בדצמבר 2005 פרסמו מזכיר חיל האוויר של ארצות הברית וראש מטה חיל האוויר של ארצות הברית עדכון למשימת חיל האוויר בה נכלל לראשונה תחום הסייברספייס. המשימה על הקמת פיקוד סייבר הוטלה על חיל האוויר השמיני של ארצות הברית מתוך כוונה שיחל בפעילותו ב-2008. הפעלת הפיקוד הושהתה לאחר התפטרותם של מזכיר חיל האוויר וראש המטה במהלך 2008, וארגונו נבחן מחדש. ב-2009 הוחלט על הקמת חיל נפרד: חיל האוויר ה-24 שישמש כפיקוד הסייבר ובסיסו נבחר להיות לקלנד שבטקסס. מחיל האוויר השמיני הועברו היחידות הקשורות לתחום. ב-18 באוגוסט אותה שנה נחנך החיל החדש וב-1 באוקטובר 2010 הוכרז כמבצעי באופן מלא.
בספטמבר 2019 הוחלט על מיזוג יכולות מחיל האוויר ה-24 עם חיל האוויר ה-25 ליצירת חיל האוויר ה-16 של ארצות הברית שיספק יכולות לוחמת מידע לפיקוד הקרביים. המיזוג יצא לפועל באוקטובר 2019.
ארגון ויחידות.
חיל האוויר ה-24 הורכב ממרכז מבצעים ושתי כנפות הממוקמים בבסיס המשותף סן אנטוניו-לקלנד שבטקסס ולהק תקשורת קרבית הממוקם בבסיס חיל האוויר רובינס בג'ורג'יה. בחיל משרתים כ-5,400 איש מתוכם כ-3,500 חיילים, 800 אזרחים ו-900 עובדי קבלן. בנוסף שויכו אליו עוד כ-11,000 אנשי כוחות מילואים.
מפקדת הסייבר של ארצות הברית
נמל התעופה הבינלאומי של אורלנדו
נתן פרג'ון
הרב נתן חוויטה ( - 'לוויתן') פרג'ון (1910, ג'רבה - כ"ב באדר א' ה'תשי"ט, 29 במרץ 1959, אשקלון) היה רבה הראשי הספרדי הראשון של העיר אשקלון. כיהן גם כרב העיר ביזרטה (בנסרט) שבתוניסיה.
תולדותיו.
נולד בעיר ג'רבה שבתוניסיה בשנת 1910, לרב דוד ולימימה. נצר למשפחת רבנים. היו לו ארבעה אחים - מסעודה, ציון, שרה ומקיקס.
למד תורה בישיבת "עץ חיים", ונסמך לרבנות על ידי אב בית דין המקומי, הרב מכלוף עידאן. נישא לנוארה, בת העיר גאבס, וכבר בגיל 19 כיהן כרב העיר ביזרטה, ושם נולדו לבני הזוג שבעת ילדיהם - מרים, ישראל, ג'ולי, מרסל, רשל, דוד ושמעון. בביזרטה הקים "כותב" - "חדר" בו למדו הילדים תורה בעברית לאחר הלימודים בבית הספר.
בשנת ה'תש"ט (1949), לאחר הקמת מדינת ישראל, עלה עם משפחתו לארץ ישראל, מטעמי ציונות, אהבת הארץ והחשש מאנטישמיות. המשפחה יצאה לדרכה במסווה של טיול לחוץ לארץ, כיון שהשלטון אסר אז עליית יהודים לישראל, והותירה את כל נכסיה מאחור. הם הגיעו למחנה מעבר בעיר מרסיי שבצרפת ושהו בו כחודשיים, ומשם הפליגו לישראל.
בישראל הם נשלחו להתגורר במעברת באר יעקב, שם חלקו אוהל עם משפחה שעלתה מרומניה, במעברה שימש הרב פרג'ון בהתנדבות כמוהל בבריתות, שוחט ובודק, בעל קורא וחזן.
בשנת 1955, מונה לכהן כרב הראשי הספרדי של אשקלון לצד הרב האשכנזי משה דב וולנר. בפעילותו עסק גם בסיוע לנזקקים, בהשכנת שלום בית, וגישור בסכסוכי משפחות ושכנים בדרכי נועם. דרשותיו משכו גם בני נוער רבים. כן ייסד התכנסות ללימוד תורה במועד קבוע ב"עזתה" (לימים נתיבות), על ידי רבנים ותלמידי חכמים מכל האזור.
הרב פרג'ון כיהן בתפקידו שנים בודדות, ואז לקה בשפעת שהתפתחה לדלקת ריאות, ממנה נפטר בדמי ימיו באדר א' ה'תשי"ט (1959). הוא נקבר בבית הקברות הישן שבאשקלון.
פאקו דה לוסנה
פָּאקוֹ דה לוּסֶנָה (בספרדית: Paco de Lucena 1859–1898) היה גיטריסט ספרדי, אחד מנגני הפלמנקו הנודעים בשלהי המאה ה-19.
חייו.
פאקו דה לוסנה, ששמו המקורי היה פרנסיסקו דיאס פרננדס, נולד בלוסנה, אנדלוסיה. נגינתו השפיעה על מספר רב של נגני גיטרה, הן בתחום המוזיקה הקלאסית והן הפלמנקו, שהופיעו בראשית המאה ה-20, עם התחדשות העניין בגיטרה.
פאקו דה לוסנה מת כשאנדרס סגוביה היה בן חמש. הגיטרה הראשונה שעליה החל סגוביה לנגן, שנה לאחר מכן, הייתה שייכת בעבר ללוסנה.
בין 27 ל-31 במאי 2009, נחגג יום השנה ה-150 להולדת לוסנה בקונצרט פלמנקו בטירת לוסנה.
ג'ניס ליפסון
ג'ניס "ג'ני" ליפסון-סטיוארט (באנגלית: Janice "Jenny" Lifson-Stuart, נולדה ב-4 באפריל 1907) הייתה שחיינית וקופצת למים אמריקאית-יהודייה בעבר. אלופת המכביה השנייה (1935) בעלת 4 מדליות, מהן 3 זהב.
ביוגרפיה.
ליפסון גדלה באליזבת, ניו ג'רזי.
במכביה השנייה שנערכה בשנת 1935 זכתה ליפסון ב-4 מדליות, 3 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, בקפיצה למים במקפצה של 3 מטר בתוצאה של 88.9 נקודות, לפני מודרן מאוסטריה (62.3 נקודות), במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא מכביה חדש של 1:14.4 דקות, לפני פריצי לוי (1:16.2 דקות) וגרצה גוטליב (1:21.6 דקות), שתיהן מאוסטריה ובמשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:30.2 דקות, לפני לוסי גולדנר ואלישבע שמידט, שתיהן מאוסטריה. מדליית כסף, במשחה ל-400 מטר חופשי אחרי פריצי לוי (6:17 דקות).
באליפות ארצות הברית שנערכה בשנת 1936 זכתה ליפסון במדליית ארד בקפיצה למים ממקפצה של 3 מטר.
בשל היותה יהודייה החליטה ליפסון בשנת 1936 להחרים את אולימפיאדת ברלין (1936) במחאה על מדיניותו של אדולף היטלר והתעמולה הנאצית נגד היהודים ובכך תמכה בצעדה ובמאבק של המאמנת שלה שרלוט אפשטיין.
בשנת 1937 זכתה ליפסון בפעם החמישית ברציפות באליפות ניו יורק בקפיצה למים ממקפצה של 3 מטר.
אקדמיית חיל האוויר של ארצות הברית
אקדמיית חיל האוויר של ארצות הברית (באנגלית: United States Air Force Academy) היא אקדמיה צבאית המכשירה את צוערי חיל האוויר של ארצות הברית. האקדמיה ממוקמת במדינת קולורדו צפונית לקולורדו ספרינגס. היא אחת מתשע עשרה האקדמיות הפדרליות של ארצות הברית ואחת מחמש אקדמיות השירות בארצות הברית.
האקדמיה משלבת לימודים אקדמיים במשך ארבע שנים ואימונים צבאיים, בוגרי האקדמיה מקבלים תואר ראשון במדעים ומגויסים לחיל האוויר בדרגת סגן משנה. כל הלימודים הם על בסיס מלגה מלאה כנגד התחייבות לשירות פעיל ובמילואים בחיל האוויר.
אקדמיית חיל האוויר נוסדה באפריל 1954. ביולי 1955 הושבע המחזור הראשון שכלל 306 צוערים, תחילה באתר זמני בבסיס חיל האוויר לאורי בדנוור, ובאוגוסט 1958 עברו הלימודים לאתר הקבוע בסמוך לקולורדו ספרינגס. ביוני 1976 התקבלו לראשונה נשים ללימודים.
במסגרת חגיגות היובל להקמת האקדמיה הנפיקה המדינה בול לכבוד המוסד וכן הכריזה על האקדמיה כאתר מורשת לאומית.
מחוברות עובדים
מחוּבָּרוּת עובדים מוגדרת כרמת המחויבות של העובדים לאדם או למשימה בארגון, הזמן שהם משקיעים, והותק שהם רוכשים בארגון כתוצאה ממחויבותם אליו. עובד מחובר הוא עובד הנלהב מעבודתו, הסופג ידע ונוקט בצעדים חיוביים כדי לקדם את המוניטין והאינטרסים של הארגון. עובדים מחוברים לארגון הם פרודוקטיביים יותר, נשארים לטווח הרחוק, נוטים להיעדר פחות ממקום עבודתם וכתוצאה מכך שיעורי ההצלחה של הארגון גבוהים יותר. מכאן שמעורבות עובדים היא הבסיס של מערכת היחסים בין הארגון לעובד והיא מהווה מפתח להצלחת הארגון.
מחוברות עובדים הוא מושג המעסיק ארגונים רבים בעולם בשנים האחרונות. ניתן לראות עדויות לעיסוק זה במגוון שאלונים ביניהם, "US Corporate Communication International survey" אשר מגדיר את המושג מחוברות עובדים כאחד משלושת הטרנדים העיקריים המעסיקים ארגונים כיום. מתוך נתונים העולים ממנוע החיפוש של גוגל, ניתן לראות כי מידת העניין וחיפוש המושג “Employee Engagement” גדלה מאוד משנת 2012 ועד היום.
הגורמים המשפיעים על היווצרות של מחוברות עובדים.
תחושת המחוברות של העובד יכולה להשתנות בכל עת בהתאם לרמה בה הוא תופס כל אחד מן הגורמים האלו:
דרכי מדידה למחוברות עובדים.
חשיבות המדידה.
מדידת מחוברות עובדים היא אסטרטגיה עסקית חכמה הנועדה לשפר את הפרודוקטיביות של העובדים ולהיעזר בה למימוש היעדים הארגוניים. היא מאפשרת לארגון לעקוב אחר התקדמות, לזהות עיכובים ולקבוע מה הפערים הקיימים במונחי מחוברות העובדים לארגון.
אופן המדידה.
ארגונים רבים נעזרים ב"שאלוני מחוברות" ככלי בחינה עיקרי למדידת מחוברות עובדים והקשר בין מחוברות זו לבין המטרות העסקיות של הארגון. מתוך שאלונים אלו ניתן ללמוד אילו פרקטיקות עובדות ואלו לא, על מנת לייעל את השקעת המשאבים הארגונית.
שאלונים לבחינת מחוברות עובדים שונים משאלוני שביעות רצון בכך שהם מודדים מחויבות, מוטיבציה, תחושת משמעות ותשוקה לעבודה. ניתן ללמוד מהם אודות כוונות העובד להישאר בארגון, מידת האמון והמחויבות של העובד למנהל, לתפקיד ולארגון בכלל. התזמון האידיאלי לחלוקת השאלונים היא כאשר מתרחשים שינויים בארגון, החלפת הנהלה או בסיום מחזור שנתי.
תכנון ותזמון המדידה.
על מנת להבטיח איסוף מידע איכותי על הארגון לתקשר את התהליך והחשיבות של מילוי השאלונים כיוזמה ללמידה ארגונית, וכן להגדיר צוות שאחראי על יצירת מחויבות.
ניתוח המידע.
השלב לאחר איסוף המידע הוא בחינת הקשר בין רמות המחוברות להשגת היעדים העסקיים. דרך איסוף מידע ומדידת המחוברות הארגון יכול לצמצם תחלופת עובדים, לעודד תהליכי הערכת עובדים, לפתח תוכניות קידום קריירה, להעלות את הפרודוקטיביות של העובדים ולהעריך את האפקטיביות של אסטרטגיות ניהול משאבי אנוש.
השלכות של מחוברות עובדים.