לפני שריבר צונחת לרצפה היא מזכירה מקום בשם "מירנדה", מעתה הסרט מתמקד בעלילה שתכליתה למצוא את המקום הזה, שבו הם ילמדו על מה שנעשה באמת לריבר בידי הברית. על פי המידע שיש להם מירנדה הוא כוכב לכת שנמצא מעבר לשטח מחיה של הריברס. לפי ההיסטוריה של המקום ניסו לעשות בו תהליך של הארצה, אבל לא הצליחו אז נטשו את המקום. מל מחליט שלמרות זאת הם חייבים להגיע לשם. בינתיים הסוכן של הברית עוקב אחריהם תוך כדי שהוא מנסה להשתמש באינארה כפיתיון. במהלך המרדף הוא הורג אנשים רבים. מל מחליט להסוות את הספינה של בסגנון של הריברס וכך להגיע למירנדה. התעלול מצליח והם מגיעים. עם הגיעם הם מגלים כי היישוב עבר הארצה מושלמת. הם רואים ערים גדולות ובהם מיליוני אנשים מתים. הקלטה שהם מגלים מסבירה את שקרה: הממשלה החליטה להשתמש בתרכובת שנקראת פאקס, בתוך מערכות האוויר של העולם. תרכובת זו נועדה להרגיע את האוכלוסייה, לשרש אלימות וליצור חברה מושלמת. רק שהתרכובת גרמה לאנשים לאבד כל עניין בחיים. הם הפסיקו לדבר, ולאכול עד שמתו. אחוז מזערי של האנשים איבדו את שפיותם, והם בעצם הריברס. מל מחליט שעליהם להפיץ את הסרטון הזה לכל העולמות, כדי למנוע מהממשלה לנסות לעשות דבר כזה שוב. הם יוצאים מהאזור של הריברס שהם בעקבותיהם, וכך הריברס תוקפים את הספינות של הברית שממתינות לסרניטי כחוזרים לאזורים מיושבים. הצוות משתמש בהסחת הדעת כדי להפיץ את המסר לעולם. מל והסוכן נלחמים אחד עם השני ומל הורג אותו. וואש נהרג בניסיון להגיע לאתר השידור, וכל שאר הצוות היה מת אילולי ריבר הצילה אותם. הם מצליחים להפיץ את המסר והסרט מסתיים בלוויות של החברים שמתו במהלך המתקפה.
שקית קניות מפלסטיק
שקית קניות מפלסטיק (גם שקית פלסטיק, שקית מכולת, שקית גופייה ושקית נשיאה חד-פעמית) היא סוג נפוץ של שקית פלסטיק המשמשת לאריזת קניות. לרוב שקיות אלו מיועדות לשימוש חד-פעמי לנשיאת פריטים מהחנות לבית. הן משמשות גם בשימוש חוזר לאחסון או כשקיות אשפה. שקית זו מכונה גם "שקית גופייה".
מאפיינים.
שקיות פלסטיק בדרך כלל מיוצרות מפוליאתילן.
שקית הקניות הקלה היא המצאה של מהנדס שוודי בשם גוסטב סטן ת'ולין. הוא פיתח את הרעיון ויצר שקית פשוטה על ידי קיפול יריעת פלסטיק על משטח שטוח כך שהידיות הן חלק מהיריעה הבונה את גוף השקית ללא "תפר". בתחילת שנות ה-60 הוא פיתח את הרעיון עבור חברת אריזה בשוודיה. התהליך שפיתח הפיק שקית פשוטה וחזקה, בעלת כושר נשיאה גבוה, והרעיון הוכר כפטנט בשנת 1965.
הבעלות על הפטנט של החברה שקנתה ממנו את הזכויות, העניק לה מונופול וירטואלי על ייצור שקיות מסוג זה, והיא הקימה מפעלי ייצור ברחבי אירופה וארצות הברית עד שנת 1977, אז שוחררו הזכויות לכול.
מאמצע שנות ה-80 הפך השימוש בשקיות פלסטיק נפוץ ככלי לנשיאת מצרכים יומיים, מהחנות לכלי הרכב ולבתים. פעמים רבות נעשה בשקיות אלו שימוש חוזר לעטיפת חפצים או מוצרי מזון, וכן כשקיות אשפה ביתיות.
חוק לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד-פעמיות.
בשנת 2014 יזם המשרד להגנת הסביבה הצעת חוק לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד–פעמיות, ההצעה אושרה בכנסת והחוק נכנס לתוקף ב-1 בינואר 2017. סעיף 1 לחוק מציג את מטרתו:
על פי נתוני המשרד להגנת הסביבה, נכון לשנת 2016 (בטרם יושם החוק) הוציאו רשתות השיווק סכום של כ־90 מיליון ש"ח לשנה עבור סבסוד שקיות פלסטיק לקונים, ישראלי ממוצע צרך כ־75 שקיות פלסטיק לשנה, ובסך הכל נצרכו בישראל כ־2.2 מיליארד שקיות פלסטיק בשנה. לאחר כניסת החוק לתוקף, נמכרו ברבעון הראשון של 2017 כ-55 מיליון שקיות על ידי הקמעונאים הגדולים. זאת, לעומת הרבעון הרביעי לשנת 2016, שבו דווח על יותר מ-280 מיליון שקיות שנרכשו על ידי הקמעונאים לחלוקה. נתון זה מהווה הפחתה של יותר מ-80%, ומעיד על מידת יישום החוק.
לאחר החלת החוק, גילה סקר פסולת שנערך בחודש יוני 2017 בחופי הארץ, שחלה ירידה של כמעט 50 אחוז בפסולת שקיות הפלסטיק.
במקביל להחלת חוק השקיות שנועד לעודד את צמצום השימוש בשקיות נשיאה חד פעמיות, המשרד להגנת הסביבה פעל גם לעידוד השימוש בשקיות נשיאה רב פעמיות: בשבועיים הראשונים שלאחר כניסת החוק לתוקף, סבסד המשרד חלוקה של סלי קניות רב-פעמיים ברשתות השיווק. כמו כן פיתח המשרד מפרט לסלי קניות רב פעמיים אשר יהיו ניתנים לשטיפה ולכביסה, ניתנים לדחיסה או אריזה בעת שאינם בשימוש, ועשויים מחומרים הניתנים למיחזור.
חלק מרשתות השיווק משתמשות בשיטות שונות לעקיפת החוק, שמונעות את החלת ההיטל מהצרכן. כך לדוגמה, על פי המשרד להגנת הסביבה, רשתות מסוימות משתמשות בשקיות עבות יותר מכפי שהחוק דורש. באופן כזה הן יכולות לחלק ללא תשלום שקיות פלסטיק או נייר שמגדילות את הנפח והמשקל של הפסולת במקום לצמצם אותם, בניגוד לכוונה המקורית של החוק..
ביקורות.
בעיני רבים השימוש בשקיות פלסטיק מסמל את תרבות הצריכה - אשר אינה עולה בקנה אחד עם סביבתנות ודאגה לאיכות הסביבה. הערך הסימבולי של השימוש בשקיות פלסטיק נובע מן הנזק הסביבתי העצום שנגרם כתוצאה מן השימוש בהן. בשל העובדה שאנשים רבים מבצעים בשקיות אלה שימוש חד-פעמי, בנוסף לעובדה שפלסטיק מתכלה לאט - נפח ומשקל רבים מן הפסולת במדינות מערביות מקורו בשקיות פלסטיק. בנוסף, שקיות אשר נסחפות ברוח לאזורים מרוחקים מסביבה אנושית או שקיות המושלכות באזורים שבהם משוטטות חיות בר - עלולות לגרום לנזק רב, למשל במקרה שבעל-חיים מתפתה לאכול אותן. לדוגמה, צבי-ים עלולים לחשוב ששקית פלסטיק היא מדוזה (מהן צבי-הים ניזונים) ולהיחנק כתוצאה מבליעתה. דוגמה נוספת, שקית פלסטיק שהושארה באתר בילוי בטבע עם אוכל בתוכה, עלולה להיאכל בידי חיית בר שחפצה באוכל שבתוך השקית.
שקית קניות
שקיות קניות מפלסטיק
ספרטק מוסקבה (כדורסל נשים)
אוגמ&quot;ק יקטרינבורג
אוגמ"ק יקטרינבורג (ברוסית: УГМК Екатеринбург) היא קבוצת כדורסל נשים רוסי מהעיר יקטרינבורג מ-1938, אחת המצליחות ברוסיה והיא אלופת רוסיה הנוכחית. אוגמ"ק, אחת הקבוצות המובילות באירופה, זכתה בשישה תוארי גביע אירופה לאלופות ויורוליג, בשנים 2003, 2013, 2016, 2018, 2019, 2021. בנוסף היא זכתה 15 פעמים באליפות רוסיה ו-9 פעמים בגביע הרוסי.
בעלי הקבוצה הם "חברת המטלורגיה של הרי אורל" (УГМК).
היסטוריה.
הקבוצה הוקמה ב-1938 על ידי "חברת בניית המכונות של אוראל" (אוראלמש) ובתחילה נקראה הקבוצה בשם זניט. ב-1958 הקבוצה אוחדה עם "אוונגרד" ונקראה "טרוד". מ-1960 ועד שנת 2000 נקראה בשם "אוראלמש". ב-1964 הקבוצה העפילה לליגה הבכירה בברית המועצות ובשנים 1973–1974 הקבוצה סיימה במקום השלישי באליפות, הישגה הטוב ביותר בתקופה ההיא. בעונת 1985 אף העפילה לגמר הגביע אך הפסידה.
בשנת 2000 הקבוצה נקראה אוראלמש-אוגמ"ק בשל הצטרפותה להסכם חסות עם "חברת המטלורגיה של הרי אוראל" (Уральская горно-металлургическая компания), שנה לאחר מכן נפרדה מ"חברת בניית המכונות של אוראל" וחדלה לשאת את השם אוראלמש.
בשנת 2009, לאחר התפרקות מועדון צסק"א מוסקבה, מאמנה וקבוצת שחקניות בולטות עברו ל"אוגמ"ק". בנוסף, החל משנה זו, זכתה הקבוצה 9 פעמים רצופות באליפות הפרמייר ליג הרוסי בכדורסל נשים.
בעונת 2018 זכתה באליפות הליגה הרוסית, ביורוליג, בסופרקאפ האירופי לנשים ובגביע הרוסי. בעונת 2019 זכתה בפעם השנייה ברציפות ביורוליג נשים אחרי שהתמודדה בגמר נגד דינמו קורסק, עליה גם גברה בגמר פלייאוף ליגת העל הרוסית בכדורסל נשים, בדרך לזכייה 13 במספר באליפות המדינה.
בעונת 2019/2020 העפילה לשלב רבע גמר יורוליג נשים וזכתה באליפות ה-14 בתולדותיה. בעונת 2020/2021 זכתה בפעם הששית ביורוליג נשים.
ועידת קהיר (1943)
ועידת קהיר נערכה בקהיר שבמצרים בין 22 בנובמבר ל-26 בנובמבר 1943, בין רוזוולט, צ'רצ'יל, וגנרליסימו צ'יאנג קאי שק מסין. הוועידה עסקה בהיערכות בעלות הברית נגד האימפריה היפנית, ובמצב הרצוי באסיה שלאחר המלחמה.
רוזוולט רצה קשרים חיוביים ופרודוקטיביים עם סין לאחר המלחמה, כמו גם סיוע סיני בשמירה על ההתפשטות הבריטית, הרוסית והיפנית באסיה, ולכן הציע את ועידת קהיר כאמצעי לביטוי אמון הציבור ברפובליקת סין. הוועידה עצמה הייתה תחנת ביניים בדרך לפגוש את מנהיג ברית המועצות ג'וזף סטלין בטהראן, אך ממשל רוזוולט העניק למנהיג הסיני דחיפה סמלית בכך שנפגש עמו באופן פרטי לפני תחילת הוועידה ולפני שהגיע צ'רצ'יל.
החלטות הוועידה פורסמו ב"הצהרת קהיר", הצהרה לא-חתומה לעיתונות שדנה בכוונתן של בעלות הברית לחלק את האימפריה היפנית לאחר כניעתה הצפויה של יפן. הודעה לעיתונות של הועידה ביססה את מעמדה של סין כאחת מארבע המעצמות הגדולות של בעלות הברית. על פי ההצהרה, כל הטריטוריות שכבשה יפן מאז מלחמת העולם הראשונה, כולל טאיוואן ואוקינאווה, יוחזרו לסין. בנוסף קבעה ההצהרה שעל קוריאה, שהייתה כבושה בידי יפן, להפוך למדינה חופשית.
הוגו ואלישבע בויקו
הוגו ואלישבע בּוֹיְקוֹ (Boyko) היו זוג מדענים-אקולוגים ישראלים שנודעו בחקר החקלאות ותרמו תרומה מחקרית בקנה מידה עולמי בנושא גידול צומח בתנאי מדבר. הוגו בויקו נודע בעולם כמייסד התחום המדעי של קלימטוגרפיה אקולוגית.
רקע אישי.
הוגו בויקו נולד במשפחת תעשיינים בווינה ב-6 באוקטובר 1892. למד בגימנסיה מקומית ובבית ספר לקצינים. במלחמת העולם הראשונה התגייס לצבא אוסטריה, ושירת ארבע שנים בחזית הרוסית והאיטלקית כקפטן בחיל התותחנים. בשנת 1920 הצטרף לחברה הזואולוגית הווינאית. בגיל 35 החל ללמוד מדעי הטבע באוניברסיטת וינה, ובשנת 1930 סיים לימודי דוקטורט. נפטר ב-26 במאי 1970.