לרב ליפשיץ היה ידע נרחב בפסיכולוגיה בפילוסופיה ובגרפולוגיה שבעזרתן פיתח שיטה עצמאית בפסיכולוגיה המתאימה לרוח היהדות. לעומת הפסיכולוגיה המקובלת בה מחפשים אירועים ותסביכים בעבר, הרב ליפשיץ לא טיפל בשלילי אלא חיפש את האיכותי והחיובי של האדם וחיבר אותו למטרות ערכיות שמתאימות לו במסגרת היהדות. לדבריו הפסיכולוגיה היהודית מכירה בחשיבותם של צרכים כמו רכושנות, דחפים גופניים וצרכים חברתיים, אבל מייחסת חשיבות מכרעת לאיכות הרוחנית של האדם. ככל שאיכותו הרוחנית של האדם פעילה יותר, הדחפים השונים נכנעים לה.
סדנת אנוש.
סדנת אנוש היא מרכז להדרכה חינוכית ורוחנית הפועלת על פי שיטתו של הרב ליפשיץ. המכון עוסק בכמה תחומים, בהם: ייעוץ והדרכה אישית. הכשרת מחנכים ופיתוח דרכי הוראה. ייעוץ והדרכה למשפחה היהודית. במכון גם קיימת ישיבה על שם דודו של הרב ליפשיץ, הרב יצחק יחיאל קנטרוביץ', רבה של ז'טל, שנרצח בשואה, כאשר השיעורים שבעבר נאמרו על ידי הרב ליפשיץ עצמו וכיום על ידי בנו, הרב ד"ר יצחק ליפשיץ.
פיסול מופשט
דמיין את זה
דמיין את זה (באנגלית: Picture This) הוא סרט מסוגת קומדיה רומנטית אשר שודר לראשונה ב-18 ביולי 2008 בערוץ ABC Family. בסרט מככבים אשלי טיסדייל ורובי אמל. הסרט נצפה על ידי 5.3 מיליון צופים.
עלילה.
מנדי גילברט היא נערה מתבגרת לא פופולרית בתיכון נוטינגהאם. היא גרה עם אביה, טום ויש לה שתי חברות - אלקסה וקאיין. ליסה קרוס היא האויבת שלה, משום שמנדי מאוהבת בחבר של ליסה - דרו פטרסון.
כאשר מנדי מגלה שדרו מצטרף לצוות השחייה בתיכון היא מחליטה להצטרף גם. בשטח הבריכה היא מאבדת את משקפיה, נופלת למים ומאבדת את ההכרה. כשהיא מתעוררת היא מגלה שדרו הציל אותה. היא נפגשת עם דרו באגם ליד התיכון שאביה אסר עליה ללכת אליו. כאשר ליסה רואה את דרו ומנדי ביחד היא כועסת. היא מוצאת את הטלפון הנייד של מנדי על הרצפה, היא מתקשרת לאבא של מנדי ומספרת לו שבתו באגם.
דרו מזמין את מינדי כבת זוגו לנשף סיום שנת הלימודים, אך אביה אוסר עליה לצאת מהבית ולהשתמש בטלפון הנייד, בטלוויזיה ובמחשב. מינדי משקרת לאביה כדי להגיע למסיבה - היא מספרת שהיא הולכת אל אלקסה כדי ללמוד. אולם, אביה מתקשר אליה בשיחת וידאו, כל חצי שעה כדי לבדוק שהיא ואלקסה אכן לומדות. הבנות מוצאות פתרון טכני לבעיה זו וממשיכות לרמות את אביה של מנדי. מנדי נהנית מאוד בנשף הסיום ומוכתרת למלכת הנשף.
הפסקול.
בשנת 2008 יצא פסקול הסרט. יש בפסקול 22 שירים ובאלבום משתתפים אשלי טיסדייל, אנג'י הילטון, ג'וש קלי ועוד.
האי סקאי
דוב צבי קרלנשטיין
משחק 100 הנקודות של צ'מברליין
פער השערים הגדול ביותר במוקדמות המונדיאל
ג'ון ג'קסון
ג'ון דייוויד ג'קסון (19 בינואר 1925 - 20 במאי 2016) היה פיזיקאי קנדי-אמריקאי, פרופסור אמריטוס באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ופיזיקאי בכיר במעבדה הלאומית לורנס ברקלי. הוא היה חבר באקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית ופורסם בהיותו מחבר ספר הלימוד האקדמי הפופולרי ביותר, בנושא אלקטרודינמיקה קלאסית.
קורות חיים.
ג'קסון נולד בלונדון, קנדה וסיים תואר ראשון בפיזיקה ומתמטיקה בשנת 1946 באוניברסיטת מערב אונטריו. הוא המשיך את לימודיו במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, שם עבד תחת הנחייתו של ויקטור וייסקופף וקיבל תואר דוקטור בשנת 1949. בעבודת הדוקטורט, בהמשך לעבודתו הקודמת על פיזור פרוטון-נייטרון, ג'קסון חקר אופני פיזור פרוטון-פרוטון באנרגיות נמוכות בשיטת הווריאציות של שווינגר, והראה את הקשר בינה לבין נוסחת בתה הפשוטה יותר.
לאחר סיום הדוקטורט, ג'קסון נשאר ב-MIT למשך שישה חודשים. במהלכם קיבל הצעות עבודה ממספר אוניברסיטאות: הוא הוזמן להצטרף לסגל אוניברסיטת קורנל על ידי הנס בתה, וכן לאוניברסיטת ויסקונסין ואוניברסיטת מקגיל. ג'קסון בחר במקגיל, עבר ב-1950 ומכיוון שהיה פיזיקאי תאורטי, השתלב במחלקה למתמטיקה. הוא התקדם לדרגת פרופסור חבר, אך עזב את מקגיל ב-1957 על מנת להצטרף לפקולטה לפיזיקה של אוניברסיטת אילינוי. ג'קסון נשאר באילינוי עד 1967, אז עבר לאוניברסיטת קליפורניה בברקלי, שם הוא החזיק במשרות במחלקה לפיזיקה וגם במעבדה הלאומית.
עיקר מחקרו של ג'קסון לאורך השנים היה בתחום פיזיקת חלקיקים. הוא המשיך לעבוד הן באוניברסיטה והן במעבדה גם לאחר שהפך לפרופסור אמריטוס ב-1992. כמו כן, הוא היה חבר באגודה האמריקאית לפיזיקה וחבר פעיל באיגוד המדענים המודאגים (שאחד ממייסדיו היה מנחה הדוקטורט שלו, ויקטור וייסקופף).
נפטר בגיל 91.
תחנות הכוח באשלים
תחנות הכוח באשלים הן מתחם של ארבע תחנות כוח שנבנה בסמוך ליישוב אשלים בנגב על שטח של 10,000 דונם. על פי התוכנית, 3 תחנות כוח שבמכרז הראשון יהיו בהספק כולל של כ־300 מגה־ואט, שהם כ־1.6% מההספק המותקן של כלל תחנות הכוח במשק החשמל בישראל (נכון ליולי 2015). התחנות משלבות שלושה סוגי תהליכי הפקת חשמל: תחנת כוח תרמו־סולארית, תחנת כוח פוטו־וולטאית והפקת חשמל באמצעות שריפת גז.
את קצהו הבּוֹהֵק של מגדל השמש ניתן לראות גם באור יום מתחנת החלל הבין-לאומית.
המניעים להקמת המתחם.
בהודעת דובר משרד התשתיות הלאומיות מצוינות מספר מטרות להקמת התחנה:
כן מפורטים מספר גורמי כדאיות בהקמת התחנה:
בזמן הכנת המכרז התחנה הייתה עתידה להיות מהגדולות מסוגה בעולם. המתחם כולו ישתרע על שטח של כ־10,000 דונם. עלות ההקמת של שלוש תחנות הכוח הראשונות במתחם מוערכת בכמיליארד דולר.
מאפייני המכרז.
את תנאי המכרז ניסחה רשות החשמל בסיוע יועצים מקצועיים ועיקריו:
במקום נערכו חפירת הצלה של אתר עתיקות.
התחנות של המכרז הראשון.
נגב אנרגיה (Plot A).
תחנת כוח תרמו־סולארית בטכנולוגיה של השוקת הפרבולית, שמבוססת על מראה שמרכזת את קרינת השמש אל צינור במוקד הפרבולה שהשמן התרמי שבו מתחמם לטמפרטורה של 390 מעלות צלזיוס. התחנה שנבנתה על שטח של כ־4,000 דונם מכילה 454,832 מראות ייחודיות. התחנה תספק כ־121 מגה ואט במשך כ־11 שעות ביום. לתחנה מיכלי אגירה של מלח מותך המאפשרים לה לספק אנרגיה בכ־4.5 שעות נוספות במהלך היממה. לתפעול התחנה יועסקו כ־60 עובדים באופן ישיר.
התחנה בבעלות "נגב אנרגיה אשלים תרמו־סולאר בע"מ", חברה ייעודית שהוקמה לצורך הפרויקט, בבעלות חברת שיכון ובינוי (50%), קרן נוי (40%) וחברת TSK הספרדית (10%). הפרויקט הוקם במסגרת הסכם זיכיון מסוג בנה־הפעל־העבר לתקופה של 28 שנה (בסיום התקופה, בשנת 2043, תוחזר התחנה לבעלות המדינה). החברה זכתה במכרז הבינלאומי בשנת 2013. היקף ההשקעה בפרויקט היה כ־1.1 מיליארד דולר. את מימון הפרויקט הובילו בנק ההשקעות של האיחוד האירופי EIB ובנק ההשקעות האמריקאי OPIC, שהעמידו יחדיו סכום של כ–400 מיליון דולר. בנוסף הוביל בנק לאומי קונסורציום מממנים בישראל שהעמידו יחדיו סכום של 700 מיליון שקל, לצד הלוואה נפרדת שהעמידו בנק הפועלים וכלל ביטוח בסך 55 מיליון דולר.
הטכנולוגיה בה משתמשת התחנה פותחה במקור בשנות ה־80 של המאה ה־20, על ידי חברת לוז מירושלים (כיום ממוקם מפעל החברה בבית שמש והוא בבעלות החברה הספרדית "ריוגלס"). חברת לוז הציעה כבר בשנות ה־80 להקים תחנת כוח בטכנולוגיה זו בנגב.
ביולי 2017 עברה התחנה משלב ההקמה לשלב ההרצה והבדיקות. ההפעלה המסחרית החלה ביולי 2018.
ברייטסורס אשלים (Plot B).
תחנה בטכנולוגיה של ריכוז קרינת השמש, באמצעות כ-50,000 הליוסטטים, בעלי משטח פנים של 20 מטר רבוע כל אחד, אל מגדל שמש בגובה של 240 מטר, שבו מחממים מים לטמפרטורה של כ־550 מעלות צלזיוס. הקיטור שנוצר מוזרם לטורבינה ומכאן ואילך תהליך ייצור החשמל הוא ככל תחנת כוח רגילה. לאחר המעבר בטורבינה מקורר הקיטור ומוחזר למגדל כמים לשימוש חוזר; הקירור נעשה באמצעים יבשים (כלומר ללא שימוש במים) ומאפשר חיסכון במים, משאב יקר במדבר בו מוקמת התחנה. את הקיטור יכולים לייצר גם באמצעות שריפת גז טבעי כך שהתחנה תוכל לפעול 24 שעות ביממה.
בנובמבר 2012, הוכרז כי הזוכה בזיכיון חברת ברייטסורס אנרג'י (שפיתחה את הטכנולוגיה של מגדל השמש) והתאגיד הצרפתי אלסטום בהשקעה של 700 מיליון דולר.
במהלך שנת 2015 פעלה חברת ברייטסורס לפינוי הנפלים משטח האש לשעבר ועבודות התשתית לקראת הקמת החווה הסולרית.
באוקטובר 2017 הותקן בראש מגדל השמש דוד הקיטור במשקל 2,220 טון. התחנה שמשתרעת על שטח של 3,150 דונם החלה לפעול ברבעון הראשון של 2019. והתעריף המשולם לה הוא 85 אגורות לקילוואט.
אשלים סאן פי וי.
תחנה בטכנולוגיה פוטו־וולטאית בהספק של 30 מגה וואט. באתר כ־101 אלף לוחות סולאריים, על פני שטח של כ־750 דונם. בהמשך החשמל מומר לזרם חילופין ועובר לתחנת משנה המאפשרת את הזרמתו לרשת החשמל הארצית במתח עליון (161 אלף וולט).
המכרז לתחנה פורסם ביולי 2010, במרץ 2012 הוכרז כי הזוכה בזיכיון היא חברת אשלים סאן פי.וי. בבעלות כלל סאן, (חברת בת של כלל תעשיות) וסאן אדיסון. בשנת 2016 רכשה חברת EDF הצרפתית את זכויותיה של חברת סאן אדיסון האמריקאית בפרויקט. התחנה נחנכה בינואר 2018.
המכרז השני.
בפברואר 2017, פורסם מכרז להקמת תחנה רביעית באשלים, בטכנולוגיה פוטו־וולטאית ובהספק של עד 40 מגה־ואט. 10 חברות וקבוצות ניגשו למכרז. ביוני 2019, חברת "פארק סולארי אשלים" זכתה במכרז, לאחר שהציעה את המחיר הנמוך אי פעם להפקת חשמל בישראל – 8.68 אגורות לקוט"ש. המחיר הזול הושג בין השאר מאחר שיש כבר היתרים לתוכנית הבנייה ואין צורך בהקמת תחנת השנאה הקיימת כבר באתר. בנוסף מחירי הפאנלים הסולאריים ירדו בכ־90% מאז תחילת שנות ה־2000.
מחירי האנרגיה.