מודעות נבחרות של הוצאת ובית מסחר הספרים א. גיטלין בעיתונות התקופה:
אליהו גיטלין
הוצאת א. גיטלין
הוצאת גיטלין
א' גיטלין
ולדימיר סטויקוביץ'
ולדימיר סטויקוביץ' (בסרבית: Владимир Стојковић; נולד ב-29 ביולי 1983 בלוזניקה) הוא כדורגלן סרבי, המשחק בעמדת השוער בקבוצת אל-פייחה מליגת העל הסעודית.
קריירה.
סטויקוביץ' נולד למשפחה ספורטיבית, אביו ואחיו היו שוערים ואימו אתלטית מטילת דיסק. סטויקוביץ' שיחק במחלקת הנוער של הכוכב האדום בלגרד, ובתחילת דרכו ככדורגלן הוא שיחק כחלוץ, בהמשך שיחק לסירוגין כחלוץ וכשוער, ולבסוף הפך לשוער של קבע. לאחר שעלה לסגל קבוצה הבוגרת של הכוכב האדום, המשחקת בליגת העל הסרבית, שימש כשוער מחליף והושאל לתקופה קצרה ללאוטר מבוסניה. בינואר 2004 עבר לקבוצה הסרבית זמון, ואחרי שנה וחצי חזר לעונה נוספת בקבוצת נעוריו.
בשנת 2006 עבר לנאנט מליגת העל הצרפתית, ובינואר 2007 הושאל לויטסה ארנהיים. בקיץ 2007 עבר לספורטינג ליסבון, שם שימש כשוער מחליף, ולאחר מכן הושאל לחטאפה הספרדית ולוויגאן מהפרמייר ליג האנגלית. בעונת הושאל לפרטיזן בלגרד, אשר רכשה אותו בסיום העונה, ושם המשיך לשחק שם עד שנת 2013. במדי הקבוצה ערך 60 הופעות וכן כבש את שער הבכורה בקריירה שלו. בינואר 2014 עבר לשחק בארגוטליס מליגת העל היוונית, וערך במדיה 11 הופעות.
ב-10 ביוני 2014 הגיע סטויקוביץ' לישראל וחתם על חוזה לשלוש שנים במכבי חיפה. למרות עונה לא טובה של הקבוצה, שסיימה במקום החמישי בטבלה, סטויקוביץ' נכנס לנבחרת העונה של ידיעות אחרונות. בעונתו השנייה בקבוצה נעדר ממספר משחקים בעקבות ניתוח שעבר. את העונה סיימה חיפה במקום הרביעי וזכתה בגביע המדינה, לאחר שסטויקוביץ' שמר על רשת נקייה בניצחון 0–1 על מכבי תל אביב במשחק הגמר. בחלון ההעברות באמצע העונה האריך את חוזהו במועדון אולם בתום העונה הוחלט לשחררו. סטויקוביץ' לא יצא למחנה האימונים עם הקבוצה ולא נכלל בסגל במשחקיה הראשונים. ב-24 באוגוסט 2016 חתם לשנתיים בקבוצת נוטינגהאם פורסט מליגת המשנה באנגליה. ב-15 באוגוסט 2017 חזר סטויקוביץ' לפרטיזן בלגרד.
ב-28 ביולי 2021 חתם סטויקוביץ' במועדון הסעודי אל-פייחה.
ישיבת בני עקיבא לפיד מודיעין
ישיבת בני עקיבא לפיד "תורת נחום" מודיעין היא ישיבת בני עקיבא השוכנת בעיר מודיעין והיא הישיבה התיכונית הגדולה ביותר בישראל.
רקע.
הישיבה הוקמה ב-2001, לאחר דרישה של לימודים תיכוניים-ישיבתיים בעיר מודיעין. ראש הישיבה הוא הרב שמואל רוזנבלום, אשר הוביל את הישיבה לגדילה משמעותית מ-350 תלמידים לכ-1000 תלמידים. סגן ראש הישיבה ומנהל התיכון היה הרב שלום מלול אשר הפך בשנת תשע"ו לראש הישיבה ולאחר שנה עבר לישיבה התיכונית של רשת אמי"ת באשדוד.
אופי הישיבה הוא ציוני-דתי, ומשולבים בה לימודי חול ולימודי קודש. הישיבה מוציאה בהוצאה פנימית בתוכנית ייחודית לישיבה, המדגישה לימוד גמרא בעיון ובבקיאות ובתנ"ך בגובה העיניים מתוך ראייה אמונית ותורנית, בלימוד שנקרא "סיירת תנ"ך".
בתחילת דרכה, הייתה הישיבה במבנה של האולפנא במודיעין. לאחר מכן עברה הישיבה למגורים משותפים עם ישיבת ההסדר. משנת 2008 ואילך היא במבנה עצמאי, אשר השטח הכולל שלה מהווה את השטח הגדול בארץ לישיבה תיכונית.
לישיבה אין פנימייה, וכמעט כל התלמידים הלומדים בה מתגוררים במודיעין והסביבה. בישיבה יש כיתות מז' עד יב'. הישיבה היא הישיבה התיכונית הגדולה בישראל (מבחינת מספר תלמידים). בשנת תשע"ג נחנך בית המדרש החדש של הישיבה מתרומתו של זליג ונגרובסקי.
אליהו חיניץ
אריה גולן (קצין הנדסה ראשי)
אליהו כיניטש
אליאס חיניץ'
א. ח. חיניטש
אליהו חיניטש
גבעת קומונה
כיבוש האימפריה הפרסית בידי אלכסנדר הגדול
חינוטגה
חינוטגה (בספרדית: Jinotega) היא בירת מחוז חינוטגה בניקרגואה. העיר מרוחקת כ-105 ק"מ מעיר הבירה מנגואה.
היסטוריה.
חינוטגה הייתה עיר ילידית עוד לפני בואם של הספרדים. לא ידוע מתי בדיוק הספרדים התחילו להתיישב בעיר, על פי ההערכות באזור סוף המאה ה-16, אבל גם בתחילת המאה ה-18 לא הייתה התיישבות קבע שלהם. כמה עשרות שנים לאחר מכן הספרדים כבר התחילו להתיישב בחינוטגה באופן קבוע. ב-1851 חינוטגה קיבלה מעמד של עיירה, וב-1883 היא קיבלה מעמד של עיר.
העיר הייתה מוקד לעימותים שונים במהלך המאה ה-20, כמו הקרבות בין כוחותיו של אוגוסטו ססאר סנדינו לכוח הכיבוש האמריקאי בין 1927 ו-1934, והקרבות במהפכה הניקרגואית בשנות ה-70.
כלכלה.
הכלכלה המקומית מתבססת בעיקר על גידול קפה באזור וייצואו. בנוסף מגדלים בסביבת חינוטגה דגנים, כמו תירס וחיטה, ירקות, כמו עגבניות, בצלים ותפוחי אדמה, ופירות שונים. כמו כן, הכלכלה מסתמכת על גידול מקנה וכרייה.
יצחק יחזקאל יהודה
יצחק יחזקאל יהודה (22 באוקטובר 1863, ט' בחשון תרכ"ד - 24 במרץ 1941, כ"ה באדר תש"א) היה מחנך, מתרגם, מוכר ספרים ומזרחן, שעסק בחקר תולדות עם ישראל והתרבות הערבית.
קורות חיים.
יצחק יחזקאל יהודה נולד בשנת תרכ"ד (1863) בירושלים לאביו בנימין יוצא עיראק, ולאמו בכורה-רבקה לבית ברגמן יוצאת גרמניה מהעיר פרנקפורט. מצד אביו היה צאצאו של יוסף בן-שושן, שהיה שר בארמונו של אלפונסו השמיני, מלך קסטיליה וקרוב משפחתו של הנגיד דוד ששון. אחיו הצעיר היה פרופ' אברהם שלום יהודה. דודתם, שרח, נישאה ליהושע ילין והייתה אימו של דוד ילין.
בילדותו למד בתלמוד תורה אשכנזי שבו ניתנו הביאורים ביידיש, לאחר מכן למד בישיבה הספרדית "חסד אל" שייסד אבי-אביו ובישיבת תפארת ירושלים. הוא הגיע לרמת בקיאות גבוהה בתורה וכן בשפות שונות ובשפה ובספרות הערבית. מלבד עברית וערבית הוא ידע לאדינו, יידיש, גרמנית, טורקית, פרסית, אנגלית וצרפתית. חתנו פרופ' יוסף יואל ריבלין העיד עליו שהיה .
יהודה עסק בהוראה ושימש כמורה לעברית וערבית באליאנס בירושלים, בבית הספר דורש ציון, ובבית ספר למל. בין תלמידיו לערבית היו אחיו הצעיר, אברהם שלום יהודה, ואחיינו, דוד ילין. כמו כן ניהל משרד תרגומים קטן בירושלים. בין היתר תרגם מטורקית לעברית חוקים ותקנות שפרסם הממשל העות'מאני. הוא היה מראשוני הירושלמים שחברו לארגון בני ברית וכיהן כמזכיר וסגן יו"ר לשכת בני ברית בירושלים. כמו כן היה פעיל בהתארגנויות ציוניות ועבריות שונות וצפה בהתלהבות בתהליך תחיית העברית.
בשנים 1904-1906 חי בדארמשטאדט שבגרמניה וסחר בספרים וכתבי יד בעברית ובלשונות המזרח. בשנת 1906 התיישב בקהיר ופתח בקרבת מסגד אל-אזהר חנות לספרים וכתבי יד מהספרות הערבית הקלאסית והדתית. במיוחד התעניין בכתבי פילוסופיה ושירה מימי הביניים. שמו כמלומד בספרות הערבית יצא למרחק והוא שימש כמדריך ועוזר לחכמי המוסלמים ולמזרחנים ששהו בקהיר.
בשנת 1920 חזר לארץ ישראל והתיישב בירושלים. הוא הקדיש מזמנו לפעילות ציבורית ועסק בארגונה והנהגתה של העדה הבבלית (יוצאי עיראק) בארץ ישראל. הוא שימש כיו"ר ועד עדת הבבלים בשנים 1922-25, 1934-35.
לאורך חייו עסק בתרגום ופרסם ספרים ומאמרים רבים בתחומי השפה והספרות הערבית, פולקלור ערבי, תולדות ארץ ישראל ועוד. בספרו הגדול בן שני הכרכים "משלי ערב" (1932–1934) הביא תרגום של סיפורי עם ערביים לעברית (כרך שלישי נוסף של הספר יצא לאור כחצי מאה לאחר מותו, בשנת תש"ן (1990). בשנת תרפ"ח (1928) הוציא לאור את ספרו "משלי אספניולית-יהודית", אוסף של סיפורי עם מלאדינו. בשנת תרפ"ט (1929) הוציא לאור מחקר על תולדות הכותל מימי חורבן בית שני ועד ימיו. הוא גם העיד בעניין זה בפני ועדת הכותל הבינלאומית שנה לאחר מכן. בעודו בקהיר פרסם ספר בערבית ספרותית בשם "שרח' אל מצ'נון" (شرح المضنون, 1912) אנתולוגיה של מבחר שירי ערב מתקופת הג'היליה ועד המאה ה-14. הוא פרסם מאמרים בעיתונים כגון הצבי ובכתבי עת כגון ציון, השילוח וקובצי "ירושלים" שבעריכת אברהם משה לונץ, בהם מאמר על תולדות בית כנסת הרמב"ן ("ירושלים", כרך ג'), על "שירי האיכרים בארץ ישראל" ("ירושלים", כרך ו') ועוד. הוא הותיר מאחוריו בכתב יד מספר ספרים, בהם ספר דקדוק עברית.
משנת תרמ"א (1880 או 1881) נישא להענע בת ר' וולחיל רובין, נכדו של המגיד ממזריטש. לאחר 12 שנות נישואין ללא ילדים נפרד ממנה ונישא לבידה, בתו של הרב שמעון אשריקי, מנהיג עדת המערביים (יוצאי המגרב). לבני הזוג היו שלושה בנים וחמש בנות, שגודלו על ברכי השפה העברית ונישאו לבני משפחות מכובדות ביישוב. בתם רחל הייתה אשתו הראשונה של פרופ' יוסף יואל ריבלין, לה הוא מודה בהקדמה לתרגומו העברי לקוראן על העזרה שהגישה לו בהכנת התרגום.
נפטר ביום כ"ה באדר תש"א, 24 במרץ 1941, נטמן בבית הקברות הר הזיתים לצד אשתו בידה. על שמו רחוב "המזרחן" בירושלים.
קישורים חיצוניים.
עם הופעת כרכי ספרו "משלי ערב":
מפרי עטו:
יצחק בן בנימין יהודה
CLS BANK
פשט (מחוז)
פֶּשְׁט (בהונגרית: Pest) הוא מחוז במרכז הונגריה. בשטחו הוא מקיף את עיר הבירה בודפשט, המהווה יחידה טריטוריאלית-מנהלית עצמאית ואינה חלק מהמחוז. מצפון הוא גובל בסלובקיה ובמחוז נוגראד, ממזרח במחוזות הווש ויאס-נאג'קון-סולנוק, מדרום במחוז באץ'-קישקון וממערב במחוזות פייר וקומארום-אסטרגום. בירת המחוז היא בודפשט (למרות שמנהלית היא יחידה עצמאית).
גאוגרפיה.
מחוז פשט הוא הגדול ביותר באוכלוסייתו מכל מחוזות הונגריה, והשלישי בגודלו בשטחו. כ-65% מאוכלוסיית המחוז גרה במטרופולין של בודפשט הכולל עשרות ערים ויישובים כפריים. במחוז 48 ערים, ובסך הכל 187 יישובים.