Here Come the Aliens (בעברית: הנה באים החייזרים) הוא אלבום האולפן הארבעה עשר של הזמרת-יוצרת הבריטית קים ויילד. האלבום יצא לאור ב-18 במרץ 2018, על ידי חברת התקליטים ווילד-פלאוור רקורדס. כמו כן, מתוך האלבום יצאו הסינגלים; "Pop Don't Stop", ", " ו-"Amoureux des Reves".
האלבום הגיע למקום ה-21 במצעד האלבומים הבריטי.
רקע, הפקה והוצאה.
האלבום הופק על ידי ריקי ויילד, אשר לקח חלק בכתיבת והפקת שירי האלבום עצמו. קים ויילד הוציאה את אלבום האולפן הארבעה עשר שלה ב-16 במרץ 2018, ארבע שנים לאחר צאת אלבומה הקודם. לטענת ויילד, נושא האלבום נוצר על ידה, כשראתה עב"ם בחצר האחורית שלה בהרטפורדשייר, בשנת 2009. אלבום זה היה לאלבום הראשון שלה אשר הצליח להיכנס אל מאה המקומות הראשונים במצעד האלבומים הבריטי.
בנוסף לכך, זכה האלבום להצלחה נאה באירופה, כאשר הגיע אל המקום ה-10 בשווייץ, ה-11 בגרמניה, ה-34 באוסטריה, ה-48 בבלגיה, ה-68 בצרפת וה-74 בהולנד. כדי לקדם את האלבום, הופיעה ויילד בבריטניה באפריל 2018 ובהמשך בשאר אירופה. האלבום זכה לביקורות מעורבות הנוטות לחיוביות, תוך שמבקרי המוזיקה טענו שהאלבום עוצמתי מאוד, וברגעים מסוימים עוצמתי מדי. פרק זמן מסוים לאחר צאתו, הועלה האלבום לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
פסטיבל סופוט
פסטיבל סופוט (בפולנית: Sopot Festival) הוא פסטיבל מוזיקה בינלאומי הנערך בסופוט, שבפולין.
היסטוריה.
פסטיבל סופוט נערך לראשונה ב-1961, שלושת הפסטיבלים הראשונים נערכו במספנה של גדנסק ולאחר מכן הועבר הפסטיבל ל-"Opera Leśna", אמפיתיאטרון בסופוט.
בין 1977–1980 הוחלף הפסטיבל בתחרות ה-"Intervision Song Contest", הגרסה של האירוויזיון של המדינות הסובייטיות.
בין 1994–2004 הפסטיבל שודר ואורגן על ידי הטלוויזיה הפולנית, לאחר מכן החל להיות משודר בתחנת הטלוויזיה המסחרית "TVN", זאת בעקבות ירידה בפופולריות של הפסטיבל שהחלה בשנות השמונים.
ב-2010 ו-2011 לא נערך הפסטיבל עקב שיפוצים שהתקיימו באמפיתיאטרון בעיר.
מלבד מדינות אירופה השתתפו בפסטיבל נציגים ממדינות נוספות, כמו ארצות הברית, לבנון, תוניס, קובה, קנדה ומונגוליה.
ישראל השתתפה בו בין השנים 1962 (שנה מאז היווסדו) - 1965 ובין 1989–1991.
הוא מהווה כאחד מפסטיבלי המוזיקה הגדולים באירופה.
מאמי (סרט, 2019)
עארף עבד אל-ראזק
כחל רחב-מקור
כחל רחב-מקור (שם מדעי: Eurystomus glaucurus) הוא מין של עוף ממשפחת הכחליים החי בטבע באפריקה שמדרום לסהרה ובאי מדגסקר למעט בשטחי אקלים צחיח.
אורכו של הכחל 29-30 ס"מ והוא בעל מקור גדול בצבע צהוב עם קצה מעוקל, ראש גדול וזנב ארוך. נוצות הגוף חומות עם פנים, גרון וחזה ורודים עזים, שולי הכנפיים כחולים והזנב תכול. מתחת המקור צומח מעטה נוצות המזכיר מעט זקן ועל הראש ישנם נוצות פרועות. העיניים גדולות ושחורות וסביבם עובר פס כהה עד המקור. הכחל משמיע צרצורים עזים.
הכחל שוכן באזורי חורשה וסוואנה טרופיים ולעיתים גם בג'ונגל אך לא בשטחים צחיחים מאוד. הוא מצוי בין ענפים נמוכים או עמודים ועליהם מתצפת בדומה לחנקן על טרף אפשרי. הטרף העיקרי שלהם הוא חרקים שונים כולל נחילי נמלים וטרמיטים. במקרים בהם יש הרבה מזון יימצאו יחד מעל 100 כחלים. נקבת הכחל מקננת בנקרות טבעיות בעצים, בהם היא מטילה 2-3 ביצים.
מין זה נצפה לראשונה בישראל בספטמבר 2019 בחוף אשקלון. ככל הנראה מדובר בפרט תועה מאחר שזו לא התפוצה הרגילה של המין.
כחל עב-מקור
כחל עב-מקור (שם מדעי: Eurystomus) הוא סוג עופות ממשפחת הכחליים בעלי 4 מינים. עופות אלה חיים בטבע באפריקה שמדרום לסהרה, באי מדגסקר וביפן, דרום-מזרח אסיה, איי אינדונזיה ואוסטרליה. המין כחל רחב-מקור נודד ברחבי אפריקה ובשנת 2019 נמצא לראשונה בישראל.
כחלים אלה דומים לבני הסוג כחל אך בעלי מקור רחב ובעלי ציצות דמויות "זקן" מתחת המקור. הכנפיים שלהם מעט ארוכות יותר אך הרגליים קצרות יותר והם מצויים רוב הזמן בין הענפים והצמחייה. בדומה לחנקניים הם מתצפתים מענף או עמוד על סביבתם ומחפשים טרף קטן כמו חרקים, עכבישים או חולייתנים קטנים ואז צוללים אליו. הם לא נוהגים לתפוס טרף מעופף.
תפוצתם היא בשטחים בהם צמחייה רבה כמו בסוואנה או חורשה ולעיתים גם ביערות פתוחים. הם יימנעו ממדבריות.
מייקל סקריץ'
מייקל אנדרו סקריץ' (באנגלית: Michael Andrew Screech; 2 במאי 1926 – 1 ביוני 2018) היה איש דת ופרופסור לספרות צרפתית, שעסק בעיקר ברנסאנס, במישל דה מונטן ובפרנסואה רבלה.
חייו.
סקריץ' שירת בצבא הבריטי בשנים 1944 עד 1947. לאחר מכן למד, עד שנת 1951 ביוניברסיטי קולג' לונדון. כשסיים את לימודיו שימש מרצה ולאחר מכן מרצה בכיר באוניברסיטת ברמינגהאם . ב-1966 מונה ל"קורא" (Reader; הדרגה מקבילה לפרופסור חבר בישראל) ביוניברסיטי קולג' לונדון, ובשנים 1971–1984 היה פרופסור לשפה וספרות צרפתית באוניברסיטה זו. משנת 2003 עד 2018 היה עמית אמריטוס במכללת אול סואלס של אוניברסיטת אוקספורד.
בשנת 1992 נבחר לאביר בלגיון הכבוד הצרפתי.
תערך לפני שלחן
תַּעֲרֹֹךְ לְפָנַי שֻׁלְחָן הוא ספר מחקר מקיף על חייו ופועלו של הרב יחיאל מיכל עפשטיין שחיבורו המרכזי היה ערוך השולחן, ומכאן שם הספר. הספר נכתב בידי הרב איתם הנקין שנרצח בפיגוע לפני שהספיק להכין את הספר לדפוס. בשנת 2018, שלוש שנים לאחר הרצח, יצא הספר לאור בידי אליעזר יהודה בראדט בהוצאת מגיד והוקדש לזכר הרב איתם ורעייתו נעמה. פרופסור שמחה פישביין חיבר 'אחרית דבר' לספר.
הספר.
הספר מורכב משני חלקים; החלק הראשון עוסק בקורות חייו של הרב עפשטיין על רקע סביבתו, תקופתו ומשפחתו המורחבת. החלק השני עוסק בחיבוריו של הרב עפשטיין. המבוא לחיבור מורכב ממספר פרקים על "מעמד הרבנות ברוסיה בסוף המאה ה-19" וצורף לספר נספח על קורותיו של המחבר, הרב איתם הנקין.
פרקי המבוא בוחנים את ההוויה היהודית במזרח אירופה בסוף המאה ה-19; המאפיינים הייחודיים של עיירה לעומת עיר, עולם הישיבות ועולם הרבנות והשינויים שהתרחשו בהם. הפרקים הראשונים בספר כתובים בעקבות מסלול חייו של הרב עפשטיין; תקופת בוברויסק (1829–1864), תקופת נובוזיבקוב (1829–1874) ותקופת נובהרדוק (1874–1908). הפרקים הנוספים בחלק הראשון של הספר בוחנים את עמדותיו של הרב עפשטיין בנושא הציונות ותנועת המוסר והפרק האחרון בחלק זה עוסק במשפחתו המורחבת.
החלק השני בוחן באופן מקיף את החיבור "ערוך השולחן" דרך מטרתו, חיבורו, הוצאתו לאור, התמודדות עם הצנזורה, הוצאותיו השונות, מעמדו בעולם היהודי והשוואתו לחיבורים מקבילים (דוגמת "משנה ברורה"). פרקים נוספים בוחנים את חיבוריו הנוספים של הרב עפשטיין; "אור לישרים", "פירוש לי שימורים", "מיכל המים", "קול בן לוי" וערוך השולחן העתיד. פרק נפרד הוקדש לתשובותיו ומכתביו של הרב עפשטיין שנשלחו לאורך השנים.
אלון שלו כתב בביקורת על הספר:
קישורים חיצוניים.
על הספר:
מחוזות פקיסטן
חדר טראומה
חדר טראומה (נקרא לעיתים חדר הלם, או חדר טיפול נמרץ), הוא האזור הראשי בחדר מיון בבית חולים. בחדר זה מטופלים חולים ופצועים שמצבם מוגדר קריטי ונשקפת סכנה לחייהם או לאיבר מגופם. החדר מצויד במכשירי ניטור, הנשמה והחייאה, ובתרופות למצבי חירום. כמו כן ניתן למצוא בו מכשיר אק"ג ולעיתים אף מכשיר רנטגן לצילומי חזה ואגן ומכשיר אולטרה סאונד.
חדר הטראומה.
בשגרה חדר הטראומה אינו מאוכלס במטופלים, והוא מופעל רק במקרה הצורך, פציעות חמורות, אירועים לבביים קשים ומצבים מסכני חיים אחרים. הצוות המטפל מורכב ממומחי בית החולים והוא זמין בכל שעות היממה.
את הטיפול מבצע צוות הטראומה, הכולל צוות משולב של רופאי בית החולים ממגוון תחומי הרפואה הכירורגית (לעיתים בעלי התמחות ייעודית בטראומטולוגיה) ורופאים מרדימים.
לאחר הטיפול הראשוני בחדר הטראומה, הנפגעים מאושפזים באחת ממחלקות האשפוז בחטיבה הכירורגית או במחלקה לטיפול נמרץ כללי.
במקרה של ילדים פצועים, הם מטופלים במערכת מקבילה (אם קיימת כזו בבית החולים) הכוללת רופאים מומחים בכירורגיית ילדים ורופאי טיפול נמרץ ילדים, כשבהמשך הם מאושפזים במחלקת טיפול נמרץ ילדים או במחלקה אחרת בחטיבת הילדים.
קבלת החולים וטיפול.
חולים מגיעים לחדר המיון על ידי אמבולנס, צוות האמבולנס מודיע לחדר המיון מראש על הגעתו ומתאר את מצב החולה, אנשי יחידת הטראומה מוזעקים לחדר הטראומה בהתאם לאופי הפציעה, וכשהפצוע מגיע לבית החולים צוות חדר הטראומה כבר ממתין לבואם. לעיתים, החולים מגיעים לחדר מיון/טראומה ממחלקה אחרת בבית החולים, למשל ממחלקת אשפוז.
מדינות נפאל
Save Your Kisses for Me
Save Your Kisses for Me (בעברית: שמרי את נשיקותייך עבורי) הוא השיר הזוכה בתחרות האירוויזיון של שנת 1976 בביצוע להקת אחוות האדם שייצגו את בריטניה בתחרות שנערכה בהאג שבהולנד. את מילות השיר ולחנו כתבו טוני הילר, לי שרידן ומרטין לי. שרידן ולי היו אז חברי הלהקה. השיר היה ללהיט בינלאומי והגיע לראשי המצעדים במדינות רבות, בהן בריטניה שבה היה לסינגל הנמכר ביותר באותה שנה.
רקע והפקה.
את השיר "Save Your Kisses for Me" כתב במקור לי שרידן באוגוסט 1974. לאחר שהביא את השיר למפגש כתיבת השירים הבא, האחרים חשבו שהשם מגושם והחליפו אותו בשם "Oceans of Love". שרידן לא היה מרוצה מהשינויים והשיר נגנז. שנה לאחר מכן כשעבדו על שירים לאלבום הבא, הם גילו שהם צריכים עוד שיר אחד ושרידן העלה שוב את "Save Your Kisses for Me". הפעם השיר התקבל.