רציונל: התפתחותו המוחית התקינה של התינוק מתחילה את דרכה בחיים התוך רחמיים, בסביבה המווסתת גירויים מהסביבה ומגינה מפני הפרעות חיצוניות. הפג נפלט מהסביבה התוך-רחמית המוגנת אל סביבה עם פעילות אינטנסיבית של אנשים, קולות רמים, מגע פולשני ואורות חזקים. כתוצאה מכך, מוחו של הפג מתעצב בשלב בו קיימת אי התאמה ביו המידע החושי מהסביבה החדשה לבין מה שמערכת העצבים מצפה או מסוגלת לקבל מבחינה ביולוגית.
הצפה סנסורית (חושית) זו יכולה להביא את הפג למצב של דחק (stress) אשר יכול להשפיע לרעה על המוח המתפתח ולליקויים התפתחותיים בטווח הזמן הקצר והארוך. מחקרים מוכיחים כי מתן גרייה חושית מתאימה (מבחינת סוג הגירוי, העיתוי והעוצמה) משפיעה באופן חיובי על ההתפתחות המוקדמת הן של המערכות החושיות והן של דפוסי ההתנהגות ויכולות התפיסה. פג הזוכה לקשר בין אישי קבוע ומרגיע אשר עוזר לו להיות קשוב לגירויים מהסביבה, יוכל לעבד את המידע המתקבל אליו בהצלחה רבה יותר וללא תגובות דחק.
מטרת ההתערבות בריפוי בעיסוק בפגייה היא לצמצם את מצבי הדחק אליהם נחשף התינוק. הטיפולים בריפוי בעיסוק והדרכת ההורים מאפשרת לתינוק יציבות פיזיולוגית, רוגע, חיוניות ויכולת ליצור אינטראקציה עם סביבתו הפיזית והאנושית.
הגישות הטיפוליות.
הגישות הטיפוליות של ריפוי בעיסוק בתחום הפגים הן בעיקר גישת האינטגרציה הסנסורית ׁ(החושי) (SI) והגישה הנוירו-התפתחותית (NDT). כמו כן, מקצוע הריפוי בעיסוק משלב בעבודתו את עקרונות גישת ה - NIDCAP - Newborn Individualized Developmental Care and Assessment Program, על פי גישה זו, יש לבצע הסתכלות על התנהגות היילוד כבסיס להתאמת תוכנית התערבות אישית שתביא להתפתחות מיטבית בזמן שהותו בבית החולים.
לבד מן ההכשרה האקדמית של מרפאים בעיסוק, הכוללת בין השאר התמחות בדרכי הערכה והתערבות בתחומי העיסוק השונים של האדם כגון פעילויות יום-יומיות, שינה, משחק, למידה, פנאי, עבודה והשתתפות חברתית, למרפאים בעיסוק גופי ידע ייחודים המעמידים בסיס להתערבות באוכלוסייה של אנשים עם הפרעת ויסות חושי, לרבות הבנה מעמיקה של המערכות החושיות השונות ותרומתן להתפתחות ולתפקוד, השפעות הסביבה הפיזית והאנושית על עיבוד מידע חושי והיכרות עם מכלול ההפרעות בעיבוד מידע חושי. כמו כן, למרפאים בעיסוק היכרות מעמיקה עם כלי הערכה וגישות התערבות בתחום העיבוד והויסות החושי.
תזונת פגים.
פגות היא מצב שכיח כלל עולמי. כ-8–15 אחוזים מכל הילודים נולדים פגים. רפואת הפגים והיילודים התקדמה רבות בשנים האחרונות ברמת הידע, המחקר והטכנולוגיות החדשות, שהביאו לעליה בשרידות של פגים קטנים. בד בבד, שימת הלב והעשייה הרפואית והסיעודית מופנים לא רק לשיפור השרידות, אלא גם לשיפור התוצאות הניאונטליות לטווח הקצר ולטווח הארוך, ולשיפור איכות החיים של הפגים לאורך שנות חייהם. עדויות מצטברות מוכיחות, כי לטיפול התזונתי יש תפקיד מכריע ומשמעותי בהשגת יעדים אלה.
מהן השאיפות להזנת פגים לאחר יציאתם מרחם אימם? האגודה האמריקנית לרפואת ילדים (AAP )מדגישה כי יש לשאוף לספק נוטריינטים (מרכיבי תזונה) לפגים על מנת לאפשר להם גדילה בדומה לגדילה התוך רחמית. מאידך, קיים קונטרסט משמעותי בין דרך ההזנה של עובר ברחם אמו, קרי מה שעובר מקבל ברחם אמו, בתנאים אופטימליים, לבין מה שניתן לספק לפג לאחר לידתו. בעוד שברחם ישנו מעבר פאסיבי של פחמימות, מעבר משתנה בהתאם לצרכים, ובהתאם למשקל העובר, של חומצות אמינו, ומתן מספק של שומנים מסוגים שונים, הרי שבעת הזנת פגים יש מתן יתר של פחמימות ושומנים, ומאידך, מתן בלתי מספק של חלבונים. מצב זה לאור השנים, של הזנת פגים בתת-כמות חלבון, ובעודף פחמימות ושומנים, הביא לחוסר שגשוג ועליה במשקל, עד לביטוי של Restriction Growth Extrauterine ,כפי שדווח לראשונה בשנת 1999 על ידי Ehrenkranz וחב' במספר עבודות מארצות הברית.
בית הספר הניסויי ירושלים
בית הספר הניסויי ירושלים הוא מסגרת חינוכית המיועדת לילדים מגילאי 3 ועד 18 במרכז ירושלים. בית הספר כולל בית ספר יסודי ובית ספר תיכון, אשר שוכנים במתחם משותף ומאוגדים תחת ועד מנהל אחד, שהוא גוף משותף למורים, להורים, לתלמידים ולמנהלים. לבית הספר עמותת הורים התומכת בו.
היסטוריה.
בית הספר הוקם על ידי קבוצת הורים ואנשי חינוך בראשותו של פרופ' משה כספי, על בסיס הנחות היסוד של בתי ספר פתוחים ופרוגרסיביים בעולם. הקמת בית הספר אושרה על ידי משרד החינוך במאי 1971 והוא החל לפעול בספטמבר 1972. בין המקימים היו פרופ' צבי לם, פרופ' יוסף באשי וד"ר אליעזר מרכוס שאף ניהל את בית הספר. לאורך השנים פיתח צוות בית הספר כלים חינוכיים ותוכניות שאומצו על ידי מערכת החינוך, והיוו מקור השראה לבתי ספר ברחבי ישראל בחינוך הניסויי הפתוח, כדוגמת עבודות גמר במקום בחינת בגרות, למידה רב-גילית, עבודה בחטיבות צעירות ועוד. בשנתו הראשונה למדו בבית הספר כ-100 תלמידים והוא שכן בשכונת אוהל משה. בשנת 1976 למדו בו כ-200 תלמידים ו-900 נוספים ביקשו לעבור אליו.
בשנת 1987 פרצה שערורייה תקשורתית לאחר שדווח בעיתונות שאחד ממורי בית הספר הביע דעה בעד סירוב לשירות בשטחים. בשנת 1990 הוצתה מכוניתו של מנהל בית הספר מיכה שלוי לאחר שהזמין את אודי אדיב לדבר בפני התלמידים.
בית הספר הניסויי הקים בשנת 2010 בית ספר ניסויי יסודי נוסף, הניסויי ארגנטינה, בניהולה של חגית מנדלוביץ'. משנת 2011 ועד 2021 בית הספר הניסויי ארגנטינה נוהל על ידי גב' נעמי חזן. בית הספר שוכן בקריית היובל בירושלים, ופועל על פי אותה תפיסה רעיונית. ב-2018 הוקמה חטיבת הביניים בבית הספר הניסויי-ארגנטינה.
באוגוסט 2018 הפגינו הורי בית הספר נגד תוכנית של עיריית ירושלים להקים 4 מתקני חנייה בגובה 17 מטר, סמוך לבית הספר. בנובמבר 2018 ועדת הערר המחוזית לתכנון ולבנייה החליטה לקבל את הערר שהוגש על ידי ההורים נגד התוכנית.
מבנה בית הספר.
בשנת 1976 סבל בית הספר ממצוקת מקום והוא עבר בהדרגה לבניין בית הספר כי"ח שמול מרכז כלל.
בשנת 1987 עבר בית הספר למבנה בית הספר "ארלוזורוב" שממוקם בגבולו הצפון מערבי של גן העצמאות בירושלים, ברחוב רבי עקיבא 7. המבנה נחנך בספטמבר 1961 עבור "בית חינוך לילדי עובדים ע"ש ארלוזורוב" שהשתייך לזרם העובדים בחינוך והיה בית הספר היסודי העיקרי של אזור מרכז ירושלים ורחביה. הבניין המרכזי, בן שלוש קומות, נבנה באוריינטציה מזרח-מערב כך שחדרי הלימוד וחלונותיהם הגדולים פונים צפונה (ומונעים כך כניסת שמש ישירה וסנוור מפני הלוח), ומסדרונות המעבר נמצאים בדרומו. מצפון למבנה חצר גדולה לא מרוצפת, שבדרומה שטח מגודר, שנוצל כגינת ירק לתרגול מעשי בשעורי החקלאות. מדרום למבנה נבנה באמצע שנות השישים מגרש כדורסל שממזרח לו שכנה חורשת אורנים קטנה, שהופרדה בגדר מגן העצמאות השכן. באמצע שנות השישים נוסף אגף לבית הספר, מערבית למגרש הכדורסל, בו בקומה העליונה נבנה אולם ספורט מתקדם, ובקומה התחתונה חדר אוכל ומטבח, שסיפקו ארוחות צהריים לתלמידים. בית הספר "ארלוזורוב" נסגר בשנות ה-80 עם הזדקנות האוכלסייה וירידה במספר התלמידים. המתחם גם שימש את בית הספר התיכון "המסורתי" שעבר לשכונת תלפיות.
בשנת 2002 הכריזה עיריית ירושלים על פרויקט היכל המשפט שיוקם במקום מבנה בית הספר שיהרס. בשנת 2008 נערכה חפירת בדיקה בחצר בית הספר לצורך הקמת הפרויקט. בחפירה נמצאו שלדים וקברים מהתקופה שהשטח היה חלק מבית הקברות ממילא לאחר מאבק ממושך עבר פרויקט היכל המשפט לכניסה לעיר ובית הספר הניסויי נשאר במבנה.
פעילות חינוכית.
בית הספר מתנגד לדירוגים ולכן לא עורך מבחנים ולא מחלק ציונים. תוכנית הלימודים בבית הספר אינה מוכתבת מראש, ואינה נמדדת במונחים של הספק חומר. היא נבנית בידי המורים והתלמידים כחלק מתהליכי הלמידה ומתייחסת אל הלמידה כאל תהליך ולא כאל תוצר. עם זאת, מחויב בית הספר להכנת התלמידים הבוגרים לקראת בחינות הבגרות בסוף התיכון.
התלמידים בכל הגילאים מעורבים בבחירת חלק מתוכנית הלימודים ובבחירת דרכי הלמידה. בבית הספר התיכון, התלמידים מוזמנים לבחור לעצמם תוכנית לימודים אישית. הם משפיעים על מגוון תחומים הקשורים בפעילותו הלימודית והחברתית של בית הספר, ועל בחירת תלמידים ומורים חדשים המצטרפים אליהם. בבית הספר התיכון החליף מודל החונכות את כיתות האם, וכל תלמיד בוחר את המורה שילווה אותו באופן אישי.
תוכנית הלימודים של בית הספר מדגישה את תחומי המדע, האמנות והיצירה ומוסיפה העשרה בתחומים כמו שחמט, אמנויות לחימה, מוזיקה, דרמה ואיכות הסביבה (מגוון הנושאים משתנה משנה לשנה).
מיקום בית הספר במרכז העיר מאפשר פיתוח תוכנית למידה סביבתית, שכוללת התייחסות הן לסביבה העירונית הקרובה והן אל בתי גידול פתוחים, שבהם מבקרים התלמידים במסגרת תוכנית הטיולים הנהוגה בבית הספר בכל השכבות.
בית הספר מקיים קבוצות למידה רב-גילאיות ופעילות חונכות, התורמות ליצירת קשרים בין תלמידי בתי הספר היסודי והתיכון.
בית הספר מקיים קשר עם קהילת בית הספר הערבי בעין רפא-נקובה, במסגרת פרויקט יצירתיות מסורתית ופולקלור.
הבחנה בין בית ספר ניסויי לבית ספר פתוח.
מאז הקמת בית הספר ולאורך כל שנותיו ניתן דגש על המושגים "ניסויי" ו"פתוח". בית הספר נוקט בגישה הפתוחה בחינוך אשר גורסת כי בית הספר יהיה לילדים הלומדים בו בית חם, מקבל ומכיל, המאפשר לכל לומד לפתח את אישיותו ואת יכולותיו, לבחור דרכי למידה ותחומי עניין המתאימים לו, ולהחליט באופן עצמאי החלטות רבות וחשובות לגבי אופני ההתפתחות של כל אחד ושל הקבוצה אליה הוא משתייך.
הוועד המנהל.