בתרבות של ילידי אלסקה, המונח "אוזיק" (oosik) הוא שם לעצם הפין של חיות האזור, כמו: לווייתנים, ניבתנים, דובי קוטב, אריות ים וכלבי ים. מאובני אוזיק משמשים כידיות לסכינים וכלים נוספים. כמו כן, האוזיק נמכרים כמזכרות לתיירים. בשנת 2007 נמכר מאובן של אוזיק בגודל של 1.4 מטר שהיה של מין נכחד של ניבתן, בעלות של 8,000 דולר.
עצם הפין של דובי הים, מהווה את חלק הארי של הייצוא החוקי והבלתי חוקי של עצמות הפין. בציד המסחרי של דוב הים האיוני בנמיביה, עצמות הפין מיובשות ואז נמכרות – שלמות או טחונות – לאסיה כתרופה או כאפרודיזיאק.
במקרא.
קיימת השערה כי בסיפור הבריאה, מנסה הסופר המקראי להסביר מדוע האדם הוא בין הפרימטים היחידים שחסרים את עצם הפין, על ידי סיפור בריאתה של חווה מצלעו של אדם. על פי השערה זו, במילה "צלע" הכוונה היא לא לצלע במובן המקובל בימינו אלא למעשה לעצם הפין. פירוש המילה המקראית "צלע" עשוי להיות "קורת תמיכה" כפי שקיים ב, ובכך יכול לתאר את עצם הפין. בתנ"ך אין מונח חד משמעי למילה פין והיא מוזכרת בצורות שונות, כך שמונח נוסף לאיבר איננו בלתי סביר. גישה זו גם מתיישבת עם העובדה שהן לזכרים והן לנקבות יש מספר זוגי וזהה (12 זוגות) של צלעות.
אד וינטרס
אד וינטרס (באנגלית: Ed Winters; נולד ב-1994 או ב-1995), המוכר בשם ארת'לינג אד (Earthling Ed), הוא יוצר תוכן, מחנך ומרצה טבעוני אנגלי.
ביוגרפיה.
ילדותו.
בתור ילד, אד וינטרס התייחס לצמחונות בעיקר כבדיחה. בסביבות גיל 13 במהלך שיעור ספרות אנגלית כשעלה נושא הצמחונות, הוא טען שכל הצמחונים חיוורים, חלשים ורזים, בעוד, באופן אירוני, הוא עצמו היה כזה.
תחילת השינוי בתפיסתו החלה בשנת 2013 כאשר הוא וחבר צמחוני שלו אכלו פיצה, ווינטרס רצה להוסיף בייקון, אך חברו סירב בטענה שחיות לא צריכות להיהרג בשביל תוספת לפיצה. וינטרס לא הצליח להבינו משום שתפיסתו הייתה שחזירים מגיעים לעולם למטרה זו, שאנו נותנים להם חיים ושהם נותנים לנו בתמורה בייקון. בשנת 2014, הוא ראה כתבה על משאית שנשאה 7,000 תרנגולים בדרך לבית מטבחיים שעשתה תאונה על הכביש M-52 במנצ'סטר שהובילה למותן של מאות מהציפורים. הוא מספר שבנקודה זו הרגיש צבוע והבין שהסיבה שהציפורים האלו היו על המשאית היא כי אנשים כמוהו שילמו עבור זה. בעקבות זה, הוא נעשה צמחוני באותה שנה. שמונה חודשים מאוחר יותר, בעקבות צפייה בסרט התיעודי "ארת'לינגס", (Earthlings) הוא נעשה טבעוני.
פעילות למען זכויות בעלי חיים וטבעונות.
זמן לא רב לאחר הפיכתו לטבעוני בשיחה על טבעונות, התקיל אותו אדם עם הטיעון שגידול חקלאי של סויה מאוד מזיק לסביבה. וינטרס לא ידע כיצד להגיב לטיעון וחש שאכזב את החיות ואפשר לבן שיחו להמשיך לאכול מוצרים מהחי עם מצפון שקט יותר. בעקבות השיחה, החל וינטרס לחקור באמצעות ספרים, סרטים תיעודיים, מקורות אינטרנטיים ואקטיביזם טבעוני, על טבעונות וטיעונים בעד צריכת מוצרים מהחי וניצול בעלי חיים — כל זאת עשה על מנת שלא תהיה שיחה נוספת בה לא ידע כיצד להגיב לטיעון נגד טבעונות.
בדצמבר 2015, בעודו סטודנט באוניברסיטה, בעידודו של חברו, יצר וינטרס את ערוץ היוטיוב שלו "Earthling Ed", שבו החל להעלות תוכן בנושא טבעונות, שבמסגרתו הוא העלה בעיקר דיבייטים בנושא טבעונות המתנהלים עם עוברי אורח ברחוב.
בשנת 2016, וינטרס היה אחד מהמייסדים של ארגון זכויות בעלי החיים "סרג'" (Surge), שבאותה שנה החל בלונדון את מצעד זכויות בעלי החיים הרשמי (The Official Animal Rights March) — מצעד שמטרתו איחוד הקהילה הטבעונית ועידודה לאקטיביזם ושמתקיים כיום בכל שנה בעשרות ערים ברחבי העולם — ושבשנת 2017 הוציא את הסרט התיעודי "ארץ התקווה והתהילה" (The Land of Hope and Glory) — סרט שחושף את חקלאות בעלי החיים היבשתית שבבריטניה ושנוצר בהשראת הסרט התיעודי "ארת'לינגס". במסגרת פרויקט "ואן האקטיביזם הטבעוני הגדול" (The Big Vegan Activism), שהתקיים בין השנים 2017 ל-2018 על ידי הארגון "סרג'", הרצה וינטרס בשליש מהאוניברסיטאות שבבריטניה. מחוץ למסגרת זו, הוא הרצה בשש אוניברסיטאות מליגת הקיסוס, וביניהן אוניברסיטת הרווארד, ובתחילת שנת 2019, הוא הרצה פעמיים בועידת Ted.
ב-1 בינואר 2018, וינטרס הוציא לאור את ספרו "Thirty Non-Vegan Excuses &amp; How to Respond to Them" (בעברית: שלושים תירוצים לא טבעוניים &amp; איך להגיב להם), שניתן להורדה בחינם בתור ספר אלקטרוני וזכה למעל 50,000 הורדות, ותרגומים לארבע שפות. ספר זה כתב וינטרס במטרה לעזור לטבעונים להתמודד עם טיעונים נפוצים נגד טבעונות, והוא מבוסס על הידע שצבר וינטרס מאז החל לחקור וללמוד על טבעונות והטיעונים נגדה. הספר בעיקרו מחולק לשלושים הסברים מופרטים שכל אחד מהם מתמודד עם טיעון אנטי טבעוני נפוץ אחר ומפריך אותו. בספר מסביר וינטרס שיישום השיטה הסוקרטית יעיל בשיחות על טבעונות. לפי יישום שיטה זו בנושא זה, יש לתעדף שאילת שאלות על פני מתן תשובות, ויש להשתמש בשאלות שמדגישות את הצביעות או הדיסוננס הקוגניטיבי של בן השיח בנוגע לבעלי חיים, שמובילות אותו לחשוף לעצמו את אותה צביעות או אותו דיסוננס קוגניטיבי, שגורמות לו להעלות רעיונות סותרים ושמעוררות בו חשיבה ביקורתית — כל זאת במטרה שבעקבות השיחה תתגבש בבן השיח הבנה שיחסו לבעלי חיים אינו מתיישב עם המוסר שלו. וינטרס מציע בספר מגוון רחב של שאלות מסוג זה ומסווג אותן לפי טיעונים אנטי-טבעוניים שנגדיהם יש להשתמש בשאלות.
באוקטובר 2018, וינטרס פתח את המסעדה הלונדונית הטבעונית "יונייטי דיינר" (Unity Diner), שכל רווחיה מוכוונים למימון הארגון "סרג'" וההקמה של בית מחסה שימוקם ליד לונדון וייקרא "בית המחסה סרג'" (The Surge Sanctuary).
יחסי גרמניה–ערב הסעודית
יחסי גרמניה–ערב הסעודית מתייחסים לקשרים הדו-צדדיים של גרמניה וערב הסעודית. בין שתי המדינות קיימים קשרים ידידותיים, לעומת זאת, כמה ארגונים לא ממשלתיים גרמנים מבקרים את הפגיעה השיטתית בזכויות האדם בסעודיה.
היסטוריה.
בשנת 1929 נחתם הסכם ידידות בין רפובליקת ויימאר לבין ממלכת נג'ד וחג'אז בראשות המלך אבן סעוד. בשנת 1938 מונה ד"ר גרופה לשגריר גרמניה בבגדאד, ובנוסף הוא מונה לשגריר לא תושב של גרמניה בסעודיה. לאחר הקמת גרמניה המערבית לאחר מלחמת העולם השנייה, החליטו שתי המדינות לכונן את היחסים מחדש, ואכן בשנת 1954 שוחזרו היחסים בין המדינות. בשנת 1964 נותקו היחסים בין המדינות, בעקבות הכרת גרמניה המערבית במדינת ישראל, אולם בשנת 1973 היחסים כוננו מחדש.
בין המדינות מתקיים דיאלוג פוליטי ברמה גבוהה, וכן נערכו ביקורים רשמיים הדדיים רבים במהלך השנים. בנוסף, קיימים קשרים מסחריים בין המדינות, ובשנת 2017 הסתכם היצוא הסעודי לגרמניה בשווי 1.461 מיליארד ריאל סעודי, ואילו היבוא הסעודי מגרמניה הסתכם ב-29.497 מיליארד ריאל סעודי.
כמו כן, בין המדינות מתקיים שיתוף פעולה בנושא המאבק הבין לאומי בטרור ובפשע המאורגן, וכן שיתוף פעולה ביטחוני בתחומים רבים, אולם קיימת ביקורת גרמנית בשל קיומו של עונש מוות בסעודיה, ובשל הפגיעה המתמשכת בנושא זכויות האדם בממלכה.
נציגויות דיפלומטיות.
גרמניה מחזיקה בסעודיה שגרירות בריאד וקונסוליה כללית בג'דה. מאידך, סעודיה מחזיקה בגרמניה שגרירות בברלין וקונסוליה כללית בפרנקפורט.
מנפרד וייס, ברון
חגית אהרונוף
חגית אהרונוף (נולדה ב-18 באפריל 1949) היא סופרת ילדים ונוער, מפתחת תוכניות לימודים, חוקרת ותסריטאית ישראלית.
קורות חיים.
נולדה בתל אביב ישראל וגדלה ברמת גן, שם למדה בתיכון הדתי הרא"ה. שירתה בצה"ל כסמלת סעד ברצועת עזה. בעלת תואר ב.א. בספרות, לשון ואמנות מטעם אוניברסיטת חיפה, ובעלת תואר מ.א. בחינוך, במגמת פיתוח תוכניות לימודים מטעם אוניברסיטת תל אביב.
עבדה שנים רבות כמפתחת תוכניות לימודים במשרד החינוך, בתחומים: ספרות, לשון ומולדת וחברה (מדעי החברה לבית הספר היסודי).לפני כן עסקה בתחומי חינוך שונים: הנחלת הלשון, הוראה, ניהול והדרכת מורים. נמנתה על הצוות הפדגוגי של הטלוויזיה הלימודית, ועבדה כתסריטאית במחלקת הילדים והנוער של הטלוויזיה הכללית.
כותבת לילדים ונוער. בספרי הנוער בולטות סוגיות חברתיות. ספריה נבחרו להשתתף במצעד הספרים של משרד החינוך, והיו ברשימת הספרים המומלצים של משרד החינוך.
חיים אישיים.
חגית אהרונוף היא אם לשלושה, וסבתא לנכדים. גרה ביישוב נווה צוף במועצת מטה בנימין יישוב אשר היא ומשפחתה נמנים עם מייסדיו ב-1977.
מדף דאסקי
מדף דאסקי (באנגלית: Dusky Ledge) הוא מדף סלע חשוף, המהווה את החלק הצפוני של רכס דאסקי, ברכס בריטניה שבאנטארקטיקה.
גובהו של מדף הסלע - 1,100 מטרים מעל פני הים.
היסטוריה.
מקור השם.
שמו של מדף הסלע ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים, והוא נקרא על שמו של רכס דאסקי שהוא מהווה חלק ממנו.
רקטת M-75
יניב הופמן
יניב הופמן (נולד ב-19 באפריל 1976) הוא רקדן, מורה למחול וכוריאוגרף ישראלי. משמש ככוריאוגרף הבית של "להקת מחולה" משנת 2005 ולצד זאת מנהל בית ספר למחול של "מחולה" בתל אביב וברמת השרון, לצד אשתו, דורית הופמן. הוא בעל תואר B.A בתקשורת וניהול מטעם המסלול האקדמי המכללה למינהל ובעל תואר M.A ביישוב סכסוכים וגישור מאוניברסיטת תל אביב. בנוסף בעל תעודת מגשר מוסמך.
הופמן הוא בנם של שוקי הופמן ושלומי הופמן, אנשי מחול ומוזיקה ירושלמים. נשוי לדורית ואבא ל־3 בנים (אדר, גיא, דניאל).
ביוגרפיה.
כרקדן.