סדנת ההדפס בקיבוץ כברי הוקמה בשנת 1993 כסדנה לתחריט בבעלות הקיבוץ. היא מוקמה במבנה שבו שכן קודם לכן הסטודיו של הצייר אורי רייזמן. בשנת 2006 הוקם מבנה חדש לסדנה בתמיכת דב גוטסמן, ובתכנון האדריכל אסף גוטסמן, הכולל חלל עבודה וגלריות. בשונה מסדנאות אחרות בישראל הסדנה שמה דגש על יצירה של מונופרינטים (הדפס יחידני) וכן על יצירת "תיקי אמן" - פורטפוליו המוקדש ליצירתו של אמן. על האמנים שהרבו לעבוד בסדנה נמנים עופר ללוש, יגאל עוזרי, יאן ראוכוורגר, אבנר כץ, ארז ישראלי, צדוק בן דוד ואחרים.
עבודות הסדנה בתערוכות כגון "תיקי אמן: ממרכז גוטסמן לתחריט, קיבוץ כברי" (2006) במוזיאון ישראל ו"זמן הדפס: עבודות מסדנת ההדפס ירושלים וממרכז גוטסמן לתחריט, קיבוץ כברי" (2014) במוזיאון הפתוח תפן.
דלת קרוסלה
סבסבת
שלצ'ינינקאי
שלצ'ינינקאי (; בפולנית: Soleczniki, סולצ'ניקי; ביידיש: סאָלעטשניק) היא עיר בחבל דזוקיה והמרכז המנהלי של רשות מקומית שלצ'ינינקאי במחוז וילנה.
הקהילה היהודית בסולצ'ניק הייתה בקשרי שכנות הדוקים עם הקהילה הסמוכה והגדולה יותר בוורונוב, השוכנת כיום מעבר לגבול ליטא, בבלארוס. יהודי שתי הקהילות נטבחו בשואת יהודי ליטא.
סולצ'ניק
סאלעטשניק
קלווריה (ליטא)
קלווריה (; ביידיש: קאלוואריע) היא עיר בחבל סובאלקיה, הבירה המנהלית של מחוז המשנה קלווריה במחוז מריאמפולה שבמרכז ליטא.
העיר יושבת סמוך לגבול עם פולין, בעבר הייתה חלק מפלך סובאלק של האימפריה הרוסית. לפני כן הייתה בפרוסיה ובדוכסות ורשה.
היסטוריה.
בשנת 1895 אירעה שרפה גדולה בעיירה שפגעה בבתים רבים בעיירה.
יהדות.
בעיר התקיימה קהילה גדולה, בין רבניה התפרסמו: רבי חנוך הניך, מחבר "משפחת החנוכי" ובנו של היסו"ד (-חותנו של הרב שמואל בן אביגדור) מראשי הקהילה היהודית בווילנה בתקופת הגר"א; רבי יהושע יצחק שפירא (ר' אייזל חריף, בסביבות 1830); רבי אריה לייב שפירא, הידוע בכינויו 'ר' לייבלה קובנר' (לפני 1849); רבי מרדכי מלצר (1851–1864); רבי אליעזר שמחה רבינוביץ (בסביבות 1880); רבי זליג ראובן בנגיס (עד 1938).
פעולות טרור בתל אביב
ערך זה מונה רשימת פיגועי טרור שהתרחשו בתל אביב במסגרת הסכסוך הישראלי-פלסטיני.
הפיגועים.
__תוכן_עניינים__
פורום ארגוני החיילים הבודדים
פורום ארגוני החיילים הבודדים הוא התאגדות של ארגונים העוסקים בתחום החיילים הבודדים במדינת ישראל. הפורום הוקם בשנת 2016 לבקשתו של ח"כ אברהם נגוסה - יו"ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות. מטרתו העיקרית של הפורום היא למפות ולתעדף את הצרכים החיוניים הדרושים לחייל הבודד בצה"ל ולאחר מכן בחייו האזרחיים. זאת על מנת לגבש עמדה אחידה בנושא סיוע לחיילים בודדים ולייצר מענה הולם לצורכיהם, שיוסדרו על ידי משרדי הממשלה, חקיקה ותקצוב.
פעילות הפורום.
הפורום עוסק במגוון אתגרים מחייו של החייל הבודד על הרצף שבין טרום הגיוס, מהלך הגיוס ולקראת השחרור והיציאה לאזרחות. הפורום מוזמן לכל הדיונים בוועדות השונות בכנסת כגוף המקצועי המאגד בתוכו את כל הידע והנתונים בנושא ואת כל הארגונים המובילים בתחום ונציגי משרדי הממשלה. הפורום יוזם הצעות חקיקה לכנסת ופועל בשיתוף פעולה מלא עם השרים וחברי הכנסת העוסקים בתחום
את הפורום מרכזים ומובילים אנשי תוכנית כנפיים (הסוכנות היהודית וקרן מיראז), תוכנית המסייעת לעולים צעירים בודדים משלב הגעתם לארץ בגפם, במהלך שירותם הצבאי, וכשנתיים אחרי השחרור.
לקריאה נוספת.
״שכר דירה לחיילים בודדים יוצמד למדד״ (ערוץ 7, 29/11/2017) - פניית פורום ארגוני החיילים הבודדים לחברת הכנסת בן ארי מובילה לשינוי מדיניות.
ליאור ארדיטי
ליאור ארדיטי (נולד ב-16 בדצמבר 1967) הוא כדורסלן עבר ישראלי. גובהו 1.92 מטרים, שיחק בעמדת הגארד.
ביוגרפיה.
נולד ברחובות לאב קרדיולוג ולאם אשת מחשבים. גדל במחלקת הנוער של מכבי תל אביב, וזכה עמה באליפות ישראל לנוער.
בעונת 1983/84 שיחק בקבוצת הבת של מכבי תל אביב, מכבי דרום תל אביב.
בין השנים 1985–1987 שיחק במכבי תל אביב אך הרבה לשבת על הספסל. בשנים 1987–1989 שיחק במכבי רמת גן, ולאחר מכן שיחק שנתיים בבוסטון קולג'.
עם חזרתו לישראל שיחק בשנים 1991–1993 בהפועל אילת.
בין 1993 ל-1995 שיחק בשורות הפועל תל אביב עימה העפיל לסדרת גמר הפלייאוף. ולאחר מכן שיחק 3 עונות בבני הרצליה.
בעונת 1998/1999 לא שיחק בשל פציעה. בעונת 1999/2000 שיחק בהפועל גליל עליון, ובעונת 2000–2001 שיחק במדי מכבי רעננה.
בדצמבר 2000 נפגע במהלך משחק כדורסל ברגלו. בכך סיים את העונה, ובעקבות הפציעה נאלץ לפרוש ממשחק.
ארדיטי שיחק בנבחרת ישראל ובמסגרתה השתתף באליפות אירופה בכדורסל בגרמניה (1993), ביוון (1995) ובספרד (1997).
לאחר פרישתו.
לאחר פרישתו הקים סוכנות ביטוח, ולאחר מכן עבר לתחום הנדל"ן והקים את חברת ארדיטי-הייבלום המתמחה בניהול והקמה של קבוצות רכישה. בשנת 2009 הצטרף לצוות המקצועי של קבוצת אליצור יבנה מן הליגה הלאומית.
כיום רוכב באופני שטח בקבוצת אפיק מתל אביב ורמת השרון בהובלת המאמן אילן אולמן, ומתחרה בתחרויות מרתוני שטח בישראל.
דוד בן חזקיה
דוד בן חזקיה המכונה לעיתים דויד הנשיא היה פייטן ומשורר עברי פורה, ממשפחת ראשי הגולה, שחי בבבל בסוף תקופת הגאונים. אף שאביו, אחיו ובנו כיהנו כראשי גולה, הוא עצמו לא נשא בתפקיד.
תולדותיו.
דוד היה בנו של חזקיה בן דוד, שהיה ראש הגולה וראש ישיבת פומבדיתא. שני אחיו היו יוסף אורובד (חיבר הלכות שחיטה, סבו של רבי יהודה בן ברזילי הברצלוני) ושאלתיאל בן חזקיה.
בד'תתי"ח (1058), אביו חזקיה נאסר על ידי הח'ליפה אל קאא'ם הראשון בעקבות הלשנה והוצא להורג. בעקבות מקרה זה נסגרה ישיבת פומבדיתא באופן סופי, ומשרת ראש הגולה הופסקה לכמה שנים. דוד הספיק להעביר את רכושו לספרד קודם המקרה הטראגי, ולאחריו ברח עם שני אחיו לביתו של יהוסף הנגיד בגרנדה שבספרד, שאביו, שמואל הנגיד, היה ידידו של אביהם. קיים גם שיר שכתב שמואל הנגיד לדוד עצמו.
השלושה שהו בביתו עד ד'תתכ"ז (1066) שאז התרחש הפוגרום והשמד בגרנדה, שבו נהרג יהוסף הנגיד, והשלושה ברחו מהעיר.
דוד ביקר בקהילות יהודיות במצרים, שם עבר להתגורר אחיו יוסף, וגם ביקר בארץ ישראל שם כתב קינות וסליחות לזכר חורבות ירושלים, חלקם מצויים באוסף האקדמיה ללשון העברית.
כעבור זמן שב לבבל אך לא ירש את משרת אביו. אחיו שאלתיאל החזיק תקופה קצרה, על פי מסמכים שנמצאו, בתואר ראש הגולה, ולאחריו כיהן בתפקיד בנו של דוד, חזקיה בן דוד השני.
מלבד הקינות שחיבר בירושלים נמצאו כארבעים נוספים מפיוטיו בגניזות של אוניברסיטת קיימברידג', פיוטיו בכתב יד ששון הנמצאים בספרייה הבריטית, קובצי שירה תימניים המיוחסים לו ועוד. בה'תשס"ט (2009) הוציאה טובה בארי ספר בשם "לדויד מזמור" בהוצאת מקיצי נרדמים המאגד רבים מפיוטיו.
ג'ון בראון (שחקנית)
ג'וּן מוריאל בראון, MBE (באנגלית: June Muriel Brown; 16 בפברואר 1927 – 3 באפריל 2022) הייתה שחקנית אנגלייה הידועה בעיקר מהופעתה בתפקיד דוט קוטון באופרת הסבון של ה-BBC "איסטאנדרס" החל משנת 1985 והלאה. ב-2005 זכתה בפרס השחקנית הטובה ביותר של מגזין "Inside Soap", ובאותה שנה זכתה בפרס מפעל חיים בטקס חלוקת פרסי הסבון הבריטי. בשנת 2009 הייתה מועמדת לפרס באפט"א לטלוויזיה לשחקנית הטובה ביותר, שבו זכתה אנה מקסוול מרטין.
בראון היא השחקנית השנייה שמועמדת לפרס האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה על הופעתה באופרת סבון (הראשונה הייתה ג'ין אלכסנדר). ב-2008 הוענק לה תואר חבר מסדר האימפריה הבריטית (MBE) במסגרת חלוקת התארים לכבוד יום הולדתה של המלכה.
ביוגרפיה.
בראון נולדה בסאפוק בשנת 1927, בתם של לואיזה אן (שם נעורים באטלר) והנרי ויליאם מלטון בראון. היא נולדה למשפחה בת חמישה ילדים. אחד מאחיה הקטנים נפטר מדלקת ריאות ב-1932, ואחת מאחיותיה נפטרה בגיל 8 בשנת 1934 מדלקת קרום המוח. משפחתה נוצרית בעיקר ממוצא אנגלי, אירי, סקוטי, איטלקי, ויהודי-ספרדי (מאוראן שבאלג'יריה). אחד מאבותיה מצד אמה היה מתאגרף יהודי-הולנדי נודע בשם אייזק ביטון.
בראון למדה בבית הספר של הכנסייה באיפסוויץ', ואחר כך קיבלה מלגת לימודים לבית הספר התיכון איפסוויץ'. במהלך מלחמת העולם השנייה פונתה לכפר בוויילס בשם פונטייטס. בהמשך תקופת המלחמה שירתה בראון ביחידת הנשים של הצי המלכותי הבריטי. את הכשרתה במשחק רכשה בבית הספר למשחק של תיאטרון אולד ויק.
קריירה.
לבראון קריירה רבת שנים בטלוויזיה. ב-1970 ו-1971 הופיעה בתפקיד קטן באופרת הסבון "קורוניישן סטריט". ב-1971 שיחקה בתפקיד קלרה בדרמה "Edna, the Inebriate Woman". ב-1973 השתתפה במיני-סדרה "The Time Warrior" בדמות ליידי אלינור בסדרת המדע בדיוני "דוקטור הו". עוד שיחקה באופרת הסבון הרפואית "מלאכים", בדרמה ההיסטורית "Churchill's People", בדרמה הקומית "Minder", בסדרה המשטרתית "The Bill", ובסדרת הפולחן "ניצולים". ב-1976 גילמה את גברת לייטון בדרמה התקופתית "הדוכסית מרחוב דיוק", והופיעה בתפקיד גברת מאן במיני-סדרה "אוליבר טוויסט".