גרגרים הקטנים מ-0.062 מ"מ, הנקראים טין שגודלם עד 0.004 מ"מ, וגרגרי חרסית שהם קטנים יותר. גרגרים אלה מרחפים בזרם ושוקעים רק בשוך הזרימה. גרגרי הרחופת נותנים למי הנחלים את צבעם החום בעת שיטפון.
תמס.
מלחים וחומרים אחרים המומסים במים. אם נאדה את המים בכוס, נקבל על הדפנות והקרקעית משקע של החומרים שהיו מומסים במים.
Carry That Weight
Carry That Weight (בתרגום חופשי "לשאת את העול הזה") הוא שיר שנכתב על ידי פול מקרטני (נרשם תחת הקרדיט לנון-מקרטני) ונכלל באלבום Abbey Road של הביטלס בשנת 1969. השיר הוא חלק ממחרוזת ארוכה הסוגרת את האלבום, הכוללת את שלושת השירים האחרונים באלבום - Golden Slumber, Carry That Weight ולבסוף השיר האחד לפני האחרון באלבום - The End.
פרשנות.
מקרטני אמר שהשיר נכתב על הקשיים העסקיים של הביטלס, והאווירה הקשה ששררה באפל באותו הזמן.
בסרט "דמיין: ג'ון לנון" (Imagine: John Lennon), אמר לנון ש"מקרטני שר על כולנו, על כל מה שעבר עלינו".
מבקר המוזיקה איאן מקדונלד פירש את מילות השיר כהודאה של הלהקה ששום דבר שהם יעשו בעצמם כאמנים עצמאיים או אמני סולו לא יהיה שווה למה שהם יוכלו להשיג אם יפעלו ביחד כלהקה, והם תמיד ישאו את המשקל (Carry the Weight) של העבר ה"ביטלסי" שלהם.
הקלטה.
הביטלס הקליטו את Golden Slumbers ו-Carry That Weight ביחד ב-2 ביולי 1969. מקרטני, האריסון וסטאר הקליטו את שני השירים 15 פעמים עד שקיבלו את התוצאה הרצויה, בזמן שלנון הבריא בבית חולים מתאונת רכב שעבר בסקוטלנד.
צלילי המנגינה כללו את מקרטני על הפסנתר, האריסון על גיטרת בס וסטאר על התופים. ההקלטות הטובות ביותר היו הקלטות מספר 13 ו-15, שעברו עריכה מאוחר יותר, ב-3 ביולי. ביום ההקלטות וביום שלאחריו, מקרטני ערך אוברדאבינג לקול שלו (שהיה הסולן בשיר) ולגיטרת הרית'ם, והאריסון הוסיף גיטרה מובילה. ב-30 ביולי הם הוסיפו עוד קולות, כולל קולו של לנון, שחזר ב-9 ביולי מבית החולים. עוד קולות, טימפני ותופים הוספו ועברו אוברדאבינג ב-31 ביולי.
צעקה
סרטן הכבד
סרטן הכבד הוא גידול של רקמות ניאופלסטיות ממאירות ברקמה העוטפת את הכבד או בתוכו. להבדיל מגרורות בכבד, מקורו של סרטן הכבד הוא בכבד.
אפידמיולוגיה.
סרטן הכבד נחשב נדיר. מחקר שנעשה בבריטניה מגלה כי 1 ל-100 חולים המאובחנים בסרטן, חלו בסרטן הכבד. מחקר נוסף מגלה כי רוב המאובחנים חלו במחלה בעקבות גרורות. המחלה שכיחה יותר בקרב גברים מאשר בנשים. "קרצינומה hepatocellular" היא הגידול הראשוני השכיח ביותר במחלה והסיכון לחלות בה עולה עם הגיל. ברוב המקרים גרורות (גידולים משניים) אל הכבד מגיעות מסרטן במערכת העיכול.
גידולים ראשוניים
גורמים.
כל גורם סיכון לתחלואה במחלת כבד מעלה את הסיכון לחלות במחלה. הסיכון לחלות במחלה עולה במקרים בהם קיים הרס מוגבר של התאים בכבד (כמו במחלות שונות של הכבד). ארסן הוא גורם נוסף המעלה את רמת הסיכון. עודף משקל, סוכרת ומערכת חיסונית חלשה הם גורמים נוספים המגבירים את הסיכון לחלות.
אבחון.
אבחון המחלה מתבצע בכמה שלבים. אם עולה חשש לתפקוד לקוי של הכבד מתבצעת בדיקת דם כוללת לתפקודי הכבד. הבדיקה בודקת אנזימים שונים בכבד. אם עולה החשש למחלת כבד, החולה יישלח לבדיקות כגון אולטרסאונד, CT וMRI של הכבד. אבחון ודאי יכול להתבצע רק לאחר ביופסיה של הכבד, או לפרוסקופיה אבחנתית.
טיפול.
סוראפניב (נקסבר) היא תרופה רשומה ומאושרת לטיפול בסרטן הכבד. התרופה מונעת שגשוג של תאי גידול ומונעת התפתחות של כלי דם המזינים את הגידול.
נקסבר שייכת למשפחת תרופות הקרויות "מעכבי קינאז". מנגנון פעולתה הוא בעיכוב פעולת האנזים טירוזין קינאז האחראי לתהליך כימי הגורם לתא הסרטני לגדול ולהתחלק. מעכבי קינאז מצמצמים את יכולת הגדילה של תאים סרטניים. נקסבר פועלת גם לעצירת ההתפתחות של כלי דם חדשים הנוצרים על ידי הגידול הסרטני, שתפקידם להזין את הגידול. עיכוב התפתחות כלי הדם החדשים פוגם באספקת החמצן והמזון לגידול הסרטני והוא מתכווץ או מפסיק להתפתח. תרופות שמעורבות בהתפתחות של כלי דם חדשים נקראות מעכבי אנגיוגנזיס או אנטי-אנגיוגניקס.
סוראפניב אושרה לטיפול בסרטן כבד על ידי ה-FDA (מנהל המזון והתרופות האמריקאי), על ידי EMA (הסוכנות האירופית לתרופות) ועל ידי אגף הרוקחות במשרד הבריאות
הכחדה באמצעות גלי מיקרו (Microwave Ablation, MWA): היא הליך רפואי מסוג רדיולוגיה פולשנית שמטרתה טיפול בגידולים סרטניים. מוגדרת כשימוש בגלי מיקרו לצורך טיפול בגידולים סרטניים. מטרת הפרוצדורה היא השגת הכחדה או נסיגה משמעותית של רקמת הגידול באמצעות חימום הרקמה על ידי גלי מיקרו. ישנן דרכים נוספות להכחדת גידולים, כגון: הכחדה באמצעות גלי רדיו או הכחדה באמצעות לייזר.
מנהל איתחול
Como Ama una Mujer
Como Ama una Mujer (בעברית: איך אישה אוהבת) הוא אלבום האולפן החמישי של הזמרת האמריקאית ג'ניפר לופז שיצא לאור לקראת סוף מרץ 2007. במשך שלוש שנים דובר על פרויקט הדיסק הראשון בספרדית של לופז, והדיסק הוקלט במשך שנתיים.
האלבום כולל את השיר "Qué Hiciste", שהפך ללהיט במרבית מדינות אירופה הלטיניות ולמצעד הבילבורד הלטיני הגיע לפסגת המצעד ואת השיר "Me Haces Falta" שזכה להצלחה נמוכה.
האלבום הופק במימון עצמי של לופז, אך חבר התקליטים סוני BMG החליטה, לאחר שהפרויקט הושלם, לקחת אותו תחת חסותה ולהשתתף בשיווקו.
סינגלים.
"Qué Hiciste".
השיר "Qué Hiciste" (בעברית: מה עשית?) נכתב והופק בידי בעלה דאז מארק אנטוני. השיר קיבל ביקורת חיובית, ולהצלחה רבה במצעדים הלטינים באמריקה, כמו כן השיר זכה להצלחה באירופה המערבית בה נקבע מיקומו בראשי רבים מהמצעדים. לשיר בוים וידאו-קליפ על ידי מייקל האוסמן.
"Me Haces Falta".
השיר "Me Haces Falta" (בעברית: אני צריכה אותך) יצא כסינגל השני והאחרון מן האלבום ב-23 במרץ 2007 על ידי סוני BMG מיוזיק אנטרטיינמנט. השיר נכתב על ידי אסטפנו (Estéfano) ואת המוזיקה חיבר מארק אנתוני.
אינס דירס
אינס דירס-נואק (בגרמנית: Ines Diers-Noack; נולדה ב-2 בנובמבר 1963) היא שחיינית עבר ממזרח גרמניה. היא אלופה אולימפית (מוסקבה 1980) בעלת 5 מדליות, מהן 2 מדליות זהב, אלופת אירופה ושיאנית עולם.
ביוגרפיה.
דירס נולדה בעיירה בשם רוחליץ, 26 ק"מ צפונית-מערבית לקמניץ.
אלופה אולימפית ושיאנית עולם.
באולימפיאדת מוסקבה (1980) זכתה דירס במספר המדליות הרב ביותר בתחרות מבין הגברים והנשים. היא זכתה ב-5 מדליות, מהן שתי מדליות זהב, שתי מדליות כסף ומדליית ארד אחת. מדליות זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אולימפי חדש של 4:08.76 דקות, לפני פטרה שניידר (4:09.16 דקות) וכרמלה שמידט (4:10.86 דקות) אף הן ממזרח גרמניה ובמשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 3:42.71 דקות, לפני שוודיה (3:48.93 דקות) והולנד (3:49.51 דקות). מדליות כסף במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:59.64 דקות, אחרי בת ארצה ברברה קראוזה שקבעה שיא אולימפי חדש של 1:58.33 דקות ולפני שמידט (2:01.44 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:32.55 דקות, אחרי מישל פורד מאוסטרליה שקבעה שיא אולימפי חדש של 8:28.90 דקות ולפני בת ארצה הייקה דינה (8:33.48 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 55.65 שניות, אחרי קראוזה שקבעה שיא עולם חדש של 54.79 שניות ובכך הייתה לשחיינית הראשונה בהיסטוריה ששחתה משחה זה מתחת ל-55 שניות ובת ארצה קארן מטשוק (55.16 שניות).
אלופת אירופה.
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בספליט, לשעבר יוגוסלביה בשנת 1981 זכתה דירס ב-3 מדליות, מהן 2 מדליות זהב ומדליית כסף אחת. מדליות זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:08.58 דקות, לפני בת ארצה שמידט (4:08.71 דקות) וג'קי וילמוט מבריטניה (4:15.23 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:44.37 דקות, לפני מערב גרמניה (3:47.42 דקות) והולנד (3:49.65 דקות). מדליית כסף במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:32.89 דקות, אחרי שמידט (8:32.79 דקות) ולפני וילמוט (8:37.22 דקות).
שימוש בסמים.
לאחר איחוד גרמניה נחשפה תוכנית האימרוץ של גרמניה המזרחית, בה נתנו סטרואידים אנאבוליים באופן שיטתי לספורטאים רבים. בין היתר, השחיינית בריגיט מיינקה ספרה ששחייניות נבחרת מזרח גרמניה השתמשו באימרוץ נרחב .
משה קופמן
משה קופמן (1920 - 27 במאי 2017) היה אדריכל ומתכנן ערים ישראלי.
ביוגרפיה.
נולד באוקראינה לבן ציון וחיה קופמן. בשנת 1926 עלה עם משפחתו לארץ ישראל. בוגר בית הספר הריאלי בחיפה. בשנת 1945 סיים את לימודי האדריכלות בטכניון בחיפה. בשנים 1945–1947 עבד כאדריכל במשרדו של דב כרמי בתל אביב. בשנים 1949–1953 שימש ראש מדור הנגב הרחוק באגף התכנון במשרד ראש הממשלה. בשנים 1955–1957 היה מהנדס העיר הוד השרון, ובשנת 1958 התמנה כמהנדס העיר קריית אונו. כיהן גם כחבר הוועדה הארכיטקטונית בעיריית תל אביב. היה בעל משרד פרטי לתכנון ואדריכלות תל אביב, שפעל עד שנת 1986.
קופמן תכנן ערים, שכונות, מוסדות חינוך, בתי כנסת, מרכזי מסחר, משרדים ובתי מלון בישראל. הוא זכה בפרסים בתחרויות ארכיטקטוניות שונות. כמו כן השתתף בתערוכות ציור ופרסם שני ספרים.
בסוף שנות ה-80, עם מות אשתו, הפסיק קופמן את עבודתו. נפטר ב-2017 בביתו שבחולון.
קאר בומב
מכתש ווסטוק
מכתש ווסטוק
הוא מכתש פגיעה קטן באזור מישור מרידיאני שבאדמת כוכב הלכת מאדים. המכתש נחקר ב-8 במרץ 2005 על ידי הגשושית אופורטוניטי.
מאפייני המכתש.