"אבא שמעון" הוא רבי שלום שבזי, שהיה ידוע בכוניה "אבו שמעון", בגלל שמו של בנו הבכור, שמעון, כנהוג במדינות דוברות ערבית. לפי המסורת התימנית, הסיבה לכך הייתה ששמעון זה היה חכם וגאון בתורה, וכשאביו היה עובר ברחוב, היו אומרים הנה "אבו שמעון", אבי שמעון.
כנסיית הבצלים
גידול נוירואנדוקריני
משה וישגרודסקי
משה וישגרודסקי, הוא רוכב אופניים בעבר, 3 פעמים ברציפות אלוף ישראל במרוץ אופני כביש (1950–1952).
ביוגרפיה.
וישגרודסקי נולד וגדל בלודז' פולין, וניצול מחנה הריכוז אושוויץ. וישגרודסקי עלה לישראל משוודיה בשנת 1950 והתאמן בקבוצת הפועל חיפה.
אלוף ישראל.
בשנים 1950–1952 זכה וישגרודסקי באליפות ישראל במרוץ אופני כביש.
במכביה השלישית שנערכה בשנת 1950 זכה וישגרודסקי במדליית כסף במרוץ אופני כביש, למרחק של 50 ק"מ בתוצאה של 1:20,40 שעות, אחרי מרטין ואן-גלדר מהולנד (1:20,35 שעות), שנתיים לאחר מכן, בכינוס הפועל החמישי שנערך בשנת 1952 הוא זכה במדליית זהב בתחרות ל-50 ק"מ בתוצאה של 1:16,22 שעות, לפני אליעזר טגנסקי (1:18,7 שעות) ויצחק כרמל (1:19,31 שעות) ושנה לאחר מכן, במכביה הרביעית שנערכה בשנת 1953 הוא סיים במקום רביעי במרוץ אופני כביש, למרחק 76 ק"מ (מתל אביב לנתניה ובחזרה).
לאחר שפרש מספורט תחרותי הפך וישגרודסקי למאמן ולשופט.
ועדת באזל לפיקוח על הבנקים
באזל 3
חמדי אל-חרבאווי
חמדי אל-חרבאווי (בערבית: حمدي الحرباوي; נולד ב-5 בינואר 1985) הוא כדורגלן תוניסאי המשחק בעמדת החלוץ ברויאל מוסקרון ובנבחרת תוניסיה.
ביוגרפיה.
אל-חרבאווי התחיל את הקריירה שלו באספראנסה דה תוניס, ולאחר 5 שנים עבר למוסקרון. במוסקרון הוא מיעט לשחק ואת שתי העונות לאחר מכן העביר בליגה השלישית בבלגיה. לאחר שתי עונות מוצלחות הוא חתם בלוון, אז בליגה השנייה. בלובן הוא הפך לשחקן מפתח, ובעונתו הראשונה כבש 25 שערים וסיים את העונה כמלך השערים של הליגה, ואף עלה עם הקבוצה לליגת העל הבלגית.
לקראת עונת חתם בלוקרן, ובעונתו הראשונה בקבוצה זכה עמה בגביע הבלגי כאשר הבקיע את שער הניצחון בגמר נגד קורטרייק. בשנתיים הראשונות במועדון כבש אל-חרבאווי 12 שערים בכל עונה, ובעונת כבש 22 שערי ליגה.
ב-27 במאי 2012 כבש את צמד הבכורה שלו במדי נבחרת תוניסיה, בניצחון 5–1 על , ואף היה שיחק הנבחרת בגביע אפריקה לאומות 2013.
מתיבתא תפארת ירושלים בניו יורק
רבבות אפרים
שאקיר חאזאאל
אושוויץ-מונוביץ
צ'וק
אובססיה
סלצבאך
נהר הסלצבאך (בצרפתית: Seltzbach) הוא נהר שאורכו 33.1 ק"מ ומוצאו בצפון הרי הווז' בעיר גרסדורף (Gœrsdorf) הנהר עובר בצפון יער אגנו נשפך אל נהר הסואר בעיר סלץ.
פירוש השם Seltzbach באלזסית הוא נהר סלץ.
אובססיביות
אחמד כסרווי
אחמד כסרווי (פרסית: احمد كسروى; 29 בספטמבר 1890 - 11 במרץ 1946) היה היסטוריון, בלשן, הוגה דעות ופעיל חברתי איראני. נרצח בשל התנגדותו לאסלאם השיעי ולממסד הדתי באיראן.
ביוגרפיה.
אחמד כסרווי נולד למשפחה של אנשי דת ממוצא אזרי בכפר שליד העיר תבריז. אביו ייעד אותו מגיל צעיר לכהן במשרה דתית, והוא החל ללמוד לימודי דת בהיותו בן 6. לאחר שנפטר אביו בהיותו בן 12, נאלץ כסרווי לעזוב את הלימודים ולסייע בפרנסת המשפחה, אולם כעבור מספר שנים חזר לספסל הלימודים. הוא עבר מן הכפר לתבריז, והחל ללמוד במדרסה טאלביה, המוסד העירוני המוביל באותה עת. לאחר ארבע שנות לימודים הוסמך כאיש דת וקיבל את התואר 'מולא'. לאחר הסמכתו שימש במשך תקופה קצרה כמטיף באחד המסגדים שבכפר הולדתו, אולם עד מהרה הוא מאס בעבודה זאת ובמקום זאת תכנן להתחיל את דרכו הציבורית.
עוד בתקופת לימודיו בתבריז נחשף כסרווי לרעיון החוקתיות, ונעשה לתומך נלהב של הפעילות הפוליטית לקידומה של איראן. כסרווי אמנם לא לקח חלק פעיל במהפכה החוקתית באיראן בשנת 1905, אולם היה בלי ספק מזוהה עם מחנה תומכי החוקה שכונו 'שוחרי החירות'. בעקבות כינונה של החוקה החלה להיבנות מערכת משפטית לא-דתית באיראן, שם מצא כסרווי את משרתו הציבורית הראשונה לאחר שנטש את השירות הדתי. בשנות העשרים שימש בתפקידים שונים במשרד המשפטים, תוך שהוא מקדם ערכים של עצמאות מערכת המשפט ושוויון בפני החוק. פעילותו בשנים אלו עוררו עליו מתנגדים רבים. לצד פעילותו המשפטית הספיק כסרווי לפרסם בתקופה זאת גם שני חיבורים היסטוריים העוסקים בהיסטוריה של אזרבייג'ן.
לאחר פרישתו ממשרד המשפטים בשנת 1930 כסרווי הגביר את פעילותו החברתית, ופרסם מאמרים רבים שעסקו בתחלואי החברה האיראנית ובדרכים להתמודדות עם תופעות אלו. ביקורת רבה הפנה גם ביחס לממסד הדתי וכלפי האסלאם באופן כללי יותר. כסרווי טען כי יש ליצור שינוי תודעתי בחברה האיראנית שיהפוך אותה מחברה נבערת בעלת חשיבה חשוכה לחברה בריאה שתתבסס על היגיון וגאווה לאומית. הביקורת שמתח על הממסד הדתי היא שהביאה בסופו של דבר למותו של כסרווי. ב-11 במרץ 1946 נרצח בידי שני מתנקשים אסלאמיסטיים מארגון 'פדאיאנ-י אסלאם'.
עמוס (לוויין תקשורת)
מדרש תדשא
מדרש תדשא (נקרא גם מדרש רבי פנחס בן יאיר וכן ברייתא דרבי פנחס בן יאיר) הוא מדרש שיוחס לרבי פנחס בן יאיר, ולדעת החוקר אברהם אפשטיין נכתב על ידי רבי משה הדרשן.
שם הספר.
שם המדרש נובע מהפסוק בו הוא מתחיל:
יש שהציעו שהמדרש פותח בפסוק זה משום שהמילה "תדשא" היא גימטריה של שם מחבר המדרש, אמנם אין התאמה מלאה בגימטריות.
היחס לספר היובלים.
הרבה מתוכן המדרש מקביל לכתוב בספר היובלים. דוגמה לכך, שבמדרש תדשא () מובאים תאריכי לידת בני יעקב, והשבטים כתובים בסדר המקביל למופיע בספר היובלים (). דבר זה הביא כמה חוקרים למסקנה שספר היובלים היה לפני המחבר. אמנם יש הטוענים שההשפעה מהספרים החיצוניים באה ממקורות שבע"פ ולא מספרים כתובים.
סואר (ריין)
נהר הסואר (בצרפתית: Sauer בגרמנית: Saarbach) הוא נהר שאורכו 70 ק"מ ומוצאו בריינלנד-פפאלץ, גרמניה וזורם ברובו בבא-רן שבצרפת עד שהוא נשפך אל נהר הריין.
גאוגרפיה.
מקור הנהר בפלאצרוואלד ליד העיר אפנבורן (Eppenbrunn) שבקרבת הגבול הצרפתי-גרמני, ברום של כ-400 מטר מעל לגובה פני הים. הנהר זורם מזרחה בשטח גרמניה עד שהוא חוצה את הגבול לצרפת כ-12 ק"מ לאחר מוצאו. בצרפת הנהר זורם בצפון חבל בא-רן וממשיך לכיוון מזרח. במהלכו הוא ניזון ממספר נהרות שהעקריים שבהם הוא האברבאך והסלצבאך. כ-5 ק"מ לאחר המפגש עם נהר הסלצבאך, הנהר נשפך אל נהר הריין ליד העיר מינשוזן.
מדרש רבי פנחס בן יאיר
ברייתא דרבי פנחס בן יאיר
מינשוזן
מינשוזן (בצרפתית: Munchhausen; ההגייה: [mynʃo'zœn]) הוא כפר במחוז בא-רן בחבל אלזס הצרפתי הנמצא על נהר הריין בגבול הצרפתי-גרמני. הכפר הוא כפר דייגים, לכן במגן העיר מופיע דג.
גאוגרפיה.
מינשוזן נמצא בצפון מישור אלזס בשטח מיוער המהווה את הצד הצפון מזרחי של יער אגנו. הוא ממוקם במפגש הנהרות סואר וריין כאשר הריין הוא הגבול המזרחי של הכפר והסואר הוא הגבול הדרומי של הכפר. מצפון נמצאת העיר לותרבור (Lauterbourg). הכפר מחולק לשני חלקים הכפר הגבוה (haut-village) שמרוחק מעט מהריין ונמצא כ-15 מטר גבוה יותר מהחלק התחתון של העיר, והכפר הנמוך (bas-village) שנמצא בקרבת הריין ומוגן מפני שיטפונות והצפות על ידי סוללה.
מקור השם.
ככל הנראה שם הכפר מגיע מגרמנית שבה "der Münch" משמעותו נזיר ו-"das Haus" משמעותו בית. והסיומת "-en" היא צורת רבים. לכן משמעות שם העיר היא "בתי הנזירים".
השפעות בריאותיות של צריכת בשר
טל בן חיים (חלוץ)
סן ברנרדינו (פירושונים)
מהומה רבה על לא מאומה
משוואת סאהא
חזון איש
חזון איש הוא שמה של סדרת הספרים של הרב אברהם ישעיהו קרליץ, שעל שמה הוא מכונה "החזון איש". כרכי הסדרה מכילים דיונים הלכתיים במגוון נושאים ובד בבד מהווים פירוש על עיקרי הספרות ההלכתית: על התלמוד הבבלי והירושלמי, על משנה תורה לרמב"ם, ועל השולחן ערוך. תורתו של המחבר, הבאה לידי ביטוי בעיקר בסדרת ספריו זו, נחשבת ליסודית בלימוד הישיבתי, בפסיקת הלכה בבתי ההוראה, ובפסיקת דין בבתי הדין.
בשם הספר נרמז שם המחבר: אברהם ישעיהו, והוא מושפע ומבוסס על הפתיח לספר ישעיהו: .
בשל צניעותו של מחבר הספר הוא לא חתם את שמו על ספריו; על ספרו הראשון חתום מעבר לדף השער המו"ל, אחיו הרב משה קרליץ; ועל שאר ספריו המו"ל, הרב שמואל גריינימן.
מהדורות הספר.
המהדורה הראשונה.
הספר במהדורתו הראשונה, לא עבר עריכה ולא נדפס לפי סדר שיטתי. הרב קרליץ היה רושם את חידושיו תוך כדי לימודו, וכשהצטברו כתבים בכמות שאיפשרה הדפסת כרך, היה גיסו הרב שמואל גריינימן מכינם ומסדרם לדפוס. מסיבה זו, מאפיין בולט של ספרי מהדורה זו, היא העובדה שמלבד הנושא המרכזי המופיע בדף השער, בדרך כלל המסכת או החלק ההלכתי ב"שולחן ערוך" בו עסק הרב קרליץ באותה תקופה, הופיע גם מדור "ליקוטים" ובו חידושים בעניינים שונים שאינם קשורים לנושא המרכזי של הספר.
בסדרה זו, יצאו עד פטירת המחבר הכרכים הבאים:
המהדורה הערוכה.