פרויקט עטיפתו של שער הניצחון בפריז הוא פרויקט שנהגה על ידי כריסטו וז'אן קלוד אך בוצע רק לאחר מותם. שער הניצחון נעטף בבד כחול-בסוף שנקשר אל שער הניצחון בחבלים, והושלם ב-18 בספטמבר 2021.
פרימרה B נסיונל
בועז איתן
בועז איתן (נולד ב-18 באוקטובר 1948) הוא טייס קרב בחיל האוויר, דוקטור לפיזיקה ויזם הייטק.
ביוגרפיה.
איתן, בן יחיד להוריו, גדל בחופית ולמד בסמוך למדרשת רופין. עם גיוסו בשנת 1966 התנדב לקורס טיס ולאחריו הוצב בטייסת 117 כטייס מיראז' 3.
ב-26 ביוני 1970 בעת שביצע גיחה מבצעית מעל סוריה במסגרת מבצע קיתון 10, ניהל מרדף אחר מטוס מיג סורי שבמהלכו כבה מנועו והוא החל לאבד גובה. בעודו מנסה להניע מנועו מחדש נפגע מטוסו מאש נ"מ והוא צנח בסמוך לסוללת הנ"מ שהפילה אותו.
במהלך השבי בסוריה עבר עינויים קשים ותקופת בידוד. בתקופת השבי החל ללמוד פיזיקה מספרי לימוד שהועברו לו באמצעות הצלב האדום יחד עם טייסים נוספים ששהו עמו בשבי ולאחר מכן גם מתמטיקה וכימיה. איתן הוחזר לישראל לאחר כשלוש שנים במסגרת חילופי שבויים שנתפסו על ידי צה"ל במיוחד לצורך כך במבצע ארגז. לאחר חזרתו שב לשרת בצבא קבע בחיל האוויר כטייס קרב.
לאחר שחרורו משירות קבע סיים תואר ראשון בפיזיקה ובמתמטיקה באוניברסיטה העברית ותואר שני בפיזיקה שימושית ודוקטורט בפיזיקה שימושית בהנחייתו של דב פרוהמן. בשנת 1981 נקלט לעבודה בחברת אינטל ישראל בתחום הפיתוח של שבבי זיכרון. ב-1983 עבר לחברת WSI האמריקאית. ב-1992 חזר לישראל והקים שלוחה מקומית שלה.
בשנת 1997 ייסד את חברת סייפן שעסקה בפיתוח שבבי זיכרון. בשיאה נסחרה החברה בשווי של יותר ממיליארד דולר. הוא מכר את החברה לחברת ספנשן באוקטובר 2007, ושימש כסגן נשיא בכיר ובהמשך נשיא זמני. החברה נקלעה למשבר ופשטה רגל. כיום מכהן כמנכ"ל קיו קור מדיקל, חברת הזנק בתחום המכשור הרפואי.
ויליאם פיילי
ויליאם פיילי (William Paley; 1743–1805) היה תאולוג נוצרי ופילוסוף אנגלי. פרסם חיבורים ידועים בשאלות דת, מוסר ופוליטיקה. הוא מוכר בעיקר בזכות ספרו "תאולוגיה טבעית" (Natural Theology, 1802) שבו ביטא בהתפעלות את כוחו הבלתי מוגבל של האל, אשר יצר סדר, יופי ותכנון מדויק בטבע ובעולם הסובב ככלל. אנלוגיית ה"שען" בה השתמש פיילי כהנחת יסוד לטיעוניו, הפכה לאנלוגיה מוכרת ומרכזית בתאולוגיה הנוצרית, ושימושים רבים נעשו בה לאורך המאות התשע-עשרה והעשרים.
ביוגרפיה.
ילדותו ושנות חייו הראשונות.
פיילי נולד בפיטרבורו, אנגליה, ביולי 1743. הוא היה בנם הבכור של ויליאם פיילי ואליזבת קלפמן; אביו היה איש כנסייה בפיטרבורו ומ-1745 מנהל בית הספר גיגלסויק ביורקשייר, שם למד פיילי הבן.
פיילי מתואר כילד מגושם אך מבריק, בעל אהבה גדולה לדיג. אנקדוטה בנושא מספרת שכאשר ספרו "תאולוגיה טבעית" נכתב, הבישוף של דרהאם, ברינגטון (Barrington) אשר לו הוקדש הספר, שאל את פיילי כיצד מתקדמת העבודה (על הספר). פיילי ענה כי יעבוד על הספר ביסודיות, אבל רק כאשר עונת הדיג תגמר.
ב-1759, בהיותו בן 16, יצא ללימודים ב"מכללת הישועים" בקיימברידג'. שם הוא למד כמה מהקורסים המתמטיים היוקרתיים והנחשבים, וזכה במלגות ופרסים רבים. את לימודיו סיים ב-1763 בהצטיינות יתרה. באותה שנה התמנה פיילי לעוזר מחקר וכן למורה לשפה הלטינית באקדמיית בראקנס בגריניץ'.
חייו הבוגרים.
ב-1766 חזר לקיימברידג', שם מונה כחבר בסגל הקולג' והחל ללמד בו. במקביל הוסמך לכמורה. באותן השנים התחבר פיילי עם ג'ון לו (Law) אשר אביו, אדמונד, היה הבישוף של קרלייל מ-1768. בין השנים 1776-1768 לימד פיילי פילוסופיה מוסרית. בהרצאותיו עסק פיילי באישים כגון סמואל קלארק, ג'וזף באטלר וג'ון לוק. כמרצה, הדגיש את הצורך לגרום לתלמידים לראות את הבעיות ביתר דיוק, לבחון את התופעות והמקרים לעומק לפני שיתנו עליהם תשובות.
ב-1776 עזב פיילי את קיימברידג'. הוא נשא לאשה את ג'יין יואיט (Hewitt) ופרש לחיים כפריים בווסטמורלנד. ב-1780 הפך פיילי לכומר של צ'לסטון ושנתיים לאחר מכן, ב-1782 הוא התמנה לבישוף של קרלייל.
פיילי היה במערכת יחסים טובים עם משפחת לו לאורך כל חייו. הבישוף אדמונד, ובנו ג'ון, שהיה חברו הטוב של פיילי, סייעו לו במהלך העשור לאחר שעזב את קיימברידג' והם אלו שלחצו עליו לפרסם את ספרו הראשון "עקרונות הפילוסופיה המוסרית והפוליטית" (The Principles of Moral and Political Philosophy,1785), המבוסס על הרצאותיו בקיימברידג'. הספר נחל הצלחה מהירה ונכנס לתוכנית הלימודים בקיימברידג'.
ב-1791 נפטרה אשתו ג'יין. פיילי נותר לבדו עם שמונת ילדיהם. במהלך השנים שלאחר מות אשתו, מילא פיילי מספר תפקידים כנסייתיים בקרלייל. בשנת 1795 זכה בתואר "דוקטור לתאולוגיה" בקיימברידג', זאת לאחר הוצאת שני ספריו העוסקים בנצרות. בשנה זו נשא אשה שנייה – קתרינה דובינסון (Dobinson) והתמנה לבישוף של וורמות'.
ספרו האחרון של פיילי, "תאולוגיה טבעית", נכתב במהלך שנות התשעים של המאה השמונה-עשרה ופורסם ב-1802. בשנות חייו האחרונות פיילי סבל מבעיות בריאותיות שונות, בין היתר, כפי הנראה, מאבנים בכליות. על אף מצבו הבריאותי הוא המשיך בכתיבה ומחקר. הוא נפטר ב-1805, בעת כהונתו כבישוף של וורמות'.
רוח התקופה - השפעות חיצוניות על פיילי.
פיילי נולד במחצית המאה השמונה-עשרה, לתוך עולם משתנה. עולם רווי תגליות מדעיות ששינו את התפיסות החברתיות, המוסריות והפוליטיות.
המודל של קופרניקוס מהמאה השבע-עשרה הציע עולם הליוצנטרי שבו השמש במרכז ולא כדור הארץ, כפי שנהוג היה לחשוב. הטלסקופ של גלילאו איפשר התבוננות מהימנה ומדויקת יותר במערכת הכוכבים, והמחקר המדעי החל מתפתח בקצב מהיר.
במאה השבע-עשרה מדענים כגון דקארט, בויל, והוק הציבו את המכונה ובפרט את השעון כאנלוגיה מרכזית לטבע.
השעון, נתפס כמכונה סדירה, אחידה, מדויקת ובעיקר כזו שאינה תלויה במקצבו הטבעי של היקום. פילוסופיה זו כונתה - הפילוסופיה המכניסטית. הסברה הייתה כי ניתן להסביר את מערכות גוף האדם, כגון מערכת העיכול או מערכת הנשימה, כשם שניתן להסביר את השעון או את המזרקה המלאכותית. תכונותיו של השעון היוו בעיני פילוסופים רבים מטפורה להבנת הטבע והאדם.
הפילוסופים המכאנסטיים לא היו אחידים בהשקפתם הדתית, אך רבים מהם סברו כי אין כל סתירה בין פילוסופית הטבע לדת. להפך, פילוסופית הטבע נתפסה כתומכת בדת. בויל הגדיר את תפקיד המדענים כ"כומרי הטבע" וסבר כי תפקיד המדענים הוא לייצר טיעונים מוצלחים שישכנעו את בני האדם בקיומו של האל.
כעשרים שנה לפני לידתו של פיילי נפטר ניוטון, גדול המתמטיקאים והפיזיקאים האנגלים. ניוטון הוביל את המדע למקום חדש; מחקריו בתנועה, במתמטיקה ובאופטיקה שינו את תפיסת המדע כפי שהייתה. עם זאת, ניוטון עצמו לא פיקפק לרגע בקיומו של האלוהים. בספרו "עקרונות מתמטיים של פילוסופיית הטבע" כתב ניוטון כי אמנם הכבידה מסבירה את תנועת הכוכבים אך אינה יכולה להסביר מי הניח אותם שם מלכתחילה.
פיילי נולד לעולם בו היותה של פילוסופיית הטבע "כר תמיכה" לדת הייתה תופעה מוכרת ומקובלת. בספרו הראשון, עקרונות הפילוסופיה הפוליטית והמוסרית, האדיר פיילי את אדמונד לו על שגרס כי פילוסופיית הטבע היא שמבהירה את הדת כיותר רציונלית והגיונית. עוד טען לו כי פילוסופיית הטבע הופכת את האמונה יותר מהימנה ומוקיעה אותה מתחום הבורות והאמונות התפלות.
ב-1789 פרצה המהפכה הצרפתית. שנה לאחר מכן פורסם באנגליה ספרו החשוב של אדמונד ברק, "הרהורים על המהפכה בצרפת". ברק ביקר בספרו את המהפכה הצרפתית; הוא כינה אותה מהפכה של משכילים המנותקים מהעם וסבר כי היא עתידה להיכשל. ספר זה היה חשוב ומשפיע ביותר, ויש המייחסים לו את מניעת התפשטות הרעיונות המהפכניים לתוך אנגליה.
שנה לאחר מכן ב-1791, הוציא ארסמוס דרווין, סבו של צ'ארלס דרווין, את ספרו "הגן הבוטני" (The Botanic Garden). דרווין הציע בספר זה, שהיה למעשה מורכב מפואמות, הצצה ראשונה אל תורת האבולוציה.
הדבר היה בעקיפין, בשאלה שנשאלה בסוף הערת שוליים ארוכה. דרווין הסב העלה סברה כי ייתכן וכל בעלי החיים נוצרו מסיב חי אחד.
בספרים נוספים כתב על האפשרות שמינים אינם קבועים, אלא ברי שינוי.
רעיונות אלה של השתנות מורפולוגית של אורגניזמים ושל בריאה ספונטנית, לא היו חדשים. עוד מימי יוון הקלאסית הועלו רעיונות כגון אלה. הסופרים והתאוריות שמזכיר פיילי בספרו "תאולוגיה טבעית" מעידים כי הוא היה מודע לרעיונות הללו.
ב-1793 הכריזה בריטניה מלחמה על צרפת. מרגע זה החלה סדרת מלחמות שעתידות היו להמשך עד 1815. מלחמות אלו, שכללו מדינות אירופאיות נוספות, נבעו בין היתר מהמהפכה הצרפתית ומהחשש של מדינות אירופאיות מערעור הסדר החברתי הקיים.
באותן שנים הוסיפו התוצרת חקלאית נמוכה ועליית המחירים שנלוו לה למצוקה כלכלית בבריטניה.
בתוך מציאות זו, של קשיים כלכליים ושל פחד מפני תנועות אתאיסטיות פנימיות, התערערה יציבות המדינה. באווירה זו הוציא פיילי את שני ספריו האחרונים שעסקו בחיזוק האמונה הנוצרית ובחיזוק האמונה באלוהים.
ספריו.
עקרונות הפילוסופיה המוסרית והפוליטית.
ב-1785 פרסם פיילי את ספרו הראשון "עקרונות הפילוסופיה המוסרית והפוליטית". (להלן: עקרונות) ספר זה מבוסס על הרצאותיו בקיימברידג' בין השנים 1776-1768. פיילי לא הגה מחשבות אלו לראשונה; החשיבה הפילוסופית כפי שהופיעה בספר לא הייתה חדשה, אך חידושו ויתרונותיו של הספר היו היותו קריא, בהיר ונגיש לציבור.
"עקרונות" היה להצלחה גדולה כבר עם צאתו. הספר יצא ב-15 מהדורות בזמן חייו של פיילי, והמשיך לצאת במהדורות נוספות גם לאחר מותו.