו במזכירות הכנסת על גילו האמיתי. נאום הפתיחה שלו כלל תמיכה ברעיון הטרנספר וגרר קריאות ביניים רמות מספסלי השמאל.
משפחה.
במשך למעלה מ-60 שנה היה נשוי לשלומית, נכדתה של בתיה מקוב, ולהם ארבעה ילדים. המשפחה התגוררה ברחובות.
תחשיב הפסוקים
בלוגיקה ובלוגיקה מתמטית, תחשיב פסוקים (באנגלית: Propositional calculus,‏ Propositional logic או Sentential calculus) הוא מערכת מובנית (פורמליסטית), המאפשרת לייצג את הקַשַּרים הלוגיים בין ערכי האמת של פסוקים לוגיים שונים, ולהסיק את תקפותן ההגיונית (לוגית) של טענות.
התחשיב וגבולותיו.
בדוגמה להלן כל שורה היא נוסחה 'בנויה כהלכה', והמסקנה לפי כללי תחשיב הפסוקים היא חד משמעית:
דוגמה:
תחשיב הפסוקים אינו מתחשב בתוכן הפסוקים אלא אך ורק בתוקף הפסוק (ערך האמת שבו, היותו תקף או כוזב) וּתְּקֵיפוּת חלקיו. תחשיב הפסוקים אינו עוסק, לפיכך, בשאלה כיצד נקבעת אמיתות הפסוקים האטומיים, אלא בשאלה כיצד נקבע ערך האמת של פסוקים מורכבים יותר, המורכבים ממספר פסוקים אטומיים באמצעות קַשַּרים לוגיים. ערך האמת של הפסוקים האטומיים יכול להיקבע על ידי המשמעות (הפירוש הסמנטי) שאנו נותנים לאותיות הפסוקיות. לדוגמה, אם נרשום: