התל ניצב על גבעת קירטון נמוכה, המחוברת באוכף רחב לשלוחה מערבית, ונתחם על ידי נחל פגה בצפון, כביש 66 במזרח, כביש 6953 ונחל משמר העמק בדרום, ושלוחותיה של גבעת קיפוד במערב. שטח התל עומד על כ-40 דונם, והוא מתנשא כ-50 מטר מעל מפלסו של עמק יזרעאל.
מספר רב של סקרים ארכאולוגיים נערכו באתר, החל מהסקר של הקרן לחקר ארץ ישראל ב-1883 (סקר ארץ ישראל המערבית), ועד הסקר הנרחב של 2007, שבוצע במסגרת הרחבת כביש 66, בין צומת יקנעם לצומת מגידו. בסקרים אלו, ובמהלך סלילת הכבישים הגובלים את התל, התגלו ממצאים רבים הכוללים חומה מן התקופה הרומית, עדויות לתעשיות זכוכית ומתכת קדומות, ומערת קבורה מן המאה ה-2 ברגלי התל.
בקיץ 2020 החלה חפירה מחקרית מסודרת בניהולו של ד"ר אבנר אקר מטעם המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן.
ממצאים נוספים שנתגלו הם שרידי סוללת עפר בהיקף התל, מחסנים תת-קרקעיים המיוחסים לתקופה הצלבנית, מטבעות רבים, וכן מגוון חרסים מתקופת הברונזה, תקופת הברזל, התקופה הפרסית, התקופה ההלניסטית, התקופה רומית, התקופה ביזנטית, התקופה ערבית, התקופה הצלבנית, התקופה הממלוכית, והתקופה העות'מאנית.
על בסיס מיקומו של התל והממצאים הארכאולוגיים הרבים שנמצאו באתר, חוקרים כגון זאב ספראי ומיכה לין הציעו לזהות את תל שוש כגבע פרשים, עיר מימי הורדוס, המאוזכרת בכתביו של יוסף בן מתתיהו. לעומת זאת, בנימין מזר זיהה את גבע פרשים כאתר במצד שער העמקים, ואת תל שוש כגבע הפיליפית, עיר מהתקופה הרומית והביזנטית. זיהוי אפשרי נוסף של התל היא גבע, עיר מהמאה ה-15 לפנה"ס, המוזכרת ברשימה הגאוגרפית של תחותמס השלישי, מלך מצרים העתיקה.
ארת ענק
ארת ענק (שם מדעי: "Anodorhynchus") הוא סוג של תוכי ממוצא דרום אמריקאי ומרכז אמריקאי ובו שלושה מינים, המהווים את המינים הגדולים ביותר במשפחת התוכיים, ומהגדולים שבסדרת התוכאים.
מאפיינים.
הארה היקינתונית היא הגדולה שבבני הסוג והמשפחה. היא יכולה להגיע לאורך 100 ס"מ ולמשקל 1.2-1.7 קילוגרם. כל בני הסוג בעלי גוון נוצות כחול עמוק ובעלי מקור גדול ומעוקל שצבעו שחור-אפור כהה עם בליטה צהובה עליו. בתחילה סוג זה היה מונוטיפי בו רק המין ארה יקינתונית שויך אך בהמשך התגלו עוד 2 מינים. אחד מהם מצוי בסכנת הכחדה חמורה וייתכן שאף נכחד לגמרי.
ארה זו ניזונה בעיקר מכמה דקליים. מקננת על עצים שונים ביערות הגשם של אמריקה הדרומית והמרכזית.
כלב מסוכן
אצטדיון לוקומוטיב (סימפרופול)
אצטדיון לוקומוטיב (ברוסית: Стадион Локомотив), רשמית מתחם הספורט הרפובליקני "לוקומוטיב" הוא אצטדיון רב-תכליתי בעיר סימפרופול, בחצי האי קרים. הוא משמש כיום בעיקר עבור משחקי כדורגל ומשמש כמגרש הבית של ט.ס.ק. סימפרופול, ובעבר שימש את קבוצת טאבריה. האצטדיון מכיל 19,978 אנשים ונבנה בשנת 1967. שופץ בשנת 2004. לא ידוע מהו מקור השם "לוקומוטיב", אך אגדה אורבנית טוענת כי זהו משום שהאצטדיון נבנה בסמיכות למסילות ברזל או תחנת רכבת.
האצטדיון אירח משחקי ידידות בין ברית המועצות לבין בולגריה ב-1979. האצטדיון גם שימש כאצטדיון עיקרי במהלך משחקי מוקדמות יורו 1988 עבור נבחרת ברית המועצות. האצטדיון אירח שניים מתוך ארבעה משחקי הבית בקמפיין המוקדמות במשחקים נגד נבחרות נורווגיה ואיסלנד. בשני המשחקים התאסף קהל של יותר מ-30,000 איש. משחק נוסף שוחק בקייב והשני במוסקבה. מאוחר יותר, ב-15 בנובמבר 1989, האצטדיון גם אירח משחק במסגרת מוקדמות מונדיאל 1990 נגד הנבחרת הלאומית של טורקיה.
האצטדיון היה אחד משלושת אצטדיוני הכדורגל העיקריים באוקראינה ששימשו את נבחרת ברית המועצות. שני האצטדיונים האחרים היו האצטדיון הרפובליקני בקייב (12 משחקים) והאצטדיון המרכזי באודסה (משחק אחד).
ברסנס
ברנרד גרונר
ברנרד גרונר (בסרבו-קרואטית: Bernard Grüner; 14 במאי 1888, שיניאווה, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 21 בפברואר 1955, זאגרב, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה) היה מלחין וחזן אשר כיהן בבית הכנסת בניטרה, בבית הכנסת הגדול של בודפשט, בבית הכנסת בסקשפהרוואר ובבית הכנסת בזאגרב.
קורות חייו.
ברנרד גרונר נולד בעיירה שיניאווה אשר בגליציה (בשטחי פולין המודרנית). הוא למד בישיבה בבודפשט. הוסמך לרבנות בסאטו מארה, ויצא ללימודי חזנות בסיוע מלגה מטעם בית האופרה של בודפשט. ב-1913 כיהן כחזן בבית הכנסת בניטרה, בין 1918–1923 כיהן כחזן בבית הכנסת הגדול בבודפשט, בין 1923–1929 כיהן כחזן בבית הכנסת בסקשפהרוואר וב-1929 מונה לחזן הראשי של בית הכנסת בזאגרב.
במהלך מלחמת העולם השנייה נכבשה ממלכת יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית והוקמה המדינה העצמאית של קרואטיה תחת שלטון האוסטאשה. איוואן ורנר ראש העיר זאגרב מטעם האוסטאשה הוציא צו הריסה לבית הכנסת ובאוקטובר 1941 הוחל בהריסתו. גרונר בסיוע גורמים מקומיים הצליח להציל 8 ספרי תורה ואת העוגב. הוא נעצר ונכלא בזאגרב, אך בהמשך שוחרר ככל הנראה בהשפעתו של החשמן אלויזיה סטפינאץ ראש הכנסייה הקתולית של זאגרב.
לאחר המלחמה המשיך לכהן במשרתו עד למותו ב-1955. לאורך שנות פעולתו כתב גרונר 70 פרקי חזנות בעיקר בנוסח נאולוגי, לחזן מקהלה ועוגב. החל מ-1906 אסף ושימר 1,500 דפים של פרקי חזנות מאת חזנים מובילים כגון סלומון זולצר ולואי לבנדובסקי. במהלך השואה הוסתרו אוספיו בדירת בנו תיאודור גרונר (2016-1913). בראשית המאה ה-21 נערך מחקר מקיף על ידי מוזיקולוגים קרואטים שעסק בחזנות בבתי הכנסת בקרואטיה ואוספיו הפרטיים של ברנרד אשר נחשפו ב-2012, הציגו פן לא מוכר ומקיף של התרבות היהודית בקרואטיה ככלל ושירת החזנות בפרט.
קקדו מולוקי
קקדו מולוקי (שם מדעי: "Cacatua moluccensis") הוא עוף טרופי ממשפחת הקקדואיים ומהסוג קקדו האנדמי לאי סראם (Seram Island) שבמזרח אינדונזיה. הוא מצוי בסכנת הכחדה בטבע.
מאפיינים.
תוכי זה הוא מהגדולים שבמיני הקקדו. הוא מגיע לגובה 46-52 ס"מ ולמשקל 850 גרם. הנקבות גדולות מעט יותר מהזכרים. הצבע הכללי שלו לבן עם מעט צבע ורדרד. יש כמה נוצות צהבהבות בקדמת הזנב והכנפיים. סימן בולט מהווה "כתר" גדול בעל נוצות אדמדמות, אותו התוכי פורש כדי להרתיע את יריביו. המקור אפור כהה, מעוקל. תוכי זה בעל קולות גבוהים והוא יכול לחקות קולות של בעלי חיים בסביבתו ואף קולות אנושיים מסוימים.
חי בטבע ביערות גשם באי סראם שבאינדונזיה עד גובה 1,000 מטר. ניזון מזרעים שונים, גרגרים, פירות יער ופירות שונים כמו פירות קוקוס. התוכי מצוי בסכנת הכחדה, בעיקר בגלל צייד לשם מסחר בחיות מחמד. הצייד אינו חוקי אך עדיין מתקיים באי סראם.
ספרד באירוויזיון לרוקדים צעירים
ספרד נטלה חלק באירוויזיון לרוקדים צעירים שמונה פעמים, מאז הופעת הבכורה שלה בשנת 1985 עד לפרישתה בשנת 1999. ספרד ניצחה בתחרות חמש פעמים, מספר הניצחונות הכי גבוהה בתחרות עד כה.
הישגים.
ספרד נטלה חלק בתחרות 8 פעמים מתוכם ניצחה 5 פעמים.
כיום נמצאת ספרד במקום הראשון בטבלת הזכויות לבדה, שבמקום השני מאחוריה נמצאת פולין.
נכון להיום, ספרד ביחד עם פולין הם המדינות היחידות שניצחו בתחרות פעמיים ברצף. בנוסף ספרד היא המדינה היחידה שניצחה שלושה וארבע פעמים ברצף בתחרות.
הישג מרשים נוסף של ספרד הוא שהיא המדינה הראשונה שזכתה באירוויזיון לרוקדים צעירים
ספרד זכתה במקום הראשון 5 פעמים: בפעם הראשונה ב-1985, בפעם השנייה ב-1991, בפעם השלישית ב-1993, בפעם הרביעית ב-1995 והפעם החמישית ב-1997.
ספרד זכתה גם במקום השלישי פעם אחת ב-1999.
בלא וייס
בלא וייס, היה אתלט צ'כוסלובקי-ארצישראלי. אלוף המכביה השנייה (1935) ביידוי פטיש, אלוף ארץ-ישראל ביידוי פטיש, בזריקת דיסקוס והדיפת כדור ברזל ושיאן ארץ-ישראל ביידוי פטיש.
ביוגרפיה.
וייס נולד וגדל בצ'כוסלובקיה. לאחר שעלה לארץ ישראל התאמן בקבוצת מכבי הצפון תל אביב.
אלוף המכביה השנייה.
במכביה השנייה שנערכה בשנת 1935 זכה וייס ב-4 מדליות, 1 זהב, 2 כסף ו-1 ארד. מדליית זהב, ביידוי פטיש בתוצאה של 32.95 מטר, לפני הרמן מגרמניה (29.75 מטר) וטוביה מיורצ'יק מפולין (26.43 מטר). מדליות כסף בזריקת דיסקוס בתוצאה של 36.91 מטר, אחרי זאב שטיל מפולין (38.11 מטר) ולפני טוביה מיורצ'יק מפולין (35.49 מטר) ובהטלת כידון, אחרי דב רבינוביץ' (50.50 מטר) ולפני דוד הירשלר, שניהם מארץ ישראל ומדליית ארד, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 12.40 מטר, אחרי ג'וליוס פינקלשטיין (Julius Finkelstein) מארצות הברית (13.30 מטר) ולזר גולדשנידר מצרפת (12.44 מטר).
שיאן ארץ ישראל.
בתחרות שנערכה ב-18 בנובמבר 1939 קבע וייס ביידוי פטיש שיא ארץ ישראל של 33.47 מטר.
אלוף ארץ ישראל.
באליפות ארץ ישראל שנערכה באצטדיון המכביה בתל אביב במאי 1940 זכה וייס ב-3 מדליות זהב, ביידוי פטיש בשיא ארץ ישראל חדש של 36.06 מטר, לפני פרנקל ממכבי רחובות (16.94 מטר), בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 12.45 מטר, לפני דב רבינוביץ' ממכבי עתיד תל אביב (11.82 מטר) וגרינמן ממכבי פתח תקווה (11.22 מטר) ובזריקת דיסקוס בתוצאה של 38.24 מטר, לפני זאב שטיל ממכבי תל אביב (37.42 מטר) ופלשין ממכבי חיפה (32.80 מטר).
באליפות ארץ ישראל שנערכה באצטדיון המכביה בתל אביב ב-26 באפריל 1941 זכה וייס בשתי מדליות זהב, ביידוי פטיש בשיא ארץ ישראל חדש של 37.14 מטר ובהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 12.41 מטר, לפני דב רבינוביץ' מברית מכבים עתיד תל אביב (12.31 מטר). שיאו ביידוי פטיש החזיק מעמד כ-10 שנים ונשבר על ידי פנחס פולונסקי (41.80 מטר).
במסגרת תחרות קרב-חמש באתלטיקה שנערכה ב-17 במרץ 1945 קבע וייס בזריקת דיסקוס תוצאה של 40.35 מטר.