בשל התפקיד הקריטי שהם ממלאים באבטחת יישומים ותשתיות, HSMs או המודולים הקריפטוגרפיים מאושרים בדרך כלל בתקנים מוכרים בינלאומיים כגון Common Criteria או FIPS 140 כדי לספק למשתמשים אבטחה בלתי תלויה כי העיצוב והיישום של המוצר וכן אלגוריתמי ההצפנה חזקים. הרמה הגבוהה ביותר של הסמכת אבטחה של FIPS 140 שניתן להשיג היא רמת אבטחה 4 (כללית). כאשר משתמשים בה ביישומים פיננסיים, אבטחת HSM מאומתת לעיתים קרובות על פי דרישות HSM שהוגדרו על ידי מועצת התקנים של תעשיית כרטיסי התשלום (Payment Card Industry Security Standards Council).
שימושים.
ניתן להשתמש ב-HSM בכל יישום המשתמש במפתחות דיגיטליים. בדרך כלל המפתחות יהיו בעלי "ערך גבוה" – כלומר תהיה השפעה שלילית משמעותית על בעל המפתח אם תהיה פריצה וגניבת המפתח.
הפונקציות המרכזיות של HSM הן:
יחידות HSM נפרסות גם לניהול מפתחות "הצפנת נתונים שקופה" עבור מסדי נתונים ומפתחות להתקני אחסון כגון דיסק.
הם מספקים גם הגנה לוגית ופיזית הן על חומרים אלה, כולל מפתחות קריפטוגרפיים, מפני חשיפה, שימוש שאינו מורשה ותוקפים פוטנציאליים.
ארנק מטבעות קריפטוגרפי.
ניתן לשמור מטבעות קריפטוגרפיים בארנק מטבעות קריפטוגרפי על HSM.
אברציה אופטית
אַבֵּרַצְיָה אוֹפְּטִית היא פגם בתמונה הנוצרת במערכת אופטית, וגורם לשינוי בתמונה המתקבלת לעומת הקירוב הפראקסיאלי, שבו מניחים שזוויות קרני האור ביחס לציר, קטנות. במערכות הדמיה, העיוות מתרחש כאשר אור היוצא מנקודה איננו מתכנס לנקודה בודדת לאחר המעבר במערכת. עיוותים מתרחשים כיוון שהתאוריה הפראקסיאלית הפשוטה איננה מודל מדויק של מעבר אור במערכת אופטית, והם נוצרים גם כאשר אין פגמים ברכיבים האופטיים.
עיוותים גורמים לטשטוש הדמות הנוצרת במערכת ההדמיה האופטית. מתכננים של מערכות אופטיות נדרשים לתכנן מערכת אופטית מתוקנת כך שהיא תפצה על העיוותים.
סקירה.
ניתן לחלק עיוותים לשתי קטגוריות: מונוכרומטי וכרומטי. עיוותים מונוכרומטיים (צבע או אורך גל בודד) נגרמים כתוצאה מהגאומטריה של העדשות או המראות ומתרחשות גם כאשר האור נשבר וגם כאשר הוא מוחזר. עיוותים אלו מתרחשים גם כאשר האור הוא מונוכרומטי, ומכאן שמם.
עיוותים כרומטיים (צבעיים) נגרמים כתוצאה מנפיצה, כלומר השינוי של מקדם השבירה של חומר העדשה לפי אורך הגל. עיוותים אלו אינם קיימים בשימוש באור מונוכרומטי.
עיוותים כרומטים.
בהדמיה של מערכת אופטית המורכבת מעדשות או ממראות ניתן לנתב קרני אור הנפלטות מנקודות שונות, לחשב בנפרד את האברציות השונות בדמותה של כל נקודה, ולשפר את ביצועי המערכת, על ידי שינויים מתאימים שיביאו להקטנת האברציות.
באופן כללי, תיקון אברציות יכול להתבצע על ידי הוספת אלמנטים אופטיים פשוטים, כלומר עוד עדשות או מראות למערכת.
עיוותים מונוכרומטיים.
התאוריה הבסיסית של מערכות אופטיות טוענת שקרני אור המגיעים מעצם נקודתי יתאחדו לדמות נקודתית, ולכן מרחב העצם יבנה מחדש במרחב הדמות. מונחים כגון אורך מוקד ומישור המוקד, שפותחו על ידי גאוס, מאפשרים את הקביעה של דמות עבור על עצם בכל מערכת. התאוריה הגאוסית, נכונה כל עוד הזוויות שיוצרות כל הקרניים עם הציר האופטי (הציר הסימטרי של המערכת) הם קטנים מאוד, כלומר רק עבור עצמים, דמויות ועדשות קטנות. בפועל תנאים אלו אינם מציאותיים, והדמויות הנוצרות ממערכות לא מתוקנות יהיו לרוב מטושטשות, כל עוד המפתח או שדה הראיה חורג מגבולות מסוימים.
אברציה כדורית
אברציה כדורית היא אברציה אופטית שמקורה בצורתן הכדורית של עדשות או מראות. מרחק המוקד על הציר האופטי של העדשה (או המראה) הכדורית הוא שונה ממרחק המוקד של חלקי העדשה המרוחקים מהציר האופטי. כתוצאה מכך, קרניים היוצאות מנקודה אחת בגוף אינן מתרכזות בנקודה אחת כשהן נופלות על חלקים שונים של העדשה, והתמונה המתקבלת היא מטושטשת. האברציה הכדורית חזקה במיוחד בעדשות קצרות מוקד.
במקרים שבהם הדימות הוא של קרניים מקבילות לציר האופטי (למשל בטלסקופים), ניתן להימנע מאברציה זו על ידי שימוש במראה שצורתה פרבולית.
משבר אביסיניה
לגמרי לא שקטים
לגמרי לא שקטים הוא שם אלבום הבכורה של הזמרת והיוצרת ורד קלפטר. האלבום יצא לחנויות ב-1990 בחברת נענע דיסק ובהפצת חברת התקליטים הליקון, בהפקה מוזיקלית של קלפטר, יוסי אלפנט, ברי סחרוף, יואב שדמה וחברי להקת "לגמרי לא שקטים", עמוס עבר הדני (גיטרות), מיכה מיכאלי (בס) וישראל נחום (תופים). האלבום כלל שירים כמו "אין בעיר הזאת" ו"מצב ביניים", שזכו להצלחה בתחנות הרדיו. טרם צאתו, יצאו כסינגלים: "אין בעיר הזאת", "אני צריכה אותך" ו"ללא כיסוי", בחברת התקליטים אן אם סי. לשיר "מצב ביניים" הופק וידאו קליפ.
הגר פיינר
הגר שמואלפלד פיינר (נולדה ב-15 באוקטובר 1984) היא מתאגרפת ישראלית מקצוענית ואלופת העולם באגרוף מקצועני למשקל תרנגול. נכון ליולי 2012, עומד מאזנה של פיינר על 24 ניצחונות (7 מהם בנוקאאוט), 7 הפסדים ו-3 תוצאות תיקו.
ביוגרפיה.
פיינר נולדה בתל אביב. היא החלה את הקריירה שלה באמנויות לחימה בגיל 13 בענף הקרטה. לאחר שנים של התמקצעות בתחום, שבמסגרתן הפכה לאלופת הארץ, עברה הסבה לאגרוף מקצועני.
ב-10 באוקטובר 2009 זכתה פיינר בתואר אלופת העולם באגרוף מקצועני באיגוד WIBF, איגוד אגרוף הנשים העולמי, למשקל תרנגול. היא זכתה בתואר זה בקרב שנערך בגרמניה מול המתאגרפת מאוקראינה אוקסנה רומנובה, לאחר שניצחה בנוקאאוט טכני בסיבוב השישי.
לקרב זה קדמו מספר ניסיונות לזכות בתואר אלופת העולם בקטגוריות משקל שונות, שאחד הבולטים שבהם נערך בגרמניה ב-30 בנובמבר 2007 מול המתאגרפת הגרמניה הוותיקה רגינה הלמיך, בקרב הפרישה של הלמיך.
ב-29 באפריל 2010 שמרה פיינר על תוארה לאחר שניצחה בנוקאאוט את יריבתה מארמניה אגנס בוסה, דקה לסיום הסיבוב החמישי בקרב שנערך בהיכל נוקיה בתל אביב.
ב-30 באוקטובר 2010 שמרה פיינר על תוארה בפעם השנייה לאחר שניצחה את יריבתה מגרמניה ג'וליה סהין בהחלטת שופטים בתום עשרה סיבובים בני שתי דקות, בקרב שנערך באונטריו, קנדה. פיינר ציינה שמדובר היה באחד הקרבות הקשים ביותר בקריירה שלה.
ב-22 בינואר 2011 שמרה פיינר על תוארה בפעם השלישית לאחר שניצחה את יריבתה מצרפת נאדגה ז'יקורה בהחלטת שופטים בתום עשרה סיבובים בני שתי דקות.
ב-14 ביולי 2012 שמרה פיינר על תוארה בפעם הרביעית, כאשר ניצחה בנוקאאוט לכבד בסיבוב השלישי את המתאגרפת האוסטרית בטינה גרנסי בקרב שהתקיים במינכן שבגרמניה.
פיינר מדריכה אמנויות לחימה לילדים, נוער ובוגרים. יש לה מכון בתל אביב ומכון בכפר שמריהו.
חיים בן-צבי
חיים בן-צבי (הירשזון) (תמוז תרס"ו, 1 ביולי 1906 – שביעי של פסח תשמ"ה, אפריל 1985) היה חלוץ, קולט מעפילים וראש מועצה אזורית עמק חפר במשך 35 שנה.
חייו.
חיים בן-צבי נולד ב-1 ביולי 1906, בעיירה סמיילה שבדרום-מערב רוסיה (כיום באוקראינה).
בשנת 1924 עלה לארץ ישראל עם הוריו ואחיו הקטנים, לאחר שאחד מאחיו הגדולים עלה כבר קודם, בתקופת העלייה השנייה. בן-צבי עבד זמן מה כפועל בבית החרושת "נשר" בחיפה, ועוד באותה שנה הצטרף לקיבוץ עין חרוד. בן-צבי שאף לעבודה חלוצית בעוד הוריו התבססו כעירונים. אמו נפטרה בטבריה ואביו במנחמיה, אך המאורעות שהחלו ב-1936 מנעו ממנו להגיע ללוויותיהם.
באוגוסט 1928 עזב את הקיבוץ בגלל חלוקי דעות אידאולוגיים על אופי הקיבוץ, כי העדיף חיי מושב עובדים. במשך יותר משנה עבד כפועל במקומות אחדים, בהם בייבוש ביצות כבארה (סביב מעיינות התנינים), והצטרף לארגון ג'-העמק, ששאף להקים מושב עובדים.
בינואר 1930 עלה בן-צבי לעמק חפר בתוך קבוצת "עשרים הראשונים", שהיו חברי שני ארגונים. הקבוצה ייבשה את הביצות והכשירה לחקלאות את קרקעות העמק. באביב 1933 השתתף בייסוד המושב כפר ויתקין שבעמק חפר. עסק גם בפעילות ציבורית בתוך קבוצת "עשרים הראשונים" ובמושב כפר ויתקין. משנת 1934 עמד בראש ועד גוש יישובי עמק חפר. במאי 1940 הוכר ועד הגוש על ידי הממשלה הבריטית כמועצה מקומית-אזורית, הראשונה בארץ. המשימות הציבוריות הבולטות, בהן השקיע את מלוא מרצו, היו: ביסוס היישובים שהוקמו, במיוחד בגלים שלאחר ייבוש הביצות ובעקבות הקמת המדינה; הגנת היישובים; הקמת מפעל המים האזורי עם חברת מקורות; הקמת בתי ספר אזוריים ובמיוחד בית הספר התיכון האזורי; קידום הפיתוח החקלאי והתיעוש; נושאי חברה תרבות ורווחה; ולבסוף ההתקשרות עם עיריית נתניה לשם הקמת המפעל לטפול בקולחי העיר והשבתם להשקיה חקלאית. עד שהזקין היה חבר כפר ויתקין והחזיק משק חקלאי בו עבד פיזית במקביל לפעילותו הציבורית. בשנת 1976 עבר לגור בחופית.
חיים בן-צבי עמד בראש המועצה מיום היווסדה ועד לפרישתו בשנת 1975 – נבחר שמונה פעמים ברצף לתפקיד זה – פרט לתקופה של ארבע שנים בעת מלחמת העולם השנייה, שבהן שירת כחייל ביחידות הארץ-ישראליות של הצבא הבריטי והבריגדה היהודית. השתתף בקרבות באיטליה, בהם המערכה על נהר סניו. מסיום המלחמה ועד לשחרורו מן הצבא הבריטי השתתף בפעולות העפלה.
בשנת 1933 נשא לאישה את שרה לבית חסין, שילדה את אריה ונפטרה בשנת 1938. בשנת 1940 נשא את צביה לבית פינקלשטיין, שילדה את אברהם, את נעמי ואת ורד. חיים בן-צבי זכה לראות שמונה נכדים ונפטר בשביעי של פסח תשמ"ה (1985), בגיל 79. אלמנתו צביה נפטרה בשנת 2007. גן התעשייה שבעמק חפר קרוי על שמו של חיים בן צבי.
אחיינו הוא חתן פרס ישראל, פרופ׳ אברהם בן צבי.
כתביו.
יומנו שמור בארכיון כפר ויתקין.
קישורים חיצוניים.
מפרי עטו:
רעש שביעית