בתחילת שנת 1943 המצב הצבאי של הנאצים ובעלי בריתם הלך והתדרדר. הכוחות הנאצים בצפון אפריקה היו בנסיגה לאחר התבוסה בקרב אל-עלמיין השני, הארמייה ה-6 הייתה מכותרת לאחר התבוסה בסטלינגרד, והצבא האדום החל להחזיר לעצמו שטחים שנכבשו על ידי הנאצים בעבר, תוך כדי תנועה מערבה.
הכלכלה הגרמנית לא הצליחה לעמוד בדרישות היצור והאספקה לכוחות הלוחמים וגבלס פנה להיטלר בהצעה להפעיל כלכלת מלחמה שעיקרה הפניית כל המשאבים של המדינה לטובת יצור והספקה של הצרכים הצבאיים, שאותה כינה "מלחמה טוטלית". ניהול כלכלה מסוג זה דרשה הפסקה וסגירה של כל פעילות יצור וצריכה אזרחית שאינה חיונית כגון מסעדות יוקרה וסלוני אופנה, תיאטראות מועדונים וחנויות יוקרה, והפניית משאביהן לטובת יצור מוצרים הדרושים לכוחות הצבא. בנוסף לכך דרש להכריח את בני משפחותיהם של בעלי ההון להשתתף במאמץ המלחמתי באמצעות עבודה בתעשייה הצבאית.
גבלס ראה בעצמו כאיש השני בחשיבותו בהיררכיה הנאצית וכאחראי על ניהול המלחמה הטוטלית. הוא תכנן להשתמש בנאום בארמון הספורט כאמצעי לחץ להשפעה על היטלר וכמכשיר להכנת העם לצעדים הקיצוניים שנדרשו להם. לשם כך תכנן את הנאום לפרטיו, ועשה שימוש במגוון אמצעים ליצירת הרושם המתאים. כך למשל הורכב הקהל באולם מתומכיו הנאמנים ביותר ובהם רבים מבני המעמד הגבוה ועובדי "צווארון לבן", הקהל קיבל סימנים מתי להריע ולמשך כמה זמן, סיסמאות דגלים וסמלים קישטו את האולם, מצלמות וצלמים רבים הוצבו בנקודות שונות באולם על מנת ללכוד כל זווית מהאירוע, ומערכת הרמקולים באולם תוכננה כך שהגבירה את הרושם הכללי.
מבנה הנאום.
הנאום מורכב משלושה חלקים המהווים סיכום לאירועים, מסקנות ותוכניות בעבר, בהווה ובעתיד.
גבלס פתח בדברי הלל לעם הגרמני. הוא שיבח את כוח עמידתו למרות הסבל הרב שעובר עליו ואת שאיפתו לפעול למען שיפור המצב. בסיבות למצב הקשה ידון, כך אמר, בעתיד. גבלס מאשים את "הבולשביקים" כאויב גדול יותר ממה שניתן היה לשער וכינה את המלחמה כ"משימה היסטורית" נגד האיום על העם הגרמני ואירופה כולה.
בנאומו ציין גבלס שלוש קביעות בנוגע לסכנה מצידה של ברית המועצות:
בשלב הבא בנאומו, פנה גבלס לקהל באולם אשר לדבריו כלל חיילים נכים מן החזית, עובדי תעשיית הנשק, חברי המפלגה הנאצית, רופאים, מדענים, מהנדסים, אדריכלים, מורים, נשים, צעירים ומבוגרים. הוא ציין כי מדובר בייצוג של כל חלקי העם הגרמני בחזית ובעורף ("בכל מקרה", העיר, "היהודים אינם מיוצגים כאן"). הוא הציג בפניהם סדרה של עשר שאלות רטוריות המסכמות את נכונותם לקיומה של מלחמה טוטלית ותביעות מן האויב האנגלי, למרות כל הקשיים והסבל הכרוכים בכך, ועד להשגת הניצחון הסופי בהנהגתו של הפיהרר.
המפורסמת מכולם היא השאלה הרביעית (בתרגום חופשי)
כל אחת מן השאלות נענתה בחיוב תוך תשואות רמות, וקימה כללית של כל הנוכחים ממושביהם וביצוע ההצדעה הנאצית במועל יד.
בסיומו של הנאום קורא גבלס לנוכחים להמשיך וללכת בדרכו של המנהיג תוך אמונה בניצחון, ולהכפיף את כל הנדרש מהם לשירותו ולמען העם. הוא סיים בציטוט משיר של תאודור קרנר שנכתב ב-1813, בעת מלחמות השחרור נגד נפוליאון:
אמצעים רטוריים.
הנאום היה משופע באמצעים רטוריים שמטרתם העיקרית היא שכנוע המאזינים באמצעות מניפולציות ריגשיות.
גבלס מרבה להשתמש בביטויים בעלי ערך רגשי גבוה על מנת להדגיש היבטים חיוביים או שליליים בתוכן הנאום. כך למשל הוא מרבה להשתמש במילים כגון: "מנהיג", "ניצחון", "מולדת" ולעומתן ב"אויב", "מגפה", ואף מונחים בעלי הקשר סמנטי דתי כגון "אמונה", ו"קדושה".
גבלס עושה שימוש ברעיונותיו של היטלר בדבר השימוש בתעמולה ככוח מניע, ומתאים את אופן דיבורו ומשלב השפה שהוא עושה בו שימוש כך שיובנו ויתקבלו גם על ידי בני המעמדות הנמוכים.
הוא חוזר על הנקודות החשובות שוב ושוב על מנת שיחרטו בזיכרון כלל המאזינים, ובונה את נאומו כתהליך של התקדמות והתפתחות על ציר הזמן, מן העבר דרך ההווה ולכיוון העתיד, כאשר בכל אחת מן התקופות הוא מתאר את קשיו של העם וסבלו ביחד עם חוסנו הנפשי ויכולתו להתגבר עליהם בדרך להשגת הניצחון.
באמצעות הצגת קבוצות הנוכחים בקהל ועיסוקיהם השונים הוא מנסה לבנות תחושת קהילתיות במטרה ליצור הזדהות מצד המאזינים ורצון משותף לקחת חלק באירועים ההיסטוריים החשובים.
השאלות הרטוריות המופנות לקהל חוזרות על עצמן בניסוחים שונים תוך שימוש במונחים וסופרלטיביים עוצמתיים כגון: "טוטלי", "רדיקלי", והגזמות מכוונות לצורך הדגשה כגון: "עשר, שתים עשרה, ארבע עשרה ושש עשרה שעות עבודה ביום". כל השאלות נענות בחיוב ובהתלהבות רבה ומוחצנת.
ניתן לומר כי דיאלוג מבוים ומניפולטיבי זה הוא בעל ההשפעה הרבה ביותר מבחינה רגשית והאמצעי החזק ביותר שבו נעשה על מנת להשפיע על הקהל.
השפעה.
גבלס עצמו הודה כי הצליח לשטות במאזיניו ואף לגרום להם להסכים ולעשות דברים בלתי הגיוניים לחלוטין. למרות זאת הוא לא הצליח להשיג את מטרתו העיקרית והראשונית, ההשפעה שביקש ליצור על היטלר, ולא מונה כאחראי על ניהול כלכלת המלחמה. יתרה מכך, גם השפעתו התעמולתית של הנאום הלכה והתפוגגה במהלך החודשים הבאים עם התגברות הקשיים והסבל האזרחי, כתוצאה מן המלחמה והתבוסות בשדה הקרב בחזיתות השונות.
לואיג'י ספה
לואיג'י ספה (באיטלקית: Luigi Sepe; נולד ב-8 במאי 1991) הוא כדורגלן איטלקי המשחק בעמדת השוער בסלרניטנה.
קריירת מועדונים.
ספה ערך את הופעת הבכורה שלו בסרייה א' עבור מועדון הכדורגל של עיר מולדתו, נאפולי, ב-28 בינואר 2009, בגיל 17, במהלך ההפסד 1–2 לפיורנטינה.
לאחר מספר השאלות בפיזה, וירטוס לנצ'יאנו, אמפולי, פיורנטינה, ב-10 ביולי 2018 הוא חתם בהשאלה לעונה בפארמה.
ב-24 בינואר 2022 הושאל לסלרניטנה.
חיים אישיים.
בשנת 2011, ספה נישא לאנה לאורה אקאמפורה, אחייניתו של כדורגלן העבר והמאמן קרמין גוטיירי. לזוג שני ילדים: ג'וזפה שנולד בשנת 2011 ודייגו שנולד בשנת 2014.
פט (פירושונים)
פט (מכתש פגיעה)
מכתש פט הוא מכתש פגיעה הנמצא על כוכב חמה אשר קרוי על שמו של המשורר הרוסי ממוצא גרמני אפנאסי פט. האיגוד האסטרונומי הבינלאומי הכריז על שמו של המכתש ב-1985.
היום הבין-לאומי לביעור האפליה הגזעית
היום הבין־לאומי לביעור האפליה הגזעית (באנגלית: International Day for the Elimination of Racial Discrimination) הוא מועד בין־לאומי המצוין מדי שנה ב-21 במרץ.
היסטוריה.
ב-21 במרץ 1960 נורו למוות 69 מפגינים שחורים בעיירה שארפוויל שבדרום אפריקה בידי כוחות המשטרה בעת הפגנה של 20,000 איש נגד שלטון האפרטהייד ונגד "חוק המעבר" - חוק שחייב אזרחים שחורים לשאת בכל עת תעודות מעבר מיוחדות שהונפקו בידי השלטונות כדי לשלוט בתנועותיהם בתוככי המדינה. אירוע זה, שזכה לכינוי טבח שארפוויל, גרם לארגון האומות המאוחדות להכריז בשנת 1966 במהלך העצרת הכללית של האומות המאוחדות על "היום הבין־לאומי לביעור האפליה הגזעית" ברחבי העולם. מסקנת העצרת הייתה שיש לממשלות ולקהילה הבין־לאומית להכפיל את מאמציה לביעור כל סוג של אפליה על בסיס גזעי.
מטרה.
היום הבין־לאומי לביעור האפליה הגזעית הוא היום שמנציח את חייהם של אלו שנהרגו ונרצחו במהלך מאבקם לדמוקרטיה, שוויון זכויות, ביטול האפליה הגזעית ומלחמה במשטרים מושחתים.
פעילות.
מדי שנה מקדיש האו"ם את היום הבין־לאומי לביעור האפליה הגזעית לנושא אחר הנוגע לאפליה גזעית:
כל העיר שלנו
כל העיר שלנו הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית עדן בן זקן ביחד עם הזמר פאר טסי. השיר יצא לאור ב-7 ביוני 2016, כסינגל השני מתוך אלבומה השני תאמין לי, על ידי חברת התקליטים שרית הפקות בע"מ.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-2 במצעד של רדיו אמצע הדרך.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב והולחן על ידי דולב רם ופן חזות והופק על ידי יעקב למאי. השיר הוא שיר ים-תיכוני, המשלב בתוכו גם את סגנון הפופ. יוסי חרסונסקי הפנה כלפי השיר ביקורת מעורבת, תוך שהוא העניק לו שני כוכבי זהב מתוך חמישה.
בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
וידאו קליפ.
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר בוים על ידי עוזי ג'ורג' ונדב אליהו, ופורסם בערוץ היוטיוב של פאר טסי ב-6 ביוני 2016. בתחילת הקליפ, ניתן לראות את בן זקן מתקשרת לטסי, תוך שהוא במכוניתו והיא בביתה. בהמשך השניים נפגשים.
נכון לאוקטובר 2021, מונה הצפיות של האודיו עומד על כ-20 מיליון צפיות.
תזיזו
תזיזו הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית עדן בן זקן. השיר יצא לאור ב-15 באוגוסט 2016, כסינגל השלישי מתוך אלבומה השני תאמין לי, על ידי חברת התקליטים הישראלית אן. אמ. סי. יונייטד.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-3 במדיה פורסט, וה-8 במצעד של רדיו אמצע הדרך.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב והולחן על ידי דולב רם ופן חזות והופק על ידי יעקב למאי. השיר הוא שיר פופ, המשלב בתוכו גם את סגנון הים-תיכוני. יוסי חרסונסקי סקר הפנה כלפי השיר ביקורת מעורבת והעניק לו ציון של שניים וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה. כמו כן, בשיר יש אזכור לערוץ הילדים.
בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
וידאו קליפ.
טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה עדן בן זקן לערוץ היוטיוב שלה את קליפ מילותיו של השיר. בין היתר, ביצעה עדן בן זקן את "תזיזו" בהופעה חיה שהתקיימה בתוכנית הטלוויזיה הישראלית "אקס פקטור ישראל".
נכון למרץ 2019, מונה הצפיות של קליפ המילים עומד על כ-21 מיליון צפיות, מה שהופך אותו לאחד מהסרטונים הישראלים הנצפים ביותר ביוטיוב.
נאום המלחמה הטוטלית
נאום המלחמה הכוללת
עכוב
קנדיל סטיוארט