הפיתוחים המשמעותיים בתחום האנרגיה כוללים שימוש נרחב במנוע בעירה פנימית פיתוח הכור הגרעיני ושימוש באנרגיה סולרית.
הפיתוחים המשמעותיים בטכנולוגיה הצבאית כוללים פיתוח טילים, טנקים, מטוסי קרב, מסוקי קרב נושאות מטוסים, נשק לא קונבנציונלי וצוללות. בשל הרווחים המדעיים הקשורים ישירות למחקר ופיתוח צבאי, טכנולוגיות שונות התפתחו בקצב מואץ בין השאר בשל המלחמות שהתקיימו - כגון המחשוב, הרדיו, המכ"ם, והקלטת שמע - טכנולוגיות פורצות דרך אשר הובילו בהמשך לפיתוח הטלפון, מכונת הפקס ומדיה מגנטית לאחסון נתונים. בפרט, נוצרו פיתוחים טכנולוגיים חשובים במלחמת העולם השנייה.
אחד מהגורמים שגרמו לפיתוחה המואץ של הטכנולוגיה מהמאה ה-20 והלאה היא יכולת המזעור.
המאה ה-21.
אף על פי שהמאה ה-21 רק החלה, הואצה ההתפתחות הטכנולוגית אף יותר. קיימת התקדמות כמעט בכל תחומי המדע והטכנולוגיה, אשר הובילה לשיפורים אדירים בטכנולוגיה בה משתמשים כיום. קצב ההתפתחות בתחום המחשוב הוא רק דוגמה אחת להתקדמות הטכנולוגית המואצת - התקדמות אשר הובילה לספקולציה על סינגולריות טכנולוגית: נקודת זמן עתידית שבה ישיגו המחשבים יכולות אינטלקטואליות הגבוהות במידה משמעותית מאלו של בני האדם, אשר תתרחש כבר במהלך המאה הנוכחית.
ההתפתחויות הטכנולוגיות בעשור זה כוללות בעיקר את חקר הננוטכנולוגיה, הנדסת ביוטכנולוגיה, היתוך גרעיני (ראו פרויקט איטר), טכנולוגיות דלק אלטרנטיביות (לדוגמה, תאי דלק, מכוניות היברידיות נטענות), מנוע Scramjet, מוליכות-על וה-Memristor.
בתחום האלקטרוניקה מנסים החוקרים לשפר את היעילויות של נורות ה-Led ושל התאים הסולריים.
ההבנה של פיזיקת החלקיקים צפויה להתרחב בעקבות מיזמים של מאיצי חלקיקים כגון מאיץ ה-LHC - המיזם המדעי הגדול בעולם. מחקרים רבים אשר מתבצעים כיום בתחום הפיזיקה התאורטית חוקרים תאוריות בתחום תורת הכבידה הקוונטית כגון תורת M, תורת העל-מיתר וכבידה קוונטית לולאתית.
כמו כן, מתוכננות חלליות חדשות. תחת פרויקט חקר החלל "תוכנית קונסטליישן" (ראו אוריון ו-Ares V). טלסקופ החלל ג'יימס וב ינסה לזהות את הכוכבים והגלקסיות הראשונות אשר עיצבו את היקום לאחר המפץ הגדול ולאתר את המיקום המדויק של מערכת השמש בתוך הגלקסיה שלנו דרך צפייה בספקטרום אינפרה אדום. כאשר תסתיים בניית תחנת החלל הבינלאומית היא תספק פלטפורמת ביניים למשימות חקר החלל ולניסויים של כוח הכבידה. על אף האתגרים וביקורות, סוכנות נאס"א וסוכנות החלל האירופית מתכוננים למשימה מאוישת למאדים במהלך העשור השלישי של המאה ה-21.
קנווס
ג'יימס מק'אבוי
ג'יימס אנדרו מקאבוי (באנגלית: James Andrew McAvoy; נולד ב-21 באפריל 1979) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה סקוטי. ידוע בעיקר בשל תפקידיו בסרטים "המלך האחרון של סקוטלנד", "כפרה", "מבוקש" והסדרה הבריטית "לגדול בלי בושה", וכן בשל תפקידו כפרופסור אקסבייר הצעיר בסרט " ובסרטי ההמשך ", " ו".
מק'אבוי זכה בפרס באפט"א לכוכב העולה, והיה מועמד לעוד שני פרסי באפט"א, לשני פרסי האקדמיה האירופית לקולנוע, לפרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר ולארבעה פרסי אוליבייה.
ביוגרפיה.
מקאבוי נולד בגלאזגו, סקוטלנד שבממלכה המאוחדת, בנם של אליזבת (לבית ג'ונסטון) וג'יימס מק'אבוי האב. אביו היה נהג אוטובוס שהסב מקצוע לבנאי, ואימו הייתה פסיכיאטרית שנפטרה ב-2018. הוריו נפרדו כאשר היה בן 7 והתגרשו כשהיה בן 11.
אמו של מק'אבוי סבלה מבריאות לקויה ובעקבות כך שלחה אותו להתגורר עם סבו וסבתו, מרי וג'יימס ג'ונסטון, באזור דרמצ'אפל שנמצא סמוך לעיר גלאזגו. אמו התגוררה איתם לסירוגין. למק'אבוי יש אחות צעירה בשם ג'וי ואח למחצה הצעיר ממנו בשם דונלד. הוא לא היה בקשר עם אביו מאז ילדותו. הוא למד בבית הספר הקתולי סנט תומאס אקווינס באזור ג'ורדנהיל בגלאזגו.
מק'אבוי הגיש בקשה להצטרף לצי המלכותי הבריטי וכבר התקבל כאשר הוצע לו גם באותו זמן ללמוד באקדמיה המלכותית הסקוטית למוזיקה ודרמה. לאחר שסיים את לימודיו בשנת 2000, עבר להתגורר בלונדון.
קריירה.
בשנת 1999 החל לשחק בהפקות תיאטרון מקומיות של "סיפור הפרברים", "היפה והחיה", "רומיאו ויוליה" ו"הסערה"; השניים האחרונים נכתבו על ידי ויליאם שייקספיר.
הפריצה של מקאבוי הייתה במיני סדרה של רשת HBO "אחים לנשק" משנת 2001, שיצר סטיבן ספילברג על בסיס ספרו של ההיסטוריון סטיבן אמברוז.
בשנת 2004 הוא החל להופיע בסדרה לגדול בלי בושה ועליה הוא היה מועמד לפרס הקומדיה הבריטית. הוא גם הופיע בשני סרטים, וימבלדון ובתפקיד הראשי בבפנים אני רוקד. לאחר מכן הוא שיחק בגרסה מודרנית למקבת', הפקה של הבי בי סי, בסרט ובסרט פנלופי.
ב-2006 מקאבוי שיחק ב"המלך האחרון של סקוטלנד". הוא גם שיחק בסרט "שאלת הפתיחה" ועליו הוא זכה בפרס הבאפטא ל"כוכב חדש". באותה שנה הוא גם סיים לצלם את פנלופי אך הסרט לא יצא לאקרנים עד 2008.
ב-2007 הוא הופיע בשני סרטים שהמבקרים שיבחו: "להיות ג'יין", סרט רומנטי בדיוני על שנותיה הראשונות של הסופרת ג'יין אוסטן ו"כפרה", עיבוד לספרו זוכה הפרסים של איאן מקיואן. מקאבוי היה מועמד לפרס גלובוס הזהב על תפקידו בכפרה.
ב-2008, הוא הופיע בסרט "מבוקש". מקאבוי הופיע בסרט "התחנה האחרונה" אשר יצא לאקרנים ב-2009. הסרט מבוסס על ספרו של ג'יי פריני על שנתו האחרונה של הסופר לב טולסטוי. אשתו של מקאבוי, אן-מארי דאף, גם משתתפת בסרט זה.
ב-2017 שיחק בסרט האימה "ספליט" בבימויו של מ. נייט שאמלאן. באותה שנה שיחק בתפקיד הראשי בסרט "פצצה אטומית".
ב-2019 שיחק בסרט האימה "מיסטר גלאס" שהוא סרט ההמשך של הסרט "ספליט". הסרט משולב עם המשך העלילה של "בלתי שביר" שיצא בשנת 2000. באותה השנה שיחק גם בסרטים " ו" ובתפקיד ראשי בתור לורד עזריאל בסדרת הפנטזיה "חומריו האפלים".
חיים אישיים.
תוך כדי צילומי הסדרה "לגדול בלי בושה", מק'אבוי התחיל מערכת יחסים עם השחקנית האנגלייה אן-מארי דאף, שגילמה את מושא האהבה של דמותו; השניים נישאו ב-11 בנובמבר 2006.יש להם בן בשם ברנדן (יליד 2010). ב-13 במאי 2016 הודיעו בני הזוג על החלטתם המשותפת להתגרש.
משנת 2016 מק'אבוי נמצא במערכת יחסים עם האמריקאית ליסה ליברטי, אותה הכיר על סט הצילומים לסרט "ספליט"; שם שימשה כעוזרת הפקה. ליברטי היא ילידת 1979 מפילדלפיה, פנסילבניה, והיא עובדת כמנהלת תוכן של אפליקציית Jove.
היפוקרטס מכיוס
היפוקרטס מכיוס היה מתמטיקאי ואסטרונום יווני שחי באי כיוס במאה החמישית לפני הספירה בין 470 לפנה"ס ועד 410 לפנה"ס. הוא התמחה בעיקר בגאומטריה. הוא עסק בבעיות הגאומטריות של ימי קדם, וכן ידע על מספר משפטים חשובים, למשל שצלע משושה משוכלל החסום במעגל שווה לרדיוס המעגל, שזווית החסומה בחצי עיגול היא זווית ישרה ושהיחס בין מעגלים שווה ליחס בין ריבועים הבנויים על קוטריהם. הוא כנראה ידע להוכיח בצורה ריגורזית, פחות או יותר, לפחות חלק ממשפטיו. ככל הנראה הוא כתב ספר "יסודות", במבנה דומה לזה שבספרו המפורסם של אוקלידס כמאה שנים אחריו, אך הספר לא השתמר.
בתחום האסטרונומיה הוא ניסה להסביר את תופעת השביט ושביל החלב.
תצורת שורק
תצורת שורק (Kus - במפות הגאולוגיות) היא תצורה גאולוגית בחבורת יהודה. היא נחשבת לשכבה שממנה נובעים מעיינות עם שפיעה נמוכה כמו : עין חמד ועין סטף. התצורה בנויה לסירוגין משכבות של אבני דולומיט ושכבות חוואר, צהבהב האטום למים, מהן נובעות מי המעיינות. בתקרה של התצורה מצויות אבני צור, בחלקן חלולות, המכונות כדורי אליהו. העובי המשוער של השכבה הוא 180 מטר.
אפיוני התצורה.
התצורה נמצאת מעל תצורת גבעת יערים ומתחת לתצורת כסלון. (ליד בית זית, נמצאו מוטבעים בסלע רצף של עקבות דינוזאורים (ראו בתמונה).
חלק מהטרסות החקלאיות, האופייניות להרי ירושלים, מנצלות את ה"מדרגות" של תצורת שורק. מדרגות המכילות קרקע פורייה, בעיקר טרה רוסה. אלו מהווים את השטחים הפוריים של הרי יהודה הודות לשפע המים שבתוכם וטיבה של האדמה.
מחשופים משכבה זו מצויים באזור שער הגיא, אבו גוש, בית זית ושמורת טבע נחל חלילים וגן לאומי עינות תלם מערבית ממבשרת ציון
הגיל המשוער של התצורה הוא קנומן בתקופת הקרטיקון עליון.
מבנה האקוויפר.
על האקוויפר של תצורות הרי יהודה דן חיים גבירצמן בספרו "משאבי מים בישראל" המובא בקישור של רשות המים. הוא מציין כי האקוויפר-ההר הנובע מתצורת שורק שייך לתת-האקוויפר התחתונה של הרי יהודה. . הוא מציין במאמרו כי "יש הטוענים שתצורת שורק היא אקוויטרד (Aquitard), דהיינו שכבה המוליכה מים באיטיות רבה – שכבה מוליכה למחצה או שכבה דולפת. מכאן גם נובעת שיפעת מי המעיינות הנמוכה בתצורת שורק. רק שתי התצורות מתחתיה : גבעת יערים וכפירה מהוות את התת-האקוויפר הנמוך (תצורת כיסלון היא דקה יחסית ולא נכללת).
איכות מי מעיינות התצורה.
מחקרם של א. סטרינסקי, ז. גרינברג, א. כץ בנושא פרמטרים כימיים מיקרוביאליים במעיינות בהרי יהודה של המשרד להגנת הסביבה מגיע למסקנות הבאות:
הממצאים מצביעים על סכנה האורבת לבריאותם של המבקרים במעיינות, השותים את המים או המשתמשים בהם לבישול. הרחצה או אף הטבילה במים עלולות אף הן להיות מקור לתחלואה, עקב הימצאות חיידקים פתוגניים או מחוללי מחלה אחרים כדוגמת פטריות או נגיפים שלא נבדקו במחקר הנוכחי.