בנוסף, בשכונה פועלים: מתנ"ס, 4 מסגדים, 2 מרפאות ומרכז רפואי גדול השייך לשירותי בריאות כללית. בשכונה פעיל משנת 2001 סניף מרכזי של יד שרה המופעל על ידי מתנדבים תושבי השכונה כשיד שרה מספקת את כל הציוד הרפואי הנדרש, הדרכות, תשתיות ומחשוב.
תכנון ותחבורה.
המגורים בצל מסילת הברזל, ללא הפרדה בינה לבין הכפר גבתה לא מעט קרבנות. תוכנית מתאר לבית צפאפא קיבלה תוקף בסוף שנת 1990.
בשנת 2013 הוחל בעבודות לסלילת המקטע הדרומי של כביש בגין אשר חוצה את השכונה. על מנת לצמצם את הפגיעה בתושבי השכונה הוחלט שהכביש ישוקע בין 2–8 מטרים וכי קטע באורך 180 מטר יקורה ועליו יעברו שני כבישים שיחברו את חלקי השכונה זה לזה. הכוונה הייתה לבטל דרכים אחרות בשכונה, אך בעקבות פסיקת בג"ץ נדרש תכנון מחדש של השכונה לצורך כך. הרשויות הצהירו בפני בית המשפט ש"שום כביש או מעבר הולכי רגל לא יבוטלו מבלי שיהיה להם פתרון חלופי, כך שבשום שלב במהלך ביצוע העבודות לא תנותק הגישה ברכב או ברגל לאיזה מחלקי השכונה".
דניאל אליקים
דניאל אליקים (נולד ב-3 בנובמבר 1953) הוא רב אמן בינלאומי לשחמט בכתב ואלוף ישראל לשחמט בכתב 3 פעמים - בשנים 1986, 2016 ו-2017. שחקן נבחרת ישראל בשחמט בכתב משנת 1992 ועד היום, סיים בתיקו את משחקו עם אנטולי קרפוב (אלוף העולם לשעבר) במשחק סימולטני. תושב רמת גן.
להלן טבלת תחרויות מרכזיות בהן השתתף בעבר ומשתתף בהווה. "תוצאה בפועל" מודגשת - תוצאה המזכה בציון לתואר רב אמן בינלאומי.
תחנת הרכבת מסעודה
תחנת הרכבת סבסטיה
תחנת הרכבת סבסטיה הייתה התחנה החמישית מתוך שש, שבנו הטורקים בין השנים 1912 ל-1915 לאורך מסילת השומרון שנסללה מעפולה לשכם. התחנה נמצאת כקילומטר וחצי מדרום לסבסטיה וכחצי קילומטר ממזרח ליישוב שבי שומרון.
בתחנה נבנו שלושה מבנים וכן מאגר מים. חלקם כמו גם חלק מצנרת הולכת המים עדיין נראים בשטח.
קיים בלבול בין תחנת סבסטיה הרחוקה יותר מסבסטיה לבין תחנת הרכבת מסעודיה הקרובה לסבסטיה (כקילומטר וחצי מערבית לה).
אהרון אבדי
ארוין אהרן
אבדי ארוין אהרן
רוברט מורלי
רוברט מורלי (באנגלית: Robert Morley; 26 במאי 1908 - 3 ביוני 1992) היה שחקן ומחזאי בריטי, מהשנונים והבולטים שבדורו. פרט לעשרות רבות של תפקידים - על הבמה, בקולנוע ובטלוויזיה - הפך מורלי למעין 'דמות' קלאסית - הג'נטלמן הבריטי היהיר, הנהנתן, רב השנינה, מגוחך-משהו ולעיתים אפילו מרושע קלות.
קריירה.
לאחר כמה תפקידים בתיאטרון הבריטי, כולל מן הרפרטואר הקלאסי, גילה הקולנוע את מורלי והוא הפך לאחד השחקנים המבוקשים ביותר - כולל בארצות הברית ובצרפת. בין סרטיו הבולטים : "בו ברומל", "מארי אנטואנט", "מר פיט הצעיר", "הכה את השטן", "המלכה האפריקאית", "הצעירים", "טופקאפי", "המסע", "אמריקה לאן?", "ג'ינגיס חאן", "תשע שעות לראמה", "אנשים מופלאים במכונות מעופפות", "קח אותה, היא שלי" ורבים אחרים. מורלי היה אחד הכוכבים גדולי-השכר של הווסט-אנד וזכור לצופי התיאטרון הבריטי משורה של תפקידים - בעיקר בקומדיות, אחדות מהן חיבר בעצמו. הוא אף חיבר דרמות דוגמת "אדווארד בני". במשך שנים היה אף לאחד מהדמויות הבולטות בתוכניות אירוח ושעשוע בטלוויזיה הבריטית. בנו שרידן מורלי (1942–2007) היה עיתונאי נודע ומחבר ספרים על תיאטרון. האוטוביוגרפיה שלו נשאה את השם ההולם - "רוברט מורלי, ג'נטלמן אחראי". בעשור האחרון לחייו זכה לתהילת עולם כפרזנטור של חברת התעופה הבריטית בריטיש איירוייז.
שרדנות
שרדנות (באנגלית: Survivalism) הוא מונח בו משתמשים בדרך כלל כדי לתאר תת-תרבות או תנועה של אנשים המצפים ומתכוננים לאסון עתידי באזור בו הם חיים או בסדר החברתי או הפוליטי העולמי. לעיתים קרובות מתכוננים שרדנים לאסון המצופה על ידי רכישת כישורים (למשל, ללמוד להגיש מענה רפואי בחירום), אגירת אוכל ומים, או בניית מבנים שישפרו את סיכוי ההישרדות (למשל, מקלט תת-קרקעי). ההכנות הספציפיות אשר נעשות על ידי השרדנים תלויות לרוב באסון הצפוי, כאשר האסונות הצפויים השכיחים ביותר הם:
אבו עיסא
פיגוע התאבדות
פיגוע התאבדות הוא פיגוע טרור שבו המפגע מנסה לרצוח ולפצוע אנשים בידיעה ברורה שהוא לא יישאר בחיים. במובן הרחב יותר, פיגוע התאבדות היא כל התקפה שבה המפגע הורג במודע את עצמו, אך במונח המצומצם שלה הכוונה היא למחבל המפוצץ את עצמו בלב אוכלוסייה אזרחית, דבר המתבטא במונח באנגלית Suicide bombing או במונח הישראלי פיגוע תופת. על פי מרבית ארגוני זכויות האדם, פיגועי התאבדות נגד אזרחים הם פשעים נגד האנושות.
בעת המודרנית בוצעו פיגועי התאבדות על ידי ארגוני טרור אסלאמיים קיצוניים רבים כמו החזבאללה, החמאס, הג'יהאד האסלאמי, אל-קאעידה ודאעש (ארגון המדינה האסלאמית), כמו גם על ידי ארגון הנמרים הטמילים שרובו מורכב מהינדים. פיגועי 11 בספטמבר נחשבים כפיגוע ההתאבדות הגדול ביותר בהיסטוריה. כדוגמאות היסטוריות לפעולות התאבדות ניתן להביא את אנשי החשישיון השיעים שניהלו מאבק נגד השלטון הסוני במאה ה-12 וה-13 שכלל פיגועי התאבדות כנגד מטרות ספציפיות, ואת טייסי הקמיקזה היפניים במלחמת העולם השנייה שהתרסקו עם מטוסיהם על ספינות אמריקאיות. אולם בניגוד לפעולות אלו שנועדו לפגוע במטרות צבאיות או מוגדרות, משמשים פיגועי ההתאבדות של ארגוני הטרור האיסלמיסטיים ככלי להטיל אימה על אוכלוסייה אזרחית, ובין השאר, הם ביצעו פיגועי התאבדות רבים בישראל.
פיגועי התאבדות מבוצעים במספר שיטות ובהן:
פיגועי התאבדות בעת החדשה.
עד שנת 1980 אירעו מעט מאוד מקרים של פיגועי התאבדות בעולם.
המקרים הראשונים של פיגוע התאבדות בארץ ישראל היו בשנת 1936, בתחילתו של המרד הערבי הגדול. תומכיו של חאג' אמין אל-חוסייני ביצעו מספר פיגועי התאבדות נגד מתנגדיו הפוליטיים של חוסייני. לאחר מספר התנקשויות, חוסייני השיג את מטרתו. רוב מתנגדיו, שהחזיקו בעמדות מתונות, נרצחו על ידו, והשאר גלו מן הארץ לבלי שוב.
פיגועי התאבדות בסוף המאה ה-20.
פיגועי ההתאבדות האסלאמיסטיים הראשונים באו בשנות ה-80 של המאה ה-20, עקב מלחמת האזרחים בלבנון והתקפות הטרור מצד אש"ף, שגרמו לכיבוש דרום לבנון בידי צה"ל (מבצע שלום הגליל, 1982) והצבת נוכחות צבאית של כוחות בינלאומיים: בעיקר אמריקנים וצרפתים. בתקופה זו נוסדו בלבנון תנועת הג'יהאד האיסלאמי, אמל וחזבאללה שהמציאו את השימוש האסלאמיסטי בפיגועי התאבדות ואף פיתחו לו הצדקה תאולוגית (זאת מאחר שהאסלאם בעקרון אוסר התאבדות). פיגועים אלה נעשו באמצעות מכוניות תופת, וכל אחד מהם גרם לעשרות הרוגים:
החל משנת 1987 החל ארגון הנמרים הטמילים, בסרי לנקה לבצע פיגועי התאבדות. המתאבדים מכונים "נמרים שחורים" וזוכים לכבוד רב, הכולל פגישה אישית עם מנהיגי הארגון. הארגון הוציא לפועל למעלה מ-200 פיגועים כאלה - יותר מכל ארגון אחר. פיגועים אלה כוונו גם למטרות אזרחיות (כולל מקדש בודהיסטי), גם כלפי מטרות צבאיות, וגם כלפי אישים פוליטיים. כך הארגון התנקש בחיי ראש ממשלת הודו לשעבר רג'יב גנדי (1991), ובחיי נשיא סרי לנקה רנסינג פרמדסה (1993).
ב-25 בנובמבר 1990, אירע פיגוע התאבדות הראשון שבוצע על ידי אישה נגד חיילי צה"ל, סמוך לכפר ארנון בדרום לבנון.
פיגועי התאבדות בישראל.
עד שנות ה-90 של המאה ה-20 מרבית הפיגועים שבוצעו בישראל היו כאלה שתכנונם כלל אפשרות נסיגה בטוחה למפגע - הנחת מטעני חבלה עם מנגנון השהיה, פיגועי מיקוח שהשתמשו בבני ערובה כקלף למשא ומתן, פיגועי ירי ממארב עם מסלול נסיגה, וכדומה. יוצא דופן בולט היה הטבח בנמל התעופה לוד בשנת 1972, בו נשלחו מחבלים לביצוע הפעולה מתוך כוונה ברורה שלא ישרדו. לאותה פעולה גויסו מחבלים ממוצא יפני - תרבות בה קיימת מסורת עתיקת יומין של מסירת הנפש למען המטרה.
בשנות ה-90 הפכו פיגועי התאבדות לשיטת המאבק העיקרית של ארגוני הטרור הפלסטיניים הפועלים נגד ישראל.
פיגוע ההתאבדות הראשון נגד אזרחים ישראלים היה בתוך הקו הירוק. הפיגוע בקו 405 היה ביום חמישי, ה-6 ביולי 1989, ובו נרצחו 16 נוסעי אוטובוס "אגד" בקו 405, באמצעות דרדורו לתהום בידי מחבל בסמוך לקריית יערים. הפיגוע הראשון בשנות התשעים של המאה העשרים היה הפיגוע בצומת מחולה, שאירע ביום שישי ה-16 באפריל 1993, ליד מפגש מחולה בבקעת הירדן. בפיגוע נרצחו 2 אנשים ונפצעו 5. פיגוע נוסף התרחש ב-4 באוקטובר 1993 עת מכונית פג'ו נצמדה לאוטובוס קו 178 שעצר בתחנה על יד מפקדת המנהל האזרחי סמוך לבית אל והתפוצצה. המחבל נהרג במקום אך 30 מנוסעי האוטובוס נפצעו קל בלבד, ככל הנראה עקב גודלו הקטן של מטען הנפץ. פיגוע התאבדות ראשון בתוך הקו הירוק, פיגוע מכונית התופת בעפולה, נערך ב-6 באפריל 1994, ובו נרצחו שמונה אנשים. פיגוע זה אירע ארבעים יום לאחר הטבח במערת המכפלה שביצע ברוך גולדשטיין, ולטענת החמאס, שיזם פיגוע זה והתגלה כמוביל פיגועי ההתאבדות בישראל, הפיגוע היה הראשון בשרשרת פיגועי נקמה על הטבח. יש גם הטוענים כי גל פיגועים זה נועד לסכל את ביצוע הסכם אוסלו הראשון ב-13 בספטמבר 1993, בשל הרצון של חמאס לטרפד את ההסכמים שנתפסו בעיניו כמזימה משותפת של אש"ף וישראל לפגוע במעמד תנועת ההתנגדות האסלאמית (חמאס) ובהתפתחותה.
בפברואר-מרץ 1996, בעת כהונתו של שמעון פרס כראש ממשלה ולאחר חיסול "המהנדס" יחיא עיאש על ידי ישראל, היה גל של ארבעה פיגועי התאבדות. שני פיגועים נוספים אירעו בתחילת כהונתו של בנימין נתניהו כראש ממשלה. אלו היו הפיגוע הכפול שאירע ב-30 ביולי 1997 בסמוך לשוק מחנה יהודה בירושלים, והפיגוע המשולש במדרחוב בן יהודה בירושלים שאירע ב-4 בספטמבר 1997.