במאי הדיבוב בעברית היו אפרת קרצמן ועמיחי בר טוב ומפיקת הדיבוב הייתה אסנת סדן.
בדיבוב העברי דיבבו גם דן קיזלר, מיכל מוכתר (2009 - 2010), מיכל רשף, עדי קוזלובסקי ועידו גביש בתור מלך הקופים (2012).
אחד מאלף (פירושונים)
פרידריך רוזן
פרידריך רוזן (בגרמנית: Friedrich Rosen; 30 באוגוסט 1856 – 27 בנובמבר 1935) היה מזרחן, דיפלומט ופוליטיקאי גרמני, שכיהן כשר החוץ של רפובליקת ויימאר בשנת 1921.
ביוגרפיה.
רוזן נולד בלייפציג לגאורג רוזן שהיה מזרחן, ולבתו של איגנץ מושלס, מומר יהודי שהתגורר באנגליה. הוא גדל בירושלים בה אביו כיהן כקונסול גרמניה, ולמד ארבע שפות: גרמנית, אנגלית, ערבית וטורקית. הוא למד שפות מזרחיות ומודרניות מזרחנות באוניברסיטת הומבולדט של ברלין, אוניברסיטת לייפציג, אוניברסיטת גטינגן וסורבון. לאחר שסיים את לימודיו, עבד כמורה פרטי לילדיו של פרדריק המילטון-טמפל-בלקווד, בלונדון. משנת 1887 היה מרצה לאורדו ופרסית באוניברסיטת הומבולדט של ברלין. בשנת 1890 מונה לנציג הגרמני בביירות. בתפקידו זה ליווה את גרטרוד בל בביקורה בארץ ישראל בשנת 1897. בעקבות מסע וילהלם השני לארץ ישראל מצא רוזן חן בעיני הקיסר והוא קודם במשרד החוץ הגרמני. לימים כתב רוזן בזיכרונותיו, כי לא הוא אשר הדריך את הקיסר בביקור בארץ ישראל וכי הקיסר בלבל בינו ובין אדם אחר. בשנת 1899 מונה לקונסול גרמניה בירושלים.
בשנת 1904, עבד במחלקת המזרח התיכון של משרד החוץ הגרמני. הוא נפגש עם הדירקטור אויהאגען, גרמני שהציג בפניו תוכנית ליישוב המוני יהודים בארץ ישראל. הוא הביע עניין בתוכנית והעניק לו 12,000 מרק לקידום הרעיון. בשנים 1904–1905 הוא עמד בראש המשלחת המסחרית הגרמנית למנליק השני, קיסר אתיופיה ולאחר מכן היה נציג גרמניה בטנג'יר. בשנים 1910–1912 היה שגריר גרמניה בבוקרשט, בשנים 1912–1916 היה שגריר גרמניה בליסבון, ומצא עצמו מוחה שוב ושוב נגד צעדים של פורטוגל שנתפסו על ידי גרמניה כמפירים את הנייטרליות של פורטוגל במלחמת העולם הראשונה. במרץ 1916, בעקבות הכרזת המלחמה של גרמניה על פורטוגל, שב רוזן לגרמניה ונשלח לכהן כשגריר גרמניה בהולנד. בתחילת 1920 בקשו בגרמניה למנותו לשגריר גרמניה במדריד, אולם ממשלת ספרד סירבה לקבלו. במאי 1921 מונה לשר החוץ של גרמניה, תפקיד בו החזיק עד התפטרות בממשלה באוקטובר 1921.
אושרת בכר
חיתול למבוגרים
חיתול למבוגרים הוא חיתול המיועד בדרך כלל למבוגרים הסובלים מבעיות רפואיות או נכויות שונות, כגון בריחת שתן, שלשול קשה או דמנציה. חיתולים אלו מגיעים בצורות שונות, כשחלקם דומים לחיתולי ילדים מסורתיים, חלקם לתחתונים וחלקם לתחבושות היגייניות. בחיתולים מעורבת בדרך כלל אבקת פולימר לספיגת נוזלים.
מסחר.
ב-2016 עמד היקף הסחר בחיתולים למבוגרים על 9.8 מיליארד דולר, כשביפן לבדה עמד היקף הסחר על 1.8 מיליארד דולר.
משתמשים.
רוב המשתמשים בחיתולים למבוגרים אלו מבוגרים הסובלים ממצבים רפואיים הגורמים להם לחוות בריחת שתן או צואה, והם זקוקים לחיתולים מכיוון שאינם מסוגלים לשלוט על שלפוחית השתן או המעי שלהם. גם אנשים שאינם יכולים לרדת מהמיטה או כאלו המשתמשים בכיסאות גלגלים משתמשים בחיתולים, משום שאינם יכולים לגשת לשירותים באופן עצמאי. אנשים עם לקות קוגניטיבית, כמו דמנציה, עשויים להזדקק לחיתולים מכיוון שהם עשויים לא להכיר בצורך שלהם להגיע לשירותים.
המנון קיריבטי
ההמנון הלאומי של קיריבטי הקרוי בשם "עמדי קיריבטי" נכתב והולחן על ידי הפוליטיקאי הקיריביטי אוריאום טמוארה לוטבה (1910–1988). ההמנון קיבל מעמד רשמי ב-12 ביולי 1979.
המנון פיג'י
ההמנון הלאומי של פיג'י הקרוי בשם "אלוהים ברך את פיג'י" נכתב על ידי מיכאל פרנסיס אלכסנדר פרסקוט ללחנו של השיר הנוצרי "גרים בארץ בעולה" שכתב והלחין צ'ארלס אוסטין מיילס. לחן ההמנון אומץ משיר נוצרי-דתי בעקבות השפעת הנצרות על פיג'י.
קיימים שלושה נוסחים עיקריים להמנון: נוסח בשפה האנגלית, בשפה הפיג'ית ובשפה ההינדית. הגרסה האנגלית היא הנפוצה ביותר, את הגרסה הפיג'ית שרים לעיתים נדירות. בשנת 2008, הוצע לתרגם את ההמנון גם להינדית כיוון שגם היא שפה רשמית בפיג'י.
מילות השיר בשפה האנגלית והפיג'ית אינן תרגומים אחת של השנייה ולמעשה קיים ביניהן דמיון מועט.
היסטוריה.
לחן ההמנון של פיג'י אומץ מהשיר "גרים בארץ בעולה" (Dwelling in Beulah Land) שנכתב והולחן ב-1911 על ידי צ'ארלס אוסטין מיילס. מילות ההמנון נכתבו לאחר מכן על ידי מיכאל פרנסיס אלכסנדר פרסקוט ללחן זה וזכו במקום הראשון בתחרות הכלל מדינית לכתיבת ההמנון שנערכה לפני קבלת העצמאות של פיג'י באוקטובר 1970.
קרטיגנין
קרטיגנין, קרטיגני, קרטיגנא או קרתיגנא הייתה עיר שהתקיימה בה בתקופת התלמוד קהילה יהודית, וממנה יצאו כמה אמוראים. מיקומה שנוי במחלוקת.
אזכורים במקורות חז"ל.
העיר מוזכרת בעיקר בהקשר לאמוראים שיצאו ממנה: רבי יצחק דמן קרטיגנין, רבי אבא מקרטיגנא ורבי חנא קרטיגנאה.
רש"י מסביר, שכוונת רב יהודה היא שבקרתיגנא "מכירים בכבודם הראשון" של ישראל, ולכן "אין מכבידין עולם".
זיהוי.
לגבי זיהויה של קרטיגנין קיימת מחלוקת בין החוקרים: רבי אשתורי הפרחי זיהה אותה עם העיר הצפון אפריקאית קרתגו (כיום בתוניסיה), ובעקבותיו חוקרים ומחברים רבים. חיזוק מן התלמוד לזיהוי זה מופיע במסכת תמיד, שם מובא הסיפור שהובא לעיל מויקרא רבה, אלא שעיר הנשים שאליה הגיע אלכסנדר מכונה שם "אפריקי".
יש המזהים את קרטיגנין עם קרטחנה (קרתגו החדשה) שבאספמיה (כיום בספרד). לדברי חוקרים אלו שימש השם "קרטיגנא" בתקופות מסוימות ככינוי כללי לגולה היהודית בספרד, בדומה לכינוי "אספמיה".
לעומת הרואים את קרטיגנין כעיר במערב אגן הים התיכון, רבי עזריה מן האדומים זיהה את מיקומה דווקא במזרח, וזאת על פי דברי התלמוד במסכת מנחות שהובאו לעיל, שמהם משמע שקרטיגני היא עיר מזרחית. לכן, יש המזהים את קרטיגני באזור הרי כורדיסטן או בארמניה.
מפלגת האזרחים ההונגרית
פידס - איחוד אזרחי הונגרי
מיידטלנד (כדורגל)
Whigfield
מלחמת גאורגיה–רוסיה (חזית אבחזיה)
חזית אבחזיה (מלחמת גאורגיה–רוסיה)
חזית אבחזיה
משחקי גילאים
Ageplay
משחק גילאים
נורסאלנד
נורשפין
יעקב ניצן (פירושונים)
תהליך השלום הישראלי–פלסטיני
שיחות אולמרט-אבו מאזן
ז' רקיעים
לימון לימונרו
Limón limonero (לימון, עץ לימון) הוא פסודובלה ספרדי, שהוקלט בשנת 1936, וזכה גם לנוסח עברי בשנת 1952.
הגרסה הספרדית.
השיר חובר על ידי סיקסטו קנטבראנה (Cantabrana Ruíz-Aguirre, Sixto 1890-1965) ורמון פרליו (Ramón Perelló y Ródenas 1903-1978),
הולחן בידי חואן מוסטאסו (Juan Mostazo Morales 1903-1938)
ובוצע לראשונה בפי קונצ'יטה פיקר (María de la Concepción Piquer López 1908-1990)
ב-1938 נכלל ביצוע של השיר בפי אסטרלייטה קאסטרו (Estrellita Castro 1912-1983) בסרט בשם Mariquilla Terremoto (מריקיליה רעידת אדמה). הסרט אבד במהלך מלחמת האזרחים הספרדית והוקלט מחדש בפי הזמרת ב-1963
לשיר יש ביצועים נוספים שחלקם מושרים כמו הגרסה המקורית בגוף ראשון, וחלקם בשינויים המתבקשים - בגוף שלישי.
הגרסה העברית.
הנוסח העברי נכתב בידי אברהם ברושי. לילית נגר ביצעה אותו לראשונה בשנת 1952. גם גבי ברלין ביצע אותו.
שם השיר מוזכר בשיר "תל אביב רומנסרו" (מילים: יורם טהרלב, לחן: נורית הירש) ששר חיים משה.
הריקוד.
ריקוד הזוגות המקובל בהרקדות בארץ חובר בידי ספי אביב בשנת 1994
שחקים
שרון שטיימן
שרון שטיימן (נולדה ב-16 בנובמבר 2005) היא אלופת ישראל בשחייה (2018) במשחה ל-200 מטר פרפר.
ביוגרפיה.
שטיימן התאמנה בקבוצת הפועל פליפר חדרה בהדרכתה של לודמילה טקצ'ב ומשנת 2020 מתאמנת בפנימיית מכון וינגייט.
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בווינגייט בסוף דצמבר אותה שנה זכתה שטיימן במדליית ארד במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש לגילאי 12 ו-13 של 2:17.73 דקות, אחרי מאי לווי ממכבי קריית אונו שקבעה שיא ישראלי חדש לגילאי 16 ו-17 של 16 2:13.15 דקות וקטרין שפיר ממכבי נהריה (2:15.53 דקות).
באליפות הים התיכון -"גביע קומן" (נערות עד גיל 14) שנערך בלימסול, קפריסין ביוני 2018 זכתה שטיימן במדליית ארד במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 2:19.47 דקות. נוסף לכך היא סיימה במקום שמיני במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:05.73 דקות.
אלופת ישראל.
באליפות ישראל שנערכה ביולי אותה שנה היא זכתה במדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש לגילאי 13 של 2:17.99 דקות, לפני מאי לווי (2:19.08 דקות) וקטרין שפיר (2:19.30 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום שביעי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:05.23 דקות.
באליפות הים התיכון -"גביע קומן" (נערות עד גיל 14) (נערות עד גיל 14) שנערכה בבורגס, בולגריה ביוני 2019 סיימה שטיימן במקום רביעי במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 2:17.45 דקות ובמקום חמישי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:03.56 דקות.
בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער (נערות עד גיל 15) שנערך בבאקו, אזרבייג'ן בסוף יולי היא סיימה במקום שישי במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש לגילאי 14–16 של 2:14.45 דקות. כבר בשלב המוקדמות היא קבעה, תוצאה של 2:15.43 דקות ועלתה מהמקום הרביעי. נוסף לכך, היא סיימה במקום 15 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:02.99 דקות.