ב-23 במאי 1976 החל הנוהג הנוכחי של תחילת שירות ראשון (9 או 10 בבוקר). ב-10 ביולי 1983 החליפו רכבות 2 ו-3 את מסופי ברוקלין, וה-3 הוצבו לצמיתות בשדרת ניו לוטס , כדי שיוכלו להגיע לחצר ליבניה ולחנויות.
החל מ־5 באוגוסט 1990 הופסקו הסעות לילה מאוחרות בין רחוב 148 לרחוב 135 והוחלפו באוטובוסים. ב-4 בספטמבר 1994 חודשו הסעות לילה מאוחרות בין רחוב 148 לרחוב 135, אך הופסקו שוב ב-10 בספטמבר 1995. זה היה אמצעי לחיסכון בעלויות בגלל ירידה נמוכה. מ-2 במרץ ועד 12 באוקטובר 1998 החלו עבודות לשיקום הקו. רוב השירות היה מגיע עד לרחוב 137 ורחוב סיטי קולג'.
לאחר פיגועי 11 בספטמבר, הקו הפך לשירות מקומי במנהטן. לאחר כמה עיכובים במיתוג ברחוב 96, השירות שונה שוב ב-19 בספטמבר 2001. והוא התנהל במנהטן כבעבר בין רחוב הארלם - 148 לרחוב 14 והוחלף על ידי קו 1 של הרכבת התחתית של ניו יורק בברוקלין. הקו חזר לנסוע לניו לוטס אווניו ב-15 בספטמבר 2002.
מסלול הקו.
ראשית הקו היא בצפון הארלם שבמנהטן. הקו שחוצה את מנהטן מצפון לדרום מתחבר לקו 2 שתי תחנות לאחר תחילת מסלולו ולקו 1 סמוך לתחנת הרכבת התחתית כיכר טיימס. במנהטן תחתית הוא נפרד שוב מקו 1 ונכנס לברוקלין לכיוון מזרח. סמוך לפארק פרוספקט הוא נפרד גם מקו 2 וממשיך עד לניו לוטס אווניו על מסלולו של קו 4.
הנרי קנדל
יונתן שפירא (שיר)
יונתן שפירא הוא פזמון שכתבה, הלחינה וביצעה איה כורם. השיר יצא לאור בשנת 2006.
רקע.
השיר נכלל באלבום הבכורה של איה כורם הנושא את שמה.
במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ לשנת התשס"ז (2007) הגיע השיר למקום ה-35.
תוכן השיר.
השיר "יונתן שפירא" נכתב אודות יונתן שפירא, שלמד עם איה כורם בבית הספר למוזיקה רימון, ולאחר מכן היה לטייס בחיל האוויר. שפירא לפני כתיבת השיר היה מיוזמי "מכתב הטייסים הסרבנים" בשנת 2003 נגד הסיכולים הממוקדים.
הר סיפל
הר סיפל (באנגלית: Mount Siple) הוא הר געש רדום מסוג חרוט מגן, המצוי בחלק הצפון מערבי של האי סיפל, המצוי למול חוף באקוטיס (מדף הקרח גץ מפריד בין חוף באקוטיס לבין האי סיפל), בארץ מרי בירד שבאנטארקטיקה.
ההר מתנשא לגובה לגובה של 3,110 מטרים מעל פני הים. הר סיפל הוא ההר השלישי בהתנשאותו באנטארקטיקה; וההר ה-78 בהתנשאותו בעולם.
ככל הנראה ההר התפרץ לאחרונה בתקופת ההולוקן .
להר פסגת קלדרה (שאורכה 5 קילומטרים ורוחבה 4 קילומטרים), ומורדות ההר הן חרוט געשי.
לרגלי ההר מושבה גדולה של פינגווינים מסוג אדלי.
היסטוריה.
גילוי ההר ומקור שמו.
ההר נקרא על שמו של פול א. סיפל (Paul Siple), חוקר אנטארקטיקה וגאוגרף אמריקאי, שהשתתף בשש משלחות חקר לאנטארקטיקה, ובהן שתי משלחות בירד (בשנים 1930–1928 ו- 1935–1933).
סיפל פיקד על בסיס אמריקה הקטנה של השירות האנטארקטי האמריקאי, והיה הנווט בכל טיסות החקר העיקריות של הבסיס - כולל הטיסה בה התגלה הר סיפל.
הטיפוס על ההר.
אין תיעוד על טיפוס על ההר, והוא אחד ההרים הגבוהים בעולם שטרם טיפסו עליהם.
הדיוויזיה השנייה (ארצות הברית)
הדיוויזיה השנייה (באנגלית: 2nd Infantry Division) היא דיוויזיה של צבא ארצות הברית שלחמה במלחמת העולם הראשונה ובמלחמת העולם השנייה, והיא פעילה עד היום. מטה הדיוויזיה שוכן בפורט לואיס, קוריאה הדרומית, והיא כפופה לארמייה השמינית.
היסטוריה.
מלחמת העולם הראשונה.
הדיוויזיה הראשונה הוקמה ב-21 בספטמבר 1917, וב-26 באוקטובר 1917 היא כבר נפרסה בצרפת. הדיוויזיה הורכבה מהבריגדה ה-3 שהורכבה מהרגימנטים ה-9 וה-23, ומבריגדת הצי ה-4 שהורכבה מרגימנטים של הנחתים ה-5 וה-6. הדיוויזיה לחמה בקרב השני על המארן, בקרב השלישי על האן, בקרב סן-מייל ובמתקפת מז-ארגון, ולאחר סיום המלחמה נשארה הדיוויזיה ככוח כיבוש בגרמניה עד לאפריל 1919, וביולי אותה שנה היא חזרה לארצות הברית. במהלך הלחימה, ספגה הדיוויזיה 4,478 הרוגים, ו-17,752 פצועים.
בין המלחמות.
לאחר המלחמה הוצבה הדיוויזיה בטקסס, והייתה אחראית על כל הניסויים השונים במבנה הדיוויזיות והצבא, ובכלל זה הייתה הדיוויזיה הראשונה שעברה למבנה המשולש החדש בשנת 1940.
מלחמת העולם השנייה.
בשנת 1941 הדיוויזיה, שכללה את הרגימנטים ה-9, ה-23 וה-38, השתתפה בתימרוני לואיזיאנה, וב-8 באוקטובר 1943 הפליגה לאנגליה, תחת פיקודו של וולטר רוברטסון. ב-7 ביוני 1944 נחתה הדיוויזיה בחוף אומהה, ולחמה במערכה בנורמנדי, ובכלל זה השתתפה במבצע קוברה. לאחר מכן היא לחמה במהלך הקרב על ברסט ובמהלך הקרב על הבליטה, ובהמשך השתתפה בפלישת בעלות הברית המערביות לגרמניה עד סוף המלחמה. במהלך הלחימה איבדה הדיוויזיה 3,031 הרוגים, 12,785 פצועים ו-457 מתו מפצעיהם. ביולי 1945 נשלחה הדיוויזיה לארצות הברית להתאמן לקראת הפלישה ליפן, שבוטלה לבסוף בעקבות כניעת יפן, ובאפריל 1946 שוחררו לוחמי הדיוויזיה.
מלחמת קוריאה.
בשנת 1950 פרצה מלחמת קוריאה, ועד מהרה נשלחה הדיוויזיה לסייע לדיוויזיה ה-24 שהייתה מוצבת בדרום קוריאה. הדיוויזיה השתתפה בקרבות השונים במהלך המלחמה, ובכלל זה בקרב על מתחם פוסאן והקרב על הנהר צ'ונגצ'ון, ואף נכללו בה כמה אלפי חיילים דרום קוריאנים.
לאחר המלחמה.
בשנת 1956 הועברה הדיוויזיה לאלסקה, ובשנת 1958 עברה הדיוויזיה ארגון מחדש. בשנת 1965 התדרדר המצב בקוריאה, ובעקבות כך נשלחה לשם הדיוויזיה ה-2, לתמוך בצבא הדרום קוריאני. בשנת 1976 חטפו שומרי גבול של צפון קוריאה שני חיילים אמריקנים בסבך, כשהם חותכים עץ לאורך קו ההפרדה כחלק מפעולה שגרתית, ובעקבות כך חצו כוחות הדיוויזיה את הגבול ותקפו כוחות צפון קוריאנים. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 נשלחה הדיוויזיה לכמה סבבי שירות בעיראק ובאפגניסטן, וכיום היא מוצבת בבסיסה בפורט לואיס, קוריאה הדרומית, כחלק מהארמייה השמינית.
תיק נעדר (סדרת טלוויזיה)
תיק נעדר היא דרמת טלוויזיה בלשית בהפקה משותפת של קשת 12 וכאן 11, שעלתה לשידור ב-20 במאי 2019 בערוץ כאן 11. ב-2 במאי 2020 עלתה הסדרה לשידור גם בקשת 12. את הסדרה ביים עודד דוידוף. הסדרה מבוססת על הספר "תיק נעדר" שכתב דרור משעני ועובד גם לסרט הקולנוע הצרפתי "תיק נעדר", ועל ספר ההמשך של משעני, "אפשרות של אלימות".
פרק הבכורה, ששודר בכאן 11, זכה ל-3.9 אחוזי צפייה. הסדרה צולמה במהלך שנת 2017.
עלילה.
עופר שרעבי, תושב חולון בן 16, הוכרז כנעדר, לאחר שלא חזר לביתו. תחילה עלה חשש שהוא נחטף במהלך פיגוע ירי בתל אביב, אך חשש זה הוזם לאחר שנלכד המחבל. פקד אברהם אברהם הוא השוטר הממונה על חקירת היעלמותו של הנער.
זאבי אבני, שכנו של עופר מדווח בשיחה אנונימית שקרית למשטרה כי גופתו של עופר נמצאת ליד "כיכר הדמעות". בנוסף מתגלה שאבני זייף מכתב שנכתב לכאורה על ידי עופר ומופנה להוריו בנוגע להיעדרותו.
במקביל לחקירת הפרשה אמורים להגיע שני שוטרים מבלגיה במסגרת חילופי שוטרים. מגיעה רק השוטרת הבלגית מריאנקה שמוצמדת לפקד אברהם.
זאב אבני מוזמן לחקירה ומודה כי בדה את המכתב מטעם עופר ושיקר בשיחה האנונימית למשטרה. הוריו של עופר לא דיווחו למשטרה על שיחת הטלפון בנוגע לגורלו של עופר, מה שמוביל את החוקרים לחשוד בהוריו ולעצור את אביו של עופר. בחקירתו מספר האב כי ראה את עופר פוגע מינית באחותו דנית, הסובלת מאוטיזם, ותוך כדי ניסיון למנוע ממנו להמשיך את מעשיו הרג אותו בשוגג. האב הימאי מספר כי לקח את גופתו לספינה והשליך אותה לים. לפקד אברהם נודעה מחקירתה של האם גרסה שונה, לפיה עופר תפס את אביו פוגע מינית בדנית.
המשך הסדרה מבוסס על הספר "אפשרות של אלימות". פקד אברהם חוקר הנחת מטען דמה ליד גן ילדים בחולון. הוא חוקר חשוד שנעצר בזירת האירוע אך נאלץ לשחררו מחוסר ראיות. הוא חוקר גם קבלן מנופים בשם חיים שרה, אשר עוזרת הגננת מעידה כי היה לו ויכוח קולני עם חווה הגננת. התנהגותו ותשובותיו של שרה, אשר מספר גם כי אשתו התאילנדית נסעה לתאילנד לביקור משפחתי, גורמות לפקד אברהם לראות בו את החשוד העיקרי בהנחת המטען. כשחווה הגננת מותקפת באכזריות ומעידה על זהות התוקף, מוסר החשד מעל חיים שרה והוא מתכנן לקחת את שני ילדיו הקטנים בטיסה לתאילנד כדי לבקר את אימם. אולם, חקירותיו המוקדמות של פקד אברהם לגבי חיים שרה, המוצאות כי אשתו לא נכנסה לגבולות תאילנד, ודאגתו לשלום ילדיו של שרה (לאחר הטראומה שחווה בחקירת רצח עופר שרעבי), מביאים אותו להתעקש שלא להניח לשרה ולהמשיך עד מיצוי החקירה בעניינו.
סקירת הסדרה.
הסדרה עלתה לשידור בערוץ כאן 11 במאי 2019. שנה לאחר מכן, במאי 2020, הסדרה עלתה לשידור בערוץ קשת 12.
מיס הולנד
מיס הולנד היא תחרות יופי הנערכת בהולנד.
התחרות נערכה לראשונה ב-1929 באמסטרדם וזאת עד 1931, בין השנים 1932–1950 התחרות לא נערכה, ב-1951 חודשה התחרות.
הולנד השתתפה במיס עולם מתחילת התחרות ב-1951, ב-1956 הצטרפה הולנד לתחרות מיס תבל.
עד 1989 היה נהוג שהזוכה בתחרות הלכה לייצג את הולנד במיס תבל בעוד שסגניותיה מייצגות את המדינה בתחרויות יופי בינלאומיות אחרות כמו מיס עולם ומיס אינטרנשיונל.
מ-1950 ועד 1990 שם התחרות היה "Miss Holland", ב-1991 שונה שמה ל- "Miss Nederland" והזוכה נשלחת לתחרות מיס עולם. מ-1991 ועד 2008 נציגות הולנד למיס תבל נבחרו באמצעות תחרות נפרדת בשם "מיס תבל הולנד" ששודרה בשידור ישיר לטלוויזיה.
ב-2009 קים קוטר החלה להחזיק בזיכיון בהולנד עבור תחרות מיס תבל והיא מארגנת מדי שנה את תחרות מיס תבל הולנד.
שימור חיות בר