בשנת 2009 הקימה את "ועדת גולדסטון" שתפקידה היה לבחון את אירועי מבצע עופרת יצוקה ולאחר פרסום דוח הוועדה אישרה המועצה כי ישראל ביצעה פשעי מלחמה. ב-1 באפריל 2011 פרסם גולדסטון מאמר בעיתון "וושינגטון פוסט" תחת הכותרת "שקילה מחדש של דו"ח גולדסטון על ישראל ופשעי מלחמה", ובו טען כי אילו היה שיתוף פעולה מצד ישראל ואילו "ידע אז מה שיודע היום", מסקנות הדו"ח היו שונות, במיוחד ההאשמות על "פשעי מלחמה אפשריים" שהופנו נגד ישראל. הוא טען עוד שמועצת זכויות האדם של האו"ם מוטה לרעת ישראל, וכי ישראל חקרה את מעשיה, בעוד החמאס לא עשה כן.
במרץ 2012 זימנה מועצת זכויות האדם חבר פרלמנט מטעם ארגון הטרור חמאס כדי שירצה בפני המועצה על הפרת זכויות אדם בידי ישראל, ובפרט מעצר חברי הפרלמנט של חמאס בעקבות חטיפת גלעד שליט. צעד זה של המועצה גרר ביקורת קשה וחריפה ביותר מצד ישראל.
ב-23 ביולי 2014 גינתה המועצה את הפרת זכויות האדם שנגרמו מפעילות ישראל במהלך מבצע צוק איתן, "שהביאו למותם של יותר מ-650 פלסטינים, רובם אזרחים, ומתוכם 170 ילדים", והחליטה על הקמת ועדת חקירה לבדיקת "כל ההפרות של דיני המשפט הבינלאומי ההומניטרי ודיני זכויות האדם הבינלאומיים בשטחים הפלסטינים הכבושים, כולל מזרח ירושלים, ובמיוחד ברצועת עזה, בהקשר של המבצעים הצבאיים שמתנהלים החל מ-13 ביולי 2014". המועצה נמנעה לגנות את החמאס על הירי לאוכלוסייה בישראל ועל שימוש בתושבי עזה כמגן אנושי. בישראל גינו את ההחלטה בחריפות. שר החוץ אמר בתגובה "המועצה לזכויות אדם הפכה מזמן למועצה לזכויות הטרוריסטים".
ב-22 ביוני 2015 פרסמה מועצת זכויות האדם של האו"ם את הדו"ח על מבצע צוק איתן ובו טענה שישראל וחמאס ביצעו פשעי מלחמה במבצע זה. הדו"ח ניקה את חמאס כמעט מכל אשמה וקבע שמנהרות החדירה של חמאס וירי המרגמות שביצעו הפלסטינים (כולל הירי ממנו נהרג ילד ישראלי בן 4) היו התקפות לגיטימיות על מטרות צבאיות. הדו"ח ספג גינויים חריפים מכל גוני הקשת הפוליטית.
ב-13 בפברואר 2020 פרסמה המועצה את רשימת העסקים עם קשר להתיישבות ביהודה ושומרון, מזרח ירושלים ורמת הגולן. בעקבות הפרסום, הנחה שר החוץ ישראל כ"ץ לנתק כל קשר עם הנציבות.
ב-27 במאי 2021 החליטה המועצה להקים ועדת חקירה לבדיקת פשעי מלחמה שביצעה ישראל במבצע שומר החומות.
ביקורת על פעילותה ביחס לישראל.
כנגד המועצה נמתחה ביקורת על כך שהיא מתמקדת יתר על המידה בישראל ללא פרופורציה להפרות זכויות האדם המבוצעות בעולם, בעיקר במדינות לא-דמוקרטיות (ראו פסקה לעיל). הביקורת באה גם מצד ארצות הברית שקראה למועצת זכויות האדם להפסיק את ההטייה כנגד ישראל.
ביקורת חריפה נוספת נמתחה על ריצ'רד פאלק, שליח מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם שאחראי לדיווח על זכויות האדם של הפלסטינים. במאמר שכתב הצהיר פאלק שחמאס איננו ארגון טרור. כמו כן, טען שישראל מבצעת ג'נוסייד בפלסטינים והשווה את מעשיה למעשי הנאצים וטען שישראל מתכננת לבצע שואה בפלסטינים. ביולי 2011 פרסם קריקטורה אנטישמית בבלוג שלו, ובעקבות ביקורת קשה שנמתחה עליו הסיר את הקריקטורה ונאלץ להתנצל. פאלק הואשם על ידי יצחק לבנון, חבר המשלחת הישראלית באו"ם, בהצדקת בפיגועי התאבדות בטענה ש"זו הדרך היחידה של הפלסטינים להיאבק נגד ישראל". כתוצאה מכך, הוכרז פאלק כ"פרסונה נון גראטה" בידי ישראל ונאסרה כניסתו לתחומיה וליהודה, שומרון ועזה. ב-14 בדצמבר 2008 נחת פאלק בנמל התעופה בן-גוריון במטרה לבצע שליחות מטעם המועצה, אך עוכב ל-30 שעות ולבסוף גורש בחזרה לז'נבה.
ריצ'רד גולדסטון, שעמד בראש ועדת גולדסטון, פרסם ב-1 באפריל 2011 מאמר בוושינגטון פוסט, בו חזר בו מהאשמותיו כלפי ישראל, ובנוסף טען שמועצת זכויות האדם של האו"ם מוטה לרעת ישראל.
יושב ראש הכנסת רובי ריבלין מתח ביקורת חריפה על המועצה וקרא לנציגי ארצות הברית והאיחוד האירופאי לפרוש ממנה. הוא אמר כי בין היתר מתח ביקורת על כוונת המועצה לצרף את סוריה כחברה בשעה שהיא טובחת באזרחיה.
באותו החודש החליטה המועצה על הקמת ועדת חקירה של האפשרות להפרת זכויות אדם פלסטינים ב"שטחים הפלסטינים הכבושים, כולל מזרח ירושלים" (הוועדה הוקמה לבסוף ביולי 2012). ראש הממשלה בנימין נתניהו אמר בתגובה לצעד זה כי "מדובר במועצה צבועה עם רוב אוטומטי נגד ישראל. זו מועצה שצריכה להתבייש בעצמה. למועצת זכויות האדם של האו"ם אין דבר וחצי דבר עם זכויות אדם. עד היום קיבלה הוועדה 91 החלטות: 39 מהן עסקו בישראל, 3 בסוריה ואחת באיראן".
משרד החוץ הישראלי בתגובה החליט כי מדינת ישראל תנתק את קשריה לאור ההתנהלות המתמשכת של המועצה כנגד מדינת ישראל ושתיקתה כנגד הפרות של זכויות אדם בוטות במדינות המזרח התיכון.
ב-2017 הצטרפה לביקורת גם הממלכה המאוחדת (בריטניה) וגינתה את המועצה על ההטייה וחוסר הפרופורציות שלה נגד ישראל ועל סירובה לגנות את הטרור הפלסטיני. היא איימה שאם ההטייה תימשך היא תצטרף לארצות הברית ותצביע אוטומטית נגד כל ההחלטות המגנות את ישראל.
ביוני 2018 הודיעה ארצות הברית על פרישתה ממועצת זכויות האדם בשל יחסה המוטה כנגד ישראל, אולם בפברואר 2021 ממשל ביידן הודיע על שובה של ארצות הברית למועצה.
טבח דיסטומו
טבח דיסטומו (ביוונית: Σφαγή του Διστόμου) הוא טבח שביצעו חיילי האס אס בתושבי דיסטומו, עיר במרכז יוון 105 ק"מ צפון-מערבית לאתונה, במהלך מלחמת העולם השנייה.
מהלך האירועים.
עם הפלישה לנורמנדי ב-6 ביוני 1944 הגבירו הפרטיזנים היוונים את התקפותיהם על הגרמנים. במקום שהתה הדיוויזיה המשוריינת ה-4 של האס אס.
בבוקר 10 ביוני 1944 נע טור משוריין לעבר דיסטומו. בדרך החיילים פתחו באש על איכרים, הרגו חמישה ושבו שנים עשר כבני ערובה. ההוראות שקיבלו היו: על כל גרמני הרוג יש להרוג 50 יוונים, ועל עשרה גרמנים הרוגים יש לחסל כפר שלם.
השיירה נעצרה במרכז העיירה, והכומר המקומי נחקר על הימצאות פרטיזנים באזור. משלא קיבלו תשובות לשאלותיהם, השאירו במקום כוחות שנועדו להפחיד את האוכלוסייה, והטור עזב את דיסטומו. קילומטרים ספורים מהעיירה הותקפו כלי הרכב על ידי כוח פרטיזנים גדול. בקרב נהרגו 40 גרמנים.
השיירה חזרה לדיסטומו. 12 בני הערובה הוצאו מיד להורג בפומבי, וניתנה הוראה לבצע טבח בתושבי העיירה כנקמה. הגרמנים חדרו לבתים והרגו כל מי שנקרה בדרכם, מתינוקות שטרם הוטבלו ועד לזקנים. הבתים נשדדו ונשרפו.
בסך הכול נהרגו 218 אזרחים.
הכרה והנצחה.
באותו יום ממש אירע הטבח בכפר הצרפתי אורדור-סור-גלאן, ובדיוק שנתיים לפני כן אירע הטבח בכפר הצ'כי לידיצה. ב-10 ביוני נערכות אזכרות בשלושת המקומות האלה.
ממשלת גרמניה לא הכירה באחריות לטבח דיסטומו - כמו גם לטבח בקלבריטה - והאחראים לכך לא נענשו.
במקום אנדרטת זיכרון ומוזיאון בו מוצגים גולגולות ועצמות של הנרצחים.
ערן קולירין
ערן קולירין (נולד ב-4 בנובמבר 1973) הוא במאי קולנוע וטלוויזיה ותסריטאי ישראלי. בעבר חבר הנהלת איגוד התסריטאים. זוכה ארבעה פרסי אופיר, לבימוי ולתסריט, על סרט הביכורים שלו בקולנוע, "ביקור התזמורת" ולבימוי ולתסריט על סרטו "ויהי בוקר".
ביוגרפיה.
קולירין נולד בחולון, בן לבמאי הקולנוע גדעון קולירין ולאם, רבקה קולירין, אדריכלית. אח גדול לאסף ולעדי. בהיותו בן 3 עברה משפחתו לתל אביב. לאחר שרותו הצבאי החל ללמוד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, ובתקופת לימודיו כתב את תסריטו הקולנועי הראשון, "צור הדסים", שאותו ביים אביו.
יצירתו מתאפיינת בטון מינורי ובניואנסים קומיים דקים המחפשים צד אנושי יותר משחותרים לדרמה גדולה. שיתוף הפעולה האמנותי הבולט שלו הוא עם צלם הקולנוע שי גולדמן, שהאסתטיקה שהוא מעמיד מיטיבה להתחבר לתחושת ריחוק אירוני אך אנושי העולה מיצירתו של קולירין.
פועלו הראשון בתעשיית הקולנוע הישראלית היה בכתיבת התסריט לסרט "צור הדסים", והוא זיכה אותו בפרס ליפר לתסריט הטוב ביותר בפסטיבל ירושלים בשנת 1999. הוא כתב וביים את סרט הטלוויזיה "המסע הארוך" (2004), זוכה פסטיבל אילת.
בתחום היצירה הטלוויזיונית בשנים 2004-2001 קולירין היה שותף בכתיבת הסדרה "שבתות וחגים", ששודרה ב-HOT, וביים חלק מפרקיה. בשנים 2010-2005 השתתף קולירין בכתיבת התסריט לסדרת הדרמה "מעורב ירושלמי", ששודרה בערוץ 10 ובערוץ 2. בשנת 2008 יצר את הסדרה המוערכת "חמישה גברים וחתונה" עבור ערוץ 10, וחלק מפרקיה אף כתב וביים.
בשנת 2007, לאחר עיכוב ממושך בשל בעיות תקציב, קולירין ביים וכתב את הסרט עטור השבחים והפרסים "ביקור התזמורת", שמאוחר יותר זכה בשמונה פרסי אופיר (שניים מהם עבור קולירין, בקטגוריות הבימוי והתסריט), כמו גם בפרס חביב השופטים בפסטיבל קאן, בפרס הקהל בפסטיבל סרייבו, בפרס הגרנד פרי היוקרתי בפסטיבל טוקיו ובפרסים רבים נוספים בפסטיבלים בינלאומיים שונים באירופה, בהם פרס תגלית השנה בטקס פרס האקדמיה האירופית לקולנוע. הסרט עובד למחזמר, ועלה ב-2016 באוף ברודוויי ושנה לאחר מכן בברודוויי וזכה ב-2018 בעשרה פרסי טוני.
בשנת 2012 יצא לאקרנים סרטו "ההתחלפות" בכיכובם של רותם קינן, שרון טל ודב נבון. הסרט הוצג לראשונה בתחרות הרשמית של פסטיבל ונציה היוקרתי ואחריו בפסטיבלים יוקרתיים נוספים, והציג גישה פואטית לירית שאינה מתמקדת בעלילה חיצונית אלא בזו הפנימית ועל כן מצריכה קשב עמוק יותר מצד הצופה. הסרט זכה לביקורות מעורבות הן בישראל והן מחוצה לה ולא שיחזר את ההצלחה הגורפת של סרטו הקודם של קולירין גם בקרב קהל הצופים הרחב.
בשנת 2016 זכה סרטו "מעבר להרים ולגבעות" להכרה בפסטיבל קאן. הסרט היה מועמד לפרס אופיר לסרט העלילתי הטוב ביותר לשנת 2016.