ביחד עם יעקב ריפתין היה סמן שמאלי במפ"ם. הוא הצדיק את ההתנהגות של ברית המועצות במשפט הרופאים ובמשפטי פראג. במשך שנים הוא נמנה יחד עם ריפתין בין ראשי מחנה השמאל במפ"ם. בשנת 1963, בעקבות ארגון מחדש של מוסדות מפ"ם מצאו עצמם פרי וחבריו, אנשי השמאל במפלגה, מחוץ למזכירות מפ"ם החדשה. בשנת 1968, צורף פרי לוועידה המדינית של מפ"ם. בשנת 1969 פרש ביחד עם חבריו ממפ"ם בעקבות הצטרפותה לשורות המערך והיה ממייסדי "ברית השמאל". פרי כתב שבמשך זמן רב הייתה שחיקה בערכים של מפ"ם, אך כל עוד מפ"ם הייתה עצמאית הוא ראה סיכוי לתיקון הליקויים ונותר במפ"ם. משהוחלט על הצטרפות למערך החליטו הוא וחבריו לפרוש, שכן הוא אינו רואה עצמו במפלגה בה פנחס ספיר מוביל הקפאת שכר והגדלת רווחי הון ומשה דיין מוביל המשך הסטטוס קוו בשטחים ואי פריצת דרך לשלום.
נפטר בשנת 1970, בן 68, ונקבר בקיבוצו.
בשנת 1980 נקראה על שמו בפתח תקווה קריית אליעזר פרי, אשר ממוקמת ממזרח לשכונת עין גנים בעיר וממערב לכביש 40.
היספנים
היספנים (באנגלית: Hispanics) הם אוכלוסייה בעלת שייכות היסטורית להיספניה העתיקה שבאירופה (חצי האי האיברי) ולעמיה, בהם: ספרד, פורטוגל ואנדורה.
כיום הביטוי מתייחס יותר לדוברי השפה הספרדית, בדומה למונח לטינים ("לטינו") המתייחס לדוברי השפות הרומאניות ככלל.
הגדרות בארצות הברית.
בשנות השבעים ממשלת ארצות הברית הגדירה את המונח היספני כזיהוי ליוצאי אמריקה הלטינית וצאצאיהם הגרים בארצות הברית ללא קשר לשייכותם האתנית. מספר ההיספנים בארצות הברית הוא 60 מיליון.
קובוס המים
קובוס המים (שם מדעי: "Kobus ellipsiprymnus") ידוע גם בשם ווטרבאק ("Waterbuck"), הוא אנטילופה אשר חיה בביצות ובקרבת נהרות. כאשר הוא מרגיש מאוים הוא בורח למקור מים ומסתתר בסבך - ומכאן מקור שמו. בישראל ניתן לצפות באנטילופה זו בספארי ברמת גן שם מוחזק עדר בשטח הפתוח של גן החיות.
מאפיינים.
קובוס המים מצוי באזורים הסמוכים למקורות-מים (ביצות, נהרות וכדומה), מלבד ימות עמוקות. הוא נפוץ בסביבות נהרות קונגו, זמבזי ומארה, וכן בסוואנות ויערות אשר סמוכים למקווי מים קטנים עד בינוניים.
גובה הכתפיים של הקובוס הזכר הוא כ-140 סנטימטרים ומשקלו כ-200 קילוגרם. קרניו נוטות לאחור ומטובעות בטבעות לכל אורכן. הנקבות קטנות יותר מהזכרים ונטולות קרניים. צבע פרוותו של קובוס המים חום, ואחוריו לבנים.
כשאר האנטילופות, קובוס המים הוא צמחוני ומעלה-גירה הניזון בעיקר מעלים, צמחי מים ונצרים רכים.
בעונת הרבייה הזכרים נלחמים זה בזה בנגיחות בקרניהם במטרה לזכות בנקבות. המנצח זוכה בנקבות, ולאחר שהנקבות ממליטות, הזכר מוביל אחריו מספר נקבות ומספר עופרים בעדר קטן. אויביו הטבעיים העיקריים של הקובוס הם נמרים, אריות, וצבועים. לעיתים הוא ניצוד גם על ידי זאבים טלואים.
קודו ניאלה
קודו הניאלה (שם מדעי: "Tragelaphus angasi") הוא מין אנטילופה משפחת הפריים.
מאפיינים.
קודו הניאלה נפוץ במקומות הרריים ברחבי מוזמביק, זימבבואה, מלאווי, סווזילנד, דרום אפריקה, והוא הובאה גם לנמיביה ובוצוואנה. בית גידולו הוא בעיקר באזורים מלאים סבך ושיחים, ולעיתים גם בסוונות, בדומה לכמה מינים הקרובים אליו.
גובהו הכתפיים של הזכר הוא 120-80 ס"מ, אורך ראשו וגופו 195-135 ס"מ, אורך זנבו 55-40 ס"מ, ומשקלו 140-55 ק"ג. רגליו ארוכות ודקיקות ובעזרתן הוא יכול לרוץ במהירות ולטפס על הרים בקלילות. צבעו של הזכר חום-שחור ופסים לבנים חוצים את גבו לרוחב והוא מתאפיין בקרניים ארוכות ומכופפות לאחור. הנקבה, לעומת הזכר, צבועה בחום בהיר והפסים הלבנים אשר חוצים את גבה לרוחב, בולטים יותר מאשר אצל הזכר, כמו כן, הנקבה נטולת קרניים. הנקבה קטנה מהזכר ושוקלת פחות ממנו.
כמו אצל קרובי משפחתו, זכר הניאלה נלחם ביריב באמצעות נגיחות קרניים. המנצח זוכה בנקבות ואוסף סביבו הרמון שלם. הנקבה יולדת לאחר היריון של תשעה חודשים גור אחד, אותו היא מחביאה מטורפים פוטנציאלים כגון: נמרים, אריות, בבונים ושימפנזים.
רוברט קוטר
רוברט קוטר (אנגלית: Robert Cooter) הוא פרופסור בחוג לכלכלה של אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, המתמחה בניתוח כלכלי של המשפט.
רוברט קוטר סיים את חוק לימודיו לתואר הראשון בקולג' סווארטמור בשנת 1967, השלים את התואר השני באוניברסיטת אוקספורד בשנת 1969 ואת הדוקטורט באוניברסיטת הרווארד בשנת 1975. מאותה שנה החל ללמד באוניברסיטת קליפורניה בברקלי והצטרף לבית הספר למשפטים (Boalt Hall) של האוניברסיטה ב-1980. הוא מרבה להרצות במכון למחקר מתקדם בפרינסטון וזכה למלגות יוקרתיות ופרסים רבים, בכללם גוגנהיים, פרופסור אורח על שם ג'ק נ. פריטצקר בבית הספר למשפטים שבאוניברסיטת נורת'ווסטרן, ולאחרונה במלגת המחקר על שם מקס פלנק. הוא היה פרופסור אולין בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת וירג'יניה והרצה באוניברסיטת קולון ב-1989. הוא משמש כעורך שותף של International Review of Law and Economics. הוא אחד מן המייסדים של אגודת American Law and Economics ושירת מ-1994 עד 1995 כנשיאה. ב-1999 הוא נבחר לאקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים.
ביבליוגרפיה.
קוטר פרסם מגוון רחב של מאמרים על חוק פרטי, משפט חוקתי וכלכלה, ועל הניתוח הכלכלי של המשפט.
פרסומיו האחרונים כוללים מהדורה רביעית של ספר לימוד חשוב Law and Economics (with Ulen, 1999), שגם תורגם לספרדית, איטלקית, יפנית, סינית וקוריאנית. הוא גם מחברו של המאמר "Commodifying Liability" בספר The Fall and Rise of Freedom of Contract (1999), המאמר Law from Order: Economic Development and the Jurisprudence of Social Norms", בתוך הספר Not-so-Dismal Science: A Broader, Brighter Approach to Economies and Societies (1999), הערך "Punitive Damages" בתוך Philosophy of Law: An Encyclopedia (1999), והמאמר "Does Risk to Oneself Increase the Care Owed to Others? Law and Economics in Conflict" בכתב העת The Journal of Legal Studies, ביחד עם אריאל פורת, 2000. פרסומים נבחרים נוספים:
דילמת הסוכן
מכון צומת
מכון צומת - צוותי מדע ותורה, הוא מלכ"ר שהוקם בשנת תשל"ז (1977), מתוך מגמה לפעול בצמתי המיפגש שבין דרישות ההלכה, ולבנות חברה מודרנית על פי התורה. המכון מפתח פתרונות לבעיות הלכתיות-טכנולוגיות, ומפרסם מדי שנה את כתב העת תחומין.
בראש המכון עמד מייסדו הרב ישראל רוזן, עד פטירתו ב-2016, אז החליפו הרב מנחם פרל בראשות המכון. המכון ממוקם באלון שבות שבגוש עציון.
תחומי פעילות.
המכון מפעיל צוותי מחקר ופיתוח בתחומי האלקטרוניקה, המחשבים, הטכנולוגיה והמכניקה העדינה. מהנדסי המכון עוסקים בהתאמת מיכשור רפואי לשימוש בשבת ובחגי ישראל - בבתי חולים, בבתי אבות, ובבתי נכים וקשישים; וכן בפתרונות הלכתיים לכוחות הביטחון - צה"ל ומשטרת ישראל, על מנת לאפשר את פעילותם החיונית באופן סדיר, בהתאם לתנאי ההלכה היהודית.
בשנת 2021 החל מכון צומת להתאים פיתוחים טכנולוגיים גם עבור בתים פרטיים בנושאים שונים, ביניהם תחום הנדל"ן ומערכות הטכנולוגיה החדשות שצברו תאוצה בשנים האחרונות.
בנוסף, במהלך שנה זו נפתח במכון בית מדרש למחקר הלכתי טכנולוגי. בבית המדרש יושבים רבנים אשר לומדים בצורה מקיפה ויסודית סוגיות הלכתיות שונות, ועורכים מחקר בנושאים אלה על מנת לתת את המענה ההלכתי המתאים עבור צרכיו השונים של הציבור.
במחלקת ההוצאה לאור של המכון עורכים את כתב-העת תחומין העוסק בסוגיות הלכתיות, חברתיות, מדיניות ומשפטיות, מתוך השקפת עולמה של היהדות; בשנת תשפ"א (2021), יצא לאור כרך ה-41 של סדרת 'תחומין', ובו מגוון נושאים רחב, חלקם נוגעים למגפת הקורונה שפקדה את מדינת ישראל ועדיין משתוללת ברחבי העולם. עוד נושאים המופיעים בספר: מבט מחודש ביחס להיתר השימוש במכונות הגילוח, סוגיית פונדקאות לאישה נשואה, בעל אלים המבקש שלום בית, ירקות ופירות המוחזקים בנגיעות ועוד. את מאגר הספרים והמאמרים ניתן למצוא במאגר הספרים המקוון בנושאי היהדות והחיים המודרניים של תחומין פלוס.
בשנת התשע"ד (2014) פתח המכון מרכז מבקרים בשם 'חווית צומת', אליו מגיעות קבוצות מבקרים לסיורים מודרכים, ובהם לומדים המבקרים על פעילות המכון, נחשפים לפיתוחים טכנולוגיים רבים מבית מכון צומת ומתנסים בפיתוחים השונים.
בעקבות משבר הקורונה התפתח מרכז המבקרים וצמח לכדי מרכז הדרכה. מרכז ההדרכה נותן מענה רחב לצד הסברה והדרכה מגוונים. התוכניות משלבות:
1. תחומי דעת שונים - הלכה, אמונה ומדע.
2. דגשים משתנים והתאמה לקהלים שונים - תלמידי מוסדות חינוך בגילאים שונים, אנשי מקצוע - מורים, מהנדסים ורופאים, רבני קהילות ואברכים.
3. סוגים שונים של פעילויות: פעילויות חווייתיות כגון סדנאת ארדואינו לבנייה ותכנות מודל של מעלית שבת, הרצאות לקהל שוחרי הדעת, הכשרות מקצועיות, ושיעורי תורה והלכה.
בעקבות השינויים שהתרחשו עקב מגפת הקורונה נוספו בחווית צומת מגוון פעילויות-חוץ שניתן לקיימן בקהילה או במוסד החינוכי, וכן אפשרות לפעילויות חווייתיות באמצעות למידה מרחוק.
באתר האינטרנט של המכון, בעברית ובאנגלית, ניתן לקרוא חלק ממאמרי כתב העת "תחומין", לצד מאמרים בנושאי הלכה וטכנולוגיה, חברה ומדינה. בנוסף, קיים באתר מדור שאלות ותשובות בנושאי הלכה וטכנולוגיה, וכן ניתן למצוא בו פירוט והרחבה על ההמצאות הרבות שהביא המכון במרוצת השנים, כגון: מקלדת שבת, מכשיר אידוי קנאביס רפואי לשבת, קלנועיות לשבת ועוד פיתוחים רבים.