באוגוסט 2013 קמרון דחה קריאות של סטיבן פריי, אקטיביסט של הקהילה הגאה בבריטניה, לשלול מרוסיה את הזכות לארח את אולימפיאדת החורף של 2014 לאור החוקים האנטי-הומוסקסואלים. קמרון לא נכח במשחקים האולימפיים אבל הכחיש שזה קרה בגלל החרם לאור החקיקה הרוסית, זה מכיוון שהוא העלה את עניין של הזכויות של הקהילה הגאה ברוסיה עם ולדימיר פוטין.
הגירה.
קמרון אמר כי צריך להגביל הגירה מחוץ לאיחוד האירופי במכסה שנתית. הוא אמר כי "...בעשור האחרון הייתה לבריטניה מדיניות הגירה רגועה לחלוטין. הלחץ שהיא שמה על השירותים הציבוריים והקהילות שלנו גדול מדי". בידיעה חדשותית מ-2013, האינדיפנדנט דיווח כי "הגדילה נרשמה כאשר ראש הממשלה דייוויד קמרון ושרת הפנים תרזה מיי אמרו שהם רוצים להמעיט את ההגירה הכוללת ממדינות שאינן חברות באיחוד האירופי לפחות מ-100,000 לפני הבחירות הבאות ב-2015. הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה דיווחה שבערך 176,000 מהגרים נכנסו לבריטניה בשנה עד דצמבר 2012, גדילה של 153,000 שנתית נכון לספטמבר 2012".
קמרון ואנדי קולסון.
ב-2007 קמרון מינה את אנדי קולסון להיות יועץ התקשורת הבכיר שלו. קולסון היה העורך הראשי של News of the World, צהובון דובר האנגלית בעל התפוצה הרחבה ביותר בעולם. קולסון התפטר מתפקידו כעורך העיתון לאחר הרשעתו של עיתונאי ביחס לפריצה בלתי חוקית לטלפונים, על אף שקולסון התבטא כי לא ידע על כך דבר. ביוני 2010 רחוב דאונינג אישר כי המשכורת השנתית של קולסון של 140 אלף פאונד היא המשכורת הגבוהה ביותר של יועץ לממשל הבריטי.
בינואר 2011 קולסון עזב את תפקידו כשהוא אמר שהסיקור של סקנדל הפריצה לטלפונים הקשה עליו לעשות את הטוב ביותר בתפקידו. ביולי 2011 הוא נעצר ותוחקר על ידי המשטרה בהקשר להאשמות נוספות בנוגע לפעילויות בלתי חוקיות נוספות של News of the World ושוחרר בערבות. על אף קריאות שנשלחו לקמרון להתנצל על שכירתו את קולסון מצד מנהיג האופוזיציה אד מיליבנד, קמרון הגן על המינוי באומרו שהוא קיבל החלטה מודעת לתת הזדמנות שנייה למישהו שפישל. ב-20 ביולי בסשן פרלמנטרי מיוחד בבית הנבחרים, אשר אורגן כדי לדון בסקנדל הפריצה לטלפונים של News of the World, קמרון אמר שהוא "מתחרט על ההמולה" שאירעה בעקבות מינויו של קולסון, ועם "ראייה לאחור" הוא לא היה שוכר אותו. קולסון נעצר והואשם בעדות שקר ב-30 במאי 2012. קולסון הורשע בקשר לפריצה לטלפונים ביוני 2014. עוד קודם להצגת העונש של חבר המושבעים, קמרון פרסם התנצלות "מלאה וכנה" על כך ששכר אותו, באומרו "אני לחלוטין מצטער ששכרתי אותו, זאת הייתה ההחלטה הלא נכונה". השופט אשר היה אמון על התיק של קולסון היה ביקורתי כלפי ראש הממשלה, כשהוא תהה האם ההתערבות של ראש הממשלה נעשתה מתוך בורות או בכוונה תחילה ודרש הסבר.
חייו האישיים.
משפחה מדרגה ראשונה.
קמרון נשוי לסמנתה גוונדולין שפילד, בת למשפחת אצולה בריטית. סמנתה היא חברה מתקופת התיכון של קלייר קמרון, אחותו של דייוויד. דייוויד וסמנתה נפגשו כאשר סמנתה נאותה להזמנתה של קלייר להצטרף אליה ולמשפחתה בחופשה בטוסקנה איטליה. בני הזוג התחתנו ב-1 ביוני 1996, כחמש שנים לפני שנבחר להיות חבר פרלמנט.
לזוג נולדו שני בנים ושתי בנות. בנם הבכור איוון נולד ב-2002 כשהוא סובל ממום נדיר, שילוב של אפילפסיה ושיתוק מוחין הנקרא תסמונת אותהרה, אשר דרש טיפול מסביב לשעון. בעת מאוחרת יותר נשאל קמרון על תגובתו כאשר שמע שבנו סובל ממום זה הוא נזכר ואמר כי "הידיעה פוגעת בך כמו קטר של רכבת משא... אתה מדוכא לעת קצרה בזמן שאתה מתאבל על הפער בין התקוות שלך והמציאות. אבל אז אתה מתגבר על כך כיוון שהוא נהדר". איוון נפטר בשנת 2009 בגיל שש.
לבני הזוג קמרון שתי בנות, ננסי גוון (נולדה ב-2004) ופלורנס רוז אנדליון (נולדה ב-24 באוגוסט 2010) וכן בן, ארתור אלווין (נולד ב-2006). קמרון לקח חופשת לידה כאשר בנו השני נולד. החלטה זאת שלו זכתה לסיקור נרחב. היו דיווחים על כך שייקח חופשת לידה לאחר הולדת בתו השנייה. בתו השנייה נולדה ב-24 באוגוסט 2010, כאשר היא מקדימה את התאריך הצפוי בשלושה שבועות, בזמן שהמשפחה הייתה בחופשה. שמה השלישי, אנדליון, לקוח מהכפר סיינט אנדליון אשר שוכן קרוב למקום שבו המשפחה הייתה בחופשה.
השפעת אירועים משפחתיים על פעילותו הפוליטית.
בתחילת מאי 2008 קמרון החליט לרשום את בתו לבית ספר ציבורי. בני הזוג קמרון נוהגים ללכת לכנסייה המחוברת לבית ספר זה אשר קרוב לבית מגוריהם במערב לונדון.
ב-8 בספטמבר 2010 יצאה הודעה כי קמרון יפספס סבב של שאלות לראש הממשלה כדי לטוס לדרום צרפת כדי לראות את אביו, איאן קמרון, שקיבל שבץ מוחי. מאוחר יותר באותו יום, נפטר איאן קמרון, כשדייוויד ובני משפחה אחרים נמצאים לצידו. ב-17 בספטמבר 2010 הוא נכח באירוע פרטי שבו אביו נקבר. מאחר שנכח באירוע זה הוא נעדר מנאום האפיפיור שנערך בארמון וסטמינסטר, אירוע שאילולא הקבורה הוא היה נוכח בו.
ספורט.
קמרון הוא אוהד של קבוצת הכדורגל אסטון וילה. נוסף על כך הוא חובב קריקט מושבע ואף הופיע בתוכנית רדיו בריטית פופולרית המכסה את אירועי הקריקט. לצד זאת הוא רץ באופן תכוף וב-2009 גייס כסף לצדקה על ידי כך שרץ במרוצי צדקה ברחבי בריטניה.
בטרם התמנה קמרון לראש הממשלה הוא נהג לרכב על אופניו לעבודה. בתחילת 2006 צולם רוכב על אופניו בדרך לעבודה, עם נהגו הפרטי עוקב אחריו במכונית נושא את דבריו. דוברו מטעם מפלגת השמרנים הגיב על כך שזה היה סידור רגיל עבורו באותו הזמן.
בראיון באוגוסט 2013, קמרון הצהיר שהוא באנגליקני מאמין ופעיל. הוא הוסיף "אני סבור שדת מאורגנת אכן יכולה לטעות, אבל הכנסייה האנגליקנית וכנסיות אחרות משחקות תפקיד משמעותי מאוד בחברה". הוא אמר שהוא מחשיב את הביבליה כמדריך שימושי בשאלות מוסר, רואה את בריטניה כ"אומה נוצרית", ומקווה להשיב את הדת לתוך הפוליטיקה.
פיקוס בת-שקמה
פיקוס בת-שקמה (שם מדעי: Ficus palmata, ידוע באנגלית כ-Wild Fig) הוא עץ או שיח גדול, שקיים פולמוס לגבי הימצאו בארץ ישראל המערבית כצמח בר.
מאפיינים.
עץ פיקוס בת-שקמה עשוי לצמוח לגובה של תשעה מטרים, אם כי לרוב פרטים שלו נמוכים יותר. כמו מיני פיקוס רבים, הוא נפוץ במזרח התיכון, באסיה ובחלקים מאירופה.
העץ רגיש לצינה, ולרוב מפריח פגות בין יוני לספטמבר, ואלו מופרות לקראת סוף תקופה זו, החל מאוגוסט. מראהו דומה לפיקוס התאנה, והוא נבדל מהתאנה בגודל פירותיו (שחורים וקטנים יותר) ועלים המאונים לשלוש אונות במקום לחמש. צומח היטב על קרקע גירית ועל מסלעות.
פיקוס בת-שקמה גדל בתנאי עקת מים בצורה שמזכירה פיקוס התאנה, דבר שעשוי לגרום לבלבול בין מינים אלו. עם זאת, עליו מפורצים פחות ופירותיו קטנים יותר.
בישראל.
מספר פרטים של מין זה נמצאו בעבר בת'מילה סמוך למקום שבו שוכן היום מעבר הגבול עין נטפים. פרטים אלה התייבשו במהלך השנים.
במספר מקומות בארץ צומחים פרטים של פיקוס התאנה, שפורסמו בעבר כפיקוס בת-שקמה על ידי ספרים וכותבים בני-סמכא. המקרה המפורסם ביותר הוא של שני העצים בקניון נחל חווה שנמצא בהר הנגב. מקרים דומים של זיהוי שגוי הם פרטים של פיקוס ב'עין א-תינה' בנחל זרחן, עין אורחות ובקניון נחל ורדית. אף אחד מפרטים אלו לא שייך למין פיקוס בת-שקמה. פיקוס בת-שקמה הוא צמח מוגן בישראל.
על פי הספר האדום של רשות הטבע והגנים, בכל הארץ ישנו רק עץ אחד מהמין הזה, והוא גדל בהרי אילת. עם זאת, הפיקוס בת-שקמה לא נמצא בסכנת הכחדה עולמית, שכן הוא קיים בטבע בכמה מדינות במזרח התיכון, והוא נפוץ במיוחד באיראן ובאפגניסטן.
בגן הבוטני בירושלים עמלים בעשור האחרון על ריבוי הפיקוס בניסיון להצילו. במסגרת אירועי השבעת הכנסת ה-22 החלה מסורת שבה מנכ"ל הגן מעניק לכנסת עץ או פרח נדירים כדי שאלה יישתלו בגינת המשכן. כחלק מהשמירה על הפיקוס, גנני הכנסת קיבלו הכשרה מאנשי הגן הבוטני לטיפוחו. "אנו מקווים כי השתיל שהענקנו לכנסת יסמל את התקווה לצמיחתה של הדמוקרטיה והאחדות בעם", אמר תום עמית, מנכ"ל הגן הבוטני.
יו"ר הכנסת, ח"כ יולי אדלשטיין, השתתף בטקס הנטיעה, ואמר כי הכנסת מתגאה בסיוע לשמירת צמחים ועצים הנמצאים בסכנת הכחדה. "נציב את הפיקוס בת-שקמה כנקודת ביקור למאות אלפי המבקרים במשכן", אמר בטקס. "כולי תקווה כי הגברת המודעות לסכנת הכחדתו של הצמח העתיק הזה תעזור במשימה החשובה להצלתו"
בממלכת ירדן קיימים פרטים רבים של מין זה, במחשופים של סלעים קשים, במקרים רבים סמוך לבתי-גידול לחים.
שנף
מרסל קליין
מרסל קליין (יולי 1937 - 21 במאי 2008) היה המדען הראשי של רפא"ל (הרשות לפיתוח אמצעי לחימה). קליין היה בין הישראלים הבודדים שהיו לחברים באקדמיה הבינלאומית לאסטרונאוטיקה.
נולד בצרפת. בשנת 1960 סיים בהצטינות את לימודיו בטכניון, חיפה בהנדסה אווירונאוטית. במקביל ללימודיו בטכניון עסק בהוראה במוסד זה. בשנת 1969 סיים לימודי מסטר בהנדסה אוירונאוטית בטכניון. בשנת 1974 סיים לימודי דוקטורט באווירונאוטיקה ב-MIT שבארצות הברית. התמחותו העיקרית בנושאי טילים, פגזים והנעה רקטית.
בסוף שנות הש-70 של המאה העשרים עמד קליין בראש קבוצת התכנון של פיתוח לוויין ישראלי ראשון (אביר) ביחד עם יונתן מס. לימים הועברה האחריות לפיתוח הלוויין לתעשייה האווירית. קליין היה מנהלה הרביעי של סוכנות החלל הישראלית.
בין הפרויקטים הנזקפים לזכותו ניתן למנות את יכולת השיגור העצמאית של ישראל, הלוויין הישראלי הראשון ופרויקטים נוספים במערכת הביטחון.
נפטר ב־21 במאי 2008 בחיפה כתוצאה מהסתבכות של מחלת הסוכרת.
ממאמריו:
אלוף-משנה
אבי הר-אבן