ב-17 בדצמבר 2013 איבד נוחי דנקנר את השליטה בקבוצת אי די בי. ב-5 בינואר 2014 קבע בית המשפט המחוזי בתל אביב כי השליטה באי.די.בי תועבר מידיו של דנקנר לשליטת קבוצת אקסטרה-אלשטיין של אדוארדו אלשטיין ומוטי בן משה. כולל השליטה בישראייר. בשנים שלאחר העברת השליטה השתפרו התוצאות הכספיות של החברה בצורה משמעותית. בשנת 2010 הפסידה 4.8 מיליון דולר, ובשנת 2015, סיימה עם רווח של 16.7 מיליון דולר. בשנת 2011, הסתכמו חובות החברה ב-130 מיליון דולר, בעוד ששווי הציוד שלה היה 100 מיליון דולר; ב-2015 החוב של החברה הסתכם ב-57 מיליון דולר, ושווי הציוד שלה הוערך ב-95 מיליון דולר.
ב-9 בפברואר 2017 חשפה חברת אי.די.בי חברה לפיתוח את מבנה העסקה המתגבש עם אל על בעלת סאן דור למיזוג ישראייר וסאן דור שבמסגרתו תקבל אי.די.בי 45 מיליון דולר, 25% מהחברה החדשה ועוד כ-70 מיליון דולר מארבעת המטוסים אותם תמכור ותחכור לאחר מכן.
ביולי 2017, לאחר משא ומתן שנמשך שנה וחצי, נחתם הסכם הבנות לעסקת המיזוג בין סאן דור שבבעלות אל על לבין ישראייר, אולם רשות ההגבלים העסקיים דחתה את בקשת המיזוג ב-10 בינואר 2018.
בדצמבר 2019, לאחר סגירת נמל התעופה דב הוז, והצניחה בכמות הטסים ממרכז הארץ לאילת, הודיעה החברה כי בכוונתה לתגבר משמעותית את הטיסות מנמל התעופה חיפה לנמל התעופה רמון הסמוך לאילת. במעמד זה השיקה החברה קו תעופה חדש מחיפה ללרנקה, ובכך הפכה לחברה הישראלית היחידה המפעילה טיסות בינלאומיות מנמל התעופה חיפה.
בשנת 2020 ישראייר רכשה את "דרכים TRAVEL", אשר מתמחה בטיולים מאורגנים והוסיפה אותה למטריית הקבוצה.
על רקע התפרצות נגיף הקורונה בישראל, ב-9 במרץ 2020 הודיע על הפסקת טיסותיה מחוץ לישראל. ב-16 במרץ הודיעה על ביטול קו התעופה חיפה-אילת ועל הגבלת קו התעופה נתב"ג-אילת. על אף החזרה היחסית לשיגרת טיסות, פעילות החברה מנמל התעופה חיפה טרם חודשה.
באפריל 2020 במהלך התפרצות נגיף הקורונה בישראל, הוטס מטוס של החברה לראשונה אי פעם לסין, במטרה להביא לישראל מסכות מגן, וכן הפעילה החברה את מטוסי ה-ATR 72 שברשותה בטיסות חילוץ של ישראלים מאירופה, מעבר לטווח הטיסה של היצרן, ובהן טיסה ממילאנו ב-30 ביוני 2020 שגמעה מרחק של 2,709 ק"מ וארכה 5 וחצי שעות.
בספטמבר 2020 לרגל הסכמי אברהם, עיטרה החברה שניים ממטוסי האיירבוס A320 שלה בכיתובים ובסמלים מיוחדים של שלום בשלוש שפות, ובדגלי ישראל ואיחוד האמירויות.
בינואר 2021, רכש איש העסקים רמי לוי את הבעלות בחברה והפך לבעל השליטה בחברה לאחר שרכש 76% ממניות החברה תמורת 162 מיליון שקל. במסגרת המכירה התחרה לוי בהצעות רכישה מטעמם של מוטי בן-משה ויגאל דמרי. בינואר 2021 הודיע לוי כי בכוונתו להפסיק את טיסות החברה בימי שבת.
ב-20 ביוני 2022 ביצעה ישראייר גרופ, חברת האם של ישראייר המחזיקה ב-100% מהמניות שלה, הנפקה בבורסת תל אביב של 10% מהמניות שלה וגייסה בעקבות כך 25 מיליון שקלים והחלה להיסחר לפי שווי של 250 מיליון שקלים.
יעדים.
ישראייר מפעילה טיסות סדירות, טיסות שכר וטיסות עונתיות למגוון יעדים בעולם מנמל התעופה בן-גוריון ובנוסף טיסות פנים סדירות לנמל התעופה רמון מנמל התעופה בן-גוריון ונמל התעופה חיפה.
להלן יעדי ישראייר:
אסיה:
אפריקה:
אירופה:
צי המטוסים.
צי החברה מונה 7 מטוסים וגילו הממוצע 8.7 שנים.
ביוני 2015 הודיעה החברה על רכישת מטוס חדש מהסוג A320 בעלות של כ-45 מיליון דולר. המטוס נכנס לשירות במאי 2016.
באפריל 2017 הודיע מנכ"ל החברה כי בכוונתו לחכור שני מטוסי A320 בחכירה ארוכה. המטוסים צפויים להיקלט בחברה במהלך שנת 2018.
ב-23 במאי 2018 הגיע המטוס החדש מדגם A320 לחברה, הוא הגיע מסינגפור.
ב-14 ביוני 2018 הצטרף מטוס ATR-72 נוסף (חכור ל-5 שנים) לצי החברה.
ב-30 ביוני 2021 הצטרף מטוס Airbus a320 חכור לצי החברה.
בעבר ישראייר חכרה בשבתות ובחגים מטוסים מחברת אל על. בתחילת באפריל 2021 פורסם שהפסיקה לשווק טיסות בשבת.
ב-22 במרץ, פרסמה ישראייר עדכון שבו הודיעה שחכירת אחד מטוסי ATR-72 תופסק בסוף חודש מרץ 2022, ועל צפי לקליטת מטוס איירבוס A320 חדש בהסכם חכירה בספטמבר 2022.
ב-26 ביוני דיווחה ישראייר לבורסה שהיא קיבלה הצעה למכירת שני מטוסי ה-ATR שברשותה תמורת 12 מיליון דולר, ושאם העסקה הזו תתבצע היא תחכור מטוסי Airbus 320 שביעי במספר, על מנת לאחד את צי המטוסים שלה לסוג אחד על מנת לייעל את תחזוקת מטוסיה.
טולסטוי
חמת גדר
חַמַּת גָּדֵר הוא אתר מרחצאות מרפא ונופש ישראלי, השוכן בעמק הירמוך, מדרום לרמת הגולן, בגובה של כ-150 מ' מתחת לפני הים.
באתר נובעים ארבעה מעיינות חמים עשירים במינרלים. המים החמים נובעים מעומק משוער של כ-2 קילומטר ויותר. ספיקת אחד מחמשת מעיינות האתר, מעיין "הבושם", היא 500–700 מ"ק בשעה. אתר חמת גדר כולל מרחצאות מרפא, ספא ופינות חי לתנינאים ולעופות.
מרחצאות חמת גדר היו בשימוש כבר בתקופות קדומות, הודות לסגולותיהם בריפוי מחלות עור. במקום נמצאו שרידים של מרחצאות מפוארים מהתקופה הרומית.
בתל המצוי במרכז האתר נמצאו שרידי בית כנסת מהמאה החמישית. בחפירות שנערכו במקום בשנת 1932 חשף הארכאולוג אלעזר ליפא סוקניק רצפת פסיפס מפוארת עם כתובת הקדשה, אשר מוצגת כיום בכניסה לבניין בית המשפט העליון בירושלים.
חמת גדר נזכרת רבות בכתבי חז"ל, ורבים מחכמי המשנה והתלמוד נהגו לפקוד את המקום, ובהם רבי יהודה הנשיא, נכדו רבי יהודה נשיאה, והאמוראים רבי אמי, רבי אסי ורבי יונתן.
השימוש במרחצאות באתר החל בתקופה הרומית בארץ ישראל, במאה השנייה, נמשך ברציפות עד אמצע התקופה המוסלמית המוקדמת בארץ ישראל, במאה התשיעית, וחודש רק בשלהי תקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל.
מקור השם.
מקור השם "חמת גדר" הוא בעיר ההלניסטית גדר, השוכנת בירדן במרחק של כארבעה קילומטרים מחמת גדר. השימוש בשם "חמת", כשמם העברי של מקומות שונים ברחבי עמק הירדן, מצביע על הנביעות הרבות של מים חמים במקום, הן מתוקים והן מלוחים. חמת גדר שוכנת בעמק הצר של נחל הירמוך הנשפך לנהר הירדן. אזור הבקעה וסביבתה רצוף באתרים אשר בשמם מצוי הרכיב "חמה" או "חמת" (לדוגמה חמי טבריה, מעיינות חמאם אל-מליח).
הרקע הגאולוגי.
שפיעתם של המים החמים מבטן האדמה בחמת גדר היא תוצאה של הבקע הסורי-אפריקני, שבמפגש שני הלוחות הטקטוניים: לוח ערב והלוח הלבנטיני, שהוא חלק מהלוח האפריקאי. תנועת הלוחות הטקטוניים באזורים אלה עלולה לגרום לרעידות אדמה, להתפרצויות געשיות ולנביעות של מים חמים ממעמקי האדמה. ואכן, בקעת הירדן הנמצאת בתוך הבקע הסורי-אפריקני, היא אחד המקומות המועדים ביותר לרעידות אדמה בישראל. לפי ממצאים ארכאולוגיים בחמת גדר, אתר המרחצאות החמים נפגע ברעידת אדמה במאה השביעית.
המעיינות.
לרוב מקובל להניח כי מי מעיינות חמים הם מי תהום הבאים במגע עם שכבות חמות בעומק האדמה. ההרכב המינרלי יוצא הדופן של מי המעיינות בבקעת הירדן בכלל ובחמת גדר בפרט, הביא חוקרים להעלות השערה כי מקור המים שונה מהרגיל - אלו הם מים שחדרו לעמק הירדן דרך עמק יזרעאל בתקופה גאולוגית קדומה בה גובה פני הים היה גבוה מהיום. מים אלו חלחלו באדמה, נתקלו בשכבה חמה והם עולים לפני השטח כמי מעיינות חמים.
המעיינות הם מסוג מעיינות העתק, הבוקעים מבטן האדמה לאורך השבר המשני של הירמוך. מעיינות כאלה קיימים גם בכמה אתרים אחרים באזור, כגון חמי טבריה וגן השלושה, וכן בשבר משני נוסף של נחל בזק בחמאם אל-מליח. מקור הטמפרטורה הגבוהה של המים אינו קשור לפעילות געשית, אלא לעומק הרב שממנו הם נובעים בבטן האדמה, בו שוררות טמפרטורות גבוהות.
ניתן לקבל המחשה כיצד נראו המעיינות וסביבתם לפני יותר ממאה שנה בתיאורו של לורנס אוליפנט, שביקר בארץ ישראל בשנת 1884. הוא תיאר את המעיינות כפי שנראו לעיניו כאשר ירד מהרי הגולן לבקעת הירמוך:
באתר חמת גדר חמישה מעיינות, ארבעה שמהם נובעים מים מינרליים, עשירים בגופרית, ואחד של מים מתוקים:
תכונות המים.
המים בחמת גדר ניחנים בשלוש תכונות חשובות: חום, עושר במינרלים ורדיואקטיביות. הרדיואקטיביות נובעת משני איזוטופים של היסודות רדיום ורדון המומסים במים, אשר נוצרים מהתפרקות אורניום הנמצא בסלעים במעמקי האדמה. בנוסף, המים מכילים גופרית בריכוז של 4.7% ומינרלים נוספים.
להלן נתונים אשר התקבלו במדידות שנעשו במעיינות:
היסטוריה.
השם "חמת" נזכר כבר במקרא, בספר יהושע, שם מתוארים גבולותיו של שבט נפתלי:
בגמרא אין תמימות דעים לגבי זהותה של חמת המקראית:
התקופה הרומית.
חמת גדר הייתה פרוור של העיר ההלניסטית גדר. מיקומה של העיר גדר היה בראש רכס הרי הגלעד, במקום בו עומד הכפר הירדני "אוֹם-קַיְס", שבו נמצאים שרידים של העיר הרומאית.
התפתחות השליטה על העיר הייתה כדלקמן:
המרחצאות.
בתקופה הרומית בארץ ישראל החלה בניית המרחצאות הרומאיים. המעיינות החמים שימשו כאתר מרפא בשל האמונה בכוחם המרפא של המים. במקום נבנה אתר גדול הכולל מבני מרחצאות מפוארים המקושטים בפסלים, בקירות שיש ובמזרקות. מאחר שהמבקרים במקום שהו בו משך מספר ימים, נבנו בו בתי הארחה, מבני תיאטרון ואף מבני דת, כמו מקדשי אלילים ובית כנסת. במקום נמצאו שרידי התיאטרון הרומי שנבנה במאה השלישית ובו 2,000 מקומות ישיבה.
כתובת שהתגלתה באתר מזכירה את הקיסר הרומאי אנטונינוס פיוס (138–161). יש להניח שהאזכור אינו מקרי, ושהיה לקיסר חלק בסיוע לבניית המרחצאות. אזכורים למקום ניתן למצוא בכתביו של אב הכנסייה אוריגינס מהמאה השלישית.