מסוף שנות השמונים, דרך שנות ה-90 של המאה ה-20 ובמשך שנות ה-2000, גדל מספר סרטי הקולנוע העוסקים בז'אנר, בד בבד עם התקרבות המילניום והתפתחות עידן המחשבים והאינטרנט. חקר החלל נזנח מעט לטובת העיסוק בהתפתחויות טכנולוגיות על כדור הארץ ("דו"ח מיוחד"), בהנדסה גנטית והשלכותיה ("אינטליגנציה מלאכותית", "פארק היורה"), ובתרבות הסייברפאנק. נוצרו סרטי מדע בדיוני המשלבים פעולה ואפקטים מיוחדים כגון "שליחות קטלנית", "רובוקופ", "זיכרון גורלי", ועיבוד קולנועי לספרו של רוברט היינליין, "גברים בחלל". הועלתה האפשרות כי החיים על פני כדור הארץ ייכחדו לאחר נפילת מטאורים (כפי שהוצג בסרטים "ארמגדון" ו"פגיעה קטלנית"), פלישה חייזרית ("היום השלישי" של רולנד אמריך והחידוש ל"מלחמת העולמות" של סטיבן ספילברג) ותואר קיומה של מציאות חלופית (כפי שהוצגה בסדרת סרטי ה"מטריקס", "הקומה השלוש עשרה" ו"סטארגייט"). ב-2004 יצא סרט הקולנוע "אני, רובוט" המבוסס באופן רופף על ספרו של אייזק אסימוב, ומתאר עתיד אוטופי שבו אנדרואידים משרתים נאמנה את אדוניהם, בני האדם. עתיד זה גם תואר באחד מהסרטונים הקצרים שנעשו על ה"מטריקס" ("אנימטריקס"), שנקרא "The Second Renaissance". הסרט השני המכניס ביותר בכל הזמנים הוא סרט מדע בדיוני, "אווטאר", שג'יימס קמרון כתב, ביים והפיק.
יש לך חלב?
יש לך חלב? (באנגלית: Got Milk?) הוא הסיסמה של קמפיין פרסומי מטעם ועדת יצרני החלב של קליפורניה (California Milk Processor Board). הקמפיין מתקיים מאז 24 באוקטובר 1993, והוא נועד לעודד צריכת חלב. בהמשך הותר השימוש בסיסמה גם ליצרני חלב אחרים ולחקלאים. הסלוגן מהווה את אחת מסיסמאות הפרסום המוכרות בארצות הברית.
יצרני החלב בקליפורניה החליטו לממן את הקמפיין הפרסומי, לאחר תקופה ארוכת-שנים שהתאפיינה בירידת מכירות החלב. הקמפיין הפך לאחד הבולטים בתקופתו, והסיסמה "יש לך חלב?" הפכה לסיסמה מוכרת. נעשו עליה פרפרזות רבות, בצורת פרסומים עם סיסמה דומה, בהם הוחלפה המילה "חלב" במוצרים אחרים. הקמפיין הוביל לעלייה במכירות החלב בקליפורניה, אך לא בשאר ארצות הברית. עם זאת, הקמפיין בלם את הירידה העקבית במכירות החלב.
ב-1995 הותר השימוש בסיסמה לפרסומות של ועדת יצרני החלב הלאומית (National Milk Processor Board, או MilkPEP), שהפיקה מאז פרסומות רבות בכיכובם של ידוענים מתחומי הספורט והבידור, וכן דמויות מצוירות. בפרסומים אלו פניהם של הידוענים עוטרו ב"שפם" לבן של חלב, כאשר סיסמת הפרסום "Where's Your Mustache?" (היכן השפם שלך?) הפכה אף היא לסיסמה ידועה.
HAARP (תוכנית מחקר אמריקאית)
H.A.A.R.P (שם מלא: High Frequency Active Auroral Research Program) היא תוכנית מחקר אמריקאית שמטרתה לחקור את היונוספרה (השכבה העליונה ביותר של האטמוספירה, ממוקמת מעל הסטרטוספירה) לשם פיתוח טכנולוגיות חדשות שיעשו שימוש בשכבה זו לטובת תקשורת רדיו וריגול. המחקר ממומן על ידי חיל האוויר וחיל הים האמריקני בשיתוף עם אוניברסיטת אלסקה וסוכנות הפרויקטים למחקר מתקדם להגנה (DARPA). פרויקט HAARP הוא מקור לתאוריות קונספירציה רבות שעיקרן הטיית מזג אוויר עולמי.
מטרת המחקר.
המטרה הכללית של המחקר היא חקר הפוטנציאל בהשבחה מלאכותית של היונוספרה בעבור תקשורת גלי רדיו ולמטרות מעקב. המחקר בוחן את שכבת היונוספרה, השכבה העליונה באטמוספירה. האטומים בשכבה זו מתייננים כתוצאה מקרינה אולטרה סגולה, קרני רנטגן ורוח השמש ויוצרים בה כמות גדולה של אלקטרונים חופשיים. שכבת האלקטרונים החופשיים יציבה בטווח הנע בין 100 ל-300 קילומטר. המחקר מודד בין היתר שינויים לדקה, ליום, לעונה ולשנה. ע"פ דוחות המחקר, השינויים מורכבים במיוחד בסמוך לקטבים עקב השדה המגנטי ועשויים להוות חלק בשינויו.
כלים במחקר.
הכלי הבולט ביותר במחקר ה-HAARP הוא משדר גלי רדיו עוצמתי המכונה IRI (ראשי תיבות של Ionospheric Research Instrument) שמשדר בתחום תדרי הרדיו HF באמצעות 180 אנטנות המסודרות במערך מופע לשם עירור אזורים קטנים ביונוספרה לפרקי זמן קצרים. מהתבוננות ומחקר השפעת העירור על אזורים קטנים אלו ניתן ללמוד על תהליכים טבעיים שמתרחשים ביונוספירה. כלים נוספים במתקן הם מכ"ם לתחום ה-VHF (תדרי רדיו גבוהים בין 30MHz לבין 300MHz), מכ"ם לתחום ה-UHF (תדרי רדיו בתחום שבין 300MHz ל-3GHz), מכשיר למדידת שדה מגנטי מבוסס גלים אלקטרו-מגנטים (מגנטומטר) וכמו כן מערכות תקשורת משוכללות מבוססת קולטני קול לתדרים גבוהים במיוחד.
מימון והקמה.
הפרויקט שמזוהה על פי שם המחקר (HAARP) החל ב-1990. הקמת תחנת HAARP ופיתוח המחקר החלו בשנת 1993. תחנת המחקר הנקראת HAARP, ממוקמת על שטח השייך לכוחות חיל האוויר האמריקאי ליד גקונה, אלסקה. דווח כי השלמת בנייתו של מכשיר ה-IRI הסתיימה רק בשנת 2007. הקבלן הראשי של המכשיר הוא BAE, חברת בת של החברה הבריטית להגנה לחלל ולתעופה.
המחקר ממומן בין היתר על ידי משלם המיסים האמריקני. סך המימון לתחזוקה בלבד לשנת 2008 נמדד בכ-250 מיליון דולר. יתר המימון נעשה על ידי המחלקה לחקר ימי (ONR) ומנוהל גם על ידי מעבדות המחקר של חיל האוויר האמריקני. המחקר מגייס מדענים מכל העולם לרבות מדעני גרעין ונשק אטומי. אוניברסיטאות רבות בארצות הברית מעורבות בפיתוח הפרויקט, המחקר וכליו. בין המשתתפות אוניברסיטת סטנפורד, אוניברסיטת ג'ון הופקינס, דארטמות' קולג', אוניברסיטת מסצ'וסטס, אוניברסיטת מרילנד, המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, המוסד הגבוה ללימודים טכניים באוניברסיטת ניו-יורק, קולג' פארק והאוניברסיטה הפרטית טולסה.
המחקר.
הפרויקט מנחה באורח קבע שדר אל היונוספרה. עוצמת השדר 3.6MW והוא מונחה על תדר ה-HF בטווח של 2.8MHz עד 10MHz. השדר מופסק ומשוחזר באופן בלתי פוסק. HAARP בודקת את השפעות השידור והפסקתו. לטענת HAARP מטרות הבדיקה מיועדות לתועלות תקשורת וניווט הן בסקטור הפרטי והן בסקטור הצבאי. שכבת היונוספרה קשה במיוחד למדידה. השכבה דלילה במיוחד אך ממוקמת בגובה שלא מאפשר ניטור לווייני או מדידה על ידי בלוני מחקר. מסיבה זו HAARP השתמשו ב-EISCAT, מחמם יונוספרי הממוקם בנורווגיה. במחקר EISCAT, מדענים מתנדבים ערכו מחקר ניסיוני בו הם החדירו למכ"ם גלי רדיו בטווח 2–10 MHz ובדקו את השפעתם על היונוספרה. HAARP מבצעת את אותו הניסוי אך בעוצמה גדולה יותר ובאמצעות קרן (HF) גמישה יותר.
תאוריות קשר.
HAARP הוא נושא מרכזי לתאוריות קונספירציה רבות, בהן הסדר העולמי החדש או הנדסת אקלים. כמו כן הפך לדיון ציבורי טעון בקרב מדענים בכל העולם. ההשלכות הגלובליות ומשמעויות הניסוי מתוארים בדרמטיות בספרים, מאמרים, סרטים ואתרים רבים. כמו כן, נעשה ניסיון להסביר את תופעת ההמהום על ידי פליטת תדרי ELF ו-VLF כחלק מפעילות התוכנית.
אחד באמצע
אחד באמצע או חמור באמצע או קוף באמצע הוא משחק ילדים המיועד לשלושה שחקנים לפחות ומצריך כדור אחד.
בתחילת המשחק עומדים שחקנים בצדדים שונים ואחד השחקנים עומד באמצע. מטרתם של השחקנים העומדים בצדדים היא למסור בכל פעם לצד שונה בלי שהשחקן העומד באמצע יתפוס את הכדור. אם השחקן שעומד באמצע תפס - הוא מתחלף עם שחקן מהצד שזרק את הכדור בתור שבו הוא תפס, והמשחק ממשיך. בדרך כלל מגרילים את השחקן שעומד באמצע. המנצח במשחק הוא מי שהיה באמצע הכי פחות פעמים.
למשחק יש גרסאות נוספות בהם יותר משחקן אחד עומד באמצע. גם בגרסה זו מי מהשחקנים באמצע שתפס את הכדור מתחלף עם השחקן הזורק.
Blah Blah Blah (שיר)
Blah Blah Blah הוא הסינגל השני של זמרת הפופ האמריקאית קשה, מתוך אלבום הבכורה שלה Animal. השיר יצא לאור ב-19 בפברואר 2010. בשיר מתארחים הצמד האמריקאי 3OH!3.
הביקורות לסינגל היו חיוביות ברובן. בבלוג המוזיקה המוערך של תחנת הרדיו BBC 1 הוא זכה לביקורת חיוביות למדי ולדירוג של ארבעה כוכבים. רובם גם הביעו מורת רוח על חלקם של 3OH!3 בשיר, בטענה שהביצוע שלהם "מלא פגמים".
בית הכנסת בניי-סיר-סן
בית הכנסת של ניי-סיר-סן השוכן בעיר ניי-סיר-סן באזור איל-דה-פראנס, הוא בית הכנסת העתיק ביותר בפרברי פריז.
היסטוריה.
עד לשנת 1869 התאספו יהודי ניי בבית פרטי (15 rue Louis-Philippe) שנקבע כבית תפילה. בשנת 1875 הקימו יוצאי אלזס-לוריין קהילה יהודית עצמאית, והחליטו לבנות בית כנסת. האדריכל היהודי הצעיר שזכה בפרס רומא, אמיל אולמן (1844-1902), הוזמן לתכנן את המבנה. בית הכנסת, שנבנה בסגנון נאו-ביזנטי, נפתח לקהל בשנת 1878 ב-rue Jacques Dulud. רבה הראשון של הקהילה היה סימון דֶבְּרֶה (1854-1939), שהיה אביהם של רופא הילדים המפורסם רוברט דברה (1882-1978) ושל האדריכל ז'רמן דברה (1890-1948), וסבו של ראש ממשלת צרפת תחת נשיאותו של שארל דה גול, מישל דברה (1912-1996).
בשנת 1930 כבר מנתה הקהילה כ-6,000 בני אדם. הצורך בהרחבת בית הכנסת הפך להכרחי, ועבודות התכנון הוטלו על האדריכלים ז'רמן דברה וז'וליין הירש. בית הכנסת המחודש נחנך ב-24 אוקטובר 1937. בשנת 1943 גורשו רבה של ניי, רוברט מאיירס ואשתו סוזן (נולדה באואר) לאושוויץ. מצבת זיכרון שהונחה במקום מנציחה את הגירוש של יהודי ניי, ואת מעשי האומץ של חסידי אומות העולם בניי. לוח זיכרון נוסף ברחוב אדואר נורטייה הסמוך, מנציח את שמותיהם של 17 ילדים בני 3-11 שנים אשר שוכנו במרפאה שנוהלה על ידי נזירות, וב-25 יולי 1944 נאספו וגורשו על ידי הנאצים למחנות הריכוז.