חברי הקבוצה נחשבים כיום בגרמניה לאישים דגולים, ופועלם מוערך בציבור הגרמני. בתוכנית טלוויזיה ששודרה בגרמניה בשנת 2003 בערוץ הפופולרי ZDF, נקראו הגרמנים לבחור ב"עשרת הגרמנים הגדולים בהיסטוריה". בקבוצת הגיל שמתחת ל-40 נבחרו הנס וסופי שול במקום הרביעי, כאשר מתחתיהם דורגו אישים כבאך, גתה, גוטנברג ואיינשטיין. באותה השנה בחרו קוראי מגזין הנשים "בריגיטה" בסופי שול כ"אישה הגדולה ביותר במאה ה-20".
אוניברסיטת מינכן, בה פעלו חברי הקבוצה קראה למכון למדע המדינה המצוי בשטחה על שם האחים שול.
ב-22 בפברואר 2003 הוצב פסל של סופי שול, אחותו של הנס, באנדרטת ולהאלה, בית זיכרון לאנשי שם בבווריה, על ידי ממשלת בווריה.
חייהם של האחים שול היו נושא לשלושה סרטים. בשנת 1982 יצר הבמאי פרסי אדלון שנודע בסרטו "קפה בגדד" את הסרט "חמשת הימים האחרונים" (Fünf letzte Tage), המתאר את ימיהם האחרונים של האחים שול, מנקודת ראותה של חברתה לתא הכלא של סופי. את סופי שול גילמה לנה שטולצה. באותה השנה חזרה סטולצה לגלם את שול בסרטו של מיכאל ורהובן "הוורד הלבן" (Die Weiße Rose).
בפברואר 2005 הוקרן לראשונה הסרט סופי שול - הימים האחרונים (Sophie Scholl – Die letzten Tage), בו גילם השחקן את הנס שול. השחקנית יוליה ינטש גילמה את סופי שול. הסרט מבוסס על ראיונות עם מקורבים לקבוצה ששרדו, ועל פרוטוקולים שנותרו בארכיבים בגרמניה המזרחית. הסרט היה מועמד לפרס אוסקר כסרט הזר הטוב ביותר בשנת 2006.
הפרס הספרותי "פרס האחים שול" קרוי על שמם של הנס וסופי.
מלך ממלכת אבחזיה
קוד QR
קוֹדָר או קוד QR (באנגלית: Quick Response Code) הוא מעין ברקוד דו-ממדי, שבו מקודד מידע טקסטואלי בצורה גרפית. הקוד הומצא ביפן בשנת 1994 על ידי דנסו, חברה בת של קונצרן טויוטה, כקוד לפיענוח מהיר, ושימש תחילה לקידוד חלפים ולפענוח על ידי רובוטים בפסי ייצור. מאז נפוץ השימוש בקוד גם מעבר לתעשייה, בזכות היכולת המהירה להשגת מידע, והקיבולת הגדולה יחסית של נתונים שהוא יכול להכיל (עד 4,296 תווים אלפאנומריים).
שימושים.
בתחילת העשור השני של המאה ה-21 נפוץ השימוש בקוד בכל העולם, וטלפונים חכמים הפכו לאמצעי הקלט העיקרי של הקוד באמצעות המצלמה הנכללת בהם. הקודים מוצגים בכתבות עיתון, פרסומות, שלטי חוצות, כרטיסי ביקור ואף באתרי אינטרנט או אפליקציות.
חברות המפרסמות מוצר או אירוע נוהגות לכלול קוד QR בפרסומות המודפסות ברחוב או בעיתון. אפליקציות לאנדרואיד או לאייפון, המפורסמות באתרי אינטרנט ובלוגים כוללות קוד QR המאפשר התקנת האפליקציה בעזרת סריקה של מסך מחשב. אנשים נוהגים להדפיס קוד QR על כרטיסי ביקור המאפשר הזנה של כל נתוני כרטיס הביקור, כגון השם, הטלפון, וכתובת הדוא"ל ישירות לרשימת אנשי הקשר של עמיתיהם.
הקוד בגרסתו המתקדמת מאפשר קידוד של טקסט באורך של עד 4,296 תווים, אך מרבית הטלפונים החכמים (תלוי בתוכנה) יכולים לקרוא קודים של עד 60 תווים בלבד, זאת מכיוון שעל מנת לקודד את מספר התווים המקסימלי יש להשתמש בגרסה מתקדמת של הקוד, הדורשת רזולוציית הדפסה וצילום גבוהות יותר. בשל הרצון לשמור את הקוד בתור משהו נגיש ומהיר ובשל הדיוק והיציבות הנדרשים בצילום קודים מתקדמים יותר אנשים מעדיפים להמשיך לפרסם את הקודים הפשוטים יותר.
מבנה הקוד.
קוד QR בנוי כריבוע שבשלושה מקודקודיו נמצאים ריבועים קטנים המשמשים עוגנים. בין הריבועים עובר קו מקווקו הקשה לזיהוי בעין אנושית, וריבוע נוסף קטן יותר מצוי פנימה מהקודקוד הרביעי. אמצעים גרפיים אלו מאפשרים למכשיר הסורק את הקוד לזהות את כיוון קריאת הקוד, ולקוראו. צמוד לריבועים הגדולים מקודדת גרסת הקוד. הגרסה מגדירה את מספר השורות בקוד, וכמות המידע הניתן לקידוד.
מיכלאנג'לו מריזי דה קרווג'ו
נתז
נֶתֶז (או רִיקוֹשֵט, מצרפתית: Ricochet) הוא עצם שניתז כתוצאה מפגיעת קליע או פגז או כתוצאה מהתפוצצות פצצה. כמו כן, לעיתים הקליע עצמו סוטה ממסלולו לאחר הפגיעה במשטח. נתז שנוצר כתוצאה מירי מורכב בדרך כלל מהחומר שממנו עשוי העצם שבו פגע הקליע או הפגז. במקרים מסוימים עשוי הנתז להיווצר מחלקי הקליע עצמו שהתפרק לאחר שפגע במטרה קשיחה ושחלקיו שינו את כיוון תנועתם. על פי חוק שימור האנרגיה, סך האנרגיה הקינטית של כל הנתזים שנוצרו כתוצאה מירי אחד יהיה נמוך מהאנרגיה שהייתה בקליע טרם פגיעתו. הפרש האנרגיה הקינטית הוא החום שנוצר בעת הפגיעה. צורתם וגודלם של הנתזים משתנה בהתאם למשתנים רבים ובהם זווית הפגיעה, מהירות הפגיעה, החומר ממנו עשוי הנתז, טמפרטורה ועוד. לעיתים לנתז צורה פחוסה שמשפיעה על המסלול הבליסטי של הנתז.
אמצעי זהירות.
בצבאות רבים נהוג לנקוט באמצעי זהירות על מנת למזער את סיכויי ההיפגעות מנתז. דוגמאות;
קירות מבנים שמיועדים לאימוני לוחמת שטח בנוי מצופים לרוב בקולטי נתזים (יריעות גומי דחוס לקליטת הקליעים) שמאפשרים תרגול ירי בתוך מבנה, תוך הקטנה בסיכון ליצירת נתזים.
ריקושט
יצחק טוניק (מפקד גל&quot;צ)
נתזים
רונלד לי ארמי
רונלד לי ארמי (באנגלית: Ronald Lee Ermey, נקרא בדרך כלל ר. לי ארמי; 24 במרץ 1944 - 15 באפריל 2018) היה שחקן קולנוע אמריקאי ומדריך טירוני מארינס בדימוס בדרגת רב-סמל.
התפרסם בעיקר בזכות תפקידיו בסרטים "שבעה חטאים", "גבר מת מהלך", "מיסיסיפי בוערת", ובשני הסרטים העדכניים בסדרת סרטי האימה "המנסרים מטקסס".
על תפקידו בתחילת הסרט "מטאל ג'אקט" היה ארמי מועמד לפרס גלובוס הזהב.
ביוגרפיה וקריירה צבאית.
ארמי נולד בעיר אמפוריה שבקנזס. הוא התגייס לחיל הנחתים בשנת 1961 ושירת ברחבי ארצות הברית בתור סמל משמעת במשך שנתיים. הוא השתתף במלחמת וייטנאם ושירת במשך 14 חודשים באגף התמיכה הקרקעית. את שארית שירותו לאחר המלחמה העביר בעיקר במסעות חובה צבאיים באוקינאווה שביפן. בעקבות פציעות שעבר נאלץ לפרוש לאחר 11 שנות שירות בדרגת סמל משנה.
בשנת 2002 הועלה ארמי כאות הוקרה על שירותו במארינס לדרגת Gunnery Sergeant, המקבילה לדרגת רב-סמל. את הדרגה קיבל ממפקד חיל הנחתים הגנרל ג'יימס ג'ונס.
לאחר שסיים את שירותו הצבאי עבר לחיות בפיליפינים ולמד דרמה וקרימינולוגיה ב"אוניברסיטת מנילה". הוא נהג לערוך מופעים להעלאת המוראל בגזרות הלחימה של צבא ארצות הברית באפגניסטן ובמפרץ הפרסי.
לארמי שתי בנות מנישואיו הראשונים, וארבעה ילדים עם אשתו השנייה נילה ארמי.
משחק.
כישוריו וניסיונו הצבאי של ארמי היו הבסיס להתחלת דרכו כשחקן, את דרכו התחיל בדרמת המלחמה "הנערים בפלוגה סי" בה שיחק מדריך טירונים העומדים להישלח לווייטנאם.
ארמי עבד עם פרנסיס פורד קופולה ושימש לו יועץ טכני ביצירתו "אפוקליפסה עכשיו" בה גם שיחק בתפקיד קטן בתור טייס מסוק קרב. לאחר מכן עבד עם לואיס גוסט ג'וניור בסרט "קצין וג'נטלמן" וייעץ לו בנוגע לתפקיד סמל אמיל פולי, מדריך הטירונות הקשוח של הצי האמריקאי עליו זכה גוסט באוסקר.
ב-1987 שכר סטנלי קובריק את שירותיו של ארמי כדי שיהווה יועץ טכני למדריך טירוני המארינס בחלק הראשון של הסרט "מטאל ג'אקט". קובריק, שהתלהב ממשחקו של ארמי, בחר לבסוף לתת לו את תפקיד מפקד הכשרת הטירונים הארטמן. ארמי זכה לכבוד רב מקובריק, שנתן לו את האפשרות לכתוב בעצמו את הדיאלוגים שלו עם חיילי המחלקה. הופעתו הקצרה בסרט זיכתה את ארמי בשבחים ובמועמדות לפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר.
בשנה שלאחר מכן, בתפקידו הראשון מחוץ לתדמית הצבאית שבנה לעצמו, שיחק ארמי בדרמת הפשע של אלן פארקר "מיסיסיפי בוערת" בתור טילמן, מושל העיירה הנגועה בגזענות.
ב-1989 שיחק בקומדיית הפשע "עף עם הרוח", ב-1991 בדרמת הפעולה "חיילי צעצוע", וב-1994 הופיע בסרטו של סטיבן סיגל "על קרקע בוערת".
ב-1995 התפרסם בדרמה הפסיכולוגית של דייוויד פינצ'ר "שבעה חטאים", בה גילם את מפקח המשטרה, ובזכות הופעתו בדרמת הפשע "גבר מת מהלך" בתור קלייד, אביה של הנערה אותה רצח באכזריות הנידון למוות מת'יו פונסלט (שון פן).
ארמי גילם את השופט בסרט "רצח מדרגה ראשונה", ודיבב את בובת חייל הצעצוע בסרט האנימציה "צעצוע של סיפור" (את התפקיד המשיך לדבב גם בסרטי ההמשך " צעצוע של סיפור 2" ו"צעצוע של סיפור 3").
ב-2001 שיחק בקומדיה "להציל את סילברמן". ב-2003 הופיע במותחן האימה "ווילארד" בתפקיד הבוס הנוקשה של ווילארד סטילס (קריספין גלובר).
ארמי גילם את השריף הסדיסט הוייט ממשפחת הקניבלים יואיט בשתי הפקותיו העדכניות של מייקל ביי לסרט האימה הקלאסי "המנסרים מטקסס".
ב-2009 הגיש ארמי את התוכנית "אר. לי ארמי יוצא לקרב", הסוקרת את מיטב כלי הנשק של הצבאות המתקדמים בעולם. התוכנית שודרה בערוץ ההיסטוריה.
Counter Strike
קפטן מארוול (DC קומיקס)
קפטן מארוול, שידוע גם בשם שהאזאם (באנגלית: Captain Marvel, Shazam) הוא דמות בדיונית של גיבור-על שהופיעה תחילה בחוברות הקומיקס של חברת פאוסט קומיקס ולאחר מכן של חברת DC קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת "Whiz Comics #2" מפברואר 1940, ונוצרה על ידי הכותב ביל פרקר והמאייר קלרנס צ'ארלס בק.