הוא שימש כדיין, ובהזדמנות אחת אף הכריע דין תורה בין שנים מחבריו, רבי יצחק בר יוסף ורבי אבא. רבי יצחק טען שרבי אבא הוא חייב לו כסף, אך אבד לו השטר בו הייתה מתודעת ההלוואה. רבי אבא לא רצה להחזיר את הכסף מבלי שיקבל את השטר, שכן חשש שמא השטר נמצא בין גנזיו של רבי יצחק, ובניו שימצאו את השטר לאחר פטירתו ולא ידעו שהחוב נפרע כבר, יתבעו ממנו את הכסף שוב. רבי יצחק הציע לכתוב שובר (שטר נגדי בו הוא חותם כי קיבל את הכסף מהלווה), אך רבי אבא סירב מכיוון שחשש שמא השובר יאבד לו בעתיד, וטען שכן פסקו רב ושמואל, אך רבי חנינא הכריע כרבי יוחנן וריש לקיש שפסקו כי המלווה יכול לתבוע את הכסף מהלווה אם הוא כותב לו שטר.
היה מפורסם כדוגמה לאדם צדיק שאינו חשוד על שום חטא, וכאשר רב הלך עם תלמידו רב יהודה, הוא אמר לתלמידו: בואו ונתרחק מאותה אשה ההולכת לפנינו, כדי שלא נענש באש הגיהנום. שאלו תלמידו: הרי נאמר ששני אנשים כשרים מותרים להתייחד עם אשה? אמר לו רב: ומניין שאנחנו נחשבים אנשים כשרים, שמא רק אנשים כרבי חנינא בר פפי נחשבים 'כשרים' לעניין זה?.
שחין, אך אותה אשה הסירה ממנו את השחין על ידי כישוף. בראותו זאת, הוא נמלט ממנה לבית בו היו שדים, ביודעו שהשרה לא תרדוף אחריו למקום כזה, שכן מדובר היה בבית שכל מי שנכנס לשם היה ניזוק, גם אם היו נכנסים שני אנשים יחד, וגם אם היה זה ביום. לאחר מכן שאלוהו חבריו: מי שמרך מהמזיקים? השיב להם רבי חנינא: שני מלאכים באו ושמרוני כל הלילה.
יצחק בן אבדימי
רבי יוחנן בן ברוקא
ג'וליה סטילס
רבי יאשיה (תנא)
1902 ברוסיה
1902 ברוסיה הייתה שנה ה-289 מתחילת שליטת שושלת רומנוב במדינה.
תרשים הפצה
בח&quot;א 29
בח&quot;א 5
בח&quot;א 7
ביסל&quot;א
עין יהודה
עין יהודה (בערבית: עין אום אל עמוד) הוא מעיין בשולי קיבוץ עין הנציב, הקרוי על שמו של הרב נפתלי צבי יהודה ברלין, שעל שמו קרוי גם הקיבוץ.
מי המעיין צלולים ומליחים. לפיכך, אינם מתאימים לשתייה או חקלאות, ומנוצלים לבריכות הדגים שבקרבת הקיבוץ מכיוון שטמפרטורת המים גבוהה במשך כל השנה. דבר זה עוזר לשמור על הדגים בעיקר מסוג אמנון שפגיעים מאוד למחלות בקור.
אזור המעיין הוכרז כגן לאומי, והחל מ־2021 עד ל־2023 המעיין נמצא בשיפוץ ומגודר על ידי רשות הטבע והגנים.
מקורות המעיין.
עמק בית שאן מחולק לשלושה מפלסים: עליון, תיכון ותחתון. המעין נמצא במפלס התיכון ומקורות המעין מחלחול המעיינות שנמצאים במפלס העליון כגון: עין שוקק, הסחנה, נחל הקיבוצים ועוד. מקורותיהם של מעיינות אלה מאקוויפר עבדת שמתנקז ממרכז השומרון צפון מזרחה (באזור שכם וג'נין) ומאקוויפר יהודה שמתנקז מהרי בית אל בדרום צפונה לעמק בית שאן.
מדליית אדינגטון
מדליית אדינגטון, הקרויה על שמו של האסטרונום הבריטי ארתור אדינגטון מוענקת על ידי החברה המלכותית לאסטרונומיה של בריטניה, על מחקר איכותי בתחום האסטרופיזיקה התאורטית. המדליה מוענקת פעם בשנתיים החל מ-1953.
בין הזוכים הבולטים במדליה היו ז'ורז' למטר (1953), הנס בתה (1961), סטיבן הוקינג ורוג'ר פנרוז (1975), ויליאם אלפרד פוֹלֶר (1978) ואלן גות' (1996).
בדיקת מצב פסיכיאטרי
סטטוס פסיכיאטרי (באנגלית: Mental status examination) הוא חלק חשוב בהערכה הקלינית של אדם הנמצא בבדיקה פסיכיאטרית או בבדיקה פסיכולוגית. זוהי שיטת הערכה המבוססת על הסתכלות בנבדק ותיאור מצבו הנפשי הנוכחי, לרבות סממנים כגון מראה חיצוני, התנהגות, אפקט, דיבור ותהליך מחשבה, תפיסה, קוגניציה, בוחן מציאות ותהליכי שיפוט.
המטרה בסטטוס נפשי פסיכולוגי/פסיכיאטרי היא תיאור נרחב של מצבו הנפשי של המטופל, אשר יחד עם הפרטים הביוגרפיים וההיסטוריים לגביו, יביאו לכדי תמונה פסיכיאטרית/פסיכולוגית שלמה (ברמת המגע הראשוני) לצורך מתן אבחנה והמשך טיפול במידת הצורך.
על אף השם הדומה, סטטוס נפשי פסיכולוגי/פסיכיאטרי אינו דומה למבחן הקצר לאבחון מנטלי (באנגלית: Mini–Mental state examination), אשר משמש להערכת דמנציה.
הופעה.
תיאור ההופעה כולל פרמטרים הנוגעים להופעתו החיצונית של המטופל. כך למשל, האם המטופל נראה כפי גילו, מהו גובהו ומשקלו ומה טיב הלבוש ורמת ההגיינה. בגדים צבעוניים וביזאריים יכולים לרמז על מאניה, בעוד בגדים מלוכלכים או הופעה כללית מוזנחת יכולים לרמז על סכיזופרניה או דיכאון. במידה והמטופל נראה מבוגר לגילו, ייתכן כי קיימת שמירה מועטה מדי על בריאותו הכללית, או קיומה של מחלה כלשהי. בגדים שאינם תואמים את המגדר או את עונות השנה (נטייה להתלבש עם שכבות כאשר חם בחוץ) יכולה לרמז להפרעות שונות. סימנים כגון תת-תזונה, הכתמות ניקוטין, פגיעות בשיניים או סימני הזרקה מכוונים לשימוש בחומרים ממכרים לרבות אלכוהול, עישון וסמים.
יחס לבודק.
היחס לבודק (attitude - גישה; ידוע גם בשם "רפורט", מהמילה האנגלית "rapport") הוא תיעוד היחס של המטופל לבודק במהלך הראיון והאינטראקציה המשותפת. היחס יכול להיות משתף פעולה, לא משתף פעולה, חשדני, ידידותי, עוין, מתחמק, מתגונן ועוד.
התנהגות.
בדיקה התנהגותית כוללת תיעוד של התנהגות אבנורמלית, למשל אי-שקט, היפראקטיביות, איטיות פסיכומוטורית, נוקשות קטטונית ועוד. יש לבחון האם המטופל יוצר קשר עין (חוסר יצירת קשר עין יכול לרמז על אוטיזם, דיכאון ומצבים נוספים), האם יש לו תנועות אבנורמליות (ריקוד, הליכה תוך כדי הראיון, רעד, טיקים, מנייריזם כגון השתחוויות, תנועות חזרתיות כגון הזזת ראש מצד לצד ועוד). יש לתעד את רמת סף הגירוי של המטופל- רמה נמוכה לסף גירוי מצביעה על היפראקטיביות ואגיטציה, שיכולים להצביע על מאניה למשל. חוסר יכולת "לשבת בשקט" תוך כדי הראיון יכולה להצביע על אקאתיזיה, שהיא תופעת לוואי של טיפול תרופתי אנטי-פסיכוטי. ירידה ברמת הגירוי יכולה להיות סמן לפיגור פסיכו-מוטורי או תופעות כגון דליריום.
מצב רוח ואפקט.
אפקט (Affect) בפסיכיאטריה ובפסיכולוגיה הוא כיצד הרגש או מצב הרוח של המטופל נראים לצופה מהצד. מצב הרוח של המטופל, לעומת זאת, הוא מאפיין פנימי של המטופל. כלומר, ייתכנו מצבים בהם המטופל יציין כי מצב רוחו "נהדר" אולם למתבונן מהצד מצב הרוח ייראה דווקא עצוב. במקרים אלו האפקט של המטופל הוא אפקט אשר לא תואם את מצב רוחו.
הדרכים לתאר את מצב הרוח ואת האפקט של המטופל מתחלקות למספר פרמטרים.
מצב הרוח של המטופל מתועד על פי דיווחו האישי, ויכול להיות מצב רוח נייטרלי (אאותימי), אופורי, דיספורי (דיכאוני), רגזני, חרדתי ועוד.
האפקט מתועד לפי איכותו (האם מאני, היפומאני, אאותימי, דיספורי וכו'), לפי הטווח (מתגוון, מוגבר, מצומצם), לפי התאמתו למצב הרוח (תואם או לא תואם את מצב הרוח המדווח) והאם האפקט יציב (כלומר, האם משתנה תוך כדי הראיון או נותר יציב).
כשהאפקט מתגוון נורמלית, אזי כאשר האדם ידבר על נושא כואב ארשת פניו תהיה קודרת וכשהוא יעבור לדבר על נושא משמח ארשת פניו תתחלף לשמחה. אפקט ייחשב למצומצם אם עוצמתו ומידת התגוונותו פחותים מהנורמלי. אפקט שטוח, המאפיין חולים סכיזופרניים, מאופיין בהיעדר כל הבעה רגשית וחוסר גיוון מינימלי. אפקט לבילי (תנודתי) הוא מצב בו האפקט משתנה שוב ושוב באופן מהיר מקיצוניות אחת לשנייה- למשל, חולה שברגע אחד מתפרץ בצחוק ומייד אחר כך מתפרץ בבכי.
דיבור.
בבחינת הדיבור עצמו יש לשים לב למאפיינים בדיבור (תוכן הדיבור לא נבחן תחת כותרת זו). יש לבחון את קצב הדיבור (מהיר, איטי) וכן איכויות שונות בקול- עוצמת הקול (לחישות או צעקות), קול ברור או לא ברור, אוצר המילים, ספונטניות, אקולליה (חזרה על מילים של המראיין כמו הד) ופליאליה (חזרה על מילים של המטופל עצמו). מטופל הסובל מסכיזופרניה יכול להשתמש בנאולוגיזם - המצאת מילה המובנת רק למטופל ולא לאחרים. לאנשים הסובלים מהתקף מאניה יהיה שטף דיבור מהיר וקולני יחסית, אנשים הסובלים מדיכאון יאופיינו בשטף דיבור נמוך ואיטיות בדיבור.
חשיבה.
הערכת החשיבה נעשית על ידי הערכת הקצב והאופן שבו מחוברים הרעיונות והאסוציאציות בחשיבה.
קצב החשיבה- יכול להיות נורמלי, מהיר, מאוד מהיר ("מרוץ מחשבות") או איטי.
רצף החשיבה- יכול להיות תקין- כלומר לוגי וקוהרנטי.
הפרעות עלולות להיות ברצף החשיבה: למשל, יכול להיות blocking של המחשבות. במקרה כזה, המחשבה נקטעת באמצע, יש פאוזה בדיבור והמטופל לא חוזר אל המחשבה. מחשבה עלולה להיות עקיפנית (circumstantiality)- במצב כזה, המטופל נשאל על דבר מסוים, ובתגובה עונה תשובה ארוכה ומייגעת, תוך התעכבות על פרטים רבים בלתי רלוונטיים ומאמרי סוגריים רבים. מחשבה יכולה להיות פרסרבטיבית- (שימור): חזרות על מילים, ביטויים או רעיונות מחוץ לקונטקסט.
סוגי הפרעות נוספים הם בצורת החשיבה: חשיבה עלולה להיות מלווה ברפיון אסוציאטיבי (derailment)- המטופל עובר מנושא לנושא ללא קשר הגיוני בין הנושאים. חשיבה יכולה להיות משיקנית (טנגנציאלית)- במקרה כזה המטופל לא מוכוון מטרה, אולם יש קשר לוגי בין הדברים. במקרים חמורים יותר, קיים "סלט מילים"- בליל של מילים אשר לא מצטרפות יחדיו לפשר מובן- אין קשר לוגי בין המילים ואין מבנה דקדוקי.
תוכן החשיבה.
בתיאור תוכן החשיבה יש להתייחס למאפיינים כגון קיום של דלוזיות, רעיונות החוזרים על עצמם, אובססיות ופוביות.