לאחר פיגועי 11 בספטמבר ב-2001, שלחה הממשלה הבולגרית חיילים לכוחות נאט"ו באפגניסטן שלחמו בשלטון הטליבאן. ביולי 2003, לאחר שארצות הברית ובעלות בריתה פלשו לעיראק, שלחה בולגריה כ-400 חיילים לקואליציה בת 9,200 חברים רב-לאומיים תחת פיקוד פולני. הגדוד הבולגרי סיפק תמיכה לוגיסטית ולחם קרקעית בדרום עיראק. משלחת החיילים הבולגרים נפגעה עם נפילתם של 13 חיילים ומותם של שישה אזרחים, לפני שנסוגה ממלחמת עיראק ביוזמת הממשלה הסוציאליסטית בהובלת סרגיי סטאנישב. עם זאת, ב-2006 הצביע הפרלמנט הבולגרי בעד שליחת חיילים לשמירה על מחנה הפליטים אשרף צפונית לבגדאד.
פיטר סאליבן
דרור 1
דרור 1 הוא לוויין תקשורת ממשלתי ישראלי.
ב-2 בינואר 2020 הודיעה ממשלת ישראל על תחילת פיתוחו של לווין תקשורת עצמאי בשם דרור 1 שעתיד לשמש את צורכי מדינת ישראל למשך 15 שנה ללא תלות בחברות פרטיות.
שמו של הלוויין הוחלף מ-'עמוס 8' לאחר שהוחלט על המיתוג המחודש, ועצמאות התקשורת של מדינת ישראל.
הלוויין יפותח על ידי התעשייה האווירית ויכלול בתוכו טכנולוגיות דיגיטליות מתקדמות ביותר, בדגש על טכנולוגיות 'כחול לבן', כדוגמת מטע"ד תקשורת דיגיטלי מתקדם, וכן יכולות "סמארטפון בחלל", המאפשרת גמישות תקשורתית לאורך כל שנות פעילותו בחלל.
הלוויין יפותח בחטיבת מערכות טילים וחלל של התעשייה האווירית.
תומר סיסלי
תומר סיסלי (בצרפתית: Tomer Sisley; נולד ב-14 באוגוסט 1974) הוא הומוריסט, שחקן, תסריטאי, קומיקאי ובמאי קולנוע צרפתי-ישראלי.
ראשית חייו.
נולד בשם תומר גזית במערב ברלין, שבגרמניה המערבית, להורים צברים-ישראלים. סבו וסבתו עלו לישראל מליטא, בלארוס ומתימן. הוריו נפרדו כשהיה בן חמש. בגיל 9 עזב את ברלין להתגורר עם אביו בדרום צרפת. בגיל 12 הוא כבר דיבר 4 שפות (גרמנית, עברית, צרפתית ואנגלית). אביו, ג'וזף, היה מדען במחקר דרמטולוגי.
קריירה.
סיסלי היה הסטנדאפיסט הצרפתי הראשון שזכה בפסטיבל הקומדיה Just for Laughs, הגדול בעולם, בשנת 2003. בשנת 2011, סיסלי קיבל את התפקיד הראשי בסרט הצרפתי "לילה נטול שינה". את הסרט קנו טרייבקה פילמס, חברת ההפצה של רוברט דה נירו, והאחים וורנר קנו את הזכויות להפקת רימייק. הסרט הוקרן בפסטיבל הסרטים של טרייבקה, בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו ובפסטיבל הקולנוע ברומא.
בשנת 2011, במהלך צילומי הסרט לארגו וינץ' 2 הוא ביצע קטטה תוך כדי צניחה חופשית ממטוס ללא מצנח. סיסלי רוכב על סוסים, התאמן 5 שנים בקרב מגע והוא בעל הכשרה בג'ו-ג'יטסו ואיגרוף.
הסנדקית (סרט)
הסנדקית (באנגלית: Godmother) הוא סרט דרמת פשע ביוגרפי אמריקאי, בימויו של ג'רארד ג'ונסון על פי תסריט מאת פרנק בולדווין. בסרט מככבים קטלינה סנדינו מורנו, מהדי דהבי, דיאן גררו וסקילר גיסונדו. הסרט מגולל את סיפורה של סוחרת הסמים גריסלדה בלאנקו, המכונה מלכת הקוקאין. הסרט בשלבי הפקה וטרם נקבע לו תאריך יציאה לאקרנים.
מכלוף אביטן
מכלוף אביטן (1908–1960) היה מסאי, אינטלקטואל ומשכיל עברי יהודי-מרוקאי, שניסח חזון אוטופי לחברה מתוקנת.
ביוגרפיה.
נולד בקזבלנקה שבמרוקו למשה אביטן. בצעירותו למד בתלמוד תורה ובישיבה, וכאוטודידקט למד את השפה הצרפתית. כשבגר נישא לסוליקה, ופתח חנות לממכר סדקית.
אביטן ייסד בביתו מועדון עברי ותמך כספית בפעילות ציונית. הוא החזיק בביתו ספרייה עברית גדולה, שהכילה מגוון רחב של ספרים, בהם ספרות ההשכלה וההגות של מזרח אירופה, ספרות המחשבה של ימי הביניים, לצד ספרות התנ"ך ומפרשיו, התלמוד, כתבי הרמב"ם וספרות ההלכה. לצד זאת, החזיק גם ספרות פילוסופיה צרפתית.
בתקופת מלחמת העולם השנייה, ולאור ההרס הרב שיצרה, פרסם אביטן חזון אוטופי, שבו הוא כואב על ההרס שגרמה המלחמה, וכפתרון מצייר תמונת עולם רעיונית ופוליטית שתביא עמה עולם בעל חברה אנושית טובה יותר וממשלה עולמית אחת שבמרכזה אהבת האדם.
עד עלייתו לישראל בשנת 1954, ניסה אביטן להפיץ את כתביו, ואף שלח אותם מחוץ למרוקו ולאו"ם. לרוב, הוא לא זכה למענה.
בישראל התיישב אביטן בתפרח, ומשם ניסה להפיץ את חזונו, והדפיס עותקים של אחד ממאמריו. הוא אף ניסה להיפגש עם דוד בן-גוריון, ושלח לו מכתבים ויצירות בבקשה לתרגם ולהנגיש את כתביו לשפות נוספות ולהעניק לעם היהודי מקום בהגותו האוניברסלית.
בשל מצבו הכלכלי, נאלץ לבסוף אביטן לזנוח את העיסוק בחזונו, ופנה לעסוק בחקלאות. לאחר תקופה עבר למושב תדהר, ושם החל לשמש כמזכיר המושב וכגורם המקשר בין העולים לסוכנות ולתנועת המושבים.
הלך לעולמו בשנת 1960 (ז' באלול ה'תש"ך) מדום לב.
המשוררת ארלט מינצר כתבה בהשראתו את השיר "דבר מחלוף אביטן" שראה אור בשנת 2017.
חזונו.
אביטן הגה ותכנן חזון אוטופי עולמי מפורט המציע מרחב עולמי אחיד, בעל שפה, מטבע, דגל והמנון אחידים ואוניברסליים, לצד ערכים משותפים לאנושות כולה. הוא שאף ליצור אדם חדש וחברה מתוקנת, שבראשה ממשלה עולמית שתחיל שלום עולמי ותספק השכלה וצרכים חומריים, שיושגו בין היתר בעיסוק בחקלאות.
אביטן גם הצביע על שלושה מכשולים קיימים הפוגעים ברקמת החיים האנושיים ומביאים למלחמות; האנוכיות, הדת והלאומיות, שאותן הוא קרא לבטל או לאחד. עם זאת, הוא ראה באל כמנחה האנושיות החדשה שתיווצר.
כשאביטן היה עסוק בכתיבת חזונו, מלחמת העולם השנייה הגיעה לסיומה, וההרס שהיא הותירה הדהד היטב. לאור היעדר המוסריות שהביאה עמה המלחמה, ביקש אביטן לאחד את האנושות מתוך אמונה ברוחה וביכולותיה. הוא גם היה מודאג מהמלחמות ותהה האם יש קץ לרוע האנושי. יותר מכל, תהה מדוע החכמים והמשכילים לא פועלים להועיל לאנושות, אלא להפך.
הגותו הושפעה ממה שחווה בזמן המלחמה, וגם מתרבות ימי הביניים ומהרמב"ם. מהאחרון הושפע לא רק באופן כתיבתו, אלא גם מתוכן הגותו: הוא ביקש לענות על שאלת אושרו של האדם, והציע תפיסה מחודשת למשמעות החיים ולמימוש הפוטנציאל האנושי.
אביטן, שפנה בכתביו לדוברי העברית בעיקר, התנגד אמנם ללאומיות ולחברה השמרנית, אך עם זאת עסק בשאלת העם היהודי ובסכסוך במזרח התיכון. בחזונו ראה אביטן את האזור כאזור מאוחד, ללא קווי הפרדה לאומיים ועדתיים.
חיבוריו.
בחודש יוני 2016 ראה אור הספר "אוטופיה מקזבלנקה" בעריכת דר' יעל דקל בהוצאת רעב.
הספר כולל שלוש מסות שחיבר אביטן:
לספר אחרית דבר מורחבת מאת דר' דוד גדג'.
שמורת סאיאנו-שושנסקי
שמורת הטבע סאיאנו-שושנסקי (ברוסית: Саяно-Шушенский заповедник) היא שמורה אקולוגית באזור מרוחק של מערב הרי סייאן בדרום סיביר, על הגדה הדרומית של נהר יניסיי לאורך מאגר סאיאנו-שושנסקי. השמורה משתרעת על חלק גדול מהשטח המיוער וההררי מעל המאגר שנוצר על ידי סכר סאיאנו-שושנסקי, המהווה את תחנת הכוח הגדולה ביותר ברוסיה. הן השמורה והן הסכר הוקמו בשנת 1976 ומטרתה עיקרית של השמורה מלבד השימור היא לימוד ההשפעות האקולוגיות של מאגר גדול על האקולוגיה המקומית. השמורה משתרעת על שטח של 3.904,368 קמ"ר, במחוז שושנסקי שבחבל קרסנויארסק.
טופוגרפיה.
שמורת סאיאנו-שושנסקי מכסה שטח הררי על הרכס הצירי של הרי סיאן המערביים, כולל רכס חמצ'סקי (המדרון הצפוני) ורכס קנטגירסקי (המדרון המזרחי). השמורה תחומה בצפון על ידי נהר יניסיי. גובהה נע בין 500 ל-2,735 מטר.
אקלים וסביבה.
סייאנו-שושנסקי ממוקמת ביערות עצי מחט של הרי סאיאן, אזור אגן החוף שנמצא ברמות הגובה האמצעיות של הרי סיאן, ההרים הגבוהים ביותר בסיביר. באזור מעבר בין הטייגה הסיבירית מצפון לרמה המונגולית מדרום. באזור הזה יש רמות גבוהות של מגוון ביולוגי עקב מפגש של אזורים אקולוגיים.
האקלים הוא תת-ארקטי, ללא עונה יבשה (לפי סיווג האקלים). אקלים זה מאופיין בקיצים קלים (1–3 חודשים בלבד מעל 10 מעלות צלזיוס) ובחורפים קרים ומושלגים (החודש הקר ביותר מתחת למינוס 3 מעלות צלזיוס). השמורה חווה לא רק הבדלי אקלים על בסיס גובה, אלא על פני הרמות: המדרון הצפוני רטוב (1000–1500 מ"מ משקעים בשנה), ואילו הצד הדרומי הדרומי כם ממוצע של 400 מ"מ בלבד לשנה. במדרון הצפוני ניתן לצפות ב-1.5 מטרים שלג ואילו במדרון הדרומי 0.3 מטרים בלבד.
חי וצומח.
יערות השמורה משתנים בגובה ובקרבת המאגר. היערות האמצעיים ברובם הם בעיקר אשוח טאגה ואורן, עם אזורים מסוימים של יערות ליבנה. אזורי מדרגות ההרים מדורגים אפילו לשיחים - מדרגות ואדמות עשב. תנודות במפלס המים עקב פעולות הסכר יכולות להיות דרמטיות (עד 40 מטר). מה שמוביל לאזורי צמח המכילים מינים המשקפים את השפעתם של פעולות אנושיות והם מהווים מוקד עיקרי של מדעני השמורה. באזורים העליונים של המאגר, המים הנסוגים ייצרו שיטפונות נרחבים.
היונקים הנפוצים ביותר בשמורה הם אלה הנפוצים בסיביר: דלק סיבירי, סנאי, איילים, זאב, לינקס ואחרים. במפלסים העליונים של ההרים ישנם מינים ארקטיים טיפוסיים: חדפיים סיביריים ואיילים. באזור הערבה נמצאים מינים שמייצגים יותר את המונגולים: עז הרים סיבירית, חתול פאלאס, אוגר ארוך הזנב והמרמוט האפור. שם מספר קטן של נמרדי שלג בשמורה. למעלה ממאה מיני ציפורים נרשמו כאן. נציגי הטייגה הסיבירית כוללים את השומר האירופי, הזמיר הכחול, שרקן הזמיר, מפצח האגוזים, הקוקייה ההימלאית, והרעשן. המדרונות המיוערים אופייניים לאזורי המדרונות הסלעיים וציפורי טרף כמו בזים ונשרים נפוצים בכל רחבי השמורה. זוחלים כוללים נחשים; דו-חיים מיוצגים על ידי צפרדע הבור והקרפדה הנפוצה.
חינוך אקולוגי וגישה.