בספר שופטים היא מוזכרת כגבול מתחם המערכה הגדולה בין כוחות הצבא של שבטי ישראל בראשותו של גדעון לבין "מחנה מדין" - כוחות הצבא של המדינים אשר באמצעות הרעשה כבדה הוטלה בהם מהומה ולבסוף נמלטו לכל עבר:
היא הייתה אחת מערי מחוז בממלכת שלמה אשר עליו הופקד בענא בן אחילוד, כמסופר בספר מלכים:
באבל מחולה נולד הנביא אלישע כמסופר בספר מלכים:
משמעות השם.
הקידומת "אבל" משמעה מישור עשיר במים ובירק רב.
זיהוי.
על פי הרמזים בתנ"ך, אבל מחולה נמצאת במחוז הכולל את יזרעאל ובית שאן, במסלול הבריחה של המדיינים מעמק יזרעאל. בנוסף, אלישע מתואר כחורש במקום, ועל כן יש לחפש מקום המוקף באדמה חקלאית מתאימה לחרישה.
בהתאם לכך הוצאו הזיהויים הבאים:
אולם זיהויים אלו אינם באזורים חקלאיים ועל כן היו שהעדיפו לחפש את אבל מחולה בעבר הירדן המזרחי, במסלול של אליהו בדרכו מחורב לדמשק. תמיכה נוספת להיות אבל מחולה בעבר הירדן המזרחי נובעת מהיותו של עדריאל המחולתי, בנו של ברזילי הגלעדי. כן מוזכר שבספר "חיי הנביאים" (vitae prophetarum) שהועבר דרך אפיפניוס מסלמיס מופיע אלישע כמגיע מאבל מחולה שבארץ ראובן, שנחלתו בעבר הירדן המזרחי.
זיהויים אפשריים בעבר הירדן הם:
יש המשערים שאבל מחולה היא אבל כרמים הנזכרת בספר שופטים יא, ל"ג. לדעת יהוסף שוורץ בספרו תבואות הארץ, זיהוי זה אינו נכון. לשיטתו אבל כרמים היא אבל ערב הנזכרת במסכת פסחים דף ע"ב עמוד א'.
על שם אבל מחולה המקראית נקראו היישובים מחולה ושדמות מחולה (שהתפלג ממנו בשנות השמונים).
נווה עליזה
ד. פינסקי
ג'וש האצ'רסון
ג'ושוע ראיין "ג'וש" האצ׳רסון (באנגלית: Joshua Ryan "Josh" Hutcherson; נולד ב-12 באוקטובר 1992) הוא שחקן ומפיק קולנוע אמריקאי. ידוע בעיקר בשל תפקידו בתור פיטה מלארק בסדרת הסרטים "משחקי הרעב", וכתפקידו בג'ס בסרט "ממלכת טראביתיה"
ביוגרפיה.
האצ'רסון נולד ביוניון, קנטקי ב-12 באוקטובר 1992, הוא בנם הבכור של מישל (לבית פייטמאסטר), לשעבר דיילת בחברת דלתא איירליינס, המסייעת כעת בקריירה של ג'וש, וכריס האצ'רסון, אנליסט של הסוכנות להגנת הסביבה של ארצות הברית. הוריו, שנולדו וגדלו גם הם בקנטקי, נפגשו בבית הספר התיכון בדרי רידג'. יש לו אח אחד הצעיר ממנו, קונור. בגיל 9 החל לגשת לאודישנים, ועל מנת להגדיל את סיכוי הצלחתו עברה משפחתו לקליפורניה.
הוא למד בבית הספר היסודי "ניו הייבן" בעיר מולדתו עד שהחל את דרכו בגיל תשע, ולאחר מכן החל בחינוך ביתי, עם אמו כמורה. מאוחר יותר חזר לקנטקי כדי ללמוד בבית הספר התיכון "רייל" לסמסטר אחד. האצ'רסון שיחק בקבוצת הכדורגל של בית הספר התיכון ומאז הוא חובב ספורט נלהב, וגילה גם תשוקה לפוטבול וטניס. בגיל 13 השתתף בטריאתלון.
קריירה.
בראשית שנות ה-2000 הופיע במספר תפקידים קטנים בטלוויזיה ובסרטים, בהם סדרת הטלוויזיה "ER".
הוא התפרסם יותר כששיחק ברצף של סרטים מצליחים כגון "מנהטן הקטנה" בתפקיד הילד גייב, "זאת'ורה" בתפקיד הילד וולטר, "ממלכת טארביתיה" בתפקיד הילד ג'ס ארונס, בעיבוד הקולנועי הרביעי לספר "מסע אל בטן האדמה" בתפקיד שון אנדרסון - אחיינו הצעיר של גיבור העלילה המדען פרופסור טרבור אנדרסון (ברנדן פרייזר) - ובדרמה הקומית עטורת השבחים "הילדים בסדר" בתפקיד הנער לייזר אולגוד.
בשנת 2011 שיחק ג'וש בסרט האימה "מרותקים" (Detention), ובאותה שנה נבחר לגלם את התפקיד המדובר של פיטה מלארק בסדרת הסרטים "משחקי הרעב". הוא השתתף בסרטים "התלקחות" ו" ו" מסדרת סרטי "משחקי הרעב".
בתחילת 2012 עלה לאקרנים סרט ההמשך של "מסע אל בטן האדמה" הנקרא "מסע אל האי המסתורי" בו כיכב לצד ונסה הדג'נס ודווין ג'ונסון. בשנת 2014 שיחק בסרט הפשע הביוגרפי "" לצד בניסיו דל טורו.
בשנת 2017 שיחק בסרט הדרמה קומי-ביוגרפי "חי בסרט", שביים, הפיק ושיחק בו בתפקיד ראשי ג'יימס פרנקו. באותה שנה החל לשחק בתפקיד ראשי בסדרת המדע הבדיוני "איש העתיד" ברשת Hulu, בהפקת סת' רוגן ואוון גולדברג.
חיים אישיים.
האצ'רסון גר כיום בלוס אנג'לס, קליפורניה. במאי 2012 הוא רכש את ביתו לשעבר של הית' לדג'ר בשכונת הוליווד הילס (ב-2.5 מיליון דולר).
האצ'רסון ידוע בשל תמיכתו בקהילת הלהט"ב, האצ'רסון השתתף בקמפיין בשם "Straight But Not Narrow" של ארגון Gay–straight alliance שנוצר על ידי תלמידים ונועד לספק סביבה בטוחה ותומכת לילדים ובני נוער מקהילת הלהט"ב. באפריל 2012 הוא הפך לזוכה הצעיר ביותר בפרס ואנגארד מטעם פרסי התקשורת של הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה, הניתן על קידום שוויון זכויות לקהילת להט"ב.
אמיר אבולעפיה
אמיר אביעוז-אבולעפיה (נולד ב-13 במאי 1968) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף. שימש ראש אגף התכנון, מפקד עוצבת הפלדה, ראש חטיבת התכנון באגף התכנון, מפקד עוצבת עידן ומפקד חטיבת הנח"ל.
ביוגרפיה.
אבולעפיה גדל בטבריה והתחנך בבת-ים. בוגר מגמת אלקטרוניקה בבית הספר "אורט מלטון" בת-ים. בשנות לימודיו בתיכון, בלט בפעילותו במועצת התלמידים.
שירות צבאי.
אבולעפיה התגייס לצה"ל בספטמבר 1986, ושובץ בגדוד 950 (לימים גדוד 50) בחטיבת הנח"ל. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לחטיבה ושימש כמפקד מחלקה בגדוד. בנובמבר 1990 מונה למפקד פלוגה בגדוד 50. בשנת 1992 שימש כמפקד פלוגה בבה"ד 1. בהמשך מונה למפקד פלס"ר נח"ל בין השנים 1993–1995, והוביל אותה בלחימה בדרום לבנון וכנגד ארגוני הטרור הפלסטינים במהלך האינתיפאדה הראשונה. לאחר מכן שירת בנספחות צה"ל בוושינגטון. לאחר לימודים בפו"ם, הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 906 בין השנים 2000–2002. לאחר מכן הקים את גדס"ר נח"ל, ושימש כמפקד הגדוד בין השנים 2002–2004.
בשנת 2004 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד מפקדת כוחות אוויר מיוחדים, ושימש בתפקיד עד שנת 2006. ב-4 במאי 2006 מונה למפקד חטיבת בנימין, והוביל אותה בלחימה בטרור הפלסטיני. במהלך התפקיד פיקד על מבצע המעצר של איברהים חאמד, מחבל מארגון חמאס. בתפקיד זה שימש עד מאי 2008. בהמשך שימש כראש מחלקת מבצעים באמ"ץ בין השנים 2008–2010. ב-19 במרץ 2010 מונה למפקד חטיבת הנח"ל. באוקטובר 2010 פרסם מאמר בביטאון "מערכות", אשר עורר הדים בצבא ומחוצה לו, ובו קבע כי מפקדים בצה"ל מפחדים להביע עמדה עצמאית ולחלוק על הממונים עליהם. לאחר השרפה בכרמל רתם את חייליו למלאכת שיקום רכס הכרמל. ב-14 במרץ 2012 סיים את תפקידו.
ב-17 באפריל 2012 הועלה לדרגת תא"ל ומונה למפקד עוצבת עידן, ושימש בתפקיד עד 13 באוגוסט 2014. במקביל שימש כמפקד קורס מפקדי פלוגות ומפקדי גדודים בין השנים 2012–2013. בשנת 2014 מונה לראש מטה מפקדת העומק, ושימש בתפקיד עד שנת 2015. בשנת 2015 מונה לראש חטיבת התכנון באגף התכנון, תפקיד אותו מילא עד שנת 2016. ב-2 ביוני 2016 מונה למפקד עוצבת הפלדה, תפקיד בו שירת עד 13 ביוני 2017. ב-29 ביוני 2017 הועלה לדרגת אלוף וב-2 ביולי נכנס לתפקידו כראש אגף התכנון, תפקיד בו שירת עד 21 ביוני 2020. ב-12 באוקטובר 2020 יצא לחופשת פרישה מצה"ל.
בשנת 2022 עמד בראש ועדת האיתור שהמליצה על מינויו של אור צלקובניק למפקד גלי צה"ל. המינוי הוקפא על ידי היועצת המשפטית לממשלה בשל הבחירות לכנסת העשרים וחמש.
חיים אישיים.
אבולעפיה מתגורר במודיעין, נשוי ואב לשלושה. בוגר המכללה לביטחון לאומי ובעל תואר שני במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה.
קישורים חיצוניים.
מכּתביו:
חורבת עוצה
חורבת עוצה הוא תל קטן על כביש עכו-צפת מערבית לצומת כפר יסיף. התל ממוקם במערב יער אחיהוד המתוחזק בידי קק"ל. במקום נחשפו שרידי יישוב מן התקופה הנאוליתית ועד לממלוכית והוגדרו 21 שכבות יישוב.
האתר.
אתר החורבה נמצא בבסיס המדרון הצפוני של גבעה נישאת בין חלקו הצפוני והדרומי של עמק עכו ושטחו כ-60 דונם'. במערב האתר בולט תל קטן ובמרכזו באר מים, שבעבר הקרוב שפעה במשך כל השנה.
בתחום החורבה עובר כביש עכו - עמיעד ובעבר עברה בתוואי דומה הדרך הראשית מעכו, דרך גשר בנות יעקב, לגולן ולדמשק. דרך זו כנראה לא הייתה בשימוש משמעותי לפני התקופה הצלבנית, כך שאף אם עברה בתקופות הקדומות דרך במקום, הרי שהייתה זו דרך מקומית שאין לראות בה מרכיב חשוב בתולדות היישוב.
תולדות המחקר.
הביקור המתועד הראשון הוא של ון דה פֶלדֶה שביקר באתר ב-1852, הוא ציין את הבאר שסיפקה מים לתושבי האזור. אדוארד רובינסון ציין גם הוא את הבאר בדוח מאותה שנה. ב-1875 ביקר באתר ויקטור גרן, ודיווח על סימני שוד אבנים.
לראשונה נסקרה חורבת עוצה ב-1877, על ידי משלחת של הקרן לחקר ארץ ישראל במסגרת סקר ארץ-ישראל המערבית בראשותו של קלוד קונדר, האתר מופיע בדוחות של המשלחת תחת השם Kh. al Aiyadiyeh. המשלחת דיווחה כי באתר נמצאו "מספר אבנים ובאר לבנים". סקר נוסף נעשה ב-1933 על ידי נ' מחולי.
במהלך השנים נערכו באתר ארבע חפירות הצלה בשל סלילת כביש, סלילת מסילת רכבת והצבת עמודי חשמל.
שכבות ארכאולוגיות.
השכבות הארכאולוגיות באתר נחפרות מהשכבה הראשונה שנמצאת הקרובה ביותר לפני השטח והיא המאוחרת ביותר בהתיישבות בתל, לשכבה הקדומה ביותר. מכל הממצאים שהיו באתר ניתן לראות את היסודות של חזית החווה הצלבנית משכבה 4 ואת מבנה הבאר שחרבה.
שכבה 21.
השכבה הקדומה ביותר באתר, מתוארכת לסוף התקופה הנאוליתית הקדם קרמית. בתקופה זו הגיעו ראשוני המתיישבים לאתר, שלימים נודע כחורבת עוצה, שרידים מתקופה זו נחשפו רק בבור בדיקה קטן ולכן אין לחוקרים מושג על אופיו של היישוב. את המכלול הקטן של כלי הצור יש כנראה לשייך לשלב המאוחר של התקופה הנאוליתית הקדם קרמית (PPNC, ראשית האלף השביעי לפנה"ס).
שכבה 20.