שימוש באסתטיקה.
מאז שנות התשעים המאוחרות של המאה הקודמת הייצור של חומצה היאלורונית על ידי פרמנטציה בקטריאלית התחיל להיות רווח יותר ויותר. לאחרונה שימוש בחומצה היאלורונית לפיסול פנים הפך לנפוץ יותר. בטכניקה זו, ניתן לעצב מחדש את צורתו של האף, ליצור עצמות לחיים גבוהות יותר, להפוך שפתיים למלאות יותר וכדומה.
אינדיקציות.
חומרי מילוי קמטים על בסיס חומצה היאלורונית מיועדים להזרקה לדרמיס האמצעי והעמוק לתיקון קמטים קלים עד עמוקים, תיקון שקעים ואי סימטריות, הקניית נפח לאזורים שונים בפנים, תיקון ליפואטרופיות, מילוי צלקות אקנה ועוד.
אזורי טיפול.
אזורי הטיפול העיקריים הם הקמטים שמצדי הפה והאף (נקראים גם נזולביאליים) ועיצוב ומילוי שפתיים.
בנוסף:
מכניזם הפעולה.
מוצרים על בסיס חומצה היאלורונית פועלים היטב בתחומי הניתוחים הפלסטיים והאסתטיים בגלל תכונתה של החומצה ההיאלורונית לספוג מים בכ-פי 1,000 ממשקלה וכך מעניקה נפח לרקמה שהוזרקה אליה.
טכניקות הזרקה.
ישנן 5 טכניקות קלאסיות בהזרקת מילוי הקמטים:
בשנים האחרונות רווחת שיטת ההזרקה בקנולות שפותחה על ידי דוקטור בנג'מין אשר מצרפת.
הקנולות הן מחטים קהות וארוכות. היתרונות הן כניסה מנקודת הזרקה אחת ומילוי שטחים נרחבים ללא הצורך בטראומות מרובות ושטפי דם הנגרמים מהזרקה עם מחט בנקודות רבות. כדי להחדיר את הקנולה, הרופא משתמש במחט עם קוטר זהה או רחב יותר ויוצר את פתח הכניסה. לאחר הוצאת המחט יכול הרופא להחדיר את הקנולה. למרות שאין ויכוח מקצועי בין הרופאים על כך שבהתוויות ובאזורי פנים מסוימים לקנולות יתרון גדול על מחטים איננו יודעים עדיין את השפעתו של מכשיר זה על השכבה התת-עורית אליה הוא נדחף ומפלס את דרכו.
תופעות לוואי אפשריות.
לכל הזרקה למילוי קמטים ישנן תופעות לוואי קלות החולפות בתוך מספר ימים ושעות וביניהן: אדמומיות, נפיחות, כאב מקומי ושטף דם. במקרים נדירים יותר, תופעות הלוואי ימשכו יותר משבוע (נפיחות או אלרגיה), במקרים כאלה ההמלצה היא לגשת לרופא המטפל לייעוץ. במקרה של זיהום מקומי נהוג לתת אנטיביוטיקה.
היווצרות גושים או טעויות בהזרקה ניתנות לטיפול בקלות בעזרת היאלורונידאז. אנזים אשר מפרק את החומצה ההיאלורונית.
התוויות נגד.
ככלל, הרופא ימנע מהזרקה לתוך אזורים דלקתיים, זיהומים או כאלה עם הרפס פעיל, פציינטים עם סיכון להתפרצות הרפס יטופלו בתרופות נוגדות לפני ואחרי הטיפול. כיוון שלא קיימים מחקרים רפואיים לגבי תהליך מילוי קמטים בהריון ובהנקה רופאים רבים נמנעים מלהזריק במצבים אלה. פציינטים אשר לוקחים מדללי דם יצטרכו להיוועץ עם הרופא באשר לאפשרות לעבור את הטיפול.
סכנות.
השימוש בחומצה היאלורונית בעשור השני של המאה ה-21 נמצא בעלייה מתמדת והאיגוד הישראלי לכירורגיה פלסטית ואסתטית מתריע על עלייה במספר הסיבוכים משימוש לא מקצועי בה.
על פי האיגוד, במחצית השנייה של שנת 2018 ניתנו כ–70 אלף הזרקות של החומר, ו–68 מטופלים אושפזו. לפי הנתונים, מספר ההזרקות ומספר הנפגעים גדלו פי ארבעה ביחס לשנים קודמות. האיגוד התבסס על מידע מתשע מחלקות ושש יחידות כירורגיה פלסטית בבתי החולים בארץ. לטענת הרופאים, הגדרת החומר כ"אביזר רפואי" על ידי משרד הבריאות מובילה להיעדר אכיפה של השימוש בו.
ג'ון אוהנלון
ג'ון אוהנלון (באנגלית: John O'Hanlon; 23 באפריל 1876 - 20 בפברואר 1960) היה שחמטאי אירי.
קריירה.
אוהנלון זכה תשע פעמים באליפות השחמט של אירלנד. בפעם הראשונה בשנת 1913 ובפעם האחרונה בשנת 1940. הוא גם שיחק באליפות בריטניה שם חלק מקום 8–9 בתחרות אוקספורד בשנת 1910 וחלק מקום 7–9 בתחרות סטרטפורד בשנת 1924; בשתיהן ניצח הנרי ארנסט אטקינס.
אוהנלון חלק מקום ראשון עם מקס אויבה בתחרות ברודסטיירס בשנת 1921, הגיע למקום השמיני בתחרות הייסטינגס 1921/22 (ניצח: בוריסלב קוסטיץ'), חלק מקום 1–3 עם מרסל דושאן וויטלי הלברשטט בתחרות בדרום צרפת בשנת 1928 והגיע למקום ה-12 בתחרות ניס בשנת 1930 (ניצח: סבלי גריגורייביץ' טרטקובר).
אוהנלון השתתף בנבחרתה האולימפית של אירלנד במספר אולימפיאדות, אך ללא הצלחה יתרה.
השתתפות באולימפיאדות.
ג'ון אוהנלון השתתף ב-2 אולימפיאדות השחמט כחלק של קבוצת אירלנד.
שלמה פישר
הרב שלמה יהונתן יהודה פישר (כ"ט בשבט תרצ"ב, 6 בפברואר 1932 – י"ד בכסלו ה'תשפ"ב, 18 בנובמבר 2021) היה ראש ישיבת איתרי, דיין ואב בית דין בבית הדין הרבני בירושלים. זוכה פרס הרב קוק לספרות תורנית לשנת תשמ"ח, וזוכה פרס ירושלים לספרות תורנית על ספרו "דרשות בית ישי" לשנת ה'תשס"א.
ביוגרפיה.
נולד בירושלים לדבורה ולאהרן פישר. אביו היה מאנשי ה"פרושים" בירושלים. לאחר פטירת האב נפוצו שמועות שהוא ירה במנהיג ההמון הערבי שבא לפרוע ביהודים במאורעות תרפ"ט, אך יש המפקפקים בשמועות אלה. בהיוולדו נקרא "יהונתן יהודה", אך לאחר מספר חודשים נפטר אבי אביו רבי שלמה פישר, רב קהילת הסטטוס קוו אנטה של קרלסבורג ותלמידם של הכתב סופר ורבי יצחק דב במברגר, ולכן נוסף לו השם "שלמה" על שם סבו.
התייתם מאב בגיל צעיר. בהקדמה לספריו הוא מציין לטובה את הרב יחיאל מתתיהו דייוויס שגידל אותו ואת אחיו וטיפל בהם במסירות. למד בישיבת מיר בירושלים, אצל הרב אליעזר יהודה פינקל.
כיהן כדיין בבית הדין הרבני האזורי בירושלים באותו הרכב עם הרב זלמן נחמיה גולדברג איתו היה בידידות קרובה. כיהן כשנה כראש ישיבה בישיבתו של משה הירש ולאחר מכן בישיבת ויז'ניץ (נדחי ישראל), לאחר מכן כיהן כר"מ בישיבת הנגב בין השנים תשכ"ה לתשל"א. באלול תשל"א מינה אותו הרב מרדכי אליפנט, מייסד ישיבת איתרי, לר"מ בישיבה, ובהמשך מינהו לראש הישיבה. בשנת 2000 פרש מתפקידו כדיין והמשיך לכהן בתפקיד ראש ישיבה. במקביל, למד בחברותא משך רוב שעות היממה עם אישים שונים, בהם תלמידי הישיבה ושאינם כאלו.
נפטר בי"ד בכסלו ה'תשפ"ב, ונטמן בהר הזיתים בירושלים.
שיטת לימודו ודעותיו.
דרכו הייתה מבוססת על בירור של מושגי יסוד, על בקיאות רחבה ועל ביקורתיות. זיהה עצמו כתלמיד מובהק למשנתו התלמודית של הרב אברהם ישעיהו קרליץ. הוא גם המליץ על עיון מרובה בספרי האחרונים. הוא הרבה לעסוק בספרי בעל קצות החושן הנודע ביהודה ורבי עקיבא איגר, ואף מסר בביתו שיעור שבועי בספריהם. הוא היה בקיא בפילוסופיה היהודית, וההדיר את ספרו של רבי חסדאי קרשקש, "אור השם".
דרכו באגדה דומה לדרכו בהלכה. בדרשותיו הוא ליבן את משמעותם של רעיונות יסוד תוך שימוש במקורות מגוונים, לרבות תורת הקבלה, אותה למד מפי הרב מרדכי שרעבי, ובתורת החסידות בהשראתם עשה שימוש רב בתורת הרמז (ראשי תיבות, סופי תיבות וגימטריאות). בדרשותיו ניכרו ידיעותיו בפילוסופיה, בתולדות עם ישראל ובהיסטוריה כללית. הרב פישר התבטא על סגנונו זה, שהוא על פי דרך הדרש שבתורה.
יצא נגד הרב שלמה אבינר, על רקע הקלות במראות דם נידה שפסק לנשים, וכתב על אודותיו "הרשע אבינר מכשיל בנות ישראל באיסורי כריתות" וקרא לנדותו.
משפחתו.
בשנת 1953 נשא לאישה את לאה (נפטרה בב' טבת ה'תשע"ז), בת הרב אליעזר דוד ברנד, מחברי מערכת אוצר הפוסקים ומראשי מפעל הש"ס. לזוג נולדו שמונה ילדים. ביניהם:
אחיו הרב ישראל יעקב פישר, היה ראב"ד העדה החרדית בירושלים. אחיו הרב אליעזר משה, רב שכונת כנסת ישראל. ואחיו הרב מאיר צבי, מו"ץ בשכונת הר נוף.
תלמידיו.
על תלמידיו נמנים:
גם בעלי רקע תורני מועט השתתפו בשיעוריו ופנו אליו בשאלות הלכתיות. אף על פי שאורח חייו של הרב פישר חרדי, באו לשיעוריו גם דתיים לאומיים והוא נתן שיעורים בישיבות דתיות-לאומיות. ואף השתתף בחגיגת יום ירושלים ה'תש"ן בישיבת מרכז הרב ונשא דברים על חשיבותה של ירושלים, אלו נדפסו בהמשך בספרו "בית ישי".
ספריו.
כמו כן ההדיר את הספרים הבאים:
וערך את הבאים:
החל משנת ה'תשע"ח מוציאים תלמידיו מדי שנה את הקובץ "אהל לאה" ובו דברי תורתו, לרגל יום הזיכרון לפטירת אשתו.
אריה ליאו מאיר
הפארין
הפארין (באנגלית: Heparin) הוא גליקוזאמינוגליקן הקשור למספר רב של קבוצות סולפט. להפארין יש צפיפות מטען שלילית הגבוהה ביותר מכל מולקולה ביולוגית ידועה. נעשה בו שימוש נרחב בהזרקה כחומר נוגד קרישה וביצירת משטחים נוגדי קרישה בציוד רפואי. הפארין רפואי מסונתז מרקמות של חזירים ופרות.
באבולוציה, ההפארין נשמר בבעלי חיים מגוונים ביניהם חסרי חוליות שאין להם מערכת קרישה כמו לבני האדם. לכן, משוער כי בגוף האדם הפארין משמש לתפקידים אחרים ולא לקרישה. רוב ההפארין בגוף נשמר בתאי פיטום והוא מופרש למחזור הדם רק בשעת פציעה. ייתכן ומדובר במנגנון המגן מפני חדירת גורמים מזהמים.
אלכסנדר אייג
Butterfly