נובק שימש כמנכ"ל הראשון של מוזיאוני חיפה, יזם מפעלים תרבותיים רבים לרווחתם של תושבי העיר ובכך העשיר את חיי התרבות בעיר לרווחת תושביה. עיצב את מדליית העיר חיפה. ובשנת 2010 אף קיבל את עיטור יקיר חיפה. הפרס הוענק לו על פעילות ענפה רבת שנים למען העיר חיפה ותושביה.
ב-2008 השתתף ב"פרויקט הדינוזאורים" של חיפה. הוא נבחר לעצב שניים מתוך ששים הדינוזאורים הלבנים מפיברגלס שהגיעו מארצות הברית למוזיאון המדע של חיפה (כל אחד באורך 2.4 ובגובה 1.6) ותוכננו לעטר את חוצות העיר. התערוכה הייתה יוזמה משותפת לעיריית חיפה ולמדעטק המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל, לרגל 60 שנה למדינה, בה הוצגו 60 פסלי דינוזאורים בכל רחבי העיר. האמנים שעיצבו את הדינוזאורים, נבחרו מתוך מאות מועמדים ועבדו במשך כחצי שנה על עיצוב יצירותיהם.
נובק מוכר כאמן רב תחומי: כפסל רב גוני - פסל בחומר משתנה פסל בברונזה וקרמיקה, פסל תבליטים ועיסות נייר, כחוקר חומרים, כאומן תחריט, כקליגרף, אומן זכוכית, צייר, אומן חיתוך וצריבה בלייזר, כצורף כמעצב תעשייתי אמן ומעצב פורצלן וכמעצב מתכנן ומבצע בתחום המלאכה של נעיצת שטיחי קיר אומנותיים את השראתו היצירתית שאב מהסיפורת התנ"כית שהייתה טבועה עמוק באופי הרוחני – היהודי שספג בבית סבו בסלובקיה. הוא היה אומן חפשי, שלא רדף אחר המודל המוגמר והסופי, מאחר שעיקר מעייניו, עוצמת לבטיו ומיטב ציפיותיו נתונים היו לתהליך היצירה ולפלא ההתהוות, הדרך והאמצעים היו חשובים עבורו לא פחות מהמטרה ומההשג המוגמר. במערכת הניסויים הבלתי פוסקים שלו בחומר צורה וצבע יצר אלפי עבודות.
נובק השתתף בתערוכות יחיד ברחבי העולם, עבודותיו הוצגו ונמכרו בגלריות ובמכירות פומביות, יצירותיו מצויות באכסדראות ואולמות של ענפי כלכלה שונים, באוספים פרטיים בארץ וברחבי העולם ואצל ראשי ממשלות ונשיאי ישראל לדורותיהם.
ספרו "שיר השירים" הוא יצירתו האחרונה. בספר, נובק ביקש להאיר את מגילת "שיר השירים" ולפרשה משלושה אספקטים שונים: החזותי, המוזיקלי והספרותי. הספר יצא לאור ב-60 עותקים רק לאחר מותו, וכלל חומרים נוספים, כגון מכתב תנחומים על מותו של האמן מנשיא המדינה שמעון פרס, מכתב הערכה מראש עיריית חיפה יונה יהב ועוד.
בדבריו, ששולבו בספר, כתב יהב:
לידא (מחוז משנה)
מחוז משנה לידא (בבלארוסית: Лідскі раён) הוא אחד מ-17 מחוזות משנה המרכיבים את מחוז הורדנה בבלארוס. מרכזו המנהלי היא העיר לידא.
דמוגרפיה.
בתקופת עריכת מפקד האוכלוסין של בלארוס (2009) , מנתה אוכלוסיית מחוז המשנה לידא 135,096 בני אדם. ההרכב האתני של האוכלוסייה במחוז היה: 51.38% בלארוסים, 35.28% פולנים, 9.35% רוסים ו-1.68% אוקראינים. שפות הדיבור הנפוצות: בלארוסית (53.48%) ורוסית (41.75%).
המינהל הלאומי למודיעין צבאי אסטרטגי (ארגנטינה)
המינהל הלאומי למודיעין צבאי אסטרטגי (בספרדית: Dirección Nacional de Inteligencia Estratégica Militar, בראשי תיבות DNIEM) הוא גוף ממשלתי בארגנטינה הפועל כסוכנות הביון הצבאית וכחלק ממערך הביון הלאומי, שנוצר בשנת 2001 בהתאם לחוק הרפורמה במודיעין מספר 25.520. מבחינה מבנית הגוף כפוף למשרד ההגנה.
מנהל.
המנהל הנוכחי הוא גוסטבו סיביליה המחליף בתפקיד את קרלוס אניבל אגילר (Carlos Aníbal Aguilar), שמונה בצו נשיאותי D 1624/2005. בשנת 2010 שאת ההגנה נילדה גארה נאלצה לקבל את התפטרותו של אגילר.
בשנת 2012 בעקבות שערוריית העיכוב של הפריגטה ARA Libertad (Q-2) בגאנה, ראש המודיעין הצבאי, לורדס פואנטה אוליברה, התפטרה מתפקידה.
משימה.
המשימה העיקרית שלו היא לייצר מודיעין אסטרטגי צבאי וניתוח מודיעין. על שירותי המודיעין של צבא ארגנטינה מוטלת העבודה של הפקת מודיעין אסטרטגי, מבצעי וטקטי לצורך תכנון פעולות צבאיות, כמו גם גיבוש תוכנית המודיעין האסטרטגית-לאומית.
מאסטי (מחוז משנה)
מחוז משנה מאסטי (בבלארוסית: Мастоўскі раён) הוא אחד מ-17 מחוזות משנה המרכיבים את מחוז הורדנה בבלארוס. מרכזו המנהלי היא העיר מאסטי.
דמוגרפיה.
בתקופת עריכת מפקד האוכלוסין של בלארוס (2009) , מנתה אוכלוסיית מחוז המשנה מאסטי 33,883 בני אדם. ההרכב האתני של האוכלוסייה במחוז היה: 74.74% בלארוסים, 18.69% פולנים, 5.14% רוסים ו-1.43% אחרים. שפות הדיבור הנפוצות: בלארוסית (80.85%) ורוסית (17.34%).
דניאל בלטמן
דניאל בלטמן (נולד ב-31 בינואר 1953) הוא היסטוריון ישראלי, מלמד בחוג להיסטוריה של עם ישראל ומשמש כראש המכון ליהדות זמננו באוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה.
בלטמן נולד בתל אביב. סיים את התואר ראשון בהיסטוריה וחינוך באוניברסיטה העברית בשנת 1982. ואת התואר שני בחוג להיסטוריה של עם ישראל ויהדות זמננו בשנת 1988.
עבד כמורה בתיכון דנציגר בקריית שמונה בשנים 1981–1992, אחר כך כתב את הדוקטורט במכון ליהדות זמננו בהנחיית ישראל גוטמן, ומאז 1997 משמש כמרצה באוניברסיטה העברית. בשנת 2009 הפך לפרופסור חבר במכון ליהדות זמננו.
היה פרופסור אורח במחלקה להיסטוריה של המכון למדע המדינה פריז, בבית הספר ללימודים גבוהים במדעי החברה בפריז, באוניברסיטת ג'ורג'טאון בוושינגטון, וב בקרקוב.
תחום התמחותו של פרופ' בלטמן הוא תולדות יהודי מזרח אירופה במאה ה-20; תנועת הפועלים היהודית בפולין; יהודי פולין בתקופת השואה ואחריה; מחנות הריכוז הנאצים; היסטוריוגרפיה של השואה והג'נוסייד.
בשנת 2018 מונה להיסטוריון הראשי של מוזיאון גטו ורשה, שנמצא בהקמה וצפוי להיפתח ב-2023, במלאת 80 שנה למרד גטו ורשה.
לאחר אישור החוק הפולני המגביל תביעות להשבת רכוש שבעליו נושלו ממנו בשנות הכיבוש הגרמני במלחמה, והולאם לאחריה על ידי השלטון הקומוניסטי, יתיישנו לאחר 30 שנה מיום תחילת הטיפול בהן, כתב מאמר דעה בו טען כי החוק סביר והוא בה להילחם בשחיתות ובמעורבות של גורמים שניצלו את ההליך לטובתם כדי להשתלט על רכוש וכדי לפנות מביתם דיירים קשיי יום ברחבי פולין, שגרים ברכוש זה. בנוסף השווה את החוק למצב בישראל. הוא הסביר כי הרכוש הולאם על ידי השלטון הקומוניסטי בסוף שנות ה–40. ודירות אלה ניתנו לפולנים שנזקקו להן, במדינה שהייתה הרוסה לאחר שנות המלחמה; ממש כמו שקיבלו מאות אלפי יהודים, עולים חדשים, זכות להיכנס לדירות של פלסטינים שגורשו בנכבה. עם השנים איפשרה פולין לאנשים שחיו בדירות האלה לרכוש אותן, ממש כמו שדיירי הדיור הציבורי בישראל יכלו ברבות השנים לרכוש את דירתם מהמדינה, אבל לא לצאצאי הפליטים הפלסטינים.
חיים אישיים.
בלטמן הוא תושב ירושלים, ואב לשניים.
נבהרדק (מחוז משנה)
מחוז משנה נבהרדק (בבלארוסית: Навагрудскі раён) הוא אחד מ-17 מחוזות משנה המרכיבים את מחוז הורדנה בבלארוס. מרכזו המנהלי היא העיר נבהרדק.
דמוגרפיה.
בתקופת עריכת מפקד האוכלוסין של בלארוס (2009) , מנתה אוכלוסיית מחוז המשנה נבהרדק 49,107 בני אדם. ההרכב האתני של האוכלוסייה במחוז היה: 89.29% בלארוסים, 4.52% רוסים, 4.22% פולנים ו-1.97% אחרים. שפות הדיבור הנפוצות: בלארוסית (81.39%) ורוסית (17.39%).
שצ'וצ'ין (מחוז משנה)
מחוז משנה שצ'וצ'ין (בבלארוסית: Шчучынскі раён) הוא אחד מ-17 מחוזות משנה המרכיבים את מחוז הורדנה בבלארוס. מרכזו המנהלי היא העיר שצ'וצ'ין.
דמוגרפיה.
בתקופת עריכת מפקד האוכלוסין של בלארוס (2009) , מנתה אוכלוסיית מחוז המשנה שצ'וצ'ין 47,764 בני אדם. ההרכב האתני של האוכלוסייה במחוז היה: 46.38% פולנים, 44.99% בלארוסים, 6.39% רוסים, 1.29% אוקראינים ו-0.95% אחרים. שפות הדיבור הנפוצות: בלארוסית (72.35%) ורוסית (24.15%).
סלונים (מחוז משנה)
מחוז משנה סלונים (בבלארוסית: Слонімскі раён) הוא אחד מ-17 מחוזות משנה המרכיבים את מחוז הורדנה בבלארוס. מרכזו המנהלי היא העיר סלונים.
דמוגרפיה.
בתקופת עריכת מפקד האוכלוסין של בלארוס (2009) , מנתה אוכלוסיית מחוז המשנה סלונים 67,288 בני אדם. ההרכב האתני של האוכלוסייה במחוז היה: 85.94% בלארוסים, 8.32% רוסים, 2.69% פולנים, 1.74% אוקראינים ו-1.31% אחרים. שפות הדיבור הנפוצות: בלארוסית (62.95%) ורוסית (33.54%).
סמרגון (מחוז משנה)
מחוז משנה סמרגון (בבלארוסית: Смаргонскі раён) הוא אחד מ-17 מחוזות משנה המרכיבים את מחוז הורדנה בבלארוס. מרכזו המנהלי היא העיר סמרגון.
דמוגרפיה.
בתקופת עריכת מפקד האוכלוסין של בלארוס (2009) , מנתה אוכלוסיית מחוז המשנה סמרגון 55,296 בני אדם. ההרכב האתני של האוכלוסייה במחוז היה: 87.36% בלארוסים, 6.45% רוסים, 2.0% פולנים, 1.37% אוקראינים ו-2.82% אחרים. שפות הדיבור הנפוצות: בלארוסית (76.63%) ורוסית (18.54%).
דניאל פרץ
דניאל פרץ (ברומנית: Daniel Peretz; 1927–2000) היה כדורגלן יהודי רומני, שהופיע חמש פעמים במדי נבחרת רומניה בכדורגל בתפקיד קשר ובהיותו שחקן של מועדון Petrolul, זכה עם הקבוצה באליפות רומניה בשנת 1958 - 1959.
פרץ שיחק תחילה במכבי בוקרשט וב-1950 עבר לראפיד בוקרשט וממנה לפלאקרה פלוישט (בעבר נקראה יובנטוס בוקרשט) ואז עבר עם המועדון כולו לפלוישט, שם המועדון שינה שמו לפטרולול. לאחר 1960 עזב את רומניה ועלה לארץ.
בשנת 1962 הצטרף לקבוצת מכבי נתניה.
סוויסלוץ' (מחוז משנה)
מחוז משנה סוויסלוץ' (בבלארוסית: Свіслацкі раён) הוא אחד מ-17 מחוזות משנה המרכיבים את מחוז הורדנה בבלארוס. מרכזו המנהלי היא העיר סוויסלוץ'.
דמוגרפיה.
בתקופת עריכת מפקד האוכלוסין של בלארוס (2009) , מנתה אוכלוסיית מחוז המשנה סוויסלוץ' 55,296 בני אדם. ההרכב האתני של האוכלוסייה במחוז היה: 74.63% בלארוסים, 20.47% פולנים, 3.53% רוסים ו-1.37% אחרים. שפות הדיבור הנפוצות: בלארוסית (88.64%) ורוסית (10.03%).