עם התפשטות האסלאם והתהליך ההדרגתי של התאסלמות העמים במזרח התיכון, במרכז אסיה ובצפון אפריקה, תפסה הערבית היהודית את מקומה של הארמית, ומראשית המאה התשיעית הייתה גם לשפת היום-יום בארצות האסלאם דוברות הערבית. כמו אצל שאר דוברי הערבית, גם בקרב היהודים דוברו ניבים שונים במקומות שונים. השפה נכתבה - לעיתים לפי הניב המקומי ולעיתים בשפה הקלאסית האחידה - באותיות עבריות (ולא באלפבית הערבי), עם תוספת של נקודות דיאקריטיות לאותיות ערביות שאין להן מקבילה בעברית. במאה העשירית קבע ר' סעדיה גאון תעתיק קבוע ועקבי.
רוב הניבים המדוברים של הערבית היהודית החלו להיעלם במאה העשרים. תהליך נטישת השפה החל עוד בארצות המוצא, עם המעבר ההדרגתי של הקהילות היהודיות בצפון אפריקה לשימוש בצרפתית כשפה עיקרית והמעבר ההדרגתי בארצות כגון עיראק וסוריה לשימוש בערבית סטנדרטית. תהליך ההיעלמות של ערבית יהודית המשיך ביתר שאת כשרוב יהודי ארצות ערב היגרו לצרפת, לישראל ולארצות אחרות והתחילו לדבר בשפה המקומית (צרפתית או עברית ישראלית). משום כך נחשבת היום השפה הערבית היהודית, כמו שאר השפות היהודיות, שפה בסכנת הכחדה.
רוב ספרות ההגות היהודית של חכמי יהדות ספרד בימי הביניים נכתבה בערבית יהודית וכך גם חלק מספרי פרשנות המקרא וההלכה. זאת לעומת שירת ימי הביניים של יהדות ספרד, שנכתבה בעיקר בעברית. החיבורים שנכתבו בערבית היהודית תורגמו לעברית למען יהודי אשכנז וצרפת; בין המתרגמים מפורסמת משפחת .
בערבית יהודית נכתבו כתביו של הרב סעדיה גאון ובהם התרגום הערבי למקרא המשמש את עדת תימן, וחיבוריו בתחומים המגוונים של ההגות היהודית, הבלשנות העברית וההלכה; כתבי הרמב"ם ובהם מורה נבוכים, פירוש המשניות וספר המצוות (אך לא משנה תורה שנכתב בעברית); ספר הכוזרי של רבי יהודה הלוי, חובות הלבבות של אבן פקודה ועוד חיבורים רבים בהלכה, בפרשנות, בפילוסופיה, בדקדוק ובתחומים נוספים. רוב הממצאים בקורפוס העצום של גניזת קהיר כתובים גם הם בערבית יהודית.
בעת המודרנית חל גיוון בשימושים בערבית יהודית. לצד ספרי הגות וכתבים רבניים, יצאו לאור גם עשרות כתבי עת ועיתונים בערבית יהודית בקהילות השונות של יהדות ארצות ערב ואף בקהילת הבגדאדית בהודו. ספרות חילונית בערבית-יהודית גם היא חוברה ופורסמה, ויצירות קלאסיות רבות של ספרות העולם תורגמו לדיאלקטים המקומיים השונים של השפה.
טקסטים שנכתבו בערבית יהודית מכילים בדרך כלל מאפיינים של ה. בעוד שהערבים המוסלמים השתדלו מאז ראשית האסלאם לכתוב בערבית הקלאסית, היהודים לא היו מחויבים לאידיאל של השפה הערבית ולכן שכיחות בכתיבתם תופעות מן הערבית המדוברת. לפיכך, חקר הערבית היהודית יש בו כדי לתרום לחקר הערבית המדוברת של ימי הביניים, ובכלל זה הערבית שדוברה בפי המוסלמים. מצד שני, חוקרי הערבית היהודית מסתייעים פעמים רבות בהשוואות עם הניבים המודרניים של הערבית המדוברת.
תעתיק.
את האות תא מרבוטה ة מקובל לתעתק הׄׄ / ה࣫ (ה' עם שתי נקודות למעלה). במבנה של סמיכות, לעיתים קרובות מאוד צוינה האות תא מרבוטה בסוף הנסמך בתעתיק לאות ת.
פילוסופיה קדם-סוקרטית
פילוסופיה קדם-סוקרטית הוא השם הכולל שניתן להגותם של הפילוסופים היוונים שפעלו לפני תקופת סוקרטס, וכן להגותם של אלו שתקופת פעילותם חפפה לזו של סוקרטס או אף נמשכה לאחריה, אך במרוחק ממנו, כך שלא נודעה לו כל השפעה עליהם. הפילוסופיה הקדם סוקראטית הניחה בסיס למחקר המדעי השיטתי ולניתוק המדע מהדת.
ייחודה של הפילוסופיה היוונית העתיקה.
הפילוסופיה המערבית התחילה בהגותם של הפילוסופים הקדם-סוקרטיים. אמנם הוגי דעות קדומים יותר קמו כבר בתרבויות העתיקות של מצרים ובבל ובתרבויות עתיקות אחרות, אבל הפילוסופים היוונים נבדלו מהם בכך שלא הסתפקו רק בלהביע השקפות כלליות על טבע היקום, אלא ניסו גם לגבות אותן בטיעונים מנומקים וניתנים לבחינה. הפילוסופים היוונים לא הסתפקו בהבנת עובדות לגבי העולם, אלא ביקשו למצוא את ההסבר להן.
כמעט כל ההסברים הקוסמולוגיים של הפילוסופיה היוונית העתיקה נדחו בהמשך על ידי מחקרים חדשים יותר, אך עובדה זו אינה גורעת מחשיבותם. גם אם ניתן לדחות את ההסברים לתופעות השונות, אי אפשר להתעלם מחשיבותן של השאלות שאותן העלו:
בנוסף, אין להקל ראש גם במתודה שבה נקטו הפילוסופים הקדם-סוקרטיים בחקירותיהם. בניגוד להסברים המסורתיים לשאלות אלו, שנסמכו על המיתולוגיה, הפילוסופים הקדם-סוקרטיים השתמשו בטיעונים רציונליים כדי להסביר את תצפיותיהם, ודחו את ההסברים המיתולוגיים. הם גם השתמשו בטיעונים רציונליים כדי להנחיל את השקפתם לאנשים אחרים. למרות שהמשקל היחסי הראוי של התצפית והחשיבה הרציונלית בחקירה הפילוסופית נדון בהרחבה בדיונים פילוסופיים בהמשך, למעשה שימשו כלים אלו בחקירות בהמשך, לאורך כל תולדות הפילוסופיה.
בעיית המקורות.
קשה להבין במדויק את רעיונותיהם של הפילוסופים הקדם–סוקרטים, בגלל מיעוט הכתבים וערפולם הסגנוני שנשאר בימינו מתקופה זו.
הפילוסופים עצמם כתבו כתבים רבים, אך אף אחד מתוכם לא נשתמר במלואו לימינו, וכיום נותרו מהם רק מקטעים וציטוטים שהופיעו בכתביהם של פילוסופים והיסטוריונים מאוחרים יותר הנקראים פרגמנטים (מילולית: רסיסים), שלא מאפשרים הבנה מלאה של רעיונותיהם.
כמו כן, השפה העתיקה בה נכתבו המקטעים המצויים בידינו, ועולם המושגים וההקשרים השונה שנקשרו בהם בתקופה בה נכתבו מהווים קושי נוסף להבנתם. גם קטעים שניתן להבין את משמעותם המילולית, עדיין קשה לעמוד על מובנם המלא, מכיוון שאין ביכולתנו להבין את ההקשר המלא והרקע התרבותי העומד מאחורי הביטויים והמילים בהם השתמשו.
במשך הדורות, המקורות עברו סינון, עיצוב ובחירה, לפי תחומי העניין של אלה שמסרו אותם, והגיעו אלינו בדרך כלל כדעות ללא הנמקה. מקטעים (פרגמנטים) אלה מאובחנים כמקטעים מסוג A, שהם ניסוח מחודש של דברי הפילוסופים, ומקטעים מסוג B, שהם ציטוטים מדויקים מדבריהם. לעיתים קרובות קשה לזהות בוודאות את סוג המקטע.
נושאים בפילוסופיה הקדם סוקרטית.
הפילוסופים הקדם-סוקרטים עסקו בעיקר בחקר הטבע, כלומר בניסיון לספק הסברים לעולם החיצוני כפי שאנו פוגשים אותו בחושינו. כך הם עסקו למשל בתופעות החומריות, כמו מבנה החומר, מהותו והרכבו. רבים מהם הציגו תאוריות המציגות את העולם כמורכב מיסוד אחד, או ממספר יסודות מוגבל. מלבד העיסוק בקוסמולוגיה עסקו הפילוסופים הקדם-סוקרטיים בקוסמוגוניה, כלומר בחקר ההיתהוות של העולם - כיצד הוא נוצר ומנין.
אסכולות בפילוסופיה הקדם סוקרטית.
אסכולות בולטת בקרב הקדם-סוקרטיים הן:
שלוש האסכולות הראשונות דיברו על יסוד אחד או על ראשית אחת. לעומת זאת, שתי האסכולות האחרונות דיברו על מספר יסודות או ראשיות.
היינריך הרביעי
שיי גיבן
שיימוס (שיי) ג'ון ג'יימס גיבן (אירית: Séamus John James "Shay" Given; נולד ב-20 באפריל 1976) הוא כדורגלן עבר אירי ששיחק בעמדת השוער. משך שנים ארוכות היה שוערה של נבחרת אירלנד והוא השחקן בעל מספר ההופעות השני הגדול ביותר בה והשוער עם מירב ההופעות בה. כיום משמש כמאמן שוערים בקבוצת דרבי קאונטי.
קריירה.
לאחר שגדל בנוער של סלטיק עבר גיבן לבלקברן. בתקופתו שם זוהה על ידי המנג'ר פיטר ריד שהשאיל אותו לקבוצתו סנדרלנד. בסנדרלנד גילה גיבן יכולת טובה ולאחר שעזב חתם בשורות היריבה המקומית ניוקאסל יונייטד. במדי ה'מגפייז' הפך גיבן לשוער מפורסם בכל העולם ולאחד השוערים הטובים והיציבים בפרמייר ליג. בתחילת פברואר 2009 עבר גיבן לקבוצת מנצ'סטר סיטי, תמורת כ-8 מיליון ליש"ט ולאחר שנתיים במועדון עבר גיבן לאסטון וילה בסכום רכישה מוערך של 3.5 מיליון ליש"ט. ב-28 בנובמבר 2013 הושאל למידלסברג למשך שלושה חודשים עד סוף פברואר 2014.
ביולי 2015 חתם בסטוק סיטי לשנתיים. באפריל 2018 הודיע על פרישה מכדורגל.
נבחרת.
גיבן השתתף ב-124 משחקים במדי נבחרת אירלנד, והיה השוער הראשון שלה במונדיאל 2002 וביורו 2012.
אחרי היורו פרש גיבן מנבחרת אירלנד, אך בינואר 2013 חזר בו. ב-29 ביולי 2016 הודיע על פרישה מהנבחרת.
מודל מפל המים
מודל מפל-המים היא מתודולוגיה ותיקה לפיתוח פרויקטים מורכבים, ורווחת בתחום הפיתוח של מערכות תוכנה. בשיטה זו, פיתוח התוכנה מתבצע בתהליך שיטתי ולוגי המורכב משלבים מוגדרים־היטב הבאים זה אחר זה, ומתכנסים למערכת מלאה ועובדת. תהליך ההתכנסות של המשימות השונות עד למסירת המערכת מיוצג כגאנט של קווים מקבילים על רצף הזמן שהולכים ומסתיימים כך שנוצר תיאור מדורג הדומה לזרימתו של מפל מים דרך מספר בריכות, מגבוהה לנמוכה, ומכאן שמה של המתודולוגיה.
מתודולוגיית מפל המים שמה דגש רב על איסוף וניתוח של כל הדרישות כולן קודם לתחילת הפיתוח, וממליצה שתהליך הפיתוח לא יחזור לאחור לאחר ששלב מסוים בו הסתיים. השלבים העיקריים בשיטה זו הם איסוף וניתוח דרישות, עיצוב תוכנה, תכנות, בדיקות, שילוב, התקנה ותחזוקה.
המתודולוגיה שייכת למשפחת המתודולוגיות הליניאריות.
היסטוריה.
המתודולוגיה מיוחסת (בטעות) לווינסטון רויס, שדברים שכתב במאמר בשנת 1970 פורשו באופן פשטני ומוטעה. בהקשרה ההיסטורי, המתודולוגיה נתפסה כתגובה לשיטות אד הוק של 'תכנת ותקן' שרווחו מאוד בשנות ה-60 של המאה ה-20 (ועדיין רווחות). במאמר, רויס ממליץ לפתח מערכות תוכנה בשני מחזורי פיתוח ('Do it twice'), וטוען שבפרויקטים בהם מידת החדשנות גדולה, יש להתייחס למחזור הפיתוח הראשון של המערכת כפיילוט שצריך לזרוק אותו ('Throw-away').