2. התייחסות של הגישה הייתה רק ברמת המיקרו - למשל משום שהדגש היה גם על התנהגות שאפשר לפרק ליחידות – הדגש היה יותר על האינדיבידואל או מיקרו – יחידות קטנות. התעלמו ממערכות ורמת הקבוצה.
3 שימת דגש על תהליכים הניתנים לפירוק – תהליכים ולא תוצאה – דיון בשאלות - מהי רציונליות, מהי התנהגות רציונלית. זהו מושג בעייתי - בעבר בעידן הטרום ביהביורלי ניסו להגדיר הגדרה מהותנית. לכן המושג מדיניות רציונלית הפך למושג תהליכי פרוצדורלי – בודקים לא לפי המדיניות אלא על פי שאלות שניתנות למדידה.
4 אובייקטיביות - הביקורת אומרת שלא ניתן שמחקר במדעי המדינה יהיה אובייקטיבי וניטארלי. עצם השימוש במונחים מסוימים ולא אחרים המייחסים ערך שלילי או חיובי והם רווי קונוטציות ואסוציאציות ערכיות – הוא למעשה בחירה מסוימת. הביהביורליסטים ניסו להשתמש במילים נייטרליות כמו מגדר במקום מין או מערכת במקום מדינה.
5 שאלת הנייטרליות - תפקיד החוקרים לא להיות מנותקים מהחברה בה הם חיים. המחקר צריך לתרום לחברה, והנייטרליות עצמה היא נקיטת עמדה.
6 הביהביורליזם קידש את הקיים – הביהביורליזם בנוסח העקרוני ובייחוד האמריקאי – הוביל את החוקרים לכיוון של נייטרליות, ניתוק מערכים, אמיתות, נורמות או קודים התנהגותיים ראויים ובאמצעות קידוש הקיים הובילו רוח ממסדית, אנטי-מהפכנית, תפיסה שאופורטוניזם יותר טוב מאידאולוגיה, פשרה היא טובה בשל הימנעות מנקיטת עמדה.
7 כימות ללא הקשר - גם אם הביהביורלים יהיו אובייקטיביים חסר ההקשר. ברגע שיצאתי מיחידת בדיקה מדויקת והכנסתי הקשר זה נעשה פחות מהימן וזה לא מקובל על הביהביורליסטים.
8 נטיית הביהביורליזם להתמקד במיקרו - רדוקציוניזם - לא בודקים חברה אלא התנהגויות שניתן לצפות בהן. ההתעלמות מתהליכים ברמת המאקרו עלולה להוביל, ואכן מובילה לעיתים, לאבסורדים.
חמסן
מחקר תצפית
קבוצת מיקוד
קבוצת מיקוד היא כלי מחקרי איכותני (להבדיל מכמותי), במדעי החברה.
קבוצת מיקוד מכנסת אנשים אחדים, לצורך דיון קבוצתי מונחה. משך הדיון הקבוצתי כשעתיים ובאמצעותו מלבנים נושא אחד או יותר. קבוצת המיקוד היא כלי יעיל כיוון שהוא מסייע למשתתף הבודד 'לגלות' את דפוסי ההתנהגות שלו עצמו. הדיון הפתוח מאפשר למשתתף 'להציץ' על התנהגויות אחרות, באמצעות דיווח של 'אחרים'. קבוצת המיקוד יעילה בנוסף בזיהוי עמדות ותפיסות אך יתרונה הגדול והבולט נעוץ ביכולת להציף ממדים רגשיים בהתייחסות לנושא הנחקר. לדוגמה: מתי יהיה אדם מוכן לגולל את הפרטים הקטנים והטריוויאליים אודות התנהגותו, למשל, בנוגע לאכילת שוקולד. בקבוצת המיקוד בדרך כלל יהיה אותו אב או אם שיהיו מוכנים לספר כיצד הם 'גונבים' בסתר קוביית שוקולד שהם אוסרים על ילדיהם לקחת. בראיון קשה יותר יהיה להציף ממדים כאלה של התנהגות הקשורה לצריכת שוקולד.
קבוצת המיקוד איננה כלי דיווחי, כלומר, ערוץ שבאמצעותו הנחקרים מדווחים על ידע שלהם בנושא זה או אחר. קבוצות 'דיווחיות' מחמיצות את העיקר, שהוא כאמור האפשרות 'לחלץ' מהנחקרים רגשות, התלבטויות, תיסכולים וכיוצא בזה. המנחה המיומן ידע כיצד לעודד כל משתתף להביע את דעתו. כלי מחקרי זה פותח על ידי פסיכולוג אמריקאי בשם רוברט מרטון, בשלהי מלחמת העולם השנייה. מרטון החל בראיונות קבוצתיים כאמצעי חסכוני לאיסוף מידע, והבין שהאינטראקציה הבין-אישית מספקת כר פורה להעלאת רגשות ומחשבות.
שימוש נוסף בקבוצות מיקוד נעשה כדי לרדת לעומקם של פרטים. במקרים רבים תוצאות של סקר לא נותנות לנו אפשרות לקבל אמירה ממשית, אין תוצאה חד משמעית שאותה ניתן להקיש מהנתונים, ולכן במקרים אלו, לאחר המחקר הכמותי משתמשים בקבוצת מיקוד כדי להבהיר וללבן סוגיות מעורפלות. במקרה זה, קבוצת המיקוד היא כלי מחקרי נוסף על הכלי המחקרי הקודם.
וסילי סמיסלוב
וסילי וסילייביץ' סמיסלוב (ברוסית: Васи́лий Васильевич Смысло́в; 24 במרץ 1921 – 27 במרץ 2010) היה רב אמן יהודי רוסי בשחמט, אלוף העולם בשחמט בשנים 1957–1958.
נודע כאחד מאומני המשחק הפוזיציוני בשחמט, בו מנצל השחמטאי אי דיוקים קלים של היריב והופך אותם ליתרון מצטבר ולעמדה עדיפה על לוח המשחק. סמיסלוב שלט היטב בתורת הפתיחות בשחמט ותרם חידושים ווריאנטים הן בעת משחקיו והן בניתוחים תאורטיים בספרות השחמט המקצועית. עם זאת גילה לעיתים משחק הרפתקני ומבריק, תוך ביצוע עקבי ונקי משגיאות.
חייו.
וסילי סמיסלוב נולד במוסקבה. הוא גילה את משחק השחמט בגיל 6 וחצי ובגיל 14 החל להשתתף בתחרויות לבני גילו. בגיל 16 זכה בתחרות כלל ארצית חשובה לנוער, ובגיל 17 היה אלוף מוסקבה כשהוא מותיר אחריו רבי אמנים ידועים כיודוביץ, אנדור לילינטל ופאנוב.
בשנת 1940 השתתף לראשונה באליפות ברית המועצות וסיים במקום השלישי, לאחר שבמרבית התחרות הוביל במקום הראשון.
בשנת 1941 זכה בדרגת רב אמן, ובשנים הבאות זכה בתחרויות חשובות, ובאחרות הגיע למקומות גבוהים.
בשנת 1948 השתתף בתחרות על אליפות העולם אליה הוזמנו ששת השחמטאים הטובים ביותר: שמואל רשבסקי, מקס אויבה, פאול קרס, סמיסלוב, מיכאל בוטביניק וראובן פיין.
פיין ויתר על זכותו ולא השתתף. סמיסלוב הגיע במקום השני לאחר בוטביניק.
ב-1953 ניצח בתחרות המועמדים באופן מוחץ, אשר הקנה לו את זכות ההתמודדות בדו-קרב על הכתר העולמי. הדו-קרב הסתיים בתיקו 12-12 ועל פי התקנון נשאר בוטביניק אלוף העולם.
בשנת 1956 שוב ניצח סמיסלוב בתחרות המועמדים שנערכה באמסטרדם. הוא גבר על רבי האמנים קרס וגלר, ועלה שוב לדו-קרב על הכתר.
הפעם ניצח סמיסלוב את בוטביניק 12.5-9.5 והוכתר כאלוף העולם.
בשנת 1958 נערך שוב דו-קרב הכתר בין בוטביניק וסמיסלוב, אך הפעם הייתה ידו של בוטביניק על העליונה.
בשנת 1964 הגיע לישראל יחד עם נבחרת ברית המועצות שהשתתפה באולימפיאדת השחמט בתל אביב והוכתרה לבסוף כמנצחת. ב-1989 ביקר שוב בישראל.
סמיסלוב השתתף וניצח בתחרויות רבות ויצג את ארצו באולימפיאדות שחמט אחדות.
בשנת 1991 הוא ניצח באליפות העולם לוותיקים.
בשנת 2001 השתתף בתחרות באמסטרדם ומאז לא שיחק עוד בתחרויות רשמיות, בעיקר בגלל ראייתו הגרועה.
הוא כתב ספרי שחמט אחדים ונודע כמומחה לאטיודים (מצבי סיום משחק) בשחמט, בהם נדרש דיוק רב בביצוע.
הופעות באולימפיאדות השחמט.
סמיסלוב ייצג 9 פעמים את ברית המועצות באולימפיאדות השחמט.
משחקים מנותחים.
וסילי סמיסלוב (בלבן) - צ'נק קוטנאור
המשחק מוצג פעמיים:
א. המשחק כולו כאשר ניתן לראות אותו בצורה רציפה, או לעצור מדי פעם ולקרוא את ההערות למשחק זה.
ב. המשחק מוצג מסע אחר מסע עם הערות מפורטות ברמה בסיסית יותר כך שניתן לעקוב אחר הרעיונות של שני השחקנים. המשחק מדגים היטב עקרונות של פיתוח מסודר של הכלים.
הצגת המשחק מסע אחר מסע כולל הערות.
המשחק ממחיש את הניצול המיידי של ההתקפה המוקדמת מדי שעשה יריבו של אלוף העולם לשעבר. המסע השביעי ...ב-5, שנראה כמסע טבעי, משמש את הלבן כבסיס לתחילת התקפה שנמשכת עד לסיום המהיר של המשחק.
גליום ארסניד
גליום ארסניד (נוסחה כימית: GaAs, לעיתים נהגה בעברית כ"גאס") הוא חומר מוליך למחצה מורכב מסדרת III-V, כלומר - חומר המורכב משני יסודות מהטורים השלישי (III) והחמישי (V) בטבלה המחזורית - מגליום ומארסן. חומר זה הוא מוליך למחצה, בדומה לצורן ולגרמניום (השייכים לטור הרביעי).
הגליום ארסניד הוא מוליך למחצה בעל פער אנרגיה ישיר, וזאת בניגוד לצורן ולגרמניום בעלי פער האנרגיה הלא-ישיר. תכונה זו מקנה לגליום ארסניד יתרונות במיוחד בהתקנים אלקטרואופטיים כגון לייזרים, דיודות פולטות אור (LED), תאים סולאריים ועוד. לגאליום ארסניד פער אנרגיה של 1.424 אלקטרון וולט, הגבוה מזה של סיליקון, 1.12 אלקטרון וולט ושל גרמניום, 0.66 אלקטרון וולט. ניתן להנדס את פער האנרגיה של גליום ארסניד באמצעות סגסוג. לדוגמה ניתן להקטין את פער האנרגיה באמצעות סגסוג של אינדיום, ולהגדיל את פער האנרגיה באמצעות סגסוג של אלומיניום.
יישומים.
תהליך ההפקה והעיבוד של גליום ארסניד הוא תהליך יקר בהשוואה לזה של הצורן (סיליקון). עם זאת, לגליום ארסניד מספר יתרונות חשובים על פני הצורן, ועל כן משתמשים בו ביישומי מיקרואלקטרוניקה ואלקטרואופטיקה מסוימים, יש לחומר יתרונות על צורן:
התקנים אלקטרוניים.
ההתקנים העיקריים שמיושמים בגליום ארסניד הם הטרנזיסטור הביפולרי והתקן ה-MES-FET על נגזרותיו. התקני MOSFET, שהובילו את שבבי הסיליקון לדומיננטיות מלאה בתחום המעבדים האלקטרוניים, הם בעייתיים ליישום בגליום ארסניד עקב הקושי להצמיד לגביש הגליום-ארסניד שכבת מבודד בעלת תכונות חשמליות מתאימות, בעוד שבסיליקון התהליך הוא קל ופשוט, בעיקר בהתבסס על תחמוצת סיליקון. לפיכך, הגליום ארסניד לא התפתח לתחום ה-VLSI ורמת האינטגרציה בו היא לרוב נמוכה. ישנם מקרים של מוצרים מסחריים, בהם קיימת דרישה לפונקציונליוּת לוגית בנוסף לרכיב גליום ארסניד. במקרים כאלה, משולבת פיסת גליום ארסניד לצד פיסת סיליקון המממשת את הפונקציה הלוגית.
עם זאת, בשנים האחרונות נעשים מאמצים רבים להנדסה של תחמוצות מתאימות על גבי גליום ארסניד ואינדיום גליום ארסניד, על מנת ליצור התקני MOSFET על בסיס מוליכים למחצה אלה. עיקר המאמצים מתמקדים בהנדסה של פני השטח בין התחמוצת למוליך למחצה על מנת לצמצם את מספר מלכודות פני השטח והמצבים האלקטרוניים, אשר פוגעים בביצועים של התקני MOSFET.
בתחילת המאה ה-21 החלה מגמה של שימוש במוליך למחצה מורכב נוסף, אינדיום-פוספיד (InP), אשר לו מספר יתרונות על פני הגליום ארסניד. ב-2005 הצליחו חוקרים לבנות התקן משולב של שני חומרים אלו כדי ליצור טרנזיסטור בעל מהירות העולה על 600 גיגה הרץ
צניחה צבאית