מאז העשור השני של המאה ה-21, חלה ירידה עקבית באחוזי הצפיה של הערוץ, כאשר הערוץ ממוקם במרבית הפעמים במקום השלישי באחוזי הצפייה, בעוד MSNBC ממוקמת שנייה ו-Fox News ממוקמת במקום הראשון בפער ניכר משניהם.
רבים קושרים את דעיכה וכישלון הערוץ בשל חוסר מהימנות בדיווח החדשות, הסתרה והטיה של מידע.
ערוצים ייעודיים ומקומיים.
במהלך השנים, CNN השיקה רשתות ספין-אוף בארצות הברית ובמדינות אחרות. הערוצים הפועלים נכון לשנת 2021 כוללים את:
CNN השיקה גם מיזמים בטלוויזיה ובאינטרנט שאינם פועלים עוד, כולל:
שירות הזרמת מדיה.
ב-29 במרץ 2022 השיקה הרשת את שירות הזרמת המדיה הבלתי-תלוי "+CNN" למנויים בתשלום, באמצעות יישום מחשב נפרד, אולם עקב מספר מנויים נמוך מהצפוי, הוחלט לסגור את השירות בסוף חודש אפריל 2022, שבועות ספורים אחרי השקתו.
סגירתו של הערוץ לוותה בסיקור נרחב בקרב התקשורת העולמית, בעיקר בגלל ההשקעה הכספית הרבה שהשקיע הערוץ בפלטפורמה זו - 300 מיליון דולר.
מגישים ותוכניות.
במהלך השנים הופקו ב-CNN תוכניות בנושאים מגוונים, גם שבשולי החדשות כגון: תיירות, תרבות, אמנות. בין התוכניות והמגישים הבולטים של הערוץ נמנים:
פעילות בישראל.
CNN הקימה שלוחה בירושלים שלושה חודשים לאחר שעלתה לשידור, בספטמבר 1980. הרשת חתמה על הסכם עם אולפני הבירה ירושלים ששימשו בסיס לשידורי חדשות על ישראל והמזרח התיכון. והיא הציבה מספר עיתונאים ואנשי מערכת בירושלים. משרדי החברה בירושלים גדלו בעקבות סיקור אירועים דוגמת מלחמת לבנון הראשונה והאינתיפדה הראשונה וכללו עשרות עובדי הפקה, צלמים ועורכים. הרשת נהגה לסקר באופן נרחב אירועים בישראל, חלקם בשידור חי.
בשנת 2000, הודיעה CNN על השתתפות במכרז להקמת ערוץ החדשות הייעודי בישראל יחד עם רון לאודר ואולפני הבירה, אך לבסוף הקבוצה לא ניגשה למכרז.
בשנת 2012, צמצה הרשת באופן משמעותי את פעילותה בישראל.
בשנת 2015, מונתה חברת "טלית תקשורת" של המפיק יהודה טלית לנציגת הרשת בישראל.
בנובמבר 2019, הכריזו ממשלת ישראל ו-CNN על שיתוף פעולה בקמפיין שמציג פעילויות ישראליות למען תושבי אפריקה. במהלך הקמפיין הוצגו סרטונים שהופקו על ידי CNN במימון ובסיוע ישראליים, אשר הראו פרויקטים ומיזמים ישראליים שנעשו ביבשת.
שידור בישראל.
שידורי הערוץ בישראל החלו בשנת 1989 עם פריסת שירות הטלוויזיה בכבלים בישראל באופן חוקי. חברת "מתב – מערכות תקשורת בכבלים" הייתה הראשונה לשדר את הערוץ. בהמשך שידרו את הערוץ כל חברת הכבלים שהוקמו, וגם החברה הממוזגת HOT. סיקור אירועי מלחמת המפרץ ב-1991 תרמו לפופולריות של הערוץ בישראל, עם עדכונים ששידרה בזמן אמת מהשטח. בסוף 2011 הודיעה HOT על הפסקת שידורי הערוץ והחלפתו בערוץ החדשות MSNBC. בנובמבר 2016 חזרה HOT לשדר את הערוץ.
הערוץ משודר ב-yes הטלוויזיה בלוויין מאז הקמתה, אך בספטמבר 2012 הודיעה על הפסקת שידורי הערוץ עקב מחלוקת כספית. YES אחר כך הגיע להסדר וממשיכה לשדר את הערוץ.
בפברואר 1999 חתמה חברת הסלולר פרטנר תקשורת על הסכם לשיתוף פעולה עם CNN, לפיו סיפקה פרטנר למנוייה חדשות עדכניות בטכנולוגיה הסלולרית GSM, השירות אפשר למנויים לקבל על צג הטלפון דיווחי חדשות עדכניים, מידע בורסאי, עדכני ספורט, עדכון מזג אוויר ועוד. ביוני 2005 על CNN הסכם פלאפון תקשורת לשידור הערוץ למנויי הדור ה-3 (3G).
בפברואר 2008 חתמו רדיו חיפה ו-CNN על הסכם שיתוף פעולה. במסגרתו ספק רדיו חיפה שירותי חדשות ל-CNN וקיבל דיווחים מכתביו בעולם. רדיו חיפה היא תחנת הרדיו הראשונה במזרח התיכון שחתמה על הסכם עם CNN.
בשנים 2015–2019 שודר הערוץ בסלקום tv.
טענות על יחס הערוץ כלפי ישראל.
כנגד CNN נטען כי היא נוקטת במדיניות אנטי-ישראלית בנושא הסכסוך הישראלי-פלסטיני. כך למשל טען הפרשן הפוליטי האמריקני בן שפירו במהלך מבצע צוק איתן, כי CNN מסקרת את המבצע באופן המוטה לטובת הצד הפלסטיני בסכסוך.
במאי 2021 התפרסם שלאחר גביע העולם ב-FIFA 2014 פרסם עיתונאי של CNN בשם איידל ראג'ה פוסטים בו הילל את אדולף היטלר, שיבח את השואה, כתב כי "העולם צריך עוד כמותו" וחתם את הפוסט עם "הייל היטלר". בעקבות זעם עצום שנגרם מכך כלפי CNN, דובר החברה, מאט דורניק, טען שמעולם אפילו לא שמע את שמו של ראג'ה והבטיח שהנושא ייבדק. לאחר כמה שעות דורניק הצהיר שראג'ה היה עובד עצמאי ולא עובד של CNN, והודיע על פיטוריו לאלתר בעקבות אמירות אלו.
הסכסוך מול הנשיא טראמפ.
כבר החל מהבחירות המקדימות לנשיאות ארצות הברית 2016, היחסים בין טראמפ לרשת היו מתוחים. טראמפ וצוות הקמפיין שלו האשימו את ערוץ CNN בעוינות מכוונת כנגד טראמפ והמפלגה הרפובליקנית. במהלך הקמפיין לאחר הבחירות המקדימות טראמפ אף הצהיר כי רשת CNN רוצה שקלינטון תיבחר לנשיאות, וכינה יחד עם תומכיו את ראשי התיבות של הרשת כ"רשת החדשות של משפחת קלינטון" (באנגלית: "Clinton's News Network").
במהלך תקופת העימותים בין טראמפ להילרי קלינטון פורסם כי הרשת העבירה במכוון את השאלות שיישאלו בעימותים לקמפיין קלינטון, מה שגרר סערה ובעקבות הפרסום התנצלה הרשת ופיטרה את העובדת שהדליפה את השאלות.
עם היבחרות טראמפ לנשיאות בנובמבר 2016 ועד עזיבת הבית הלבן ב-2021, נהיו היחסים עוינים אף יותר, אשר הגיעו למצבים בהם הנשיא הנבחר טראמפ כינה את רשת CNN במסיבת העיתונאים הראשונה לאחר הבחירות כרשת של "חדשות מזויפות" ("Fake News") ולאחר מכן גם כ"אויבת העם". באותה מסיבת עיתונאים סירב טראמפ להעניק לכתב CNN ג'ים אקוסטה רשות לשאול שאלות. אקוסטה טען כי המהלך "בלתי הולם" .
במהלך שנת 2017 צוותו של טראמפ פרסם סרטון בו טראמפ מכה את לוגו רשת CNN, מה שגרר ביקורות כלפי טראמפ מכל קצוות הקשת הפוליטית בארצות הברית.
עוד באותה שנה הצהיר טראמפ כי CNN תוקפים אותו בצורה לא הוגנת, וכי "הציבור מבחין בכך".
במסיבת העיתונאים בבית הלבן מיד לאחר קבלת תוצאות בחירות אמצע הקדנציה ב-2018 טראמפ הצהיר כי הסקרים של CNN "אינם מדויקים" (לטענתו לכאורה במכוון) ואף התעמת עם כתב CNN, ג'ים אקוסטה, אשר לטענת טראמפ תקף אותו בשאלות קשות ועוינות וסירב להעביר את המיקרופון כאשר התבקש. טראמפ כינה את אקוסטה כ"אדם חצוף ונוראי" ו"ש-CNN צריכה להתבייש בעצמה שהוא עובד אצלה". עוד הוסיף טראמפ לאקוסטה ורשת CNN כי "כאשר אתם משדרים חדשות מזויפות, אתם אויבי העם".
לאחר אותה מסיבת העיתונאים השירות החשאי הודיע לאקוסטה כי הוא אינו רשאי להיכנס לבית הלבן עד להודעה חדשה. טראמפ ספג ביקורות רבות, לרבות ביקורת מ"פוקס ניוז", אשר עד עתה נחשבה לרשת החדשות שתמכה בו בצורה ברורה. זמן קצר לאחר מכן פסק בית המשפט כי כתב CNN רשאי לחזור לשדר מהבית הלבן.
בנובמבר 2020 השוותה מגישת CNN כריסטיאן אמנפור את ממשל טראמפ לממשל הנאצים והתנצלה לאחר מכן.
עם עזיבת טראמפ את הבית הלבן בינואר 2021, כינתה הרשת את תקופת הנשיאות שלו כ"מזעזעת".
באוקטובר 2021 גינתה הרשת את הנשיא טראמפ בטענה שבמקרה שלו אי אפשר לרדת יותר נמוך, לאחר שזה מתח ביקורת על מזכיר המדינה, קולין פאוול, אשר נפטר יום לפני כן (לכאורה בגלל שהצביע למפלגה הדמוקרטית מהיותו רפובליקני - מה שנתפס בעיני טראמפ כבגידה פוליטית).
באפריל 2022 לאחר הכרזת הרשת על השבתת שירות הזרמת המדיה +CNN, הכריז הנשיא טראמפ כי "+CNN היא עוד פיסת פייק ניוז שלא נצטרך להתעסק איתה עוד".
סי אן אן
סי.אן.אן.
הדברה
מקק
ג'וק
אמוניק
אמונייק
אמוניום
קנוט הראשון, מלך אנגליה
עבריינות וענישה במדינת ישראל
כתב סיני
הכתב הסיני (漢字/汉字) הוא כתב לוגוגרפי המשמש לכתיבת שפות סיניות. הכתב התפתח כבר לפני למעלה מ-3,000 שנה. התיעודים המוקדמים ביותר של כתב סיני מתוארכים לכ-1200 לפני הספירה בעת שגשוג שושלת שאנג. השפה הכתובה מהווה גורם מאחד, שכן גם אם ישנו דמיון בין השפות הסיניות השונות, הן אינן מובנות הדדית בדיבור. הוא נמצא בשימוש גם ביפנית וברמה מוגבלת גם בקוריאנית. בעבר שימש אף לכתיבת וייטנאמית.
באופן מסורתי, הכתב הסיני נכתב בעמודות הנקראות מלמעלה למטה מימין לשמאל, אך כיום נכתב הכתב הסיני בעיקר בשורות אופקיות משמאל לימין, אם כי לעיתים הוא נכתב עדיין מלמעלה למטה, ולעיתים אף מימין לשמאל. כל תו מייצג צליל ולרוב אף מילה או רעיון (מורפמה); מכיוון שהסימנים משמשים בשפות שונות, הרי שהם נהגים בצורות שונות בהתאם לשפה או לניב. עם זאת, כאשר הם משמשים בסינית (או בקוריאנית), הם תמיד חד-הברתיים. לכל סימן בכתב הסיני יכולות להיות משמעויות רבות ומגוונות, ולסימנים רבים יש אף יותר מצורת הגייה אחת בהתאם למשמעות שלהם.
ההיסטוריה של הכתב הסיני.
כתובות עצמות הניחוש.
כתובות עצמות הניחוש (甲骨文 - ג'יא-גו-וון) נתגלו באתר הארכאולוגי חורבות יין (殷墟 - יִין שׂוּ) ליד העיר אניאנג שבמחוז חנאן בתחילת המאה ה-20. הן מהוות את המסמך הסיני הקדום ביותר שהתגלה עד כה ותוארכו לסביבות שנת 1200 לפנה"ס. כ-100,000 כתובות על גבי עצמות ושריונות צבים נמצאו באתר. בין השאר נכתב בהן על קיום רישומים נוספים על גבי ענפי חזרן (במבוק). מכיוון שכך, ומאחר ומדובר בכתב מפותח, נעשה ניסיון למצוא כיתובים עתיקים יותר, אולם, אם התקיימו רישומים כאלו הם לא נמצאו עדיין או שנתכלו. כלי חרס נאוליתיים, עם סימנים חרוטים וצבועים עליהם, שנמצאו, לא הודגמו כקשורים לשפה הסינית. רוב סימני עצמות הניחוש הם פיקטוגרפיים (ציוריים) בעלי אוריינטציה פיגורטיבית (דמויות) או רעיונית מופשטת. כמו כן קיימים סימנים מושאלים על בסיס דמיון בין צלילים ואף סימנים המורכבים משורש משמעי וחלק פונטי, המזכירים סימנים מודרניים.