בנוסף לרשת ה-GSM וה-GPRS ("דור 2.5") שלה, לחברה רשת UMTS (דור 3) אשר שודרגה באוקטובר 2010 לטכנולוגיית +HSPA (דור 3.5), המציעה קצב הורדה של עד 42Mbps. מאוחר יותר, החברה חתמה עם חברת אריקסון על הסכם להקמת רשת בטכנולוגיית LTE ("דור 4"). במהלך שנת 2014 פרשה החברה לראשונה בישראל רשת דור רביעי בטכנולוגיית LTE, וזו הושקה ב-15 באפריל 2014. משנת 2016 אוחדה רשת האנטנות של פרטנר עם רשת האנטנות של הוט מובייל וניהול הרשת המשותפת עבר לחברת בת משותפת PHI.
עד 2011 הרשת עבדה עם תחנות רדיו בשירות טלמסר 054–400. עם הפחתת דמי הקישוריות השירות עבר לשיחות פרימיום 54–1900. הרשת הסלולרית של החברה עובדת בתדרי: GSM 900/1800 MHz, ובתדרי: UMTS 2100 Mhz.
טלפוניה פנים ארצית.
ב־15 בינואר 2007 קיבלה החברה רישיון להפעלת שירות טלפוניה קווית פנים-ארצית בקידומת 7–074. באותה עת, השירות ניתן רק לחברות ותאגידים הנמצאים באזורים בהם יש לחברה תשתיות נייחות. ב-31 בדצמבר 2008, הפיצה פרטנר את השירותים הללו גם לציבור הרחב. עם זאת, המהלך נכשל, וב-2011 החברה הכריזה על סגירת שירותי הטלפוניה הקווית, והעברת המנויים הקיימים לחברת 012 סמייל, לאחר שהפסידה בפעילות זו כ-66 מיליון שקלים.
שוק המדיה.
בספטמבר 2008, הודיעה פרטנר על כוונותיה להרחיב את פעילותה ולהיכנס באופן מלא לשוק המדיה. ב-16 בדצמבר העלתה לאוויר את אתר התוכן החדש שלה orange time - המאפשר צפייה בסרטים ובסדרות באמצעות המחשב (בתשלום).
ספק אינטרנט.
ב-31 בדצמבר 2008 השיקה רשמית את שירותי הגישה לאינטרנט (ISP).
תשתית אינטרנט.
באוגוסט 2017 הודיעה החברה על פריסה של סיבים אופטיים על מנת להציע תשתית לגלישה ברשת האינטרנט עד מהירות של 1 ג'יגה.
012 סמייל.
ממרץ 2011 פרטנר מחזיקה במלוא הבעלות על חברת 012 סמייל טלקום בע"מ – המספקת במקביל לפרטנר, שירותי שיחות בינלאומיות, טלפוניה מקומית בטכנולוגיית VoB ושירותי גישה לאינטרנט תחת המותג "012smile".
012 מובייל.
המותג כולל גם את מפעיל הסלולר הקבוצתי בשם זה.
שירותי טלוויזיה - פרטנר TV.
בשנת 2006 השיקה חברה שרות טלוויזיה ניידת OboxLive TV.
ביוני 2017 השיקה החברה את פרטנר TV, ונכנסה לראשונה לשוק הטלוויזיה בישראל. את השירות השיקה החברה עם כ-40 ערוצים ושירות VOD. פרטנר מציעה גם חבילות משולבות עם תוכני נטפליקס, ומשווקת במקביל שירות טריפל המשלב את שירותי האינטרנט, הטלוויזיה והטלפון הביתי.
מיתוג ושיווק.
בספטמבר 1998, זמן קצר לפני שהרשת הושקה, הוחלט להשתמש בשם המותג "orange", מותג בינלאומי שהיה אז בבעלות חברת האצ'יסון ומפואה מהונג קונג, שהחזיקה בשליטה בפרטנר. המותג הושק לראשונה ב בשנת 1994, על ידי חברה סלולרית שהקימה האצ'יסון, ואחר הושק בידי חברות אחרות שהשיקה הקבוצה ברחבי העולם.
בשנת 2001 מכרה האצ'יסון ומפואה את קבוצת orange העולמית (ללא פרטנר הישראלית) למפעיל הסלולרי .Orange S.A שבבעלות התאגיד הצרפתי פראנס טלקום. פרטנר חתמה במרץ 2015 על הסכם לפיו תמשיך לשמור על המותג למשך 10 השנים הבאות.
ב-3 ביוני 2015 הודיע מנכ"ל אורנג' סטפן רישאר במהלך מסיבת עיתונאים בקהיר: . המהלך קושר ללחצים של ארגונים כמו אלו המפעילים את הקמפיין BDS, במטרה ליצור חרם על ישראל. יום למחרת פרסמה החברה הבהרה כי היא אכן מעוניינת בהפסקת ההתקשרות וזאת לא מסיבות פוליטיות אלא מכיוון שההסכם עם פרטנר הוא ההסכם ארוך טווח היחיד של החברה במדינה בה היא לא פועלת בעצמה והדבר נוגד את האסטרטגיה שלה.
המהלך גרר תגובות רבות בישראל, ראש הממשלה בנימין נתניהו דרש כי ממשלת צרפת תגיב ותגנה את הצהרת אורנג'. נשיא המדינה ראובן ריבלין הצטרף לקריאה של ראש הממשלה. מנכ"ל פרטנר הנכנס איציק בנבנישתי אמר כי הוא כועס על ההחלטה של אורנג' והחברה תשקול את צעדיה, בין היתר תביעה על הנזק שנגרם למותג בישראל.
ב-4 ביוני פרטנר אף העלתה פרסומות באינטרנט ובעיתונות עם המשפטים "לקוחות Orange ישראל, יש לכם פרטנר!" ו"כולנו ישראלים - כולנו פרטנרים", שאישרו שפרטנר לא מסכימה עם אמירות מנכ"ל אורנג' ושהחברה לא תיכנע לחרם.
ב-30 ביוני 2015 הודיעה חברת פרטנר לבורסה על חתימת הסכם עם אורנג', המסדיר מחדש את מערכת היחסים ביניהן. על-פי ההסכם, חקר שוק מקיף ישמש את שתי החברות על מנת להעריך את מיצובה של פרטנר בשוק התקשורת המשתנה בישראל. הסכם המסגרת קובע כי לפרטנר ולאורנג' עומדת הזכות לסיים את הסכם רישיון המותג אורנג'. במקרה שפרטנר לא תממש זכות זו בתוך 12 חודשים, אזי הן פרטנר והן אורנג' תהיינה רשאיות לסיים את הסכם רישיון המותג במהלך 12 החודשים העוקבים. בנוסף, ההסכם קבע כי סך כולל של 40 מיליון אירו ישולמו לפרטנר ממועד חתימת ההסכם ועד להשלמת חקר השוק. כמו כן, ישולם סכום נוסף של 50 מיליון אירו במקרה שיובא לסיומו הסכם רישיון המותג בתוך 24 חודשים.
ב-16 בפברואר 2016 החלה פרטנר במיתוג מחדש באמצעות מהלך שילוט חוצות בולט שכולל כ-3,000 שלטים בפריסה ארצית. בפרסומות מופיעות המילים "שלום ותודה" מעל לוגו אורנג' ו"נעים מאוד" מעל הלוגו החדש.
בד&quot;צ
בית דין צדק
אורנג'
סלקום
סלקום (באנגלית, קיצור של "תקשורת סלולרית": Cellcom - Cellular communication) היא קבוצת תקשורת ישראלית. החברה נוסדה בשנת 1994 על ידי דב תדמור, ובעלת השליטה בחברה היא דיסקונט השקעות הנמצאת בשליטת אי די בי פיתוח. ב-2011 חברת 013 נטוויז'ן נרכשה על ידי סלקום ומוזגה לתוכה.
בדצמבר 2014 נכנסה החברה לשוק הטלוויזיה תחת המותג סלקום tv והשיקה ממיר IPTV משולב, המציע את ערוצי עידן פלוס לצד שירות VOD מבוסס אינטרנט. בהמשך עיבתה סלקום את השירות והוסיפה לו בהדרגה ערוצים שונים שמועברים בשידור חי על גבי האינטרנט.
היסטוריה.
סלקום הייתה המפעיל הסלולרי השני בישראל, לאחר שנים שבהן הייתה חברת פלאפון מונופול בתחום. סלקום זכתה במכרז ממשלתי, שהקריטריון בו היה התחייבות למחיר נמוך לצרכן ל-5 שנים, בהציעה מעט פחות מקבוצת מתמודדים אחרת. עד אשר סלקום זכתה במכרז, חברת פלאפון גבתה עבור דקת שיחה פי שמונה מאשר המחיר אליו התחייבה סלקום. סלקום עלתה לאוויר ב-27 בדצמבר 1994 ותחום הכיסוי שלה היה מוגבל (מגדרה עד חדרה). עם כניסתה, פנתה סלקום לקהלים רחבים הרבה יותר והורידה בצורה משמעותית את עלות הרכישה והשימוש בטלפונים סלולריים. כשנפתחו חנויות סלקום לראשונה, נוצרו בהן תורים ארוכים והחברה לא יכלה לעמוד בדרישה. לאחר שהסתיימה תקופת 5 השנים שבהן סלקום התחייבה מראש לתעריף נמוך, גם סלקום העלתה את תעריפי השימוש לרמה הגבוהה משמעותית מהעלות והנהיגה מחירים גבוהים יותר לצרכים פרטיים ומחירים נמוכים יותר למגזר העסקי. ועדה שהקים משרד התקשורת לבחינת תעריפי קישור הגומלין בעניין השלמת שיחה ו-SMS בין ארבע החברות פלאפון, סלקום, אורנג', ומירס קבעה כי הסבסוד הצולב פגע ביעילות העסקית, והציעה להגביל את דמי הקישוריות לשיחות ולהודעות SMS ולשנות את יחידת הזמן לפיה חושבו עד אז יחידות השיחה בסלולר מ-12 שניות לשנייה אחת.
בעלי המניות עם הקמת החברה היו חברת בלסאות' האמריקאית (כיום חלק מתאגיד AT&amp;T) 35%, האחים ספרא 35% ודיסקונט השקעות. בשנת 2005 רכשה דיסקונט השקעות תמורת 1.34 מיליארד דולר את חלקיהן של בלסאות' והאחים ספרא בחברה. בפברואר 2006 הונפקה החברה בבורסה לניירות ערך בניו יורק. בשנת 2007 נמכרו 16% ממניות החברה תמורת 229 מיליון דולר לגופים שונים בישראל: 5% לבנק לאומי, 2% לבנק הבינלאומי, 5% לבית ההשקעות גולדמן זאקס ועוד 4% לחברת מגדל, כך שדיסקונט השקעות החזיקה ב-59% מהחברה.
החברה החלה את דרכה עם קידומת 052, ועם השנים התרחבה לקידומות 053, 058, 064 ו-065. מאפריל 2004, עם המעבר ל-7 ספרות על פי תוכנית המיספור של משרד התקשורת, סלקום נשארה עם 052.
בתחילת דרכה, סבלה מתדמית נחותה עקב הצבת תחנות בסיס במספר קטן מהדרוש וכן עקב חוסר האמינות שנבע מהבטחות לתאריכים מסוימים בהם יושלם הכיסוי באזורים מסוימים בארץ, שהתבררו כהבטחות ללא כיסוי. במפה שהפיצה חברת סלקום עם היווסדה סימנה את כל שטח הנגב מגבול ירדן עד גבול מצרים כשטח שיכוסה עד סוף שנת 1995, אך למעשה השאירה כמעט את כל השטח בין כביש 40 לגבול מצרים ללא כיסוי.
אחד מהגורמים שהפריעו לחברת סלקום בתחילת דרכה, הייתה המודעות המתגברת בציבור לגבי סכנת הקרינה מאתרי השידור הסלולריים. מסיבה זו, גם כאשר היה בידי חברת סלקום הציוד הדרוש לא תמיד הייתה יכולה להפעילו עקב צווים משפטיים.
פרשת המכשירים התקולים של מוטורולה.
החל מחודש מרץ 1995 החלו להצטבר במשרדי "סלקום" תלונות רבות על ניתוקים בלתי-מוסברים באזורי הקליטה. באותה תקופה היו לסלקום 85 אלף מנויים, ורבים מהם מצאו את עצמם מנותקים מהרשת. החשד היה שמקור הבעיה הוא בתשתית הסלולרית שהייתה מבוססת על ציוד של חברת "נורטל". לשם איתור התקלה הובאו 70 מהנדסי תקשורת מגרמניה, שפעלו במשך כחצי שנה, כשהם בודקים בכל פעם רכיב אחר של הרשת. בינתיים התקלות החריפו, וסלקום איבדה את המוניטין הטוב לו זכתה בתחילה, והחברה נקלעה למשבר תדמית קשה.