הופעת הבכורה שלה בקולנוע הייתה בתפקיד ג'ובילי בסרט גיבורי העל של בריאן סינגר, ", שיצא לאקרנים במאי 2016. היא הופיעה לאחר מכן בסרט הדרמה הגיבורים של בוסטון, המתאר את האירועים שלאחר הפיגוע במרתון בוסטון. הסרט הוקרן לראשונה במכון הסרטים האמריקאי ויצא ב-21 בדצמבר 2016. בשנה שלאחר מכן היא כיכבה בסרט הטלוויזיה הרומנטי High School Lover , לצד ג'יימס פרנקו וג'וליה ג'ונס, ששודר לראשונה ב-Lifetime ב-4 בפברואר 2017.
קונדור גילמה את התפקיד הראשי של לארה ג'ין קאבי בסרט הדרמה הרומנטי לכל הנערים שאהבתי, המבוסס על הספר של ג'ני האן לכל הנערים שאהבתי. הסרט יצא לאור על ידי נטפליקס ב-17 באוגוסט 2018. בשנת 2019, קונדור גילמה את המתנקשת סאיה קורוקי בסדרת הדרמה פעולה כיתה קטלנית. היא גילמה את קיומי קיי בסרט המדע הבדיוני של רוברט רודריגז, , שהופק על ידי ג'יימס קמרון. לאחר מכן כיכבה בקומדיה הרומנטית Summer Night , לצד ליאו טיפטון וג'סטין צ'טווין, בבימויו של ג'וזף קרוס.
בשנת 2020 הופיעה קונדור בתפקיד הראשי בסרט ". בשנת 2021 הופיעה בתפקיד הראשי גם בסרט השלישי בטרילוגיה, "".
תוך חודשיים מפרסום הסרטון הראשון שלה ביוטיוב בפברואר 2020, לערוץ של קונדור היו למעלה מ-475,000 מנויים ויותר מ-9.8 מיליון צפיות.
בשנת 2022, קונדור הפיקה בפועל והופיעה בתור הדמות הראשית, אריקה וו, במיני סדרה הקומית בו, ביץ'! בנטפליקס. היא גם לוהקה לקומדיה Girls Night בבימויה של מריאנה פלקה, ותופיע בסרט הלליב אקשן הקומי של לוני טונס Coyote vs. Acme.
חיים אישיים.
מאז 2015 קונדור נמצאת במערכת יחסים עם השחקן והזמר אנתוני דה לה טורה. השניים הודיעו על אירוסיהם ב-22 בינואר 2022; הם מתגוררים יחד בסיאטל, וושינגטון
טומור
טומור (בהונגרית: Tomor) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
בטומור חיו מעט יהודים.
קרחון גרין (מצוק ראגייט)
קרחון גרין (באנגלית: Green Glacier) הוא קרחון בצידה המזרחי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.
אורכו של הקרחון 28 קילומטרים ורוחבו 7 קילומטרים.
הקרחון זורם לכיוון צפון מזרח בין פסגת דוגריאב ורכס ראגייט, ולאחר מכן זורם מזרחה ונשפך למפרצון וון צפונית לפסגת פירן ודרומית לשפך קרחון הקטוריה.
היסטוריה.
הקרחון מופה לראשונה על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד (Falkland Islands Dependencies Survey) בשנת 1955.
מקור השם.
על שם ג'ון ר. גרין (John R. Green), מנהל סקר שטחי חסות איי פוקלנד באי דיספשן ב -1950 ובאיי ארגנטינה ב -1951.
לקריאה נוספת.
• T. A. Scambos, J. A. Bohlander, C. A. Shuman, and P. Skvarca, Glacier acceleration and thinning after ice shelf collapse in the Larsen B embayment, Antarctica, GEOPHYSICAL RESEARCH LETTERS, VOL. 31, L18402, doi:10.1029/2004GL020670, 2004
• Ian Joughin and Richard B. Alley, Stability of the West Antarctic ice sheet in a warming world, 24 JULY 2011, DOI: 10.1038/NGEO1194
קרחון גרין
מיוצר בישראל
תו "מיוצר בישראל" הוא מיזם שיצר משרד הכלכלה והתעשייה שנועד לעודד צרכנים בישראל לבחור לקנות מוצרים מתוצרת הארץ. קניית מוצרים ישראליים תשפר את כלכלת ישראל משום שהכסף נשאר בבעלות אזרחי המדינה, ואינו עובר למדינות אחרות. הדרך שנבחרה היא להטביע תו בולט על מוצרים שעמדו במדדים (קריטריונים) להגדרתם כתוצרת ישראל.
הגדרתו: מוצר ישראלי הוא מוצר שמחיר המרכיב הישראלי בו, מהווה לפחות 35% וכתוצאה ממנו התקבלו מוצרים אחרים או שונים.
רוטור קואקסיאלי
רוטור קואקסיאלי הוא סוג של רוטור, לרוב של מסוק הכולל שתי דיסקות להבים ראשיים המותקנות אחת מעל לשנייה, על גבי ציר משותף ומסתובבות בכיוונים מנוגדים. מסוק המשתמש בסוג רוטור זה נקרא מסוק קואקסיאלי.
היסטוריה.
במשך מרבית ההיסטוריה של התפתחות המסוק העסיקה את החוקרים בעיית הפיתול שיצר רוטור בודד שסיבב את הגוף של כלי הטיס בצורה בלתי נשלטת בכיוון המנוגד לכיוון סיבוב הרוטור. הפתרון שהועדף במהלך התקופה המוקדמת היה התקנת שני רוטורים, צד בצד או אחד מעל לשני. התקנה קואקסיאלית נחשבה לפתרון האלגנטי ביותר לבעיית הפיתול שכן שני הרוטורים הסובבים זה כנגד זה מבטלים את הפיתול הנוצר.
ניסויים מוקדמים בתצורת רוטור קואקסיאלי:
מסוקים מוקדמים אלו היו אתגר גדול מאוד למתכניניהם בגלל המורכבות המכנית של מכלול הרוטור הראשי וכן של מערכת ההיגוי הדרושה למסוק. לאחר מלחמת העולם השנייה מספר מצומצם של חלוצים וחברות מסוקים המשיכו להתנסות בבניית מסוקים קואקסיאלים דוגמת סטנלי הילר. רבים מהניסיונות הללו התמקדו בדגמי מסוקים אישיים קטנים כדי לעשות מהפכה בתחבורה פרטית בערים הגדולות. כמה מסוקים בלתי מאוישים השתמשו באופן התקנה זה, בעיקר בשימוש של לוחמה נגד צוללות על גבי ספינות מלחמה. היצרן היחיד של מסוקים קואקסיאליים מאוישים וסדרתיים היה משרד התכנון הסובייטי, וזה הפך מאוחר יותר לחברת קמוב.
העיניין בתצורת רוטור קואקסיאלי חזר ליצרנים נוספים, בעיקר לאחר שנות ה-2000 המוקדמות, הן לשימוש במסוקים בלתי מאוישים מתקדמים וכן כחלק מתוכניות פיתוח מסוקים משולבים, המבטיחים ביצועי שיוט וטווח גדולים בצורה משמעותית ממסוקים קונווציונליים.
חברת סיקורסקי נמצאת בפיתוח של שני מסוקים משולבים בעלי רוטור קואקסיאלי: סיקורסקי S-97 ו-סיקורסקי–בואינג SB-1 Defiant.
מאפיינים.
תכונות.
רוטור קואקסיאלי מצטיין בביטול הפיתול השואף לסובב את כלי הטיס על ידי זה ששני הרוטורים יוצרים מומנטים מנוגדים ושווים, על כן המומנט לא דורש ביטול על ידי רוטור עזר כמו מסוק טהור ועל כן מסוקים קואקסיאליים מתאפיינים בזנב קצר יחסית שיכול להיכנס תחת דיסקות הרוטור. כמו כן נחסך הכוח הדרוש לרוטור העזר וכלל הכוח המופק על ידי המנועים יכול לשמש לייצור עילוי. שטח הדיסקה הכולל של מסוק קואקסיאלי הוא כפול משל מסוק טהור בעל אותה מוטת להבים. בשל כך, מוטת להבים של רוטורים קואקסיאליים נוטה להיות קטנה יותר מאלו של מסוקים טהורים. בשל תכונות אלו של גודל קומפקטי מסוקים קואקסיאליים שימושיים מאוד בפעולה על גבי ספינות מלחמה.
במסוק טהור הרוטור הראשי הבודד נושא בכל העומס וסובל מתופעת הזדקרות להב נסוג (תופעה בה בחלק בדיסקה בה הלהב נעה עם כיוון הטיסה, מהירות הלהב יחסית לגוש האוויר קטנה ולכן העילוי יורד), במסוק קואקסיאלי לעומתו, העומס מתפזר בין שתי הדיסקות וכן בשל סיבוב הרוטורים בכיוונים מנוגדים ההשפעה של הזדקרות הלהב הנסוג משפיע פחות בשל כך מסוקים קואקסיאליים מצטיינים במהירות מרבית ושיוט גבוהים יותר ממסוקים טהורים. כמו כן מסוק קואקסיאלי נוטה להיות יציב יותר בריחוף יחסית למסוק טהור, אם כי לעיתים יציב מדי, מה שפוגע בזריזות.
למרות זאת למסוקים קואקסיאליים יש מספר חסרונות בולטים. הראשון הוא שמכלולי ראש הרוטור, תורן הרוטור וההיגוי נוטים להיות מורכבים מאוד ודורשים אחזקה קפדנית ומחמירה. חסרון נוסף הוא הסיכון ללהבי הרוטור העליון והתחתון לפגוע אחד בשני בתמרונים, ובמיוחד בהנמכה או בהורדת אף ולכן נדרשת הפרדה משמעותית בין הדיסקות שדורשות תורן ארוך במיוחד, מה שמסבך את תכנון המסוק ודורש מוסכים עם תקרה גבוהה יחסית. תמסורת של מסוק קואקסיאלי נוטה להיות כבדה ודורשת הספק גבוה יחסית למסוקים טהורים. כמו כן ישנה דרישה לרכיבים מתאמים כגון מערבל הגאים שכן יש תפעולים שלא ניתן ליצור על ידי מכניקה פשוטה. על כן במרבית המקרים רוטור קואקסיאלי לא ישים למסוקים קלים המונעים על ידי מנוע בוכנה.
אופן פעולה.
מכלול רוטור קואקסיאלי הוא מורכב למדי שכן הוא כולל שני תרנים. התורן התחתון הוא לרוב קצר וחלול, וסובב לכיוון אחד. בתוכו מסתובב עוד תורן ארוך יותר. התורן התחתון תומך בתורן העליון בעזרת המיסבים הגדולים שמתאמים ביניהם.
השליטה בזווית הפסיעה בלהבים מושגת על ידי שני מכלולי דיסקה כאשר מכלול הדיסקה העליון כולל דיסקה סטטית יחסית לרוטור התחתון, כלומר סובבת יחד עם הרוטור, בשביל לאפשר העברת תנועה מהדיסקה הסובבת התחתונה. החיבור בין הדיסקה התחתונה לעליונה כולל לרוב פעולת מנוף.
ישנו מכלול נוסף המחובר למכלול הדיסקה העליון המעלה או מוריד את הדיסקה בנפרד מפעולת מכלול הדיסקה התחתון, זה מקנה שליטה בציר הסבסוב על ידי שינוי הפיתול. אם המסוק רוצה לסבסב בכיוון אחד, דיסקה אחת תוריד את זווית הפסיעה, מה שמקטין את העילוי על הדיסקה, אבל גם מוריד את הפיתול שהיא חווה. הדיסקה השנייה לעומתה תגדיל את זווית הפסיעה ואיתה את הפיתול והעילוי ככה שייווצר הפרש בפיתול ללא שינוי בעילוי. לעיתים מכלול דומה מותקן גם על הדיסקה התחתונה, זה נעשה בשביל להגדיל את מהירות התגובה בסבסוב.
רוטורים מתקדמים.
טכנולוגיות הנדסת חומרים וייצור מתקדמות אפשרו ייצור של רוטורים קואקסיאליים קשיחים ומתקדמים המשתמשים בגמישות והאלסטיות של החומר. זה מאפשר שליטה פשוטה יותר בזוויות הלהבים והפרדה בין דיסקות הרוטור קטנה משמעותית מהרגיל לראשי רוטור קואקסיאליים סטנדרטיים.
קרחון גרין (רכס האסקל)
קרחון גרין (באנגלית: Green Glacier; מילולית: "הקרחון הירוק") הוא קרחון המצוי בצדו המערבי של רכס האסקל בהרי דרווין שבאנטארקטיקה.
הקרחון זורם לכיוון צפון מהרי דרווין ונשפך אל קרחון דרווין.
היסטוריה.
הקרחון מופה לראשונה על ידי משלחת חקר קרחון דרווין (The Darwin Glacier Party) שהייתה חלק מהמשלחת הטראנס-אנטארקטית של חבר העמים הבריטי שחקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1958–1956.
מקור השם.
שמו של הקרחון ניתן לו בשל הצבע הירוק של פני הקרחון.
עזרא לנדאו