בשנת 1944 נחקר אריגו בקארי על מעשיו, אך לא הודה בהם. הוא נעצר למשך שבעה חודשים בכלא של בולוניה, שם נשאר עד לשחרור איטליה על ידי בעלות הברית. פינצי נעצר אף הוא בשנת 1944 כשהלך לשלם על אשפוז ילד יהודי בבית החולים. הוא נשלח לכלא סן ג'ובאני אל מונטה (San Giovanni al Monte) בבולוניה, ולאחר מכן במחנה הריכוז של פוסולי, משם הועבר לאושוויץ בירקנאו במאי 1944. על פי עדותו של יהודי מרודוס שהיה איתו במחנה, אליקים קורדובל, מת פיצי מזיהום במעי הדק ב-22 בפברואר 1945, כמעט חודש לאחר שחרור המחנה על ידי הצבא האדום. אחד מהאיטלקים שהסתירו את ילדי וילה אמה, גוטפריד פצ'יפיצ'י (Godfrey Pacifici), נעצר על ידי הגרמנים עקב מעורבותו בהצלת הילדים, וגורש למחנה ריכוז.
ג'וזפה מוריאלי המשיך עם ילדי וילה אמה את המסע לשווייץ. לאחר שחרורו של בקארי, הוא ומוריאלי המשיכו בפעולות הצלה לכל מי שנזקק למזון, בגדים, תמיכה כספית ומסמכים מזויפים במהלך המלחמה. הם גם סייעו לחיילים איטלקיים שניסו לחזור לבתיהם, לאסירים בריטים שנמלטו ממחנות הכליאה של מודנה וקרפי וליהודים זרים אחרים שהגיעו לנוננטולה מאזורים שונים באיטליה וקיוו למצוא עזרה בווילה אמה.
חברי הקבוצה שהו שנתיים בשווייץ. לאחר המלחמה עלו רוב ילדי וילה אמה לישראל באונייה "נון פלוס אולטרה", והיו שותפים להקמתם של קיבוצים רבים.
וילה אמה לאחר מלחמת העולם השנייה.
כיום משמש המבנה של וילה אמה כאולם וגן אירועים. הרחוב המוביל לווילה אמה נקרא על שמו של ג'וזפה מוריאלי. כמו כן, הוקם גן משחקים לכבודם של ילדי וילה אמה מול הווילה.
לקריאה נוספת.
יוסף איתאי, ילדי וילה אמה, ספריית פועלים, הוצאת קיבוץ הארצי השומר הצעיר: 1983
נלי שלזינגר, נלי - תמונות מחייה של נערה מווילה אמה, הוצאת יד ושם: 2005
NIOS II
צום יהושע
צום יהושע הוא יום צום יהודי שהיה נהוג עד לפני כמה מאות שנים לזכרו של יהושע בן נון.
הסיבות לצום.
מות יהושע.
ישנו חוסר בהירות באשר לסיבה בגללה נקבע צום יהושע, אם כי במרבית המקורות עולה כי הצום הוא לציון יום פטירתו של יהושע בן נון.
חרם יהושע.
מקור אפשרי אחד לצום יהושע הוא מן המקרא, בו מתוארת תענית אותה גזר יהושע, אם כי לא ידוע על קשר בינה לבין צום יהושע. מדובר מעט לאחר הניצחון המרשים על יריחו, במלחמת העי הראשונה, כאשר נפלו ישראל במלחמה, ונהרגו מהם כשלשים וששה איש. מנהיגם של ישראל, יהושע, מתאבל בעקבות כך, קורע את שמלותיו, ונופל ארצה לפני ארון ה' עד הערב ויחד עם זקני ישראל הם מעלים עפר על ראשם, ובוכים לפני ה' על אובדן כושר ההרתעה של עם ישראל לאחר התבוסה, עד כדי כך שלדעת יהושע היה מוטב לו נשארו ישראל בעבר הירדן, ולא נכנסו כלל לארץ:
לאחר התענית והתפילה מסביר ה' ליהושע, כי הנפילה הייתה בעקבות המעל שמעל עכן בחרם שגזר יהושע על שלל העיר יריחו, ולאחר שמבערים את החרם ואת עכן, שבים ישראל למלחמה וכובשים את העי.
הקשר בין צום יהושע לרעידת אדמה ולבית המקדש.
מותו של יהושע מוזכר, עוד מהמאה ה-2, בהקשר של רעידת אדמה. התאריך עצמו, י"ח באייר, הוזכר החל ממחצית האלף הראשון בהקשר של רעידת אדמה, בעבר או בהווה. ישנו גם אזכור מפורש של רעידת אדמה כסיבה לצום יהושע:
ככל הנראה שהמקור לקשר בין רעידת האדמה לבין התאריך הוא ברעידת האדמה שהתרחשה בשנת 363 בי"ח באייר. זהו גם התאריך, לפי מקורות שונים, של חורבנו של בית המקדש של יוליאנוס בתאריך זה, וכן של בנייתו. על פי המקורות, בית המקדש נחרב בעת בנייתו על ידי רעידת אדמה. מכאן, לפי החוקר אלחנן ריינר, שככל הנראה צום יהושע הוסט לתאריך י"ח באייר בעקבות רעידת אדמה זו, ונוסף יסוד רעידת האדמה לזכר יהושע. העובדה כי תאריך י"ח באייר, היה לימים לתאריך שבו צוין מותו של רבי שמעון בר יוחאי (ל"ג בעומר), והתכונה המיוחסת לרשב"י של הרעדת אדמה, בדומה ליהושע, הביאה את ריינר למסקנה כי המיתוס הגלילי של יהושע בן נון התגלגל במיתוס של הרשב"י. במסגרת גלגול זה, אומץ י"ח באייר כיומו של הרשב"י והר מירון כמקום פולחנו.
תאריך הצום.
ממקורות שונים עולים ימים שונים בהם צוין הצום, כשבמקורות המוקדמים מקדימים את התאריך לי"ח באייר, ובמקורות המאוחרים יותר התאריך הוא סביב כ"ח באייר.
במקורות הקדומים.
במקורות הקדומים, התאריך שבו ידוע שצוין צום יהושע, הוא י"ח באייר.
קיימות עדות מהמאה ה-5 לצום בי"ח באייר. עדות זו מופיעה בכתובת שהתגלתה בבית כנסת העתיק בתל רחוב, ושם כתוב:
במאה ה-7 כבר קיימת עדות ברורות לקשר בין התאריך י"ח באייר ולצום יהושע:
ועדות נוספת מהמאה ה-8:
במקורות המאוחרים ובספרי ההלכה.
הצום מצוין לראשונה במקורות המאוחרים בספר הלכות גדולות בכ"ו באייר בתור התאריך בו נפטר יהושע, גם בסידור רש"י ובמחזור ויטרי הוא מוזכר באותו תאריך.
בספרי המנהגים האשכנזיים הכלבו והארחות חיים מופיע צוין של הצום לתאריך כ"ח באייר, ושיטה לפיה הצום מצוין בכ"ט באייר.
להלכה פוסקים הטור והשולחן ערוך את התאריך כ"ו בניסן, ובספר אליה רבה הוא נושא ונותן בנושא ומכריע לצום ביום כ"ו, בעקבות גרסתו במגילת תענית בתרא בה מצוין התאריך הזה, וכן מקובלת הפסיקה בין האחרונים. במגילת תענית בתרא שבידינו הצום לא מוזכר.
כיום לא נוהגים לצום את צום יהושע.
קויל
קווייל
קווייל (באנגלית: Quayle) הוא שם משפחה.
מריה בואנו
מריה אסתר אנדיון בואנו (בפורטוגזית: Maria Esther Andion Bueno, 11 באוקטובר 1939 - 8 ביוני 2018) הייתה טניסאית ברזילאית, שהשתתפה בתחרויות בשנות ה-50 ובשנות ה-60 של המאה ה-20 היא דורגה במקום הראשון בעולם.
היא זכתה ב-19 תוארי גראנד סלאם, מהם 7 ביחידות, 11 בזוגות נשים ו-1 בזוגות מעורבים.
בשנת 1960 הייתה לבואנו לטניסאית הראשונה בהיסטוריה שזכתה בכל ארבעת טורנירי הגראנד סלאם בטורניר הזוגות לנשים, 3 מהם עם דרלין הארד מארצות הברית ואחד עם כריסטין טרומן מבריטניה ובנוסף זכתה באותה שנה גם בטורניר לזוגות מעורבים באליפות צרפת הפתוחה.
בשנת 1978 נכללה בואנו בהיכל התהילה הבינלאומי בטניס.
מחוז יהודה ושומרון (משטרה)
מחוז יהודה ושומרון, הנקרא בדרך כלל מחוז שַ"י (ראשי תיבות: יהודה ושומרון), הוא אחד ממחוזות משטרת ישראל. המחוז אחראי על השטח מאזור הר חברון בדרום ועד צומת מגידו בצפון. הוא המחוז השני בגודלו מבחינת שטחו מבין מחוזות המשטרה לאחר מחוז הדרום.
המחוז הוקם בספטמבר 1994 בעקבות מסקנות דו"ח ועדת שמגר לאירועי טבח מערת המכפלה, וכן עם תחילת יישום הסכם קהיר ולקראת יישום הסדר הביניים עם הרשות הפלסטינית ביהודה ושומרון. המחוז כולל שני מרחבים, מרחב יהודה שמבוסס על נפת יהודה, שהייתה כפופה למחוז הדרומי, ומרחב שומרון על בסיס נפת שומרון שהייתה כפופה למחוז הצפון. במחוז פועל המנגנון המשטרתי לתיאום ושיתוף פעולה בין משטרת ישראל לבין המשטרה הפלסטינית (ממת"ש), ראש המנגנון כפוף למפקד המחוז.
מטה המחוז ממוקם במבשרת אדומים, לשם עבר ב-2007 ממקום מושבו במעלה דוד.
מבנה המחוז.
מחוז ש"י מורכב משתי יחידות משטרה מרכזיות לצד היחידות המחוזיות.
יחידות מחוזיות:
דה גארדיאן
ניצוצות
לוויין זעיר
לוויין זעיר הוא לוויין מעשה ידי אדם שמשקלו קטן מ-50 קילוגרם. לוויינים זעירים המקוטלגים על פי גודלם. בשל משקלם הנמוך יחסית, נלווים הלוויינים הזעירים למשגר שמיועד ללוויין גדול, הנקרא גם "נוסע ראשי" או "מטען ראשי" והוא הקובע את נתוני השיגור. הלוויינים משוגרים מתוך תיבת אחסון עם קפיץ כך שעם הגעת המשגר ליעדו, נשלחת פקודה שפותחת את דלת התיבה, והקפיץ דוחף את הלוויינים החוצה, בזה אחר זה. לוויינים זעירים יכולים להיות משוגרים בנפרד, או כחלק מלהק של לוויינים המתקשרים ביניהם ונשלטים על ידי לוויין ראשי, המכונה "לוויין האם".
רקע.
הגופים הצבאיים העוסקים בתחום החלל שקלו כמה דרכים להוזלת ההוצאות במחקר החלל. אחד הפתרונות היה ייצור ופיתוח של לוויינים קטנים. הצבא האמריקאי, העוסק בתחום של פיתוח טילים וחלל, החליט על תוכנית שנקראת "יותר קטן יותר טוב", שמכאן הלך והתפתח הרעיון של לוויינים קטנים במיוחד. השיקול לעבור לפיתוח של לוויינים זעירים נבע מכמה סיבות:
עלות גבוהה – לוויינים גדולים זקוקים למשגרים גדולים, שתהליך בנייתם מצריך עלות גבוהה. לעומת זאת, בנייה של לוויינים קטנים וקלים עלותם זולה משמעותית יחסית לגדולים. את השיגור של הלוויין ניתן לבצע בנוסף לשיגור של לוויין קיים. יש אפשרות לשגר מספר לוויינים בו-זמנית.
דרישות תקן מחמירות – ככל שהלוויינים והמשגרים גדולים יותר, כך נדרש להחמיר בתקני הבטיחות. תהליכים אלו יקרים ולוקח הרבה זמן לממש אותם.
סוגי המשימות – עבודה עם לוויינים קטנים תאפשר ביצוע משימות שונות.
משימות.
מחקרים מדעיים.
לוויינים זעירים משמשים כמעבדות מעופפות להוכחת טכנולוגיות ובדיקת רכיבים חדשים עבור לוויינים. השילוב של קרינה חזקה, הפרשי טמפרטורה קיצוניים וריק כמעט מוחלט, מקשה על רכיבים אלקטרוניים לעבוד היטב בחלל. כך שללא תכנון מתאים, רכיבים אלו עלולים להינזק, להתקלקל ואפילו להישרף. בדיקת הרכיבים במעבדות הקיימות על פני כדור הארץ עולה הון. בנוסף, רק חלק מתנאי החלל משוחזרים בהן, לכן הן אינן מדמות את סביבת החלל באמת. היכולת לבנות ולשגר לוויין קטן וזול, מאפשרת הרכבת חלק מהרכיבים החדשים על לוויין זעיר ולבצע ניסוי בפועל בחלל.
שיפורים טכנולוגיים.
תקשורת לוויינית בין מטוסים, בין חיילים בשדה הקרב.
אחד החידושים המעניינים ביותר בתחום החלל הוא השימוש בטלפונים חכמים כמחשבי משימה ומטענים ייעודיים בלוויינים זעירים.
תצפיות על כדור הארץ.