בשנת 1999 הגיעה ההזדמנות לפתיחת חנות בעלת אופי משלה בתוך מרכז האופנה נורת'רידג' עם תצוגת שיווק של עיצובים מחודשים שנמכרו לכל סניפי הרשת. בשלב זה, Forever 21 גדלה וכך גם גודל הסניפים הממוצע שלה גדל ל-9,000 מ"ר לכל סניף, ואלה ממוקמים בקניונים נחשבים.
החנות הראשונה מחוץ לגבולות ארצות הברית נפתחה בפוארטו ריקו ב-1 באוגוסט 2009.
חנות הדגל של הרשת ממוקמת בטיימס סקוור בניו יורק, בעלת חמש קומות ומשתרעת על פני 9,000 מ"ר.
בישראל.
ב-19 בדצמבר 2011 נפתח הסניף הראשון בישראל, בקניון עזריאלי שבתל אביב שכלל שתי קומות בשטח של 1,800 מ"ר. ביום הפתיחה הגיעו לסניף כ-4,000 לקוחות. חנות זו הייתה חלק מהזמן במקום ה-5 מבין סניפי הרשת בעולם בכמות המכירות הגבוהה ביותר.
הסניף השני של המותג נפתח ב-21 בנובמבר 2013 בשטח של 1,500 מ"ר, בקריון בקריית ביאליק, בה שווקו לראשונה בישראל פריטים של הרשת לילדות. ב-30 בינואר 2014 נפתח סניף של החנות בגראנד קניון בבאר שבע ולאחריה נפתח סניף החנות בקניון מלחה בירושלים. במרץ 2015 פתחה הרשת שני סניפים: הראשון בקניון איילון ברמת גן, והשני במתחם "ביג פאשן" באשדוד. ב-2016 נפתח סניף חדש של הרשת בקניון הזהב בראשון לציון.
ב-2018 הרשת סגרה את סניפה בקניון גינדי TLV בתל אביב, זאת לאחר שסגרה את סניפיה בקניון איילון ברמת גן, בקניון מלחה בירושלים, בגרנד קניון באר שבע ובקריון. ביוני 2020 לא היו לרשת סניפים בישראל.
בדצמבר 2021 דווח כי קבוצת עזריאלי ו-MGS קיבלו את זיכיון הרשת ובכוונתם לפתוח 15 סניפים בישראל בטווח של 5 שנים.
נתוני מכירות.
ב-2012 מחזור מכירות החברה ברחבי העולם עמד על כ-2 מיליארד דולר בשנה, כאשר בישראל המכירות עמדו על ממוצע של 70 מיליון שקלים בשנה.
ב-2019 הרשת נכנסה לקשיים כלכליים. בספטמבר 2019 החברה הגישה בקשה לפשיטת רגל, כתוצאה מהפסדים נרחבים בפעילותה הבינלאומית.
בפברואר 2020 נרכשה על ידי שלושה קונים המעוניינים להרחיב את הפעילות הבינלאומית של החברה ובכך ניצלה מפשיטת רגל.
פורמטים.
רשת Forever 21 מחזיקה ומפעילה חנויות רבות בפורמטים שונים. הפורמטים הפועלים בחנויות עצמן הם: Forever 21 ,XXI Forever ו-Heritage 1981. ישנם פורמטים נוספים הפועלים מחוץ לחנויות כגון: Forever 21+ ,Love 21 יולדות, Forever 21 Girls, ו-21 Men.
Forever 21, רכשה בנוסף את רשת חנויות הבגדים Gadzooks.
מספר אישי (צה&quot;ל)
מספר אישי הוא מספר מזהה הניתן לכל חייל בצה"ל.
תפקיד המספר האישי.
המספר האישי ניתן לכל מועמד לשירות ביטחון (מלש"ב). תושב ישראל הנמנה עם האוכלוסיות החייבות בגיוס מקבל מספר אישי בהגיעו לגיל המתאים לגיוס. המספר נקוב בתעודת החוגר של כל חייל ובתעודת הקצין של כל קצין. הוא מלווה את החייל בכל שלבי שירותו וממשיך להיות מספרו האישי בשירות המילואים, ואף לאחר שחרורו מן המילואים, כאשר הוא כבר פטור מכל שרות צבאי. המספר אינו משתנה בשלבי השירות השונים ולאחריהם. אין חייל מקבל שני מספרים ואותו מספר אינו ניתן לחייל אחר.
המספר האישי מיועד לזיהוי החייל במספר מצבים:
מספר אישי לכל חייל מקובל בכל צבאות העולם והוא מעוגן באמנת ז'נבה השלישית מ-1929 הקובעת את זכויותיהם ומעמדם של שבויים. האמנה מגינה על חייל הנופל בשבי האויב. נאסר בה על עינוי שבויים, ונקבע בה שהמידע שמותר לדרוש משבוי כולל רק את שמו, תאריך לידתו, דרגתו ומספרו האישי. עוד קובעת האמנה כי כל חייל חייב לשאת עמו "פנקס שבי" שבו כלולים פרטיו האישיים והערות לגבי מצבו הרפואי, וכן דסקית זיהוי שעליה מוטבעים שמו ומספרו האישי. גם בצה"ל ניתנת לכל חייל תעודת שבי.
תולדות המספר האישי בצה"ל.
מלחמת העצמאות החלה מיד לאחר החלטת החלוקה של עצרת האו"ם מ-29 בנובמבר 1947. בשלב ראשון הייתה זו מלחמה עם ערביי ארץ ישראל, ומיד עם הכרזת העצמאות החל השלב השני בו פלשו צבאות ערב למדינה שאך זה הוקמה. כוחות היישוב שנלחמו בשלב הראשון היו במסגרת "כוח המגן העברי". צה"ל הוקם כשבועיים לאחר קום מדינת ישראל, תוך כדי הקרבות הממשלה הזמנית החליטה על הקמתו וראש הממשלה, דוד בן-גוריון חתם על "פקודת צבא הגנה לישראל" ב-26 במאי 1948, צה"ל התבסס על המבנה הארגוני של "ההגנה", כדי לשמש ככוח הלוחם העיקרי של מדינת ישראל, ומיזג לתוכו גם לוחמים ממשוחררי הבריגדה היהודית ואנשי המחתרות האחרות - אצ"ל ולח"י, ויהודים יוצאי צבא ממדינות שונות במסגרת גיוס חוץ לארץ ומח"ל.
בשלב הראשון של המלחמה, שלפני הכרזת העצמאות, ובראשיתו של השלב השני, שלאחר ההכרזה, טרם ניתנו מספרים אישיים לחיילי צה"ל כשם שטרם ניתנו מספרי זהות לכלל תושבי המדינה. במהלך המלחמה, לאחר התארגנותו של צה"ל, הוענקו לחיילים המספרים האישיים ולכלל התושבים הוענקו מספרי זהות. סדרת המספרים הראשונה הייתה בת ארבע ספרות, אך לאנשי מנגנון הקבע של "ההגנה", שהפכו לאנשי הפיקוד העליון של צה"ל ניתנו מספרים בני חמש ספרות שהחלו בספרה 3.
כזה היה מספרו האישי של יצחק רבין שהיה מפקד חטיבת הראל במלחמת העצמאות. לימים, בנאום שנשא מול הקונגרס האמריקאי בשנת 1994 סביב הסכם השלום בין ישראל לירדן, פתח יצחק רבין את דבריו באומרו:
לאחר שב-1 ביוני 1948 נחתם הסכם בין מנחם בגין לישראל גלילי, וכוחות האצ"ל החלו להשתלב בצה"ל, ביחידות נפרדות, ניתנו לאנשי האצ"ל מספרים אישיים שהתחילו בספרות "93" שזיהו את נושאיהם כחבר האצ"ל.
לחללים שנפלו בקרב בתקופה שמאז ראשית מלחמת העצמאות ועד להענקת מספרים אישיים לכלל חיילי צה"ל ניתנו בדיעבד לאחר מותם מספרים אישיים בני שש ספרות המתחילים בספרות 17. בזה הביע צה"ל את הוקרת העם לנופלים בקרב על הקמת המדינה.
מסיבות של ביטחון שדה, על מנת שלא ניתן על פי המספרים לדעת את מספר כלל חיילי צה"ל בכל עת נתונה, נקבע כי המספרים האישיים לא יוקצו בסדר עוקב ורציף אלא בדילוגים. כן נקבעו סדרות מספרים מיוחדות לסוגים שונים של חיילים, כגון חיילות, עולים מבוגרים שגילם מעל גיל גיוס חובה שגויסו ישירות למילואים ובוגרי בתי ספר צבאיים. במסלול הראשי הגיעו המספרים במשך הזמן למספרים בני חמש ושש ספרות והחל משנת 1966 למספרים בני שבע ספרות. בסדרה זו נכלל מספרו האישי של גלעד שליט 7704387, שפורסם ברבים באתרי האינטרנט בהימצאו בשבי.
המספר האישי אינו כולל ספרת ביקורת (למספר הזהות נוספה ספרת ביקורת רק בתחילת שנות השבעים).
הווי וטריוויה.
אף על פי שלא ניתן לקבוע את מספר החיילים בצה"ל בכל עת נתונה על פי המספרים האישיים, הרי שחיילי שירות החובה יכולים לאמוד את הוותק של חייל ("פז"ם") ואת מחזור הגיוס שלו לפי מספרו האישי. בהווי הצבאי קיימת תמיד מידה של התנשאות של החיילים הוותיקים על החיילים החדשים. באופן זה נוצרו ביטויים שונים המבטאים רוח זאת, כדוגמת "צריך קיטבג כדי לסחוב את המספר האישי שלך" או "לפי המספר האישי שלך עוד לא זרעו את תפוחי האדמה שתאכל עד השחרור".
לקראת סוף שנות ה-50 ובראשית שנות ה-60 הוקצתה למתגייסים סדרת מספרים אישיים בת שש ספרות המתחילים בספרות 44. באותו זמן היו בשירות צה"ל טנדרים קלים מתוצרת ויליס (Willys) שלוחיות הרישוי שלהם החלו בספרות 44. החיילים במחזורי גיוס אלה קיבלו את הכינוי "מחזור הוויליסים". אחד המתגייסים ב"מחזור הוויליסים" היה אהוד ברק שהתגייס ב-8 בנובמבר 1959 וקיבל את המספר האישי 448200.
מספר אישי מפורסם ניתן לדמות דמיונית והיא החיילת "דינה ברזילי", בשיר של להקת הנח"ל שנכתב על ידי הפזמונאי חיים חפר בסוף שנות החמישים והפך ללהיט בתקופתו. חיים חפר בחר להעניק בשיר לחיילת את מספר האישי של בני מחזור הוויליסים – 496351. המספר בשיר היה אמנם פיקטיבי אך כעבור שנים מספר זה הוקצה בפועל לאחד החיילים, שצולם לקליפ של להקת הנח"ל, כאשר חידשה את השיר.
כינויים נוספים:
סטנט
להקת צעירי תל אביב
פנחס בר חמא
רבי פנחס בר חמא הכהן (או רבי פינחס בר חמא או רבי פנחס הכהן) היה אמורא מהדור השלישי של האמוראים, תלמידו של רבי סימון, מוזכר בתלמוד ירושלמי ותלמוד בבלי ובמדרש תהילים, מעט מאוד ידוע על תולדות חייו.
בתלמוד ירושלמי מובא סיפור על איסי אחד שהציע ללמדו כיצד הוגים את השם המפורש, אך רבי פינחס התחמק מטעם שאין הוא ראוי ללימוד זו כי הוא מאוכלי מעשר (תלמוד ירושלמי מסכת יומא דף יח עמוד ב).
במדרש תהילים הובא מאמרו שמשה רבנו תיקן את סדר התפילות ואילו אנשי כנסת הגדולה חזרו לייסד ולקבוע התפילה בישראל (מדרש תהילים מזמור יט).
בעל הסדר הדורות מציע כי ייתכן שאביו הוא רבי חמא בר אבא, וגם שאחיו היה רבי חנינא בר חמא (סדר הדורות, ערך רבי פינחס הכהן בר חמא).
אוניברסיטת צ'יאנג מאי
אוניברסיטת צ'יאנג מאי (תאית: มหาวิทยาลัยเชียงใหม่) היא אוניברסיטה ציבורית בצפון תאילנד. האוניברסיטה מתמקדת במדעים מדויקים, רפואה וחקלאות. האוניברסיטה ממוקמת במחוז צ'יאנג מאי בסמוך לעיר המחוז, והייתה למוסד הראשון להשכלה גבוהה שהוקם בצפון תאילנד.
תוכניות להקמת האוניברסיטה החלו כבר ב-1941, אבל מלחמת העולם השנייה גרמה להפסקת הפעילות. בשנת 1958 החליט המושל הצבאי של תאילנד תאנום קיטיקאצ'רון על הקמתה. שנתיים מאוחר יותר, סרִיט תאנאראט אישר את הקמת האוניברסיטה.
ב-18 בינואר 1964 החלו הלימודים באוניברסיטה, על ידי ראמה התשיעי, מלך תאילנד. טקס פתיחת האוניברסיטה התקיים כשנה מאוחר יותר, ב-24 בינואר 1965.
ב-6 במרץ 2008 הוענק לאוניברסיטה מעמד של אוניברסיטה לאומית. האוניברסיטה חברה ברשת אוניברסיטאות איגוד מדינות דרום-מזרח אסיה.
אוניברסיטת המדינה של קנטקי