על אף קרבתה לחוגי המלך, החליטה משפחת פרסי לתמוך בתביעתו לכתר של הנרי בולינגברוק ולפנות נגד ריצ'רד. עם שובו של בולינגברוק לאנגליה מגלותו בצרפת ב-1399 הצטרפו אליו הוטספור ואביו עם אנשיהם בדונקסטר וצעדו עמו ללונדון, על מנת להדיח את המלך מכסאו. בולינגברוק הוכתר כמלך הנרי הרביעי וגמל למשפחת פרסי בנדיבות. הוטספור עצמו מונה לשריף עליון (High Sheriff) של מחוז פלינטשייר, למעשה נציג הכתר בצפון-מזרח ויילס, זאת בנוסף לסמכויותיו בגבול מזרח סקוטלנד. בתפקידו נקרא לדכא את המרד הוולשי בהובלת אווין גלינדור. במרץ 1402 מינה אותו המלך ללוטננט של צפון ויילס על מנת לטפל במרד. בספטמבר אותה שנה נחלו הוא ואביו ניצחון הן על המורדים והן על הסקוטים שהצטרפו אליהם ושבו את מנהיגם, ארצ'יבלד דאגלאס.
המרד בהנרי הרביעי.
על אף קרבתם למלך בראשית דרכו, תמיכתם בו לקראת הכתרתו והכיבודים שקיבלו בראשית מלכותו, מצאו עצמם בני פרסי במספר מחלוקות עם הכתר. הנרי לא שילם להם די, לדעתם, על משרת מגני הגבול הסקוטי; הוא חיזק ברית עם בית דנבאר הסקוטי, למורת רוחם ובפרט דרש שישוחררו השבויים הסקוטים שנשבו במהלך דיכוי המרד; המלך קידם את בנו, הנסיך הנרי והעניק לו סמכויות צבאיות בצפון ויילס, תוך דחיקתו של הוטספור מהפיקוד ולא הצליח (או לא ניסה מספיק) לפדות את אדמונד מורטימר, רוזן מורטימר ה-5, גיסו של הוטספור (אחי-אשתו) מהשבי הוולשי.
בקיץ 1403 הרימו בני פרסי את נס המרד ויצאו נגד המלך, אותו הגדירו כטירן. בראש המרד ניצבו תומאס פרסי, רוזן ווסטר, דודו של הוטספור ו"נסיך ויילס", אווין גלינדור. הוטספור החליט לצאת לקרב גלוי בשרוסברי עוד בטרם הגיע אביו עם צבאו מן הצפון. קרב שרוסברי התחולל ב-21 ביולי בין צבא המלך, שכלל כ-14,000 חיילים לצבא המורדים, שכלל 10,000. בפעם הראשונה בהיסטוריה ניצבו על אדמת אנגליה אלה מול אלה קשתים חמושים בקשת ארוכה. מספר האבדות היה גדול, ובהם הנרי פרסי (הוטספור) עצמו, אשר לפי חלק מהמקורות נפגע מחץ כאשר הרים את מגן-הפנים של קסדתו על מנת לסקור את שדה הקרב. בראותם שמנהיגם נפגע, נפוצו אנשיו המורדים וכוחות המלך ניצחו. שייקספיר הנציח את האגדה לפיה נוצח הוטספור כביכול בקרב יחיד דרמטי שהתחולל באמצע סערת המלחמה מול הנסיך הנרי (לימים המלך הנרי החמישי). שייקספיר גם הפך את שני הגברים לבני אותו גיל, אף שבמציאות היה הוטספור מבוגר מיורש העצר ב-23 שנים.
על מנת לשכנע את המון העם שהמרד תם ושהוטספור מת (בניגוד לשמועות עקשניות לפיהן נותר בחיים) ועל מנת להרתיע מפני מרידות נוספות, ציווה המלך לשלוח את ראשו של הוטספור ליורק, שם הוקע מעל אחד משערי העיר, בעוד שאר חלקי גופתו המבותרת נשלחו ללונדון, ניוקאסל, בריסטול וצ'סטר לפני שנשלחו לאלמנתו לקבורה. הוא נקבר לבסוף בקתדרלת יורק בנובמבר 1403.
משפחתו.
הוטספור נישא לאליזבת' מורטימר, בתם של אדמונד מורטימר, הרוזן השלישי ממרץ' ואשתו פיליפה (שהייתה בתו של ליונל מאנטוורפן, דוכס קלרנס, בנו השלישי של אדוארד השישי, מלך אנגליה). בנם, הנרי פרסי, הרוזן השני מנורת'מברלנד (1393–1455) נהרג במלחמות השושנים. בתם, אליזבת' (1395–1436), נישאה לג'ון קליפורד ולאחר מותו נישאה לראלף נוויל (אחת מצאצאיותיה הייתה ג'יין סימור, אשתו השלישית של הנרי השמיני).
אלמנתו נישאה שנית ב-1406 ללורד קמויס.
דמותו בתרבות.
דמותו הונצחה כדמות ראשית במחזהו של ויליאם שייקספיר, "הנרי הרביעי, חלק ראשון", שהציב אותו מול יורש העצר, הנסיך האל, תוך שינוי הנתונים ההיסטוריים, הוטספור היה למעשה 23 שנים מבוגר מיורש העצר והוא לא נהרג מידיו בקרב.
שמו מונצח בשמו של מועדון הכדורגל טוטנהאם הוטספר.
נערת השנה של מעריב לנוער
Off-the-Record Messaging
תסמונת הלב השבור
תסמונת הלב השבור (נקראת גם טַקוֹצוּבּוֹ קרדיומיופתיה, באנגלית: Takotsubo cardiomyopathy) היא כשל לבבי זמני הנגרם עקב מועקה נפשית חמורה. הלוקים בתסמונת זו מפתחים כאבים בחזה ושינויי א.ק.ג. ולעיתים גם סימני אי ספיקת לב, אלה עלולים לגרום לאבחנה שגויה של אוטם שריר הלב. תפקוד הלב יורד באופן חד והצורה האופיינית היא שחוד הלב והחלקים הסמוכים אליו אינם מתכווצים ורק החלק הבסיסי של הלב מתכווץ.
מקור השם.
המחלה תוארה לראשונה על ידי רופאים יפניים. השם טקוצובו ניתן לתסמונת בשל צורתו האופיינית של הלב המזכירה צורה של טקוצובו, כד המשמש ביפן ללכידת תמנונים. טקוצובו בשפה הרפואית אובחנה לראשונה ביפן בשנות התשעים.
גורמי המחלה.
הסיבות לתסמונת הן ככל הנראה תגובת הלב לרמה גבוהה של הורמוני סטרס (אדרנלין לדוגמה) שמופרשים בתגובה למצב הנפשי. בשלב החריף של המחלה היא עשויה להגיע לכדי סכנת חיים, אך למחלה פוטנציאל הפיך ותפקוד הלב לרוב חוזר לנורמה בתוך שבוע. האירועים שעלולים לגרום למועקה נפשית שתוביל לתסמונת:
התסמינים העיקריים.
התסמינים העיקריים של תסמונת הלב השבור הם כאב פתאומי ועז בחזה שהוא ביטוי לפרץ של הורמוני לחץ- שיכול להיגרם עלי ידי אירוע מלחיץ מבחינה רגשית. הביטויים של התסמונת עשויים לכלול כאבים בחזה וקוצר נשימה, הפרעות בקצב הלב ואפילו מצב קיצוני כמו הלם קרדיוגני, בו תפקוד הלב נחלש עד שאינו מצליח למלא את צורכי הגוף. בניגוד להתקף לב, ברוב המקרים של התסמונת ניתן לטפל ולהחזיר את תפקוד הלב באופן מלא בתוך מספר שבועות. אדם שחווה את התסמונת בעבר נמצא בסיכון נמוך לאירועים חוזרים. למרות השינויים והתלונות הקליניות בתסמונת הלב השבור, לרוב זמן התאוששות הוא מהיר ונע בין ימים ספורים עד שבועות.
קריטריונים אבחונים:
בשנת 2004 נקבעו קריטריונים אבחונים לתסמונת זו. ארבעה קריטריונים נחוצים לקביעת התסמונת והם:
ההבדל בין אוטם שריר הלב לתסמונת הלב השבור.
התסמונת עשויה להיות מאובחנת בטעות כאוטם שריר הלב בגלל התסמינים הדומים, אולם שלא כמו באוטם, בתסמונת הלב השבור אומנם קיימים שינויים מבניים ממשיים בלב, אך לא קיימת עדות לחסימה של עורקי הלב. כאשר בוחנים את פעילות הלב עצמו באמצעות בדיקת אקוקרדיוגרפיה, ניתן לראות אזור מסוים בלב הופך לגדול יותר באופן זמני ויכולת שאיבת הדם נפגעת וירדת.
האבחנה בין התקף לב לבין התסמונת מתבצעת באמצעות הדמיית חדרי הלב, הנעשית או בצנתור או באמצעות אולטרה-סאונד.
הבדיקה מדגימה ירידה בתפקוד הלבבי ואת אותה התרחבות חוד הלב בצורת לוכד תמנונים, אשר העניק לתסמונת את שמה.
תופעה נוספת שמסייעת באבחנה היא שהשינויים במראה ובתפקוד הלב חולפים לחלוטין לאחר מספר שבועות בתסמונת הלב השבור. חשוב לאבחון את התסמונת כיוון ש-1 מתוך 5 הלוקים בתסמונת יפתח סיבוכים, שיעור הדומה לשיעור הסיבוכים מאוטם שריר הלב. סיבוכים אלו, אשר נפוצים יותר בקרב צעירים אשר חוו עקה גופנית, כוללים הפרעות קצב לבביות, אירועים מוחיים ואף מוות. למרות זאת, לאחר חלוף הימים הראשונים, הפרוגנוזה של תסמונת הלב השבור נחשבת לטובה.
האיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות (IATI)
האיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות (באנגלית: Israel Advanced Technology Industries - IATI) הוא ארגון הגג של תעשיות ההיי-טק ומדעי החיים בישראל, במסגרתו מאוגדים קרנות הון סיכון, מרכזי פיתוח של חברות רב-לאומיות, חברות קטנות וגדולות, חממות טכנולוגיות ועסקיות, תוכניות האצה לחברות הזנק ("מאיצים", "אקסלרטורים"), חברות מסחור של אוניברסיטאות, בתי חולים, אקדמיה ונותני שירותים, עיריות ומועצות מקומיות ועוד.
האיגוד הוא עמותה ללא כוונות רווח, שמטרותיה המוצהרות הן "להוות ארגון גג לתעשיית ההייטק ומדעי החיים בישראל ובכלל זה ליחידים וחברות העוסקים במחקר, פיתוח ושיווק בתחומים עתירי ידע. לחקור, ליזום, לפתח ולתמוך במדיניות ובפעולות אשר יקדמו את תעשיית ההייטק ומדעי החיים בישראל". כמו כן, האיגוד שם לו כמטרת־על לשלב אוכלוסיות מגזריות (כגון: נשים, חרדים, ערבים) בהיי-טק הישראלי.
האיגוד מפעיל ועדות של בכירי התעשייה לצורך קידום נושאים תעשייתיים וחברתיים שונים. הוועדות העיקריות הן: ועדת קרנות הון סיכון, ועדת עורכי דין ורואי חשבון (בראשות איל שנהב), ועדת מדעי החיים, ועדת קשרי ממשלה, ועדת מאיצים טכנולוגיים, ועדת כנסים, ועדת קניין רוחני, וכן ועדה לקידום חרדים בהיי-טק.
היסטוריה.
האיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות הוקם כמיזוג של איגוד תעשיית ההייטק (HTIA) ואיגוד מדעי החיים הישראלי (ILSI), ביוזמת יושבי ראש שני האיגודים. ההשקה הרשמית התקיימה ב-17 בינואר 2012, וב-4 ביוני באותה שנה נרשם האיגוד אצל רשם העמותות. במעמד ההשקה מונתה עורכת דין קרין מאיר רובינשטין לתפקיד מנכ"לית האיגוד, וכן נמסר שהיו"רים הקודמים ימשיכו לשמש יושבי ראש משותפים עד לבחירת יושבי ראש לתקופה בת שלוש שנים.
ב-26 ביולי 2012 התקיימו לראשונה בחירות פנימיות לראשות האיגוד. לאחר שהיו"רים הקודמים פרשו ולא עמדו לבחירה, נבחרו יואב שלוש לתפקיד יו"ר תחום היי-טק, וד"ר בני זאבי ליו"ר תחום מדעי החיים. מאז, מתקיימות בחירות בכל שלוש שנים, ובמסגרתן נבחרים שני יושבי ראש משותפים לתחום ההיי-טק ולתחום מדעי החיים. כמו כן נבחרים חברי הדירקטוריון לפי מפתח ייצוג של תתי-סקטורים בתעשייה, והם מתכנסים מדי רבעון. בדירקטוריון שנבחר ב-26 בספטמבר 2015, נכללו לראשונה גם נציגה ונציג מן המגזר החרדי.
תחומי פעילות.