ב-5 בינואר 2021 הועלו לאתר של התאגיד 3 השירים שהגיעו לשלב זה בביצוע של עדן אלנה. ב-19 בינואר 2021 שודר משדר פתיחת ההצבעה ובו הוצגו הוידאו קליפים לשירים ולקראת סוף המשדר נפתחה ההצבעה לציבור שנמשכה עד ה-25 בינואר 2021. ב-25 בינואר 2021 התקיים המשדר "השיר שלנו לאירוויזיון 2021" אותו הנחתה לוסי איוב במתחם מרכז יצחק רבין בתל אביב-יפו, במהלך המשדר הוצגו 3 הקליפים הרשמיים בביצועה של עדן אלנה בשילוב קטעי וידאו המתעדים את תהליך העבודה על שלושת השירים לצד יוצריהם ולבסוף השיר "Set Me Free", הוכרז כשיר שייצג את ישראל באירוויזיון 2021.
באירוויזיון.
חצאי-הגמר והגמר הועברו בשידור חי בערוצים: כאן 11, כאן חינוכית וכאן תרבות. פרשני השידור בכל המופעים היו אסף ליברמן ועקיבא נוביק. חמשת החברים בצוות השיפוט הישראלי היו: אביה פרחי, נוי אלוש, אוהד חיטמן, רוני דואני, יוסי חרסונסקי.
חצי גמר 1.
ישראל השתתפה בחצי-הגמר הראשון, שהתקיים ב-18 במאי 2021 ברוטרדם. השיר מוקם מספר 12 מתוך 16 בסדר ההופעות. במהלך ההופעה הצליחה אלנה לשבור שיא של 25 שנה באירוויזיון כשביצעה את "צליל השריקה" היא הגיעה לצליל סי הגבוה באוקטבה השלישית (B6) בזמן הפזמון השלישי. בתום ההצבעה, ישראל העפילה לגמר יחד עם נורווגיה, רוסיה, אזרבייג'ן, מלטה, קפריסין, שוודיה, בלגיה, ליטא ואוקראינה.
גמר.
הגמר התקיים ב-22 במאי 2021. השיר מוקם מספר 3 מתוך 26 בסדר ההופעות. את הניקוד של ישראל הגישה לוסי איוב, מנחת אירוויזיון 2019. בתום הכרזת הנקודות, התברר שישראל סיימה במקום ה-17 עם 93 נקודות.
ישראל פרקר
ישראל "סלי" פרקר (6 ביולי 1927, ו' בתמוז תרפ"ז - 14 במאי 1948, ה' באייר תש"ח) היה שחיין ישראלי. אלוף צליחת הכנרת השלישית (1945). נהרג ביום הכרזת המדינה ב-ה' באייר תש"ח במבצע בן עמי.
ביוגרפיה.
ישראל פרקר נולד בגרמניה לדרייזל ומשה. בשנת 1936 עלה עם משפחתו לארץ ישראל. תחילה התיישבה המשפחה בחדרה ולאחר כשנה וחצי עברה המשפחה למושב כפר חוגלה שבעמק חפר. הוא למד בבית הספר בית חינוך בחדרה. הוא הצטיין במספר ענפי ספורט, כדורסל, כדורעף ושחייה והתאמן בקבוצת הפועל גבעת חיים. בגיל 14 עבר קורס מדריכי שחייה והוסמך כמדריך וכמציל. בסיום לימודיו הוא החל לעבוד בחברת החשמל בחיפה. את שכר עבודתו נתן להוריו כדי לבסס את משקם החקלאי.
בצליחת הכנרת השנייה שנערכה בספטמבר 1944 סיים פרקר במקום שני בתוצאה של 2:44.50 שעות, אחרי שמואל חדש מהפועל כנרת (2:39:12 שעות) ולפני אבינועם חדש מהפועל כנרת (2:46.0 שעות).
בצליחת הכנרת השלישית שנערכה ב-24 בספטמבר 1945 זכה פרקר במקום ראשון בתוצאה של 3:05.36 שעות, לפני אבינועם חדש (3:06.33 שעות) ומרדכי ליס הפועל דגניה א' (3:11.10 שעות).
עם פרוץ מלחמת העצמאות התגייס פרקר לצבא ויצא להילחם בחזית הגליל. הוא השתתף בקרבות אף על פי שבהיותו אפסנאי מחלקתי יכול היה להישאר בעורף. נהרג בכיבוש הכפר הערבי א-סמריה (קיבוץ שמרת של ימינו), שמצפון לעכו, ביום הכרזת המדינה, ה' באייר תש"ח, בעת מבצע בן עמי לשחרור הגליל המערבי.
פרקר נקבר בבית הקברות הצבאי בנהריה.
משפחת פרקר התגוררה באותו תקופה במושב כפר חגלה, אליו הגיעה המשפחה, שברחה מגרמניה, ב-1937.
בובות (תוכנית טלוויזיה)
בובות (ברוסית: Ку́клы, לעיתים תוארה בישראל כ"החרצופים" והגרסה הרוסית שלה) הייתה תוכנית טלוויזיה סאטירית מאת המפיק וסילי גריגורייב על נושאים רגישים בפוליטיקה הרוסית. התוכנית שודרה בשנים 1994–2002 בערוץ NTV בפריים טיים - בעיקר בשעות הערב בסוף השבוע. המפיק הוא חברת הטלוויזיה DIXI-TV.
יצירת תוכנית.
בשנת 1994 רכש המפיק וסילי גריגורייב את הזכות להפיק ברוסיה גרסה מקומית לתוכנית . בערך באותה תקופה, אנשים שסיפרו לו על קיומם של תוכניות בובות כאלה באנגליה ובצרפת החלו להגיע למנכ"ל NTV, איגור מלשנקו. מלשנקו היה מוכן לאשר את רעיון השקת התוכנית בערוץ שלו רק לאחר שצפה בקלטות וגריגורייב קיבל את הרישיון. הבובות הראשונות נעשו על ידי אמן-הבובות של המקור הצרפתי . לאחר מכן, הבובות עוצבו ברוסיה על ידי אנדריי דרוזדוב.
התוכניות הראשונות לא צלחו, הוסרו שוב ושוב ונערכו מחדש, אך היוצרים לא הצליחו לפתח סגנון משלהם . בדצמבר 1994 נגנבו מהאולפן 4 בובות שכל אחת מהן עלתה כ-6 אלף דולר .
עקרון אספקת החומר הופיע במקרה. בסוף 1994 תוכנן שחרור התוכנית לשנה החדשה בהומור קליל, אך ב-11 בדצמבר נכנסו כוחות רוסים לצ'צ'ניה, ושחרור תוכנית כזו הפך לבלתי אפשרי. היוצרים החליטו לעבד את "גיבור בן זמננו" של לרמונטוב והתוכנית התבררה כרלוונטית ורעננה באופן מפתיע. מרגע זה התחיל השימוש בפרודיה בעלילות וטקסטים קלאסיים . בשלב השקת התוכנית לא תכננו לעצב בובות בדמות הנשיא הנוכחי (מאחר שלצחוק על נשיא המדינה לא נחשב לחלק מהמסורות הרוסיות), אך לאחר מספר תוכניות הוחלט לנסות לעשות פארודיה לנשיא המכהן, מה שגרם להלם מצד הצופים.
כל תוכנית נכתבה על מחזה של יצירות אמנות פופולריות (מפו הדב עד רובינזון קרוזו), אירועים היסטוריים (כמו המהפכה הצרפתית, המלחמה הפטריוטית הגדולה וכדומה) ואישים. במקביל, השחקנים הוצגו עם בובות לטקס, שציירו קריקטורה שהזכירו את הפוליטיקאים הרוסים, וכל עלילה תיארה מציאות פוליטית וקונפליקטים הרלוונטיים ליום שבו ודרה התוכנית. לפעמים בובות של פוליטיקאים נהגו כאזרחים רוסים רגילים, ומדי פעם בתפקיד הפוליטיקאים עצמם, ללא אלגוריות.
שידור הבכורה של התוכנית התקיים ב-19 בנובמבר 1994. התוכניות נמשכו 10–13 דקות, למעט כמה תוכניות לשנה החדשה שנמשכו כ-30 דקות. בסך הכל צולמו יותר מ-360 פרקים. בשנים 1995-2001 תסריטאי התוכנית היה ויקטור שנדרוביץ'.
בפברואר 2016 רכש מרכז ילצין ביקטרינבורג את הזכויות על התוכנית. כל התוכניות יעברו דיגיטציה, יועברו למדיה דיגיטלית ויימכרו למבקרים.
The Jim Henson Company
חיים וגורל (סדרת טלוויזיה)
"חיים וגורל" (ברוסית: Жизнь и судьба) היא סדרת טלוויזיה רוסית בבימויו של סרגיי אורסוליאק, המבוססת על הרומן בעל אותו שם מאת וסילי גרוסמן. שידור פרק הבכורה התקיים בערב 14 באוקטובר 2012 בערוץ הטלוויזיה "רוסיה-1". העיתון "איזבסטיה" דיווח כי בשני הפרקים הראשונים צפו "כל מוסקבאי חמישי" מעל גיל 18.
בשנת 2013, הסרט היה מועמד לפרס אמי הבינלאומי במועמדות "הסרט או מיני-סדרה הטוב ביותר בטלוויזיה".
עלילה.
העלילה נפרשת על פני השנים 1942–1943, בעת ההגנה על סטלינגרד. ויקטור שטרום היהודי הוא פיזיקאי גרעין מוכשר שעובד באחד ממכוני המדינה ליצירת פצצת אטום. בזמן זה קרובי משפחתו של שטרום נרצחים במחנות הריכוז הנאצים ובצינוקים ובבתי הכלא של ה-NKVD, הרדיפה נגדו החלה.
להציל את עצמו הוא יוכל רק באמצעות הידע המדעי שלו, שסטלין עצמו התעניין בו. המדינה זקוקה לנשק כה חזק כמו פצצת אטום והמדען צריך לבחור: האם להישאר נאמן למדע ולעבוד עבור "מנהיג האומה" או לנטוש את קריאתו ולהיות מחוסל.
חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי
חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע"ח-2018, הוא החוק העיקרי המסדיר את דיני חדלות הפירעון בישראל. החוק אושר בכנסת ב-5 במרץ 2018, ונכנס לתוקף ב-15 בספטמבר 2019.
החוק הוא מהארוכים ביותר בין חוקי מדינת ישראל, ועם חקיקתו היו בו 381 סעיפים (בהם 14 סעיפים של תיקונים עקיפים לחוקים אחרים).
מכוח החוק הותקנו תקנות חדלות פירעון ושיקום כלכלי, תשע"ט-2019.
היסטוריה חקיקתית.
עד לתחילתו של חוק זה הוסדר המצב של חדלות פירעון בשני חוקים שמקורם במנדט הבריטי: פקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], התש"ם-1980, ופקודת החברות [נוסח חדש], התשל"ג-1983. חוקים דומים שנהגו באנגליה בוטלו בשנת 1986. במהלך השנים נערכו תיקונים בפקודות, וגם חוק החברות תוקן, ונעשו בו כמה תיקוני חקיקה הנוגעים להסדרי חוב והבראת חברות, אך אלה היו תיקונים נקודתיים בלבד. הצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי נועדה להביא לרפורמה מקיפה בתחום חדלות הפירעון, במטרה לספק לכלכלה הישראלית חקיקה מודרנית בתחום זה. הצעת החוק ביקשה ליצור קודיפיקציה של דיני חדלות הפירעון ולהסדיר באופן מקיף ושלם את כלל דיני חדלות הפירעון של יחידים ושל תאגידים, בחוק חדש ועדכני, ולבטל את הפקודות הישנות וההסדרים הקיימים בחוק החברות.
דברי ההסבר להצעת החוק מציגים את הצורך בו:
בהמשך מציגים דברי ההסבר את מטרות החוק:
החוק אושר בכנסת ב-5 במרץ 2018, ו שלו קובע "תחילתו של חוק זה 18 חודשים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה), והוא יחול על הליכים לפי חוק זה שהחלו ביום התחילה ואילך", כלומר תחילתו של החוק נקבעה ל-15 בספטמבר 2019.
פיזורה של הכנסת העשרים והכישלון בהרכבת קואליציה בכנסת ה-21 שהוביל ליציאתה של הכנסת לפגרת בחירות נוספת שיבשו את ההכנות לכניסת החוק לתוקף, ובפרט מנעו את אישורן של תקנות לקביעתן של רשימות נאמנים שמתוכן ימונו נאמנים לפי החוק החדש. לפתרון בעיה זו תוקן החוק, ונוסף בו, כהוראת שעה, סעיף 376א, המסדיר את אופן מינוי הנאמנים עד ל-1 ביולי 2020. תיקון זה הוא החוק היחיד שנחקק במהלך כהונתה של הכנסת ה-22.
פרקי החוק.
החוק מורכב מ-14 חלקים עיקריים, המפרטים כיצד יש לנהל הליכי חדלות פירעון.
תיקוני סעיפים בחוק החברות, תיקונים שונים בחוק ההוצאה לפועל בדבר ביטול ההכרה בחייבים מוגבלים באמצעים והסמכת הרשם לטפל בחדלות פירעון של חובות נמוכים, ועוד.
הפולמוס סביב יעילות החוק.
פרופ' דוד האן, שנמנה עם יוזמי התיקון, הבהיר כי המניע לתיקון לא היה 'סוציאליזם' אלא יעילות כלכלית, וזאת בהתבסס על מחקרים של האיחוד האירופי שהוכיחו כי המשק הכלכלי יוצא נשכר ככל שהליך פשיטת הרגל מהיר יותר.