הגדרת עיוורון בישראל ובאירופה כוללת גם אנשים בעלי צמצום שדה הראיה כך שזווית הראייה המרבית אינה עולה על °20 בעין הבריאה יותר. הם זכאים לקבל ממשרד העבודה והרווחה תעודת עיוור.
פתולוגיות בשדה הראייה.
במסגרת בדיקת שדות הראייה, ניתן לאתר פגמים נפוצים בשדות הראייה והסיבות להם:
מיכשור אופטי.
מכשירים אופטיים רבים ובעיקר משקפות שדה מציינים את שדה הראייה שהם מספקים בשתי דרכים: שדה ראייה זוויתי במעלות ושדה ראייה יחסי, כלומר האורך הנצפה היחסי עבור כל מרחק צפייה. כך למשל יחס של 102 מטר נצפה עבור מרחק צפייה של 1,000 מטר.
בטלסקופים המשמשים לצפייה אסטרונומית שדה הראייה מתבטא בשטח הזוויתי הנצפה.
פועל יוצא של מכשירים אלו הוא תקריב של האובייקט, אך צמצום שדה הראייה הכללי.
ירושלים הבנויה
"ירושלים הבנויה, חלום בהקיץ" היא נובלה אוטופית שנכתבה על ידי בוריס שץ בשנת 1918, ופורסמה בשנת 1924. הנובלה מציגה את ארץ ישראל בשנת 2018, ומתארת אותה כאוטופיה תרבותית. שץ, שנפטר בשנת 1932, תכנן להמשיך ולפרסם חלקים נוספים של הנובלה, אולם לבסוף פורסם רק חלק אחד ממנה.
שץ כתב את הנובלה בשנת 1918. בתקופה זו שהה שץ בגלות כפויה בטבריה בעקבות מלחמת העולם הראשונה. בנובלה מתאר שץ את מסעו של הגיבור הנקרא בשמו של בצלאל בן אורי, בונה המשכן, בארץ ישראל של שנת 2018. שץ מתאר את קיומם של חיים הרמוניים עם הטבע ועם התושבים הערבים בארץ ישראל.
אין לטעות ולחשוב שהיה אוהב את המיעוט הערבי בארץ באותם הימים, שכן כתב כך בהקדמה לספרו:
"טרם אבדה מן הארץ חית-האדם, לנו היהודים היא מראה את נחת-אכזריותה בפראות ואי-אנושיות כזו, שלא הייתה כמוה גם בימים הנוראים ביותר, אשר נכתבו בהיסטוריה בדמנו. בכל זאת מרגיש אנכי, שאלה הן פרפורי-הגסיסה האחרונים של הרשעה."
מרכזה של הארץ, על פי שץ, עתיד להיות בית המקדש השלישי, שיוקם בהסכמה עם המיעוט הערבי, וישמש כמוזיאון לאמנות. תושבי הארץ עתידים להתרכז במלאכות ובאמנויות שונות ולפעול במתכונת של בוטגה או גילדות, הקשורות לבית הספר לאומנות "בצלאל".
בכריכת היצירה איור של זאב רבן, שתיאר מפגש דמיוני של שץ עם בצלאל בן אורי על גג מבנה בית הספר "בצלאל".
תוכנית ריינג'ר
תוכנית ריינג'ר (באנגלית: Ranger program) הייתה תוכנית בלתי מאוישת לחקר הירח שהופעלה על ידי נאס"א בשנות ה־60, שנועדה להשיג תמונות קרובות של פני הירח. התוכנית כללה 9 גשושיות, שמטרת ה־7 האחרונות (שתי הראשונות היו גשושיות ניסוי) הייתה להתרסק על פני הירח תוך צילומו. עם זאת, בכל הגשושיות הראשונות ששוגרו לירח נמצאו תקלות שונות שבגללן לא התאפשרה קבלת תמונות, זאת עד ריינג'ר 7, ששוגרה ב־1964, שהייתה לראשונה שהצליחה לשדר תמונות ראשונות של פני הירח, ולאחריה שוגרו עוד שתי משימות ריינג'ר מוצלחות.
התוכנית החלה ב־1959, והוצאה לפועל בשלושה שלבים. לכל שלב היו משימות שונות וטכנולוגיות משופרות יותר שהתפתחו עם הזמן. מתכנני משימות JPL תכננו שיגורים רבים מכל גרסה כדי להשיג את מרב הניסיון ההנדסי והמדעי ולהבטיח לפחות משימה אחת מוצלחת. סך כל התוכנית (ריינג'ר 1–9), כולל המחקר, הפיתוח והשיגור עלו כ־170 מיליון דולר.
מבנה הגשושית.
לכל גשושית ריינג'ר היו שש מצלמות. המצלמות היו זהות אך עם הבדלים בזמן החשיפה, שדות ראייה, עדשות ושיעורי סריקה. מערכת המצלמות חולקה לשני ערוצים: P ו־F. כל ערוץ קיבל ספקי כוח, טיימרים ומשדרים נפרדים. לערוץ F היו שתי מצלמות: A ו־B. לערוץ P היו 4 מצלמות: P3 ,P2 ,P1, ו־P4. התצלום האחרון שנערך על ידי ערוץ F צולם בין 2.5 ל־5 שניות טרם ההתנגשות בירח, בגובה של כ־5 ק"מ, והתצלום האחרון של ערוץ P צולם בין 0.2 ל־0.4 שניות לפני ההתנגשות (גובה של כ־600 מטר). התמונות שסיפקו הגשושיות היו טובות הרבה יותר וברזולוציה גבוהה יותר מצילומים שצולמו מכדור־הארץ.
רשימת המשימות.
משימות בלוק 1.
בלוק 1, שכלל שני שיגורים של ריינג'רים למסלול לווייני נמוך סביב כדור הארץ, בדק את טיל האטלס־אג'ינה ואת ציוד הגשושית, מבלי לנסות להגיע לירח.
משימות בלוק 2.
בלוק 2 כלל שלוש גשושיות ששוגרו אל עבר הירח ב־1962. הריינג'רים מבלוק זה כללו מצלמות טלוויזיה, חיישני קרינה, וסייסמוגרף בקפסולה נפרדת שתוכננה להאט באמצעות רצועות עץ בלזה שציפו אותה במטרה לרכך את ההתרסקות. שלושת הריינג'רים מבלוק זה שוגרו בהצלחה על גבי טיל אטלס־אג'ינה B, אך כשלו כולם בהמשך משימותיהם. ריינג'ר 3 שוגרה בהצלחה ועקב טעות בניווט החטיאה את הירח לחלוטין ללא התרסקות. ריינג'ר 4 שוגרה בהצלחה והגיעה אל הירח, אך כל מערכותיה כשלו קודם לכן ולא נתקבלו ממנה תמונות. הקשר עם הקפסולה ששוחררה מגשושית זו אבד כשעברה לצד הירחי הנסתר. ריינג'ר 5 החטיאה את הירח ב־724 ק"מ וגורלה היה כשל ריינג'ר 3. כל גשושית בבלוק זה שקלה 331 ק"ג. אף מידע מדעי משמעותי לא הושג.
משימות בלוק 3.
בלוק 3 כלל 4 שיגורים בשנים 1964–1965. גשושיות אלו צוידו במצלמות טלוויזיה שנועדו לצלם את פני הירח במהלך התקרבותן אליו. ככל שהתקרבו אל הירח צולמו פרטים קטנים יותר ויותר שלא ניתנו לצפייה מטלסקופים בכדור־הארץ.
הגשושית הראשונה מהבלוק, ריינג'ר 6, שוגר בהצלחה, אך מצלמותיו כשלו ולא נתקבלו תמונות.
שלוש הבאות, עם מצלמות טלוויזיה משופרות, השלימו את משימותיהן בהצלחה. ריינג'ר 7 צילמה את דרכה אל נקודת ההתנגשות שלה בים קוגניטום, הנמצא דרומית למכתש קופרניקוס, ושלחה 4,316 תצלומים אל מפעיליה. מהתמונות החדשות עלה כי המכתשים הם מראה דומיננטי ביותר על פני הירח, אף במקומות הנראים מישוריים לחלוטין, וכי בכל מכתש ישנם עוד מכתשים קטנים יותר וכן הלאה.
בחודש פברואר 1965, התרסקה ריינג'ר 8 בים השלווה, מקום בו נחתה אפולו 11 ארבע וחצי שנים לאחר מכן. היא צילמה 7,137 תמונות, שהשתרעו על שטח רחב יותר, וחיזקו את המסקנות שנלמדו מריינג'ר 7. כחודש לאחר מכן התרסקה ריינג'ר 9 לתוך מכתש אלפונסוס, ושלחה 5,814 תמונות. התמונות, שצולמו עת הייתה השמש בזווית נמוכה מאוד, הראו בבירור את מראות ה"מכתש בתוך מכתש".
רשימת פלאי תבל
רשימות פלאי תבל הן רשימות שנערכו לאורך ההיסטוריה האנושית בניסיון לקטלג קבוצות של אתרים מרשימים ביותר או הישגים הנדסיים ייחודיים.
שבעת פלאי תבל של העולם העתיק היא הרשימה הידועה הראשונה של מבנים יוצאי דופן. הרשימה הייתה מבוססת על כתבים הלניים שונים וכללה שבעה מבנים אשר הוקמו בעת העתיקה ונחשבו להישגים אנושיים יוצאי דופן.
רשימת שבעת פלאי תבל הולידה מספר רב של גרסאות לאורך כל הדורות.
בין הגרסאות המוקדמות הידועות היו אלו של המשורר הרומאי מארטיאליס, ושל הבישוף גרגוריוס מטור. עם הזמן, ובהשפעת גורמים כמו פגעי הטבע, השחתה ועליית הנצרות, אתרים רומיים כמו הקולוסיאום החלו להופיע ברשימות. היסטוריונים מודרניים, אשר יצאו מנקודת הנחה שרשימת הפלאים העתיקים הייתה מוגבלת בהיקפה הגאוגרפי, יצרו גרסאות חדשות לרשימה, שכללו אתרים מעבר לעולם ההלניסטי.
כיום קיימות רשימות רבות שפורסמו על ידי ארגונים וכותבים שונים, בנושאים מגוונים - פלאי הטבע, הישגים הנדסיים, מבנים חשובים בימי הביניים. כמו כן קיימות רשימות שמטרתן, מעבר למניית מקומות מעניינים בסגנון מדריך טיולים, היא להוות אוסף של אתרים הזקוקים לשימור והגנה.
שבעת פלאי תבל של העולם העתיק.
היסטוריונים ומלומדים שונים בעת העתיקה נהגו לערוך רשימות של מבנים מרהיבים ויוצאי דופן שנבנו באזור הים התיכון. רשימות אלה שימשו כמעין קטלוג של יצירות האדם המפוארות והיו פופולריות בקרב מטיילים ונוסעים בעולם העתיק. מאמינים כי היו קיימות מספר גרסאות לרשימת הפלאים, אך למעט הפניות מכתבים אחרים, מעט מהן שרדו.
שבעת הפלאים כללו את:
רשימות מוקדמות כללו את שער עשתר כפלא השביעי של העולם במקום המגדלור באלכסנדריה.
הרשימה כפי שהיא ידועה כיום הורכבה בימי הביניים, אז כבר רוב האתרים חדלו להתקיים. כיום, הפלא היחיד של העולם העתיק שעדיין קיים היא הפירמידה הגדולה של גיזה.
ימי הביניים.
לקראת סוף המאה ה-19 הופיעו מספר כותבים שהעלו השערות בדבר קיומן של רשימות פלאי תבל שונות בזמן ימי הביניים. רבים מהמבנים ברשימות אלו הוקמו בתקופות מוקדמות והובאו לידיעה עולמית מאוחר יותר. כיום נהוג לייחס את יצירת הרשימות האלו למאות מאוחרות יותר מימי הביניים.
האתרים המוזכרים לרוב:
אתרים נוספים שמופיעים בכתבים:
פלאי העולם המודרני.
ארגונים רבים הרכיבו רשימות של המבנים המרשימים ביותר שנבנו בעת המודרנית או של פלאי הטבע הגדולים הקיימים כיום. כמה מן הרשימות הידועות מוצגות כאן.
האגודה האמריקאית להנדסה אזרחית.
האגודה האמריקאית להנדסה אזרחית הרכיבה רשימה של פלאי העולם המודרני:
שבעת פלאי תבל החדשים.
בשנת 2001, יזם ארגון שווייצרי סקר כלל עולמי לקביעת שבעת פלאי תבל החדשים מתוך רשימה של 200 מונומנטים קיימים. תוצאות הסקר הוכרזו ב-7 ביולי 2007. הפירמידה הגדולה של גיזה הוכרזה כפלא השמיני במעמד של כבוד.
שבעת פלאי עולם הטבע.
בשנים 2007–2011 נבחרו שבעת פלאי עולם הטבע. בבחירתם השתתפו מיליונים ברחבי העולם.
שבעת פלאי תבל החדשים של USA Today.
בשנת 2006 הרכיב העיתון האמריקאי USA Today, בשיתוף עם תוכנית הטלוויזיה 'בוקר טוב אמריקה', רשימה של שבעה פלאי תבל חדשים. מאוחר יותר נוסף לרשימה הגרנד קניון כפלא השמיני.
שבעת פלאי הטבע של העולם.
בדומה לרשימות פלאי תבל רבות, אין הסכמה לגבי רשימת שבעת פלאי הטבע של העולם, ובנושא התקיימו דיונים רבים.
אחת מן הרשימות הורכבה על ידי CNN בשנת 1997:
שבעת פלאי ערים החדשים.