כבר בהיותו אלוף-משנה ומפקדה של חטיבה 7, אשר שמו (בהתאם לכללי הצנזורה שחלו באותה עת), לא ניתן היה לפרסום, הוא הגיע לידיעת הציבור מספרו של שבתי טבת "חשופים בצריח" שיצא לאור זמן לא רב לאחר מלחמת ששת הימים, בפברואר 1968. הספר תיאר את מהלכיה במלחמה זו של אוגדת האלוף ישראל טל, ושם דגש על לחימת חטיבה 7 בקרבות בפתחת רפיח ובצפון סיני. "חשופים בצריח" היה שיר הלל לגבורה שהתגלמה בדמותו של מפקד החטיבה. בספר לא נקרא המפקד בשמו אלא בכינוי "שמוליק", אך עד מהרה נפוצה בציבור הידיעה כי האיש הוא גורודיש. בספר, שהופיע בד בבד עם הופעת "אלבומי הניצחון" של המלחמה, תואר "שמוליק" כאמיץ ורגיש, מחוספס ואנושי. דימויו תאם את הדימוי העצמי של מדינת ישראל כולה במלחמת ששת הימים. בספר נתפרסם נאומו שכונה "אחי גיבורי התהילה", אותו נשא במסדר חטיבתי, ממנו זכור המשפט "אל המוות היישרנו מבט והוא השפיל את עיניו". עד מהרה הפך משפט זה בציבור למעין משפט מיתולוגי המתאר את גבורת הלוחמים במלחמה צודקת והרואית.
לתהילה זו בא הקץ לאחר כישלון מתקפת הנגד של 8 באוקטובר, כאשר הרמטכ"ל רב-אלוף דוד אלעזר החליט להדיח את גורודיש מתפקיד אלוף פיקוד הדרום ולהחליפו, החל מ-10 באוקטובר, ברב אלוף במילואים חיים בר-לב, שנשא בתואר נציג הרמטכ"ל בחזית הדרום והיה למעשה מפקד חזית הדרום שגורודיש כפוף לו. לגורודיש המודח ניתן החל מ-22 בנובמבר התפקיד "מפקד מרחב שלמה" והוא נשלח לגזרה שלא הייתה בה לחימה במשך כל ימי המלחמה.
במסקנותיה של ועדת אגרנט על תפקודו של גורודיש במלחמה נאמר כי לאחר קבלת ההתרעה על המלחמה בבוקר יום הכיפורים, לא פרשֹ כהלכה את הכוחות שעמדו לרשותו בחזית תעלת סואץ וכי: "לא עמד כראוי במילוי תפקידו והוא נושא בחלק ניכר של האחריות למצב המסוכן שבו נתפסו כוחותינו". בעקבות פרסום דו"ח הביניים של ועדת אגרנט ב-1 באפריל 1974 הושעה גורודיש מתפקידו, אך ההשעיה בוטלה עם פרסום הדו"ח הסופי וגונן מונה לתפקיד במטכ"ל. עם זאת, בעיני הציבור והתקשורת הוא היה אחראי לרבים ממחדלי המלחמה, ולכן פרש בשנת 1974 מצה"ל כשהוא ממורמר ופנה לעסקי כריית יהלומים ברפובליקה המרכז אפריקאית.
גורודיש לא חדל מלטעון כי נגרם לו עוול. בשנת 1987 הגיע אדם ברוך לראיין אותו בבנגי בירת הרפובליקה המרכז אפריקאית. בראיון, שאדם ברוך פרסם ב"ידיעות אחרונות" ואשר כלל אותו לאחר מכן בספרו "מה נשמע בבית", תואר גורודיש כנואש ונוטר שנאה. בין היתר סיפר כי התכוון לרצוח את משה דיין:
על סמך הריאיון עם אדם ברוך כתב המחזאי הלל מיטלפונקט מחזה בשם "גורודיש", המספר את סיפורו הטראגי של גורודיש, שהוצג בתיאטרון הקאמרי.
גורודיש נפטר באיטליה בשנת 1991 כאדם מר נפש ומבודד מהחברה הישראלית.
לאחר המלחמה.
מלבד תוצאותיה האסטרטגיות, הצבאיות, המודיעיניות והמדיניות, נגרמו בעקבות המלחמה מספר תוצאות בחיי הציבור והחברה בישראל בשנים שלאחר מכן.
נשיא המדינה בתקופת מלחמת יום הכיפורים אפרים קציר אמר בסיומה, ב-24 בנובמבר 1973:
מאמירה זו נחרט בתודעת הציבור הביטוי "כולנו אשמים" שנתפס כניסיון להמעיט באשמתה של הנהגת המדינה, אף שככל הנראה הייתה כוונתו של הנשיא קציר לקרוא לעריכת חשבון נפש ציבורי. במבט היסטורי נראה כי הציבור הפנים חלק מלקחי המלחמה:
אמקר פרם
הלל פרת
הלל פרת (נולד ב-5 באוגוסט 1948) הוא פרופסור מן המניין בפקולטה לרפואה ובפקולטה להנדסה ביו-רפואית בטכניון, וראש המעבדה לפוטנציאלים מעוררים בטכניון. הוא יו"ר החוג הישראלי לנירופיזיולוגיה קלינית.
אודות.
הלל, יליד חיפה, הוא בנו של ברוך פרת, פרופסור לפיזיקה בטכניון. בשנת 1972 סיים תואר ראשון בזואולוגיה ופיזיולוגיה בהצטיינות מהאוניברסיטה העברית. בשנת 1977 סיים תואר דוקטורט מהאוניברסיטה העברית בנוירוביולוגיה. בשנת 1979 החל ללמד בטכניון, בשנת 1989 מונה לפרופסור חבר ובשנת 1998 מונה לפרופסור מן המניין. פרת הוא גם פרופסור נלווה באוניברסיטת תל אביב והיה פרופסור אורח באוניברסיטת קליפורניה באירווין.
פרת הנחה את עבודת המסטר של דלאל אבו אמנה בתחום פעילות המוח ושתי האונות.
מתגורר בנופית.
אדמה (אלבום)
אדמה הוא שם אלבומה הישראלי של עפרה חזה משנת 1985.
רקע.
לאחר ארבע שנים בהן נבחרה חזה לזמרת השנה, במיוחד לאחר השתתפותה באירוויזיון ואלבומי הזהב הקודמים הקליטה עפרה בשנה זו את האלבום אדמה שנקרא על שם שיר באלבום. המטרה הראשונית של האלבום הייתה לעשות אלבום משירי נעמי שמר, זאת לאחר שחזה פנתה לשמר בבקשה לכתוב לה שיר לאלבום חדש. שמר הציעה לחזה אלבום שלם משיריה, שירים חדשים. שמר וחזה החלו לעבוד על האלבום והשיר "התחדשות" של שמר הוקלט, אך הפרויקט לא יצא לבסוף לפועל. לבסוף הוקלט האלבום עם השיר "התחדשות", ששמר כתבה, לצד שירים שכתבו והלחינו אהוד מנור, משה וילנסקי, יעקב אורלנד ויוצרים נוספים. זהו האלבום הראשון של עפרה חזה שאיננו מכיל אף שיר מאת בצלאל אלוני, מנהלה האישי של חזה וכותב השירים העיקרי שלה. מגמה זו תימשך גם באלבומה הבא, "ימים נשברים", שאת מרבית השירים באלבום כתבה והלחינה חזה בעצמה.
היסטוריה.
מהאלבום בלטו השירים "אדמה", "מישהו הולך תמיד איתי" ו-"גורל אחד" (שיר זה הופיע בהצגת הילדים שהעלתה שנה קודם לכן - "מלכת הקסמים"). האלבום הגיע למעמד של אלבום זהב ובהמשך למעמד של אלבום פלטינה.
בעת עריכת האלבום בית חם החלה חשיבה על אלבום שירי משוררים המדגישים את הפטריוטיות הישראלית זאת מכיוון שנתקלה עפרה ברשימת שירי האלבום המיועדים ל"בית חם" את השיר "גורל אחד". חזה סברה כי לשיר מגיע אלבום משל עצמו עם שירי מולדת חדשים ופטריוטים. לאחר שרעיון של אלבום משירי נעמי שמר נגנז והשיר "התחדשות" נותר מהכוונה המקורית, החלה את הקלטת האלבום עם השיר "התחדשות" ו"גורל אחד".
השיר "רוח צפונית, רוח דרומית" יצא כבר בשנת 1983 לרדיו ואף צעד במצעדי הפזמונים ולא נכלל באלבומיה הקודמים. ברוח שירי המשוררים של "התחדשות" ו"גורל אחד" הוקלט ועובד מחדש השיר.
במהלך עשיית האלבום ביקר אהוד מנור בביתו של המלחין סשה ארגוב ושמע אותו מנגן מנגינה שמצאה חן בעיניו והקליט אותה. במקביל, קרא ריאיון עם חזה בעיתון, שם בלט משפט שלה שנגע לו מאוד- "עוד מחכה לאחד", והחל לכתוב את המילים על פי מנגינתו של ארגוב. חזה נקשרה למילים ולמנגינה והחליטה להקליט אותו כשארגוב עצמו מלווה אותה בפסנתר. בשנת 1999, עם תחילת העבודה על אלבום האוסף "מנגינת הלב", שבדיעבד הפך לאלבום לזכרה, התעקשה עפרה להכניס לאלבום האסוף את השיר על אף שאיננו זכה להכרה ולהצלחה. השיר הוקלט מאז על ידי מספר אמנים נוספים, ובהם הזמרת אביגייל רוז.
ביוני 1985, לאחר חודשיים מהשקת הוצאת האלבום, נמכר האלבום בכ-150 אלף עותקים, מה שהעניק לו את התואר "אלבום פלטינה".
כמו כן, גם השיר "מישהו הולך תמיד איתי" הפך לאחד השירים המוכרים של חזה ובוצע בין היתר על ידי חגית יאסו בגמר "כוכב נולד" 2011 וכן חנן בן ארי בטקס הדלקת המשואות תש"ע (2020) כשיר המעבר בין יום הזיכרון ליום העצמאות.
השיר "רחמים" נכתב בשנות ה-50 עבור "תיאטרון המטאטא" ובוצע על ידי הזמרת כוכבה הררי. משה וילנסקי, מלחין השיר, נתן לעפרה את השיר לאחר שמצא אותו בקלסר השירים של נתן אלתרמן ושכח שהשיר בוצע בעבר והלחין אותו מחדש. לאחר שהקליטה את השיר עם הלחן המחודש ועטיפת האלבום הודפסה, התברר שווילנסקי התבלבל בקלסרים והשיר הוא של יחיאל מוהר. בעקבות הטעות נדחתה הוצאת האלבום בכמה ימים ומדבקות עם שמו של מוהר הודבקו על התקליטים.
במקביל להוצאת התקליט, יצאה מהדורה מוגבלת של התקליט בצבע אדום. בשנת 1994 יצאה לשוק לראשונה מהדורת הדיסק לצד קלסיקות נוספות מבית "הד ארצי".
אוגר זיזה
בתחום המעגלים אלקטרוניים, אוגר זיזה (או אוגר הזזה, מאנגלית: Shift register) הוא אוגר המיושם על ידי שרשור של דלגלגים (Flip Flops; FF), בעלי אות שעון משותף, אשר הפלט של כל אחד מהדלגלגים, חוץ מהאחרון, מחובר לקלט של הדלגלג הבא בתור בשרשרת, ומהווים מעגל אשר מזיז בעמדה אחת את מערך הסיביות החד־ממדי המאוחסן בתוכו. האוגר מזיז פנימה את הנתונים הנוכחים בקלט ומזיז החוצה את הסיבית האחרונה במערך, בעת שינוי מצב השעון בקלט.
בכלליות, אוגר הזזה יכול להיות רב־ממדי, כך שקלט "כניסת הנתונים" ודרגת הפלט הם בעצמם מערכי סיביות, על ידי הרצה של מספר אוגרי הזזה בעלי אורך־סיביות זהה במקביל. אוגרי הזזה יכולים להכיל קלט ופלט בצורה מקבילית וגם בצורה טורית. ישנם גם אוגרי הזזה דו־כיווניים אשר מאפשרים זיזה בשני הכיוונים: שמאל־לימין או ימין־לשמאל. הקלט הטורי והפלט האחרון של אוגר הזיזה יכולים להיות מחוברים יחדיו כדי ליצור אוגר זיזה מעגלי.
תצורות.
קלט טורי, פלט טורי (Serial-in, serial-out; SISO), אלו הסוגים הפשוטים ביותר של אוגרי זיזה. מחרוזת הנתונים מיוצגת במבוא הנתונים (הקלט), ומוזזת ימינה דרגה אחת בכל פעם שמבוא השעון עובר למצב גבוה. בכל התקדמות, הסיבית השמאלית קיצונית מוזזת לתוך הפלט של הדלגלג הראשון. הסיבית בצד הימני מוזזת החוצה ואובדת.
הנתונים מאוחסנים בדלגלגים לאחר כל שינוי, בפלט ה־Q. האוגר הוא בן 4 סיביות (חצי בית, nibble). כאשר האוגר מכיל 0;0;0;0, וכאשר הקלט הוא 1;0;1;1;0;0;0;0 מתקבלים המצבים שבטבלה. אם הקלט היה נמשך, היו מתקבלים בדיוק אותם הנתונים, מוזזים על ידי ארבעה מחזורים של מבוא השעון. סידור זה הוא שקול בחומרה למערך.
בכל זמן, ניתן לאפס את כל האוגר על ידי מעבר של מצב רגל האיפוס R לגבוה.
סידור זה מבצע קריאה הורסת – כל נתון אובד (נהרס) כאשר הוא מוזז החוצה מהסיבית הימנית ביותר.