לאחר היבחרותו של נשיא איי מרשל ה-4, ליטוקוואה טומאינג ניבאו עיתונים רבים כי איי מרשל תסיר את תמיכתה מטאיוואן ותעביר אותה אל הרפובליקה העממית של סין, למרות זאת, המשיך הנשיא טומאינג בקו חם ואוהב כלפי הרפובליקה הסינית ואף ביקרה באיים סגנית נשיא הרפובליקה הסינית - אנט לו, מספר ימים לאחר שנבחר ב-29 בינואר 2008.
חוק שימור התנע הזוויתי
PORTNOY
פורטנוי (צמד מוזיקלי)
PORTNOY (להקה)
PORTNOY (צמד מוזיקלי)
יורי ארטיוכין
יורי פטרוביץ' ארטיוכין (ברוסית: Юрий Петрович Артюхин; ) הוא קוסמונאוט סובייטי שטס לחלל במשימה במסגרת תוכנית סויוז.
חייו.
יורי ארטיוכין נולד בכפר במחוז מוסקבה למשפחת טייס קרב בחיל האוויר הסובייטי. אביו נהרג במלחמת העולם השנייה. בשנת 1948 יורי ארטיוכין החל ללמוד בבית הספר לטכנאי חיל האוויר ובשנת 1951 החל לשרת בתפקיד טכני. בשנים 1958-1952 הוא למד באקדמיה טכנית וסיים אותה עם תואר מהנדס חשמל. הוא המשיך לעבוד באקדמיה בה למד במעבדות שונות.
בשנת 1963 הוא נכלל ביחידת הקוסמונאוטים והחל בהכנות לטיסת חלל. הוא היה חבר בצוות משנה של מספר משימות והיה חבר צוות שליטת קרקע. בשנת 1974 יורי ארטיוכין השתתף בטיסת חללית סויוז 14 לצד פאבל פופוביץ'.
בשנת 1982 הוא הוצא מיחידת הקוסמונאוטים בעקבות העברה לתפקיד ניהולי. בשנת 1980 יורי ארטיוכין סיים את עבודת הדוקטורט בתחום מודיעין חלל. בשנת 1988 הוא עזב את חיל האוויר הסובייטי בדרגת קולונל.
לאחר סיום השרות הצבאי, יורי ארטיוכין עבד בתעשיית החלל וכיהן במספר תפקידים ציבוריים.
יורי ארטיוכין התגורר בעיר הכוכבים ונטמן בבית עלמין מקומי.
פורטנוי (הרכב מוזיקלי)
PORTNOY (הרכב מוזיקלי)
מנורת חנוכה
לב דיומין
לב סטפאנוביץ' דיומין (ברוסית: Лев Степанович Дёмин; ) הוא קוסמונאוט סובייטי שטס לחלל במשימה במסגרת תוכנית סויוז.
קורות חיים.
לב דיומין נולד במוסקבה למשפחת פקיד. בשנת 1945 הוא התחיל ללמוד בבית הספר של חיל האוויר וממנה עבר לבית הספר לטיסה. עקב בעיות בריאות לא סיים אותה ועבר ללמוד הנדסה. לאחר שירות בחיל האוויר הסובייטי דיומין סיים תואר שני בהנדסה והתחיל לעבוד בתעשייה אווירית הסובייטית.
בשנת 1963 הוא נכלל ביחידת הקוסמונאוטים והחל בהכנות לטיסת חלל. באותה שנה הוא סיים עבודת הדוקטורט.
בשנת 1974 הוא טס לחלל בחללית סויוז 15. בעקבות בעיות טכניות תוכנית הטיסה קוצרה וצוות חזר לכדור הארץ לאחר יומיים.
בשנת 1978 דיומין עזב את יחידת הקוסמונאוטים והמשיך לעבוד בתעשיית החלל הסובייטית.
לב דיומין התגורר בעיר הכוכבים ונטמן בבית עלמין המקומי.
לב דיומין עסק רבות באיסוף בולים. בשנים 1977-1988 הוא היה יושב ראש ארגון הבולאים של ברית המועצות.
הנקה ו-HIV
הנקה ו-HIV הוא נושא המתאר מצב שבו אמהות חולות איידס או נשאיות נגיף ה-HIV, עלולות להעביר את הנגיף לילדיהן במהלך שלב ההנקה. נגיף ה-HIV מצוי בחלב האם של אמהות נשאיות, ולכן קיים החשש שיעבור לתינוק בזמן ההנקה. הסיכון לתחלואה משתנה בהתאם לרמת הימצאות הנגיף בחלב האם. כאשר האם אינה מטופלת, סיכויי ההדבקה דרך חלב אם (בקרב תינוקות שלא נדבקו בהריון ובלידה) מוערך בכ-14%.
רקע.
שיעורי התחלואה בתסמונת הכשל החיסוני הנרכש (AIDS) בעולם נמצאים במגמת עלייה מתמדת מאז שדווח על המחלה לראשונה בשנת 1981. המגפה לא פסחה על ילודים, העלולים להידבק בנגיף בעת ההיריון, הלידה וההנקה. ילודים אלו מצטרפים במקרה זה לתא משפחתי הכולל קרובים נוספים הלוקים במחלה, לרבות האם, שממנה עבר הנגיף לילוד. קשיי הגידול מכבידים על משפחת הילוד, ומציבים אתגר בפני הצוות הרפואי, המבקש לעורר מודעות לגבי זיהוי מוקדם של הנגיף במהלך ההיריון והלידה, ומניעת הנקה אחריה.
בשנת 2003 הוערך מספר הילדים מתחת לגיל 15 שנה בעולם החיים עם נגיף ה-HIV בכ-2,100,000. במהלך שנה זו נוספו כ-630,000 ילודים נשאים חדשים ונפטרו 490,000 ילדים. בישראל חיים כיום כ-90 ילדים מתחת לגיל 12 שנה עם נגיף ה-HIV (תרשים 1), וכולם רכשו את הזיהום מאימותיהם. במהלך השנים 2001–2003 נולדו בישראל 87 ילודים לאימהות נשאיות HIV או חולות בתסמונת הכשל החיסוני הנרכש, קרי AIDS, ומתוכם 5 (6%) המשיכו לשאת את הנגיף למשך שארית חייהם.
במעקב אחר 146 אימהות נשאיות HIV, אשר ברובן קיבלו טיפול אנטי-רטרו-נגיפי בבתי החולים רמב"ם, קפלן והדסה בשנים 1996–2002, נמצא כי 6 מהילודים (4.1%) ממשיכים לשאת את הנגיף. מרבית הילודים בישראל נשאי הנגיף (כ-75%) נולדו לאמהות ממדינות אנדמיות, בעיקר ביבשת אפריקה דרומית לסהרה. ילודים אלה נולדו למציאות קשה, הכוללת תחלואה משפחתית נרחבת. במקרים רבים, בנוסף לאם, חולים גם בני משפחה נוספים. משפחת היילוד ערה היטב לקשיים, לייסורי המחלה, לתיוג החברתי ולהשפעות הלוואי הכרוכות בטיפול בתרופות. התמודדות עם מחלת האיידס מצטרפת, אפוא, למיכלול הקשיים החברתיים והכלכליים הניצבים בפני משפחות אלה, הנאבקות עם קשיי העלייה או ההגירה, ומשתייכות ברובן לשכבה חברתית כלכלית נמוכה.
מדי שנה נולדים בישראל כתשעים ילדים לאמהות נשאיות HIV, מתוכם כעשרה אחוז נדבקים בנגיף במהלך הלידה. בישראל בדומה למדינות המערב, הסיכון להדבקה במהלך ההיריון נמוך משמעותית לאחר שימוש בתרופות אנטי-ויראליות ובתהליך לידה כירורגי המונע הדבקה אפשרית בתעלת הלידה.
בישראל אמהות נשאות איידס מונחות להימנע מהנקה, זאת בשל סיכון ההדבקה היחסי שמלווה בפעולה. מידת הסיכון תלויה בכמות הנגיפית הנמצאת בחלב המושפעת מטיפול או אי טיפול של האם. חוזר משרד הבריאות קובע כי כל אם נשאית זכאית לתחליפי מזון לאורך שנה ללא כל עלות. במקביל ניתנות תרופות נוספות לתינוק להקטנת סיכויי ההדבקה.
סיכויי הדבקה.
נגיף ה-HIV מצוי בחלב של אמהות נשאיות, ועלול לעבור לתינוק בהנקה. כאשר האם אינה מטופלת, סיכויי ההדבקה דרך חלב אם (בקרב תינוקות שלא נדבקו בהיריון ובלידה) מוערך בכ-14%. במחקרים שבדקו את סיכויי ההדבקה של תינוקות לאמהות נשאיות שאינן מקבלות טיפול אנטירטרווירלי, נמצא כי סיכויי ההדבקה הם גבוהים יותר בחודשים הראשונים לחיים, וכ-80% מההדבקות דרך חלב אם מתרחשות בחודשיים הראשונים לחיי התינוק. בסך הכל, כ-10-15% מהתינוקות שנדבקים בנגיף מאמם, נדבקים דרך הנקה. בין גורמי הסיכון להדבקה דרך הנקה ניתן למנות הדבקה חדשה של האם (המקושרת עם סיכויי הדבקה של 33%), עומס נגיפי גבוה בדמה של האם, רמות נמוכות של תאי T מסוג CD4+, מסטיטיס ומשקל נמוך מ-2500 גרם בלידה.
מחקרים רבים גילו את היתרונות הגלומים בהנקה ישירה הן לאם והן ליילוד, כך למשל הנקה ישירה לתקופה של 6 חודשים לפחות מקטינה באופן משמעותי את ההיתכנות להעברת הנגיף ליילוד ומעניקה לו סיכוי גדול יותר להישרדות בשנה הראשונה לחייו. מבחינת האם, ההנקה הישירה מסייעת לאם להתאושש מהר יותר מההשפעות השליליות של הלידה.
נגיף ה-HIV זוהה במרכיב התאי והבין-תאי של חלב האם, ומאחר שהיחס ביניהם משתנה במהלך ההנקה ומותנה בסוג החלב, כך משתנה גם תכולת הנגיף בו. נמצא קשר ישר בין נוכחות זיהום ברקמת השד, העומס הנגיפי בחלב ובפלסמת האם לבין עלייה בסיכויי הדבקת הילוד. דרכי ההעברה של הנגיף לילוד אינם ברורים דיים, אך כפי הנראה הנגיף מועבר מבעד לרקמת אפיתל הפה, הלוע, וזה של דופן העיכול דרך תאי מערכת החיסון, ומשם לדם היילוד. פוטנציאל ההדבקה מותנה בשלמות רירית מערכת העיכול, בנוכחות זיהומי פה וחניכיים של היונק ובמועד ההדבקה ביחס לגיל ההיריון: אם הנדבקת סמוך ללידה או במהלך ההנקה, בעת שכמות הנגיף גבוהה במיוחד, גדול הסיכון שלה להעביר את הנגיף לילוד. המחקרי עוקבה אחר ילודים לאימהות שנדבקו סמוך למועד הלידה ומיד לאחריה נמצא כי סיכויי העברת הנגיף ליילוד הם 29%, ותוספת הסיכון להדבקה הכרוכה בהנקה היא 15% בממוצע, וביחס ישר למשך ההנקה. יתרה מזו, הזנה בתמ"ל מונעת הדבקה בזיהומים נוספים היכולים לעבור מחלב האם: נגיפי דלקת הכבד (HBV, HCV), וכן CMV ו-HTLV-1.
דרכי התמודדות.
על מנת למנוע הדבקה דרך חלב אם, ניתן להשתמש בתרכובות מזון תינוקות (תמ"ל). גישה זו בעייתית, מפני שחלק גדול מהאמהות הנשאיות בעולם משתייכות לקבוצות סוציואקונומיות נמוכות, ולא בהכרח יכולות להרשות לעצמן לספק לתינוק הזנה באמצעות תמ"ל. לכן, במקרה שלא מתאפשר להעניק לתינוק הזנה מלאה באמצעות התמ"ל, ממליץ ארגון הבריאות העולמי לבחור בהנקה למרות הסיכון שבהדבקה, על מנת שלא לסכן את התינוק בחסרים תזונתיים, שעלולים לגרום לנזק בלתי הפיך. יש נשים שבוחרות להשתמש בתרומת חלב אם במקום בתמ"ל, על מנת להעניק לתינוק את יתרונותיו של חלב האם.