על אף הניקוז היעיל, הרחובות הראשיים, כולל אלגאדה, עדיין פונים ממזרח למערב בעוד שהרחובות הצדדיים פונים מצפון לדרום. בשולי ככר השוק העתיקה גאמלטורי, נמצאים כנסיית בדולפי ובית העירייה הישן. רחובות הקניות העיקריים הם אלגאדה וביספנגאדה, כשהאחרון עובר בין
רחוב וסטרברו לככר ניטורב. ניתן לראות גם אסטרגאדה, הנמל הישן של פעם, עם בתי הסוחרים.
בשטח המסחרי והמנהלי המודרני שבקרבת תחנת הרכבת במערב נמצאים בית הקברות העירוני, הפארק קילדן ומוזיאון האמנות המודרנית "קונסטן" . בהמשך ניתן לראות רובע מגורים עם וילות גדולות ובתים צמודי קרקע. העיר מתפתחת כיום מצד אחד מן המרכז מזרחה, שם נראים גם הנמל אוסטהאבן, ומפעל למלט, וכן מסביב לאוניברסיטה. הנמל שנמצא בעבר בצפון-מזרחו של מרכז העיר הפך לאזור בידור עם מרכז אוטזון ובית המוזיקה (Musikkens Hus)
יעדים חשובים ואטרקציות.
בגלל המספר המועט של המבקרים.
תעשייה.
אולבורג נשארה עדיין עיר תעשייה חשובה. היצור והייצוא העיקרי שלה היו דגנים, מלט, דגים ומשקאות חריפים. . החל משנות ה-90 של המאה ה-20 החלו להיפתח ברחבי העיר הרבה מפעלי היי-טק. באולבורג פועלים בין השאר החברות Siemens Wind Power,
Aalborg Industries, Portland Aalborg המייצרות של רוטורים של טורבינות רוח, דוודים ימיים ומלט.
תחבורה.
תחנת הרכבת אולבורג הנמאת במרחב ג'ון פ. קנדי מחברת את העיר עוד משנת 1969 לרדנרס ולדרום.
נמל התעופה אולבורג נמצא שישה ק"מ צפונית מערבית ממרכז העיר, בצפון מיצר לימפיורד.
העיר נחצית על ידי הכביש האירופי E45 המחבר אבין אלטה, נורווגיה, לג'לה באיטליה.
יחסי חוץ.
אולבורג מקיימת ברית ערים תאומות עם 29 ערים ברחבי העולם. היחסים כוללים החלפת משלחות של ילדים ומבוגרים בין הערים ושיתוף בנושאי תרבות, כלכלה וחינוך. אולבורג היא העיר עם הכי הרבה ערים תאומות בדנמרק. כל ארבע שנים אולבורג מזמינה משלחות של ילדים ונוער מכל הערים התאומות שלה לשבוע של ספורט בעיר.
מנוע יוני
הנעה יונית
הנעה חשמלית בחלל
מערכת הנעה חשמלית לחללית משתמשת בחשמל או בשדה מגנטי, כדי לשנות את מהירות החללית. זוהי קבוצה של שיטות הנעה בחלל שרובן משתמשות בחשמל כדי להדוף החוצה מסת תגובה במהירות גבוהה – דוגמה לכך הוא מנוע יונים, המשתמש באלומות יונים שהואצו בעזרת שדה חשמלי חזק כדי ליצור דחף.
בדרך כלל מנועים חשמליים משמשים במסת־תגובה הרבה יותר קטנה לעומת מנועים רקטיים כימיים, מכיוון שיש להם מהירות פליטה גבוה יותר. עקב הכוח החשמלי המוגבל שיש בדרך כלל לגשושיות ולוויינים הדחף של מנועים אלו חלש בהרבה לעומת מנועים רקטיים כימיים, אבל מסוגלים לספק דחף למשך זמן ארוך ולכן הנעה חשמלית מסוגלת לספק מהירות גבוהה לאורך זמן ובכך לספק הנעה טובה יותר למשימות של חקר החלל העמוק.
כיום הנעה חשמלית בחלל היא טכנולוגיה קיימת ונמצאת בשימוש רחב. לוויינים מתוצרת רוסיה השתמשו בטכנולוגיה זו במשך עשרות שנים. נכון לשנות 2019, מעל 500 לוויינים וחלליות במערכת השמש משתמשים בהנעה חשמלית לשם שמירתם במסלול – הגבהת מסלול, או בתור הנעה ראשית. בעתיד ייתכן שימוש בהנעה חשמלית של חלליות לכוכבים לכת אחרים במערכת השמש, אם כי לא צפוי שטכנולוגיה זו תשמש לשם מסע לכוכבים אחרים.
זאב פיינשטיין
חד-קרן (קבוצת כוכבים)
קבוצת הכוכבים חד-קרן נמצאת באזור קו המשווה שמימי של שמי החורף. זאת קבוצה חלשה במיוחד, ללא כוכבים מדרגה 3 או בהירים יותר והיא מוקפת בקבוצות בולטות כמו אוריון, כלב גדול, כלב קטן ותאומים שמאפילות עליה. הקבוצה הוגדרה רק במאה ה-17 ולכן אין מיתולוגיה הקשורה בה למרות שהיא מייצגת חד-קרן - יצור מיתולוגי.
כוכבים חשובים.
β בחד-קרן הוא למעשה מערכת של שלושה כוכבים כחולים בדרגות בהירות 4.5, 5 ו-6 היוצרים משולש ונראים היטב גם בטלסקופ חובבים.
צמוד ל-δ בחד-קרן, כוכב כחול עם דרגת בהירות 4, נמצא 21 בחד-קרן עם דרגת בהירות 5 שניתן לראות במשקפת ובעלי ראייה חדה אפילו ללא ציוד עזר בתנאי צפייה מיטביים.
ε בחד-קרן הוא כוכב כפול נוסף המורכב מזוג צהוב וכחול בדרגות בהירות 4 ו-7, הניתנים להבחנה בעזרת טלסקופ קטן.
גרמי שמיים מעניינים נוספים.
M50 הוא צביר כוכבים הניתן לצפייה במשקפת. הוא מכיל כ-100 כוכבים ובו ענק כתום בולט.
NGC2264 הוא צביר כוכבים השוכן בתוך ערפילית. במשקפת ניתן לראות כ-20 כוכבים המסודרים בצורת משולש. צורה זו נתנה לו את השם "צביר עץ חג המולד". בצילום ארוך חשיפה ניתן להבחין בערפילית המכונה בשל צורתה "ערפילית החרוט". הערפילית והצביר נמצאים במרחק של כ-3000 שנות אור.
ערפילית הורד (NGC2237-9) היא ענן גז עצום בקוטר של כ-130 שנות אור ובמרחק של כ-5200 שנות אור ומסתו הכוללת כ-10000 מסות שמש. בתוך הערפילית נוצרים כוכבים חדשים והיא מכילה בין השאר את צביר הכוכבים NGC2244 המכיל כ-20 כוכבים הניתנים לצפייה במשקפת. את הערפילית עצמה, ניתן לראות רק בטלסקופ גדול ורק צילום בחשיפה ארוכה מגלה את צורת הורד שלה.
נתרן חנקיתי
נתרן חנקיתי (שם מדעי: Sodium nitrite) הוא מלח של קטיון נתרן ואניון חינקית (ניטריט) שנוסחתו NaNO2. החומר משמש כתוסף מזון הן כחומר משמר והן כחומר צבע למוצרי בשר ודגים. החומר הוא מוצק גבישי לבן או צהבהב, מסיס מאוד במים והיגרוסקופי (סופח לחות מהאוויר). נתרן חנקיתי הוא חומר מחזר, באוויר החומר מתחמצן לנתרן חנקתי (NaNO3).
תוסף מזון.
החומר נקשר להמוגלובין ומקנה למוצרי בשר ודגים גוון אדום. החומר מעכב צמיחה של קלוסטרידיום בוטולינום: החיידק הגורם לבוטוליזם ולכן משמש כחומר משמר. על אריזות מזון יסומן במספר E E250. אשלגן חנקיתי (KNO3) משמש לאותן מטרות ויסומן במספר E E249.
החומר רעיל ליונקים: LD50=180 mg/Kg בחולדות ובבני אדם המנה הקטלנית הנמוכה ביותר שנצפתה (LdLo) היא 71 מ"ג לק"ג משקל גוף כך שעבור אדם מבוגר ניתן לצפות להרעלה בצריכת 4–5 גרם מהחומר. בשל הרעילות השימוש בנתרן חנקיתי מוגבל ל-200 מ"ג לק"ג והוא נצבע בסגול למניעת בלבול עם תוספים אחרים. באירופה מותר ליצרני מזון להשתמש בו רק בתערובת מלחים המכילה לא יותר מ 0.6% ממנו.
החשש העיקרי הוא יצירת חומרים מסרטנים מתגובת החומר עם חומצות אמינו לקבלת ניטרוזאמינים (R1N(-R2)-N=O), מחקרים אפידמיולוגים מצאו מתאם בין צריכת בשר משומר לסרטן המעי הגס והקשר מיוחס לחומרים המשמרים- מלחי נטריט. יון הניטריט נמצא בשיווי משקל עם חומצה חנקיתית (HNO2) והיא עשויה לעבור פרוטונציה ולהתפרק ליון ניטרוזיום NO+ המגיב בחום עם אמינים בבשר המשומר לקבלת ניטרוזאמינים הידועים כמסרטנים כדי למנוע תגובה מזיקה זו מוסיפים גם חומצה אסקורבית (ויטמין C)ונדרש ריכוז של לפחות 550 מ"ג לק"ג של הוויטמין למניעת יצירת ניטרוזאמינים במזונות המשומרים בניטריט. בנוסף, נקשר החומר למיגרנה.
חמישה עשר באב
דליקה
פנדנטיב
תורה ועבודה
תורה ומלאכה (עבודה) הוא מונח המבטא את הקשר בין לימוד התורה ובין העבודה לצורך פרנסה. לרוב הדבר מתבטא בצורך לחלק את הזמן ביניהם כך שהאדם יוכל להתפרנס בכבוד, וגם ללמוד תורה, אך מדובר גם בשאלה ערכית, לגבי מידת האפשרות של השילוב בין שניהם, והאם הדבר רצוי.
בקרב היהדות החרדית הקדשת כל היום ללימוד תורה לגיטימית ורצויה, על אף חיי הדוחק הכרוכים בכך. לעומת זאת בתקופה שקדמה לשואה, נהגו רבים מן החרדים ואף רבנים, לעסוק גם במשלח יד כלשהו כגון קמעונות ומסחר. בניגוד לכך הציונות הדתית רואה את השילוב בין התורה והעבודה כאפשרי ואף כערך, וביטוי לכך בעובדה שתנועת הנוער המובילה בציונות הדתית, בני עקיבא, קבעה את המונח 'תורה ועבודה' כסמלה.
הרמב"ם ידוע כמי שדוגל בשילוב תורה ועבודה לשם פרנסה.
לעומתו פסקו אחרים שעדיף להקדיש את כל היום ללימוד תורה.
התייחסות בהלכה.
המחלוקת הראשונה בעניין מובאת בתלמוד:
רבים למדו מדברי אביי שנפסק להלכה לעשות כדברי רבי ישמעאל ולשלב תורה ועבודה לשם פרנסה.
הרמב"ם מתייחס לכך בהלכות תלמוד תורה ופוסק באופן גורף שצריך לקיים תלמוד תורה עם דרך ארץ (עבודה), ואף כותב על כך דברים חריפים מאוד. על הטענות להסכם יששכר וזבולון, לפיו חלק מן העם עוסקים בתורה וחלקו השני עוסק במסחר ותומך בלומדים, דוחה הרמב"ם בפירושו למשנה וטוען שמדובר רק במי שנותן מממונו לסוחרים כדי שייסחרו בממונו וירוויחו בשבילו, אבל להתפרנס ממש מן הצדקה - אסור ואף כותב שהעושה כך - אין הוא זוכה להגיע להעולם הבא.
לעומתו פסקו רבים כי בדורנו, אם תנהג תורה עם עבודה, אין התורה מתקיימת, ולכן יש צורך לקיים את הסכם יששכר וזבולון, וממילא מותר ללמוד בלי להתפרנס, ולהתקיים מן הצדקה.
תורה ועבודה בדורות האחרונים.
חרדים.
כיום, נהוג אצל רוב שכבות הציבור החרדי, להשתדל להקדיש את כל היום ללימוד תורה, הדבר מתבטא בראשיתו בתלמודי התורה המחנכים ללימוד מאסיבי של תורה תוך הזנחת הלימודים הכלליים (לימודי חול). הלימודים בתלמודי התורה מסתיימים לרוב בשעות הערב, כדי לנצל את רוב היום ללימוד.
לאחר מכן התלמידים נרשמים לישיבות שם נהוגים סדרי לימוד בכל שעות היממה. ההרשמה לישיבות כוללת גם דחיית הגיוס תוך שימוש בסעיף תורתו אומנותו. אחרי הנישואין, עוברים הנשואים לכוללים, שם ממשיכים בלימודם עד קצה גבול היכולת הכלכלית.
עם זאת באירופה שלפני מלחמת העולם השנייה, היה מקובל שגם החרדים היו מתפרנסים ממשלח יד, ואפילו רבנים חשובים כדוגמת החפץ חיים. ההבדל היה נעוץ בהיעדר תמיכה ממשלתית ותמיכה מתורמים, המושגות כיום בישראל.