2021 בישראל היא השנה שבה מדינת ישראל ציינה 73 שנים להקמתה. האירועים הבולטים בה שהתרחשו בשנה הזו: חיסון האוכלוסייה בישראל מפני מגפת הקורונה, הבחירות לכנסת העשרים וארבע והקמת ממשלת ישראל השלושים ושש, האסון בהילולת רשב"י במירון, הבחירות לנשיאות ישראל, מבצע שומר החומות והמהומות בישראל.
יחסי ישראל–סיישל
יחסי ישראל–סיישל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין מדינת ישראל לבין הרפובליקה של סיישל.
סקירה כללית.
היחסים שבין הרפובליקה של סיישל לבין מדינת ישראל כוננו לראשונה בשנת 1992 כאשר החרם של מדינות אפריקה שמדרום לסהרה על ישראל שהחל כעשרים וחמש שנים קודם לכן הוסר.
היחסים הכלכליים בין ישראל לסיישל הם יחסים זניחים ביותר כאשר התיירות היא גורם שיתוף הפעולה החשוב ביותר שבין המדינות, שכן, סיישל ידועה כמדינת תיירות יוקרתית. על רקע מגפת הקורונה הודיעה ממשלת סיישל כי היא תפתח את המדינה לתיירות לאזרחים ישראלים בלבד מכיוון שבישראל היה אחוז התחלואה נמוך בהרבה מהממוצע וישראל נחשבה למדינה בטוחה בזמן המגפה.
הסכם ריבנטרופ-מולוטוב
יחסי ישראל–קומורו
יחסי ישראל–קומורו הם יחסי החוץ שבין מדינת ישראל לבין האיחוד של איי קומורו. קומורו היא מדינה ערבית ואף חברה בארגון הליגה הערבית. קומורו לא מכירה במדינת ישראל.
היסטוריה.
בעקבות חתימת הסכמי אוסלו ב-1993, פנה נשיא איי קומורו, סעיד מוחמד ג'והר , לישראל בבקשה לסיוע כלכלי, בתמורה ליצירת קשרים דיפלומטיים והכרה בישראל. בעקבות מגעים בין מכריו של ג'והר לבין גורמים במשרד החוץ הישראלי נחתם ב-10 בנובמבר 1994, בין נשיא איי קומורו ויהודה לנקרי, שגריר ישראל בצרפת ומיופה הכוח מטעם משרד החוץ הישראלי, הסכם עקרוני לכינון יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות. ההסכם נחתם בפריז, בבית שבבעלותו של הנשיא ג'והר.
ג'והר קיווה, בעקבות חתימת ההסכם, לתרומה חד פעמית מממשלת ישראל בסך של 200 מיליון דולרים. שר החוץ אז, שמעון פרס, התחייב במכתב שנמסר לנשיא, שמשרד החוץ יפעל לסייע לקומורו באמצעות המרכז לשיתוף פעולה בינלאומי. בעקבות הפרסום בכלי התקשורת על חתימת ההסכם, חלק ממדינות ערב, בעיקר לוב ואיראן, גינו את יוזמת הנשיא ולחצו עליו לחזור בו מיוזמתו, תמורת סיוע כלכלי נדיב.
מכיוון שישראל לא נענתה לבקשת הנשיא לסיוע, הממשל של איי קומורו חזר בו וההסכם הפך להצהרה משותפת המודיעה על כינון יחסים בלבד. שגרירות ישראלית לא נפתחה בקומורו.
ב־14 במאי 2013 העבירה ממשלת איי קומורו למשרד התובעת הכללית בבית הדין הבינלאומי לצדק תביעה נגד ישראל בעניין המשט לעזה ב-2010. חצי שנה לאחר מכן הודיעה התובעת שבדיקת המידע שהוגש לה אינה מצדיקה פתיחת חקירה מצדה. נציגי איי קומורו, בהנחיית טורקיה, לא ויתרו והגישו ערעור על החלטת התובעת ב־29 בינואר 2015. הערעור התקבל בשתי ערכאות של בית הדין הבינלאומי. עקב כך חויבה התובעת לבחון מחדש את עמדתה בהקדם האפשרי.
היחסים שבין ישראל לקומורו הוקפאו, על פי משרד החוץ הישראלי. בין שתי המדינות לא מתקיימים יחסים דיפלומטיים וקומורו מצידה השעתה את כל קשריה עם ישראל.
באוקטובר 2021 פורסם כי החלו שיחות נורמליזציה בין ישראל לקומורו לכינון יחסים דיפלומטיים וזאת בתיווך של ארצות הברית, ברוח הסכמי אברהם.
מגן דוד דרום
מגן דוד דרום היא סדרה מוקומנטרית-קומית ישראלית, ששודרה בשנת 2019, החל מ-20 ביולי עד 9 בנובמבר, בערוץ 13.
עלילה.
הסדרה עוקבת אחר ארגון רפואת חירום בדיוני באזור ים המלח הנקרא "מגן דוד דרום" (מהווה פרודיה על מגן דוד אדום). הצוות מתאפיין בכך שחבריו מעורערים בנפשם מפגינים אזלת יד ורשלנות רפואית, ומתנהגים בחובבנות במקום לפעול ביעילות ולהציל את מטופליהם.
אנדי קלארק
אנדרו קלארק, FBA (באנגלית: Andrew Clark; נולד ב -1957) הוא פרופסור לפילוסופיה ראש תחומי לוגיקה ומטפיזיקה באוניברסיטת אדינבורו בסקוטלנד. בעברו היה מנהל התוכנית למדעים קוגניטיביים באוניברסיטת אינדיאנה בבלומינגטון, אינדיאנה, ולימד בעבר באוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס, מיזורי ובאוניברסיטת סאסקס באנגליה. קלארק הוא אחד המייסדים של פרויקט המחקר השיתופי CONTACT שמטרתו לחקור את תפקידה של הסביבה בעיצוב אופי החוויה הפנומנלית. מאמריו וספריו של קלארק עוסקים בפילוסופיה של הנפש והוא נחשב למדען המוביל בתחום תודעה מורחבת. הוא כתב רבות על תורות הקַשְׁרָנוּת, רובוטיקה ותפקיד ואופי הייצוג המנטלי .
התודעה המורחבת.
קלארק מוכר בזכות ההגנה שלו על השערת התודעה המורחבת אותה הציג יחד עם הפילוסוף האוסטרלי דייוויד צ׳אלמרס. בעבודתו זו קלארק טוען כי לולאות ההיזון הדינמיות שדרכן מחוברות הרוח והעולם אינן אינסטרומנטליות בלבד. מעגל הפעילות העובר מהמוח דרך הגוף ואל העולם וחזור שוב ושוב למעשה מהווה נדבך עיקרי בקוגניציה. אליבא דקלארק, הנפש אינה מוגבלת על ידי האורגניזם הביולוגי אלא יכולה להתרחב גם לסביבתו של אותו אורגניזם. דוגמה לכך היא ביצוע משימה מתמטית. אדם אחד עשוי להשלים את המשימה אך ורק בראשו, ואילו אחר מסיים את המשימה בעזרת נייר ועיפרון. לפי עקרון הזוגיות של קלארק, אין סיבה להחשיב את האמצעים אלה כשונים מהותית כל עוד התוצאות זהות. התהליך הקוגניטיבי במקרה השני כוללת מניה וביה נייר ועיפרון, ולכן תפיסת הנפש המתאימה לאדם זה חייבת לכלול בתוכה פריטים אלה.
עבור קלארק, הגבול של ״עור וגולגולת״ לתודעה הוא שרירותי. האדם הוא מיסודו משתמש-טכנולוגי, ואין צורך להגביל את מבני התודעה לביולוגיה ממנה היא נובעת.
לקריאה נוספת.
ספרים מאת אנדי קלארק:
קלארק חבר בצוות העורכים של כתבי העת המקצועיים הבאים:
Andy Clark
מפרץ אדוארד השמיני
מפרץ אדוארד השמיני (באנגלית: Edward VIII Bay) הוא מפרץ הממוקם בין מישור אדוארד השמיני לבין קבוצת איי אוייגארדן שבאנטארקטיקה.
רוחבו של המפרץ 32 קילומטרים.
שפך המפרץ חסום על ידי מדף הקרח אדוארד השמיני.
היסטוריה.
גילוי המפרץ.
המפרץ התגלה בשנת 1936 על ידי משלחת החקר שהפליגה על אוניית המחקר המלכותית ויליאם סקורסבי.
מקור השם.
המפרץ נקרא על שמו של מלך בריטניה באותה עת - אדוארד השמיני.
יחסי אפגניסטן–יפן
יחסי אפגניסטן–יפן הם היחסים הדו-צדדיים שבין האמירות האיסלאמית של אפגניסטן לבין יפן, וראשיתם בשנת 1931.
היסטוריה.
ב-16 בפברואר 1907 ביקר אמיר אפגניסטן איוב ח'אן ביפן כאורח של כבוד של קיסר יפן היהאצ'ירו טוגו לכבוד חגיגת ניצחון אסייתי על האימפריאליזם האירופאי, בעקבות ניצחון יפן במלחמת רוסיה–יפן. בתחילת 1914, מלך אפגניסטן חביבאללה ח'אן תרם כסף למאמצי השיקום היפנים לאחר רעידות אדמה שהתרחשו במדינה. כמו כן, יפן התקבלה באופן יפה באפגניסטן.
היסאו טאני , קצין בצבא יפן, ביקר באפגניסטן בשנת 1922. מלך אפגניסטן אמנאללה ח'אן חתם על חוזה ידידות בין שתי המדינות בשגרירות יפן בלונדון ב-19 בנובמבר 1930. אפגניסטן ויפן תכננו במקור לייסד יחסים רשמיים כבר ב-1919, אך התעכבו לאחר שהודו הבריטית עיכבה זאת ויירטה את ההודעות בין הצדדים.
במהלך מלחמת העולם השנייה שמרה אפגניסטן על נייטרליות אך שמרה על קרבה לגרמניה הנאצית. בריטניה וברית המועצות לחצו עליה לגרש משטחה את הדיפלומטים של מדינות הציר, אך זו סירבה. בסופו של דבר, בנובמבר 1941, לאחר שהמצב במלחמה השתנה, הפתיעה אפגניסטן ואישרה לדיפלומטים (ובהם שליחי יפן למדינה) להישאר.
ב-1959 ראש ממשלת אפגניסטן מוחמד דאוד ח'אן ביקר ביפן. ב-1969, המלך מוחמד זאהיר שאה ביקר ביפן ובשנת 1971 יורש העצר אקיהיטו והנסיכה מיצ'יקו ביקרו באפגניסטן.
לאחר הפלישה הסובייטית לאפגניסטן סגרה יפן את השגרירות שלה בקאבול ולא הכירה באף אחד מן הפלגים הלוחמים לאחר מכן. בינואר 2002 אירחה יפן את ועידת טוקיו בה התחייבו גופים בינלאומיים לתרום לשיקום אפגניסטן. בפברואר אותה שנה פתחה יפן שגרירות בקאבול, לאחר שסגרה אותה ב-1979. נכון לשנת 2012, יפן היא התורמת הגדולה ביותר לשיקום אפגניסטן לאחר ארצות הברית.
ביוני 2010 אמר נשיא אפגניסטן חאמיד כרזאי כי יפן תקבל עדיפות בחקר המינרלים באפגניסטן, בתמורה לסיוע שהעניקה יפן למדינה מאז 2002.
תרבות.
קווי הדמיון בין המדינות עוברים דרך העובדה ששתיהן נמנעו מכיבוש זר לאורך השנים, וששתיהן חלקו את התואר "ארץ השמש העולה" – חבל הארץ בו שוכנת אפגניסטן נודע בשם ח'וראסאן, שמשמעותו "מקום זריחת השמש". מסורות דומות צוינו אף הן כשהבודהיזם והזורואסטריות התפשטו למזרח הרחוק דרך אפגניסטן ודרך המשי.
בשנת 2004 אמר שגריר יפן באפגניסטן קיניצ'י קומאנו על קווי הדמיון: "ליפנים יש תרבות וציוויליזציה ותיקות מאוד משלהם, והם אסירי תודה לעם האפגני על הבודהיזם, שנכנס ליפן מהודו דרך אפגניסטן, סין וקוריאה. היסטוריה משותפת זו מובנת היטב על ידי כמעט כל היפנים. כמו כן, בגלל אותה חוויה או סיטואציה בה היו נתונות שתי המדינות במהלך המאה האחרונה בערך, כלומר הרס המדינה – בגלל מלחמת העולם השנייה ביפן או מלחמת האזרחים במקרה של אפגניסטן [...] תושבי יפן ותושבי אפגניסטן חולקים יחד גם את האירוח החם שלהם לאנשים, לחבריהם".
יחסי אנטיגואה וברבודה–ישראל
יחסי אנטיגואה וברבודה–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין אנטיגואה וברבודה לבין מדינת ישראל.
היחסים בין אנטיגואה וברבודה לבין מדינת ישראל כוננו לראשונה עוד לפני עצמאותה של אנטיגואה וברבודה, בשנת 1964 כשעוד הייתה אוטונומיה של הממלכה המאוחדת.
יחסי איי בהאמה–ישראל
יחסי איי בהאמה–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין קהיליית איי בהאמה לבין מדינת ישראל.
היסטוריה.