רבי ירוחם ישראל בן שבתי הכהן הירשקוביץ [הירשקאויטש או גירשקאויטש] כהנא (תר"ג – י' באדר א' תרס"ח המכונה ירוחם הכהן, 1908) היה רב מורה צדק ואב בית דין בערים הונטשעשט קאושאני איזמאיל ודובסרי בבסרביה (כיום אוקראינה ומולדובה). גאון ולמדן מופלג, חיבר ספרים העוסקים בכל מקצועות התורה.
קורות חיים.
ירוחם ישראל נולד לרבי שבתי בן אהרון הכהן ולאסתר בשנת תר"ג. ומשפחתו מיוחסת למשפחת צאצאי הש"ך.
אביו רבי שבתי היה גאון גדול. רבי ירוחם התייתם מאמו בגיל 19 כאשר היא נפטרה בתשעה באב תרכ"ב.
היה מלמד תינוקות בטומשפול, ושם הוא לימד את תלמידו הרב משה נחום ירושלמסקי, שבצעירותו גדל בעיר זו.
בשנת תרל"א כיהן כאב"ד בהונטשעשט במחוז קישנוב שם התגורר.
בשנת תרל"ב כיהן כמורה הוראה ואב"ד בקאושני בבסרביה ושם נשא על כתיפיו עול רבנות העיר.
עם זאת היה דחוק בפרנסתו כיון שהעיר הייתה קטנה וענייה ולא היה בידו לפרנס את בני ביתו המרובים, ולממן את הוצאות נישואי ילדיו.
בניסן תרמ"ו נתמנה להיות רב באיזמאיל, ושם פירנסוהו כהוגן, כי עיר זו הייתה מלאה גבירים מפורסמים ונדיבי לב.
בבין המצרים בשנה זו השלטונות גירשו אותו ואת משפחתו מאיזמאיל, היות שעיר זו הייתה סמוכה לגבול, ומשם הוא גלה לעיר קישינב, שם היה מגדולי רבני העיר.
בט"ו באב תרמ"ו להיות רב ואב"ד בעיר דובוסרי השוכנת ליד נהר דניסטר במחוז בסרביה, ושם כיהן כאב"ד עד סוף ימיו.
מלבד למדנותו המופלגת היה גם נעים זמירות, וגדול היה כוחו בנגינה, ולתפילתו בציבור יצאו מוניטין בדובסרי והסביבה. וכאשר היה עולה לדוכן לברכת כהנים יחד עם בניו נשמעה ברכתם כשל להקה מוזיקלית, וקהל המתפללים היו מאזינים לברכתם ולתפילותיו בהנאה מרובה. בניו של ר' ירוחם נחנו כולם בקול ערב ובכישרון מוזיקלי, ושימשו בחזנות בקהילות גדולות, בקישנוב, באודסה, ובארצות הברית.
היה פעיל ברבנות העיר דובסארי כאשר בתקופת רבנותו התגוררו בעיר יותר מ 14,000 תושבים.
כמו כן רבי ירוחם היה מעורב בהרגעת הרוחות בין היהודים לנוצרים בדובסרי ובפרט בעלילת הדם שנפלה על ראשם של יהודי דובסרי, שהביאה בסופו של דבר לפרעות קישינב.
רבי ירוחם נפטר בגיל 65 בי' באדר א' תרס"ח מתוך עיסוק בלימוד גמרא לעיני בתו רחל'ה.
ספריו.
רבי ירוחם כתב חידושים רבים שחידש בכל מקצועות התורה. כתבי ידו נמצאים במכון לתצלומי כתבי יד עבריים בספריה הלאומית.
הגדה זו הודפסה באודסה, אך ככל הנראה כמעט כל העותקים נעלמו מלבד כמה עותקים שנשתמרו בעולם מאוסף של הצנזורה באודסה, אחד מהם נמצא כיום בספריית חב"ד בברוקלין. הגדה זו נדפסה מחדש על ידי ספריית חב"ד מאותו עותק שנשתמר בידם.
הספר מעוטר בהסכמה מרבי יצחק אלחנן ספקטור. ומכתב ברכה מרבי נתן אדלר מלונדון בעל הנתינה לגר.
בשנת תרמ"ו התלבט ר' ירוחם האם לקבץ כסף כדי שיוכל להדפיס שו"ת התשבי, ובזה יהיה לו ממון להוצאות נישואי ילדיו, אך קודם שהחליט נתמנה להיות רב בעיר איזמאיל. ולאחר מכן החליט רבי ירוחם שלא להדפיס את ספרו שו"ת התשב"י, מחמת שחשב שלא יהיו לו הרבה קונים עקב מיעוט חושקי תורה לומדי פוסקים באזור מגוריו.
המחבר מבטיח בהקדמתו לספרו שו"ת התשב"י "וכל מי שיהיה בקי היטב בשלוש התשובות שכתבתי: א. טעם כעיקר. ב. איסור דבוק ואפשר לסוחטו - וחתיכה נעשית נבילה. ג. כללי שמות גיטין, בטח בעזר השי"ת יהיה לו יד בענייני ההוראה כחד מן קמאי לברר הלכות מסברא דנפשאי".
כתבי ידו לא נדפסו, מלבד ההגדה של פסח, ובריש גלי.
חידושים נוספים מתורתו.
כמו כן היה נושא ונותן בהלכה עם גדולי דורו, בספר עץ חיים תקנת עגונות ובספר כנסת חכמי ישראל לרבי אברהם יואל אבלסון, ובספר שו"ת מנחת משה לתלמידו רבי משה נחום ירושלימסקי. ובספר שדי חמד לרבי חזקיהו מדיני.
משפחתו.
נשא לאשה את אדל. בת אהרן, מצאצאי הבעל שם טוב ומצאצאי הש"ך.
לאחיו של רבי ירוחם קראו אלטר הכהן ויוסף הכהן.
ר' ירוחם כותב שיש לו במשפחתו י"ב נפשות, ככל הנראה עשרה ילדים.
חרדים אנוסים
המונח חרדים אנוסים מתייחס לחרדים החיים בחברה החרדית ושומרים בפומבי על אורח חיים חרדי, אך אינם מאמינים בעקרונות האמונה המקובלים בציבור האורתודוקסי ולעיתים אף עוברים בסתר על חלק ממצוות הדת המרכזיות, כגון שמירת שבת או דיני הצניעות. היוצאים בשאלה שונים מהם בכך שהם נוהגים באורח חיים חילוני בצורה גלויה. רוב החרדים האנוסים מתאמצים למנוע את חשיפתם ככאלה, ואין נתונים ברורים לגבי היקף התופעה. משערים שהחשיפה למרשתת גרמה לעלייה בכמותם.
כוונת המונח.
לרוב, המונח "חרדים אנוסים" מתייחס לאלו אשר נולדו בתוך החברה החרדית, או שהצטרפו אליה בהמשך חייהם, וניהלו בעבר אורח חיים חרדי לכל דבר, אלא שבשלב מסוים הם עוברים מעין הליך פנימי של יציאה בשאלה, הגורם להם להפסיק להגדיר את השקפתם כחרדית; עם זאת, הם ממשיכים להתנהל כחרדים, לעיתים רק למראית עין. יש להבדיל בינם לבין יהודים חרדים אשר אינם מקיימים את כל מצוות היהדות החרדית וחוקיה, אך ממשיכים להגדיר עצמם כחרדים וכחלק מהחברה החרדית.
החרדים האנוסים ממשיכים להתלבש ולהסתפר כחרדים, לשמור שבת לפחות למראית עין, להניח תפילין או, אצל נשים, להדליק נרות שבת, לכסות את השיער ולשמור על שאר חוקי הדת והחברה שהם חיים בה. לעומת זאת, חלקם, בעת שהם בסתר או כאשר הם בחברת אנשים מסוימים, אינם שומרים מצוות.
סיבות לקיום אורח חיים חרדי אנוס.
החרדים האנוסים בוחרים להמשיך בקיום אורח החיים החרדי כלפי חוץ, אף על פי שאינם חרדים בהשקפתם, ופעמים רבות גם אינם מאמינים בדת היהודית. בדרך כלל, הסיבות לכך הן משפחתיות וחברתיות. חרדים אנוסים רבים הם נשואים לנשים ואבות לילדים, והם מעדיפים להמשיך לשמור על התא המשפחתי תוך שמירה על אורח חיים חרדי למראית עין, על פני יציאה בשאלה גלויה שעלולה להוביל לפירוקו או לפגיעה בקרובים אליהם. אחרים עושים זאת מסיבות חברתיות - החשש מנידוי על ידי הקהילה והמשפחה או החשש להתרחקות מהן. סיבות אחרות לקיום אורח החיים האמור יכולות להיות כלכליות. למשל, בעלי עסקים הפועלים בתוך החברה החרדית, או בני אדם התלויים כלכלית בהורים או במשפחה ואינם מסוגלים בשלב זה לכלכל את עצמם באופן עצמאי.
הסיבות המוזכרות מצויות יותר בקרב אנשים מבוגרים יחסית, שלרוב הם גם בעלי משפחות. עם זאת, קיימים גם חרדים אנוסים צעירים ורווקים.
חרדים אנוסים ויציאה בשאלה.
המונח "חרדים אנוסים" הוא מונח נפרד מיציאה בשאלה, שכן בעוד היוצאים בשאלה מנהלים, על פי רוב, אורח חיים חילוני בצורה מוצהרת, החרדים האנוסים שומרים על חזות חרדית לפחות כלפי חוץ. למרות זאת, קשה להגדיר חלוקה דיכוטומית בין המונחים, שכן מחד גיסא, חלק מהיוצאים בשאלה מתלבשים כחרדים ונוהגים כמותם בצורה כלשהי כשהם מבקרים את בני משפחתם וחבריהם החרדים, ומאידך גיסא, חלק מן החרדים אנוסים מתנהגים כחילונים לכל דבר בעת שהם נמצאים יחד עם אנוסים אחרים או יחד עם יוצאים בשאלה ועם חילונים. רוב המקרים של יציאה בשאלה מתחילים בהתנהלותם של היוצאים כחרדים אנוסים.
קשיי אורח החיים החרדי-אנוס.
חרדים אנוסים רבים מתמודדים עם קשיים הנובעים מקיום אורח חייהם. הקשיים כוללים את החשש מהיחשפות ואת האתגר של החיים הכפולים.
חלק מהחרדים האנוסים אינם משתפים כמעט אף אדם בעובדת היותם אנוסים, אחרים משתפים בכך חלק כלשהו ממכריהם, וחלק מהם יוצרים קשר גם עם אנשים אחרים המקיימים את אותו אורח החיים ואף עם חילונים ועם יוצאים בשאלה. יש מהם שאף מבלים במקומות בילוי חילוניים.
בניגוד ליוצאים בשאלה אשר יכולים להיעזר בארגונים ובעמותות הקיימות במטרה לסייע להם, נכון ל-2019, עדיין אין גופים רשמיים המסייעים לחרדים אנוסים. עם זאת, קיימות עבורם קבוצות תמיכה וסיוע, רבות מהן ברשתות החברתיות ובאינטרנט בכלל. כמו כן, נערכים מפגשים פנימיים של חלקם.
דפוסי פעולה של החרדי האנוס.
ישנם כמה סוגים של חרדים אנוסים:
אלכסנדר דג'ורג'ביץ'
אליס קת'רין אוונס
The Remix Collection
The Remix Collection (בעברית: אוסף הרמיקסים) הוא אלבום רמיקס של הזמרת-יוצרת הבריטית קים ויילד. אלבום הרמיקס יצא לאור ב-13 בדצמבר 1993, על ידי חברת התקליטים MCA רקורדס. השיר "Kids in America 1994", יצא לאור כסינגל הראשון והיחיד מתוך אלבום הרמיקס.
האלבום הגיע למקום ה-64 במצעד האלבומים של אוסטרליה.
רקע והוצאה.
אלבום הרמיקס הופק על ידי ריקי ויילד, אשר הפיק עבור קים ויילד במהלך הקריירה שלה אלבומי אולפן ושירים רבים. אלבום הרמיקס יצא לאור בשנת 1993, והכיל בתוכו רמיקסים למרבית להיטיה של ויילד, כדוגמת "Kids in America" ו-"You Keep Me Hangin' On".
אלבום הרמיקס מכיל בתוכו שירים שונים, בסגנון המוזיקה האלקטרונית.
ברית הגנה
ברית הגנה היא אמנה או ברית צבאית בין מדינות, בה הצדדים החתומים מתחייבים לתמוך זה בזה מבחינה צבאית ולהגן זה על זה. בדרך כלל האמנה מציינת איומים ספציפיים שעליהם יש להגיב בכוחות צבא.
בריתות הגנה כיום.
להלן נמנות בריתות ההגנה העיקריות כיום בעולם. בנוסף להן קיימות בריתות נוספות, שלא תמיד זוכות לפרסום. למשל, אמנת איגוד מדינות דרום-מזרח אסיה מתמקדת בשיתופי פעולה בתחומי כלכלה, מסחר, תיירות, סביבה, חינוך, תרבות וספורט, אך כלולה בה גם ברית הגנה צבאית בין מדינות האיגוד.
הודו.
ב-11 בספטמבר 2020 חתמו הודו ויפן על ברית הגנה צבאית למשך עשר שנים, צעד שנועד לבלום את פעילות צבא סין באזור האינדו-פסיפי ולסייע בהתמודדות עם סכסוכי הגבולות בין הודו לסין. צעד זה מחזק את הברית לדיאלוג ביטחוני רב-צדדי (QUAD), פורום לשיתוף פעולה בלתי פורמלי בין ארצות הברית, יפן, אוסטרליה והודו שבמסגרתו מתקיימים חילופי מידע ותרגילי צבא משותפים.