עם זאת, סביר להניח כי למעט מחלות וזיהומים שונים שהובאו מהעולם הישן, היו עוד גורמים שגרמו להיכחדותם של האינדיאנים, כחלק מאידאולוגיות ברורות של לבנים הרואים את עצמם כגזע עליון הפועל לא רק נגד האינדיאנים עצמם לצורך השתלטות על אדמותיהם, אלא גם כנגד אורח החיים והתרבות האינדיאניים.
התומכים בעובדה כי התקיים ג'נוסייד באוכלוסייה האינדיאנית של ארצות הברית, טוענים כי תהליך ההשמדה היה באמצעות אינטרסים משותפים של השלטון הפדרלי, השלטון המדינתי ואינדיבידואלים ביחד עם גורמים סביבתיים; ההשמדה הייתה מנוגדת לכל עקרון יסוד של החברה האמריקנית כפי שנוסחו בחוקה ובמגילת הזכויות. בניגוד לאוכלוסייה השחורה בארצות הברית, האינדיאנים נחשבו משוללי כל זכות אנושית. כמו כן, ההשמדה האינדיאנית בוצעה בשם "הקידמה" אותה שאף האדם הלבן להביא לעולם החדש.
דתות ומנהגים.
רבים מבני השבטים האינדיאנים עדיין שומרים על דתם הקדומה ומקיימים טקסי פולחן ואירועים דתיים מגוונים. המסורות האינדיאניות שונות משבט לשבט, אולם בעיקרון הן כוללות טקסי פולחן, ריקוד, שירה, תפילה ונגינה. בטקסים רבים נוהגים להשתמש במגוון אמצעים טבעיים כגון: נוצות, פרוות, פירות ופטריות. בין השאר משתמשים בצמחים מקודשים שונים להם סגולות רפואיות ופסיכו-אקטיביות כגון: פיאוטה, דטורה, טבק ומרווה. במסגרת החקיקה בקונגרס ישנו היתר מיוחד לאינדיאנים לשימוש בנוצות עיט לצורך פולחן, האוסר עליהם למסור נוצות מעין אלה לאנשים שאינם רשומים כאינדיאנים. בקרב רבים מן השבטים קיים שילוב של האמונה המסורתית השבטית עם מסורות נוצריות.
הדת האינדיאנית קידשה את הטבע, הם האמינו כי על בני האדם לחיות בהרמוניה עם הטבע. הם קראו לאדמתם "אמא". ראש שבט ה"סו" לות'ר סטנדינג בר אמר: "ליבו של אדם מתקשה כאשר הוא מתרחק מן הטבע".
הדת האינדיאנית הייתה אנימיסטית, כלומר היא דגלה באמונה כי ישנן נשמות בכל דבר בין אם בעצים, כוכבים, סלעים ועוד. דת זו בוססה על הרצון של מאמיניה לרצות את הרוחות (נשמות) הללו והם עשו כך במספר דרכים אחד מהם הוא טקס ההתבגרות של נער שכלל צום, פגיעה עצמית והגעה למצב של טראנס (מצב תודעתי בלתי נורמלי, בין שינה לערות, ודומה למצב היפנוטי. מאופיין בניתוק חלקי או מלא מהסביבה הפיזית) זאת על מנת לפגוש את חיית הנשמה שלו. דוגמה לטקס מסוג זה נקרא "ריקוד השמש" והוא כלל מבנה גדול בעל עמוד במרכזו שסימל את השמש ובמהלכו הנערים תולים את פטמותיהם ממנו.
יחסי הממשל האמריקאי לאינדיאנים.
ממשל אובמה והאינדיאנים.
כבר מראשית כהונתו הראשונה התאמץ הנשיא ברק אובמה לחזק את הקשר בין ממשלו לבין הילידים בצפון ארצות הברית. הוא הביע צער על היחס לו זכו השבטים בעבר והבטיח לפתוח בתיקון מערכת היחסים. דוגמה למאמצים אלו אפשר לראות בהחלטה מחודש אוגוסט 2015, בה שונה שם ההר הגבוה ביותר באמריקה הצפונית, הר מקינלי, לשמו המקורי שנתנו לו הילידים – דנאלי. ההר הוא מרכיב מרכזי באמונת הילידים, ובשפתם פירוש שמו הוא "הגדול". שמו שונה ב–1896 והוא נקרא על שמו של נשיא ארצות הברית ויליאם מקינלי. שמו של ההר נתפש במשך שנים ארוכות כסמל לאימפריאליזם התרבותי הלבן ושינוי שמו היווה ביטוי להצלחה של האינדיאנים באחד ממאבקי ההכרה שהם מנהלים בארצות הברית.
שינוי השם בא בנוסף לביקור היסטורי של הנשיא בקאנון בול, צפון דקוטה – ארצו ההיסטורית של הצ'יף פר רובץ והשתתפותו בפסטיבל ילידי במקום ביוני 2014. בכך היה אובמה לנשיא הראשון זה 15 שנים שמבקר בשטחי שמורות הילידים.
ממשל טראמפ והאינדיאנים.
תוכניות להנחת צינור נפט בדקוטה הצפונית מעוררות מחלוקת בין הממשל לבין הילידים באזור. התוכניות נדחו והוקפאו מספר פעמים בשנים אחרונות בגלל התנגדות תושבי האזור לפגיעה בגורמי טבע המקודשים על פי תרבותם. מיד עם ראשית תקופת כהונתו, חתם הנשיא דונלד טראמפ על הפשרת התוכניות. החלטה זו עוררה התנגדות ציבורית ומאבק נרחב נגד מדיניות שהוגדרה כ"המשך הנישול מהקרקע" ואליה הצטרפו תומכים רבים - גם כאלו שאינם בני השבטים המקומיים. כתגובה לחתימת הנשיא על הפשרת הקרקעות תבעו שבטי הילידים באזור את חיל ההנדסה האמריקני בטענה כי השבטים לא נועצו כראוי בהחלטה, בית המשפט דחה את התביעה.
ממשל ביידן והאינדיאנים.
לאחר ניצחונו של המועמד הדמוקרטי, ג'ו ביידן בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020, החלו קבוצות פרוגריסיביות, אינדיאניות וסביבתניות לקדם את מועמדותה של דב האלנד (האלנד היא אחת משתי הנשים האינדיאניות הראשונות שנבחרו לכהן בקונגרס האמריקאי) לתפקיד מזכירת הפנים של ארצות הברית בממשלו העתידי של ביידן. ב-17 בדצמבר 2020 הכריז ביידן כי בחר בהאלנד להיות מזכירת הפנים בממשלו. אם מינויה יאושר בידי הסנאט של ארצות הברית, היא תהא האינדיאנית הראשונה לעמוד בראש מחלקה בכירה כלשהי.
הרפובליקה של דרום אפריקה
נחל עורבים
נחל עורבים (בערבית: ואדי ע'וראבה) הוא נחל בצפון מערב רמת הגולן.
ראשיתו של הנחל באזור חרבת פורן, כ-1.5 ק"מ מצפון-מערב לצומת פורן. הנחל ממשיך מערבה בערוץ רדוד. כ-500 מטרים ממערב לציר הנפט מתחתר הנחל בקניון עמוק ויורד במהירות אל עמק החולה. חלק זה של הנחל ישנם שבעה מפלים. הגדול בהם קרוי "מפל עורבים" וגובהו כ-30 מטרים. ארבעת המפלים העליונים חתורים בבזלת ושלושת התחתונים חתורים בשכבות גיר. נחל עורבים נשפך לירדן ממערב לקיבוץ להבות הבשן.
בשנת 1999 נבנה סמוך לצומת האמיר (צומת ווסט) סכר עפר בערוץ הנחל, היוצר את מאגר עורבים.
על שתי גדות הנחל קיימת צמחיית נחל מגוונת, ובסביבתה שוכנות להקות של חזירי בר, שפני סלע, צבאים ארץ-ישראליים, צבועים, זאבים, שועלים, תנים, נשרים, עקבים עיטיים ורחמים.
מקצה הנחל נצפים הרי הגליל ועמק החולה.
חלקו הקניוני של הנחל הוא חלק משמורת נחל עורבים. אל מפל עורבים מובילים שבילי טיול מציר הנפט מערבה, ומעמק החולה לכיוון המפל.
מד עובי ציפוי
מד עובי ציפוי הוא מכשיר מדידה המיועד למדידת עובי ציפוי על מתכת ברזלית ואל-ברזלית.
המכשיר פועל על עיקרון מדידה של זרם חשמלי (במתכות ברזליות) שנשלח מקצה המכשיר לחומר, ובמתכות אל-ברזליות הוא פועל על עיקרון של מיגנוט, ובכך יכול למדוד את הציפוי על המתכת ברמת דיוק של 0.0005 מילימטר. ישנן שיטות נוספות למדידת עובי ציפוי.
המכשיר מיועד למדידית עוביים של הציפויים הנפוצים ביותר בתעשיית המתכת: פלסטיק, צבע, אלגון, ורנית ועוד.
דוגמה: אם יצרן של מקררים צריך לבצע צביעה תוך כדי היצור, עליו לבצע את מדידת עובי ציפוי הצבע כדי שיעמוד בתקנים ולא יצבע יתר על המידה.
בג&quot;ץ קרסיק
בג"ץ קרסיק או הלכת קרסיק הוא כינוי לפסיקה של בית המשפט הגבוה לצדק (בג"ץ) שעסקה בדיני מקרקעין. בהחלטה נקבע פה אחד בהרכב של תשעה שופטים כי "אם המטרה הציבורית אשר שימשה בסיס להפקעת מקרקעין לפי פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור) ... חדלה להתקיים, ההפקעה מתבטלת וככלל (בכפוף לחריגים שונים) יש להחזיר את המקרקעין לבעלים שממנו הופקעו, ולחלופין במקרים מתאימים לשלם את ערכה עקב מיצוי מטרת ההפקעה".
רקע לפסיקה.
העתירה נסובה סביב קרקע ליד גבעת אולגה בשטח של 137 דונם שנרכשה על ידי אנשים פרטיים בשנות ה-40 של המאה ה-20. הקרקע הופקעה בשנות ה-50 של המאה ה-20 לצורך מטווח ושטחי אימונים של צה"ל ובמשך השנים הבעלים, ביניהם אהרן חטר-ישי, סירבו לקבל פיצוי עבור הקרקע המופקעת. בשנת 1993 מינהל מקרקעי ישראל הציע לצה"ל להעביר את המטווח למקום אחר וקידם פרויקט בנייה על הקרקעות. בעקבות זאת בעלי הקרקע פנו למדינה בדרישה לקבל את הקרקע חזרה.
פסק הדין העקרוני.
בעתירה החליטו השופטים פה אחד באופן עקרוני שקרקע שאינה משמשת עוד את הייעוד לשמה הופקעה תושב לבעליה.
הליכים לאחר פסק הדין המקורי.
לאחר קבלת ההחלטה העקרונית נתבקשו הצדדים לעתירה להביע את עמדתם בשאלה של תחולת ההחלטה האם ועד כמה תהיה רטרואקטיבית. אולם בסופו של דבר החליטו השופטים להשאיר את ההכרעה בעניין בידי הכנסת. תהליכי החקיקה התמשכו במשך שנים רבות ובסופו של דבר הסתיימו בפברואר 2010. על פי החוק החדש, הלכת קרסיק מוחלת רק על קרקעות שהופקעו משנת 1985. בנוסף, הותיר החוק לשר האוצר להודיע עם תום מטרות ההפקעה הראשונית על מטרת הפקעה אחרת.
העותרים בפרשת קרסיק זכו בשיעור הוצאות משפט יוצא דופן בגלל "התמשכות ההליכים ובהתחשב בתרומתן הרבה של העתירות ... לפיתוח דיני ההפקעות ... (ו)העובדה שעמדתם המשפטית העקרונית של העותרים באשר למגבלות המוטלות על הרשות בנוגע לשימוש במקרקעין שהופקעו על ידה נתקבלה".
משמעות הפסיקה.
עורכי דין בתחום ההפקעות כינו את פסיקת בג"ץ בפרשה, "רעידת אדמה".
השופטת דורית ביניש אמרה ש"הלכת קרסיק מהווה, אפוא, ציון דרך חשוב במשפט הישראלי והיא נותנת ביטוי מובהק לשינוי המהותי שהתרחש בדיני ההפקעות במשפטנו בעקבות חקיקת . זאת, כחלק מהשינוי הרחב יותר בנקודת האיזון בין זכויות הפרט לבין אינטרס הכלל, שהתרחש בעקבות חקיקתם של שני חוקי היסוד בנוגע לזכויות האדם בשנת 1992".
נחל פרש
נַחַל פָּרָש הוא נחל אכזב באורך כ-7 קילומטרים בצפון-מערב רמת הגולן. הנחל זורם ממרגלות תל שיבן, מצפון לשעל, דרומית לכביש 959. הנחל ממשיך דרום-מערבה, צפונית לנחל חמדל, ובסופו חוצה את כביש 918. הנחל מתחבר לירדן כ-2.5 קילומטרים מדרום לגונן.
סמוך לכביש 918 יש מפל שנקרא "מפל פרש". לאורכו צמחייה עשירה בעצי פרי. באביב גדלים בו עצי תות רבים, ונמצאים בו שועלים ודורבנים.
פריים (צילום)