בתחרויות השחייה של כינוס הפועל ה-14 שנערכו בווינגייט במאי זכה עטר ב-3 מדליות: 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:05.37 דקות ובמשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:25.00 דקות ומדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:58.13 דקות.
ב"משחה נועם" שנערך בסוף דצמבר אותה שנה הוא זכה במדליית זהב, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:10.57 דקות.
בתחרות גביע חיפה שנערכה בבריכת הטכניון בפברואר 1992 זכה עטר במדליית זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:09.13 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בסוף מאי אותה שנה זכה עטר ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 כסף. מדליית זהב במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 16:03.47 דקות ומדליות כסף במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:03.33 דקות, אחרי מורן זומרפלד ממכבי נהריה ובמשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:57.69 דקות, אחרי מורן זומרפלד (1:54.46 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באפריל 1993 זכה עטר במדליית ארד, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:13.80 דקות, אחרי אריאל דולינקו ממכבי חיפה (4:03.79 דקות) ומורן זומרפלד (4:04.33 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 1994 סיים עטר במקום רביעי במשחה ל-1500 מטר חופשי.
1998–2002.
המשחקים הגאים.
עטר השתתף לראשונה במשחקים הגאים באמסטרדם, הולנד בשנת 1998. זו הייתה השנה הראשונה בה יצאה למשחקים נבחרת ישראלית בת 39 ספורטאים. הוא זכה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 30–34 של 9:31.75 דקות ומדליית כסף במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 30–34 של 4:32.96 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום הרביעי במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 30–34 של 2:08.23 דקות ובמקום עשירי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:06.72 דקות
במשחקים הגאים שנערכו בסידני, אוסטרליה בשנת 2002 הוא זכה ב-4 מדליות, 1 כסף ו-3 ארד. מדליית כסף במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 35–39 של 18:15.65 דקות (הנוכחי, 2021) ומדליות ארד במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 35–39 של 4:33.41 דקות, במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 35–39 של 9:35.48 דקות ובמשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש לגילאי 35–39 של 2:26.90 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום השביעי במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש לגילאי 35–39 של 2:14.02 דקות.
עטר זכה במימון מלא למשחקים אלו על ידי המארגנים בזכות הישגיו במשחקים הקודמים וכן על תרומתו והתנדבותו למען קהילת הלהט"ב בישראל.
מאמן שחייה.
בשנת 1987, תוך כדי שירותו הצבאי, החל עטר ביחד עם שלום כהן, לאמן את קבוצת השחייה של הפועל באר שבע שאותה הקימו מחדש. עיסוק זה סייע לו בהמשך למימון לימודיו האקדמיים. לאחר מכן המשיך לאמן בעומר את שחייניו ששחו בקבוצת שחייני הנגב, בהפועל ירושלים ובהפועל דולפין נתניה. בין היתר, אימן לצדו של עדי ולפמן, את גיא ברנע עד גיל 17 (ייצג את ישראל באולימפיאדת בייג'ינג 2008) ואת אמרי גניאל עד גיל 18 (ייצג את ישראל באולימפיאדת לונדון 2012) ואת ענבר מארק ומיקה רבינוביץ'. כיום, מאמן ראשי של הפועל עומר.
מעורבות חברתית.
בשנת 2000 הקים עטר ביחד עם מתנדבים נוספים, את סניף באר שבע והדרום של אגודת הלהט"ב.
בנובמבר 2001 ישב עטר בפגישה בין נציגי קהילת הלהט"ב בישראל לבין נשיא המדינה משה קצב בבית הנשיא וב-26 בפברואר 2002 הוא ישב בפגישה נוספת הפעם בין קהילת הלהט"ב לבין ראש הממשלה, אריאל שרון בלשכתו בירושלים.
עטר היה חבר בוועד המנהל הארצי של אגודת הלהט"ב במשך שנים רבות וכיהן כיושב ראש הסניף בבאר שבע משנת 2002 ועד ינואר 2015 (עם הפסקה קצרה של 8 חודשים, מספטמבר 2003 ועד יולי 2004, שבהן כיהן ניר להב). הוא עמד בראש העמותה בית גאה בבאר שבע, עמותה שהיה בין מייסדיה, ביחד עם ארין שיבובסקי. הוא ריכז את קבוצת סגו"ל – ארגון סטודנטים להט"בי בבאר שבע.
בשנת 2002 זכה לתואר "איש השנה" על עשייתו בקהילה מטעם אתר GoGay. לאחר הרצח בברנוער הוביל עטר את מצעד הגאווה הראשון בבאר שבע.
עטר מרצה בנושא זהות מינית וזהות מגדרית, בפני סטודנטים באוניברסיטת בן-גוריון בפקולטה למדעי הבריאות ובפקולטה למדעי החברה, בפני סטודנטים במכללת קיי, בפני העובדים המקצועיים של השירות הפסיכולוגי הייעוצי (שפ"י) והשירותים הפסיכולוגים החינוכיים (שפ"ח) בבאר שבע ועוד.
עטר היה שותף לד"ר עמית קמה בכתיבת הפרק - "שחקנים גאים במשחקים גאים: הומואים ולסביות בשדה הספורט הישראלי" בספר ספורט ומגדר בחברה הישראלית: מאפיינים, זהויות ויצוגים בעריכת ד"ר יאיר גלילי, ד"ר משה לוי וד"ר אילן תמיר, בהוצאת המרכז הבינתחומי הרצליה.
פרוזק
ליאור וילדיקן
ליאור וילדיקן (נולדה ב-21 ביולי 1989) היא ג'ודוקא ישראלית, אלופת ישראל (2008,2011-2013), ואלופת גביע העולם (2012). מגיל 13 וילדיקן מתאמנת בנבחרת ישראל, ומשנת 2014 היא חברה בסגל האולימפי, דורגה במקום ה-17 בדירוג העולמי ומתפקדת כשגרירת אתנה.
ביוגרפיה.
וילדיקן נולדה בקיבוץ נחשולים וגדלה בגבעת עדה להורים ריבה וחנוך, ולה שני אחים ואחות: איתי, אביב ואורי. וילדיקן החלה להתאמן בג'ודו כבר בגיל 9, בתחילה במועדון בוג'ין קאן בזכרון יעקב, ומאוחר יותר בגיל 15, במועדון מיטב בנתניה, שם היא מתאמנת עד היום. מאמנה הוא שני הרשקו, המשמש גם כמאמן נבחרת ישראל לנשים. בגיל 13 התקבלה וילדיקן לנבחרת ישראל והוריה תמכו בה כלכלית על ידי מימון חלק מנסיעותיה לתחרויות בינלאומיות מחוץ לישראל כנציגת הנבחרת.
בשנת 2012 זכתה בהישג המשמעותי הראשון שלה, מדליית זהב לבוגרות עד 70 קילו בתחרות גביע העולם שהתקיימה בטשקנט, אוזבקיסטן. בשנת 2014 הפכה וילדיקן לחברה בסגל האולימפי עקב הישגיה הגבוהים, וכיום היא שגרירת אתנה ישראל.
אליפויות ישראל.
באליפות ישראל בוגרות שנערכה בתל אביב בדצמבר 2008, זכתה וילדיקן לראשונה במדליית הזהב בתחרות עד 70 ק"ג. בהמשך זכתה בתואר עוד 6 פעמים, בין השנים 2011–2015.
גביע העולם.
וילדיקן זכתה במדליה הראשונה שלה בסבב העולמי בתחרות גביע העולם במשקל עד 70 ק"ג שנערכה בספטמבר 2012 בטשקנט, אוזבקיסטן. וילדיקן ניצחה את יריבותיה ויקטוריה אוזדייבה ודילשודה איסרואילובה האוזבקיות והעפילה למקום הראשון. עבור וילדיקן, זוהי מדליית הזהב הראשונה בקריירה בסבב העולמי. מאז זכתה וילדיקן ב־8 מדליות נוספות בסבב של איגוד הג'ודו הבינלאומי.
אליפות העולם 2015, קזחסטן
אליפות העולם בג'ודו 2015 הייתה תחרות השיא של וילדיקן, שם דורגה במקום השביעי. לאחר שלושה ניצחונות בשלבים המוקדמים נעצרה וילדיקן ברבע הגמר בקרב מול יריבה יפנית, בבית הניחומים הפסידה שוב ליריבה מקולומביה, 3 פעמים אלופת העולם ומדליסטית אולימפית.
חיים אישיים.
וילדיקן מתגוררת בראשון לציון, היא סטודנטית לתואר ראשון בפסיכולוגיה וחינוך באוניברסיטה הפתוחה. בשנת 2010, וילדיקן עברה ניתוח לאיחוי חוליות בצוואר בעקבות פריצת דיסק צווארית. חזרתה לפעילות ספורטאית מלאה לאחר הניתוח, הופכת אותה למקרה הרפואי הראשון בו ספורטאי ממשיך בקריירה לאחר פציעה בסדר גודל כזה.
פרוזאק
פלוטין
עופות פולשים
עופות פולשים הם עופות אשר הופצו בעקבות פעילות האדם לאזור שמחוץ לתחום תפוצתם הטבעית, והצליחו לייסד במקום זה אוכלוסייה המתרבה ללא התערבות נוספת בידי האדם, ואף מצליחה להתפשט.
ככלל, מינים פולשים מהווים את גורם השינוי השני בעוצמתו להרס המגוון הביולוגי. מינים אלה גורמים להשפעות אקולוגיות על המינים המקומיים בסביבתם ועל המערכת האקולוגית כולה. מינים זרים פולשים (Invasive alien species) הם אורגניזמים שחרגו מתחום תפוצתם הטבעי בעקבות פעילות מכוונת של האדם, או שהוחדרו על ידו לאזורים חדשים ללא כוונה. אוכלוסיותיהם מתרבות בבר, מתפשטות, ומשפיעות על התפקוד של המערכות האקולוגיות ועל התועלות שהאדם מפיק ממערכות אקולוגיות אלה.
השפעות של עופות פולשים.
על פי נתונים שעולים ממחקרים מדעיים, מדינות העולם מפסידות מילארדי דולרים בעקבות הנזקים הנגרמים על ידי העופות הפולשים בענף החקלאות, התיירות, הסביבה והמגוון הביולוגי, והנזק העולמי מוערך ב-1.4 טריליון דולר לשנה.
הפגיעה נגרמת כתוצאה מתחרות חזקה, שתלטנות על מזון ואתרי קינון ולעיתים גם טריפת בעלי חיים אחרים או מיני צמחים. חלק מהמינים יכולים גם להפיץ פתוגנים ומחלות לאזורים חדשים.
במספר אזורים, למשל באיים נידחים מבודדים בהם קיימת אוכלוסיית מינים אנדמיים, עופות פולשים יכולים לגרום לנזקים עד כדי הכחדת המינים המקוריים.
בישראל.
בישראל התבססו כמה מיני עופות שאינם חלק מהמערכת הטבעית של האזור, אלא הובאו בידי האדם, וכיום מתבססים ומתרבים בטבע. ידועות שתי קבוצות גדולות של עופות שפלשו לישראל: בני סדרת התוכאים (Psittaciformes) ובני משפחת הזרזיריים (Sturnidae), אך לא רק.
מיינה.
אחד המינים שפלשו בישראל מזוג ציפורים בודד בצפארי הוא המיינה מצויה, ונכון לשנת 2019 יש כ-200,000 ציפורים ממין זה בישראל, ובשנת 2020 היא מדורגת כציפור הרביעית הנפוצה בישראל. המיינה הרחיבה את תפוצתה באופן נרחב במקומות שונים בעולם, כך ש"איגוד שימור הטבע העולמי של האו"ם" הגדיר אותו בתור "אחד ממאה הפולשים הגרועים ביותר בעולם". המיינה ידועה בתור מין תוקפני הן לאדם והן לציפורים ובעלי חיים אחרים, מעביר מחלות, וחכם, מה שעוזר בהתפשטותו.
רשימה של עופות פולשים בישראל:
מטאטא מכשפה (מחלת צמחים)
מַטְאֲטֵא המְכַשֵּׁפָה הוא תסמין בו נצרים צומחים באופן מעוות, ולרוב מתאגדים לכדי סבך הדומה לקצה המטאטא או קן הציפור, ומכאן שמו.