שירים רבים אחרים עוסקים בניכור חברתי ובעיות נפשיות, כמו כן, בשירי הלהקה רפרנסים רבים לנושאים פוליטיים, היסטוריים וספרותיים.
בשנת 2009, לאחר שריצ'י גיימס אדוארדס הוכרז רשמית כמת (2008), הוציאה הלהקת את האלבום "Journal for Plague Lovers" בו לחנים לטקסטים האחרונים שכתב.
חברת סטרטאפ
סטארטאפ
סגור אלגברי
באלגברה, הסגור האלגברי (algebraic closure) של שדה formula_1 הוא השדה הקטן ביותר המכיל את formula_1, שהוא סגור אלגברית. את הסגור האלגברי אפשר לבנות על ידי שילוב של כל ההרחבות ממימד סופי של השדה המקורי. כדי לשלב בין השדות השונים כראוי, יש להפעיל את הלמה של צורן.
לכל שדה יש סגור אלגברי, שהוא יחיד עד כדי איזומורפיזם. לכן אפשר לדבר על 'הסגור האלגברי', בה"א הידיעה. הסגור האלגברי שווה לשדה עצמו רק כאשר השדה כבר סגור אלגברית. כל שדה סגור אלגברית המכיל את formula_1, מכיל גם את הסגור האלגברי של formula_1. כאשר formula_1 שדה אינסופי הסגור האלגברי של שדה formula_1 הוא בעל אותה עוצמה כמו של formula_1. לדוגמה, הסגור האלגברי של שדה המספרים הרציונליים הוא שדה המספרים האלגבריים, והסגור האלגברי של שדה המספרים הממשיים הוא שדה המספרים המרוכבים. לפי משפט של ארטין ושרייר (Schreier) מ-1927, הממד של הסגור האלגברי מעל השדה הוא 1, 2, או אינסוף.
בנוסף לבניה המופשטת של סגור אלגברי, היוצאת משדה נתון ומחזירה הרחבה שלו, אפשר להתבונן גם בסגור האלגברי היחסי. אם formula_8 שני שדות, אז הסגור האלגברי של formula_1 ב- formula_10 (או: הסגור האלגברי היחסי) הוא אוסף האיברים של formula_10 שהם אלגבריים מעל formula_1.
דוד הרטמן
דוד הרטמן (11 בספטמבר 1931 - 10 בפברואר 2013) היה רב, פרופסור ותאולוג מן הזרם הליברלי של היהדות האורתודוקסית.
קורות חייו.
דוד הרטמן נולד בברוקלין שבניו יורק, למשפחה חרדית מהיישוב הישן ממוצא ירושלמי. הוא גדל בארצות הברית, למד בישיבת רבי חיים ברלין ובישיבת תומכי תמימים, ולאחר מכן בישיבת לייקווד הליטאית-חרדית. בהמשך עבר לישיבת רבי יצחק אלחנן בישיבה יוניברסיטי, והיה לתלמידו של הרב יוסף דב סולובייצ'יק שהסמיכו לרבנות ב-1953. הוא המשיך ללמוד בישיבה יוניברסיטי עד 1960, ובמקביל למד לתואר שני בפילוסופיה באוניברסיטת פורדהם . כיהן כרבהּ של קהילה אורתודוקסיות ברובע הברונקס בשנים 1955 עד 1960, ולאחר מכן כרב קהילת תפארת בית דוד ירושלים (Tiferet Beit David Jerusalem) במונטריאול. בו בזמן כתב דוקטורט בפילוסופיה באוניברסיטת מקגיל במונטריאול שבקנדה, בהדרכת חיים פרלמן.
בשנת 1971 עלה לישראל עם משפחתו, ובשנת 1973 קיבל את הדוקטורט מאוניברסיטת מקגיל, ובשנת 1976 הקים בירושלים את "מכון שלום הרטמן" (על שם אביו), מרכז חינוכי שלאחר מכן נפתח לידו תיכון לבנים ולבנות.
הרטמן שימש במשך שנים רבות פרופסור למחשבת ישראל באוניברסיטה העברית. בשנת הלימודים 1986/1987 שימש פרופסור אורח למחשבה יהודית באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, ובשנת הלימודים 1997/1998 באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס.
דוד הרטמן נפטר בירושלים בל' בשבט תשע"ג. ונטמן בהר המנוחות.
הגותו.
הרטמן היה מבכירי ההוגים של האורתודוקסיה המודרנית המתונה, והוא ראה עצמו כשייך לזרם הליברלי יותר של תלמידי הרב יוסף דב סולובייצ'יק. עקב עמדותיו ספג ביקורת מצד תלמידים אחרים של הרב סולובייצ'יק. כמו כן, הרטמן הגדיר את עצמו כתלמיד של אברהם יהושע השל. הרטמן העיד ששלושה הוגים בעולמה של היהדות השפיעו עליו יותר מכל: רבו הרב סולובייצ'יק, הרמב"ם, וישעיהו ליבוביץ. הוגה נוסף שהרטמן קרוב לדעותיו הוא אליעזר גולדמן.
בניגוד לליבוביץ', הרטמן אינו פוסל טעמים מוסריים כמניע לקיום מצוות, ומודע ואף מאשר את המימד התרבותי-חברתי שקיים ביהדות. השקפתו לגבי דתות אחרות ולגבי הימנעות מקיום מצוות הדת - פלורליסטית ביותר. הוא סבור שישנן דרכים שונות לפרש את ההתגלות האלוהית בבריאה, והדרך ההולכת בעקבות ההתגלות במעמד הר סיני אינה הדרך הלגיטימית היחידה.
הרטמן היה ציוני נלהב. בואו לישראל נבע מאמונתו שבישראל ניתן לעצב חברה יהודית מוסרית, בניגוד לגולה, שבה מימוש היעוד היהודי-מוסרי רלוונטי לחיי הפרט אך לא לחיי הקהילה.
על דו השיח של הרטמן עם האל כתב בנו, דניאל הרטמן:
עיטורים ואותות.
הרטמן זכה במהלך חייו בפרסים ובאותות על פועלו, ביניהם:
כמו כן, זכה לתוארי דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת ייל, היברו יוניון קולג' ומכון ויצמן.
משפחתו.
היה נשוי לברברה הרטמן. ילדיו הם:
יתרון לגודל
יתרון לגודל (המונח האנגלי המקביל: Economies of scale) הוא מונח מתחומי הכלכלה והניהול המתאר מצב בו ארגון גדול נהנה מעדיפות על פני ארגון קטן יותר, מעצם היותו גדול יותר.
הגדרה.
לארגון גדול, לעיתים קרובות, יש את האפשרות להגדיל את הייצור ולהוריד את העלויות לעומת ארגון קטן. כאשר פעילות הארגון גדלה והעלויות קטנות מדובר בארגון שנהנה מיתרון לגודל. העלות הממוצעת ליחידה בטווח הארוך יורדת עם העלייה בתפוקה. העלות הממוצעת ליחידת יורדת מכיוון שסך העלויות מתפרשות על כמות ייצור גדולה יותר. העלויות יכולות להיות קבועות או משתנות.
המושג יתרון לגודל משמש הן בהיבט המחקרי והן בהיבט של קבלת החלטות.
קיימים מספר מקרים נפוצים בהם היתרון לגודל בא לידי ביטוי:
במקרים מסוימים היתרון לגודל בארגון מקוזז על ידי החיסרון לגודל שקיים באותו ארגון. יתרון לגודל לרוב משמעותי יותר.
יתרון לגודל לא בהכרח קורה כשהארגון גדול יותר. לדוגמה, שילוב בין שני עסקים שאינם קשורים לחלוטין עלול להוביל לעלויות גבוהות יותר (על ידי הוספת דרג ניהולי נוסף) ולניהול לקוי (על ידי הפחתת המיקוד בכל עסק והוספת בירוקרטיה).
את הגודל מאפיינים על פי העניין. מאפייני גודל שכיחים הם מספר אנשים, היקפי פעילות כגון מספר היחידות המיוצרות, כמות מכירות וכדומה והון.
הגורמים.
ישנן מספר סיבות לכך שיתרון לגודל מוריד את העלות ליחידת ייצור-
כאשר חברה הופכת לגדולה מדי היא עלולה להביא לביטוי את החיסרון לגודל.
יתרון לגודל יכול להיות פנימי או חיצוני לארגון.
היתרון לגודל הפנימי מתבססת על החלטות ניהוליות בעוד שהיתרון לגודל החיצוני תלוי בגורמים חיצוניים לארגון.
יתרון לגודל פנימי - מתרחש כאשר חברה מורידה בעלויות הפנימיות של החברה ולכן זה ייחודי לחברה מסוימת. זה יכול לקרות עקב החלטה של הנהלת החברה או בעקבות הגודל של החברה. חברות גדולות יותר עשויות להשיג יתרון לגודל פנימי - להוריד את עלויותיהן ולהגדיל את רמות הייצור שלהן - משום שהן יכולות לרכוש משאבים בכמויות גדולות (כוח קנייה), הן בעלות פטנט טכנולוגיה מיוחדת או משום שיש להן גישה ליותר הון.
לעומת זאת, יתרון לגודל חיצוני - מתרחש בגלל גורמים חיצוניים לארגון המשפיעים על תעשייה שלמה. כלומר, אין לחברות שליטה על גורמים אלו. זה קורה כאשר יש סובסידיות ו/או הפחתות מס, שותפויות ומיזמים משותפים - כל דבר שיכול להפחית בעלויות לחברות רבות בתעשייה מסוימת.
דוגמאות למצבים של יתרון לגודל.
לדוגמה חנות בגדים שמייצרת חולצות עם לוגו מסוים - מרכיב העלות העיקרי הוא עיצוב הלוגו. ככל שרמת הייצור של החולצות עם הלוגו תהיה גדולה יותר כך עלות עיצוב הלוגו תחולק בין יותר חולצות ולכן העלות הממוצעת ליחידה תקטן עם עלייה בכמות הייצור.
14 הנקודות
שבט יששכר
שבט יששכר (מבטאים יִשָּׂכָר) הוא אחד משנים-עשר שבטי ישראל המוזכרים בתנ"ך.
הוא נקרא על שם אבי השבט יששכר בנה החמישי של לאה ובן תשיעי ליעקב.
ברכות לשבט.
ברכת משה.
בברכת משה ששבטים בפרשת וזאת הברכה נאמר
שבט יששכר קיבל את ברכת משה ביחד עם שבט זבולון:
השבט במדבר.
סימלי השבט: אבן החושן והדגל.
על פי הפירוש,
האבן המייצגת את השבט, בין אבני החושן, היא אבן הספיר שאותה נשא אהרון הכהן עם שאר האבנים הטובות שנשא על ליבו בחושן.
ה"אות" של שבט זה (כלומר הדגל שלו) היה ציור של שמש וירח על כחול דומה לשחור.
על פי הכתוב "וּמִבְּנֵי יִשָּׂשכָר יוֹדְעֵי בִינָה לָעִתִּים".
נשיאי השבט.
בספר במדבר, פרשת נשא נזכר נשיא שבט יששכר במדבר: נְתַנְאֵל בֶּן צוּעָר.
הוא הקריב את קורבנות הנשיאים ביום השני לחנוכת המשכן.
בפרשת מסעי נזכר הנשיא פלטיאל בן עזן.
נציג השבט בשנים עשר המרגלים היה: לְמַטֵּה יִשָּׂשכָר יִגְאָל בֶּן-יוֹסֵף. (במדבר יג יב)
המסע במדבר.
בזמן מסעם של בני ישראל במדבר, חנה שבט יששכר במחנה יהודה, שהיה מזרחה למשכן.
במפקד הראשון שערך משה מנה השבט 54,400 איש, ובמפקד השני 64,300 איש.
נחלת השבט.
נחלת יששכר הייתה באזור מזרח עמק יזרעאל של ימינו, וכללה ערים כגון יזרעאל, שונם, אבץ, עין חדה ודברת, וכן ערים שנועדו לחצי שבט המנשה, כגון יבלעם ובית שאן.
השבט בארץ ישראל.
ארבעת המשפחות הגדולות של השבט היו תולע, פואה, ישוב ושמרון. המשפחות נמנו שלוש פעמים בתנ"ך. מהשבט יצא השופט תולע בן פואה ששפט את ישראל 23 שנה.
שבט יששכר ושבט שמעון הם השבטים היחידים שלא נאמרה כנגדם ביקורת על אי השלמת כיבוש נחלתם בארץ כנען בתחילת ספר שופטים.
השבט השתתף במלחמת סיסרא ונזכר לשבח בשירת דבורה.
מהשבט יצא בעשא מלך ישראל (מלכים א', ט"ו, כ"ז).
בימי חזקיהו היו בני יששכר בין הבאים מאפרים לעשות פסח בירושלים (דברי הימים ב', ל' י"ח)
בגלות עשרת השבטים גלה שבט יששכר, ומאז לא נודעו עקבותיו.
השבט במדרש.
אנשי השבט היו ידועים בחוכמתם הרבה, והתפרסמו במיוחד בזכות ידיעת "סוד העיבור".
וכן מזכיר מחבר הספר "ספר היוחסין" במאמר השישי, שאחד מהספרים שאבדו מעם ישראל, הוא "ספר התכונה של בני יששכר, ספר הרפואות של שלמה המלך וכו' ".