את המוזיאון יסדה מרשה טאקר (אנגלית: Marcia Tucker) בשנת 1977 והוא שכן ברובע סוהו אשר בעיר ניו יורק. המוזיאון עבר מספר משכנים במהלך שנות קיומו. בדצמבר של שנת 2002, הוחלט על הקמת מבנה חדש למוזיאון, ולעיצובו נבחרו האדריכלים היפנים Kazuyo Sejima ו-Ryue Nishizawa. המבנה, שעלות הקמתו כ-62 מיליון דולר, ניחן בארכיטקטורה ייחודית ויוצאת דופן, ונראה כאילו מורכב משש קוביות, שמונחות זו על גבי זו בצורה מרושלת. בדצמבר 2007 נחנך מבנה המוזיאון החדש שסדרת אירועים לציון 30 שנה למוזיאון.
אפסטייט ניו יורק
אַפְּסְטֵייט ניו יורק (באנגלית: Upstate New York, בתרגום חופשי "צפון מדינת ניו-יורק") הוא האזור של מדינת ניו יורק צפונית לגוש העירוני של העיר ניו יורק ופרבריה; כלומר, ללא העיר ניו יורק, פרבריה, ואזור לונג איילנד. באזור זה מתגוררים כ-7,121,911 תושבים, מתוך כ-18,976,457 תושבים בכל מדינת ניו יורק.
מקאסאר
מקאסאר () היא עיר הבירה של מחוז דרום סולאווסי באינדונזיה. בין 1971 ל-1999 שינה משטר סוהארטו את שם העיר לאוג'ונג פנדאנג (Ujung Pandang), על שמה של מצודה שהייתה קיימת בעיר, ולעיתים עדיין נעשה שימוש בשם זה. עיר הנמל ממוקמת בדרום-מערב האי סולאווסי, על שפת מצר מקאסאר. על פי מפקד האוכלוסין משנת 2020 התגוררו בעיר כ-1.4 מיליון תושבים, מקאסאר היא העיר המאוכלסת ביותר על האי סולאווסי והעשירית באינדונזיה ושטחה 199.3 קמ"ר.
נמל מקאסאר הוא מעגנו של חלק מ"ארמדה II" של חיל הים האינדונזי.
היסטוריה.
כבר במאה ה-13 הייתה ממלכה קטנה במקום, שהייתה מורכבת מבני השבטים מקאסאר ובוגיס. בני מקאסאר היו יורדי ים ושודדי ים שאיימו על האזור באמצעות שליטתם על מצר מקאסאר. האירופאים הראשונים שביקרו במקום היו פורטוגזים שביקרו במקום כבר ב-1545. בעשור הראשון של המאה ה-17 התאסלמו תושבי מקאסאר והמסחר במקום פרח. בניגוד למקומות אחרים, המלך של מקאסאר התעקש שהעיר תהיה פתוחה למסחר חופשי לכל המעוניין, ובכך הביא להתפתחות העיר ולהפיכתה למרכז סחר מוקדם של מזרח אינדונזיה. בנוסף, במקאסאר הונהגה סובלנות דתית, וגם כאשר האסלאם נהייה הדת הדומיננטית באזור הורשו הנוצרים לנהל מסחר חופשי בעיר. בשנות ה-20 של המאה ה-17 כ-500 סוחרים פורטוגזים נהגו לפקוד בקביעות את מקאסאר, וסחרו בה במשי, מוצרי טקסטיל ויהלומים. יחסי קרבה קרובים נוצרו בין הפורטוגזים לשליטי מקאסאר, שלמדו פורטוגזית וספקו לסוחרים הפורטוגזים ביטחון וסיוע. היחסים ביניהם התהדקו גם בגלל האינטרס המשותף שלהם להדוף את ההולנדים שניסו להשתלט על האזור.
לאחר שנת 1641 התפתחה מקאסאר מאוד בגלל נפילת מלאקה לידי ההולנדים והעברת המסחר שעבר במלאקה למקאסאר, ובשנות ה-50 של המאה ה-17 ייסדו הדומיניקנים כנסייה במקאסאר. בשנת 1660 התקיים במקאסאר רובע פורטוגזי בו התגוררו כ-2,000 תושבים פורטוגזים. בשנת 1666 תקפו ההולנדים את מקאסאר, ובשנת 1667 כבשו ההולנדים, בשיתוף עם הנסיך של מדינת בונה, את מקאסאר. ההסכם מ-18 בנובמבר 1667 לא מנע את המשך הלחימה, עד שנפלה כל העיר בידי ההולנדים בשנת 1669.
תכנון תשתית תחבורה
תכנון תשתית תחבורה הוא תהליך שנועד לתכנן מענה על דרישות התעבורה הקיימות או העתידיות באזור מסוים לזמן נתון. המענה יכול לכלול בניית רחובות חדשים, כבישים, דרכי עפר, דרכים מהירות, מסילות רכבת, קרונועים, שדות תעופה ונמלים באופן כזה שיתאימו לצורכי האוכלוסייה באותו אזור למספר שנים, או לחלופין לסדרי עדיפויות לאומיים, במקרה שהממשל מעדיף לשים דגש על פיתוח אזור מסוים.
תנאים מקדימים.
בדרך כלל, לפני תכנון תשתית התחבורה בודקים את הנתונים התעבורתיים של האזור הנתון בעבר, כדי לאפיין את הצרכים התחבורתיים הקיימים, או את אלו העשויים להיווצר.
תכנון תשתית תחבורה, יכול להתבצע כדי לפתור בעיה מקומית בוערת, כמו היעדר תחנות רכבת בערים בהן כבר עוברות מסילות ברזל, אבל גם במקרה כזה, ניתן לחקור ולהעריך את מספר הנוסעים הצפוי, כדי לתכנן את גודל התחנות ואת מגרשי החניה הצמודים אליהן.
יר"מ - יחידת רכב מושווה.
על מנת לחשב נפחי תנועה משתמשים ביחידות יר"מ (PCU). נפחי תנועה במודלים של תחבורה מיוצגים ביר"מ על מנת לתרגם את עומסי התחבורה שתורם כל כלי רכב ממונע הנע בדרך.
מכונית פרטית נחשבת כ 1 יר"מ, אופנוע 0.8, משאית 1.8, אוטובוס 1.6, אוטובוס מפרקי 2 יר"מ וכדומה.
אפיון סוג התשתית.
לאחר הערכת היקפי התעבורה הדרושים, ניתן להעריך מה סוג התחבורה המתאים לענות על צורכי התעבורה. באזורים בהם האוכלוסייה דלילה ומפוזרת יתאימו דרכים למכוניות פרטיות. באזורים עירוניים צפופים בעלי רחובות עמוסים ופקוקים יש צורך ברכבות תחתיות ובשבילים לאופניים. באזורים הרריים וקשים למעבר יש לקחת בחשבון בנייה של מערכות גשרים לכבישים ולמסילות ברזל ולהסתמך גם על תחבורה אווירית ובמקומות משופעים בנהרות ובאגמים תיתכן תחבורה באמצעות דוברות ומעבורות.
בדיקת עתודות הקרקע לתשתית התחבורה.
לאחר אפיון סוג התחבורה המתאים לצורכי התעבורה, יש לבדוק את האפשרויות המקומיות להקמת התשתית. לעיתים יש צורך לרכוש מגרשים ושדות מבעלים פרטיים כדי לסלול דרכים או לבנות מסילות ברזל. יש אפשרות גם להרוס דרכים מיושנות כדי לפנות דרך לפתרונות תחבורה מתקדמים ולפעמים יש לפנות או להעתיק מבנים קיימים כדי לאפשר את ביצוע התשתית המתוכננת.
תכנון תשתית התחבורה.
תכנון תשתית התחבורה מתבצע לפי התקנים הייחודיים לכל סוג תחבורה באותה המדינה ובאותו האזור. בתכנון מסילות ברזל יש להקפיד שהמסילה המתוכננת לא תהיה מפותלת מדי. דרכים לאופניים ולגלגיליות צריכות להיות מישוריות או בעלות שיפוע מתון. מנהרות צריכות לעמוד בעומסי האדמה שמעליהן ובעומסי רעידות אדמה וגם צריכות להיות מאווררות כדי לא לסכן את הנוסעים בתוכן. שדות תעופה בעלי נפח תחבורה גדול צריכים להיות מרוחקים מאזורי מגורים ובה בשעה צריכים להיות נגישים לריכוזי האוכלוסייה באמצעות אמצעי תחבורה קרקעיים.
ט.מ.י. - טבלת מטריצת ביקושים.
כחלק מהתכנון נעזרים בטבלת מטריצת ביקושים, זו טבלה המונה מספר נסיעות בין אזורי התנועה השונים, יש מספר מטריצות על פי סוג התנועה ובהן:
פרייד פארק
פרייד פארק (באנגלית: Pride Park Stadium) הוא אצטדיון כדורגל באזור התעשייה פרייד פארק, בפרוורי העיר דרבי שבאנגליה. מאז 1997 משמש האצטדיון כמגרשה הביתי של מועדון הכדורגל דרבי קאונטי ובו 33,597 מקומות ישיבה. ב-11 ביוני 2007 הודיע המועדון על כוונתו להגדיל את מספר המקומות ל-44,000 אם תישאר הקבוצה בפרמייר ליג, אך החזרה לליגה השנייה גרמה לדחיית התוכנית. בין 1894 ועד לחניכת ה"פרייד פארק" היה המגרש הביתי של מועדון הכדורגל בבייסבול גראונד.
המגרש נחנך ביולי 1997 בנוכחות המלכה, ובאוגוסט אותה שנה התקיים בו משחק ידידות נגד סמפדוריה. דרבי הפסידה במשחק 0:1. משחק הליגה הראשון שהתקיים במגרש היה נגד וימבלדון. בשל בעיות בתפקוד הזרקורים של המגרש, הוא הופסק על ידי השופטים מטעמים טכניים.
קדמליה
קדמליה (מלועזית: Kademlia, ובקיצור: Kad) היא טבלת גיבוב מבוזרת (Distributed hash table, DHT) מדור שלישי, המשמשת ברשתות P2P שהומצאה על ידי פטר מיימאונקוב (Petar Maymounkov) ודייוויד מזיארס (David Mazières).
פונקציית הגיבוב ופונקציית המרחק.
בקדמליה ממופים כל הערכים המאוחסנים בעזרת פונקציית הגיבוב SHA-1, הנותנת לכל ערך מפתח בן 160 בתים. פונקציית המרחק בין שני מפתחות היא פונקציית XOR, כך נוצר מרחב חיפוש בו ניתן למקם את כל הערכים ולתאר את המרחקים ביניהם לפי מרחקי המפתחות. בנוסף, ממופים כל הצמתים ברשת לפי אותן פונקציות גיבוב ומרחק ואותו מרחב בן 160 הבתים מכיל הן את הערכים והן את המשתתפים ברשת.
משך החיפוש בקדמליה יחסי ל-formula_1, כאשר n הוא מספר החברים ברשת.
שימוש טיפוסי.
השימוש הנפוץ ביותר ברשת הוא לצורך שיתוף קבצים, בדוגמה הבאה מודגם חיפוש אחר קובץ ברשת:
טבלת ניתוב.
הניתוב בקדמליה הוא הדרגתי, כל צומת (node) ברשת מעביר למחפש את הכתובת אל הצומת הבא. מפני שכל צומת מחזיק מידע מאוד מפורט על המתחם הקרוב אליו במרחב החיפוש ומידע דליל יותר על החלקים המרוחקים יותר, ה"קפיצות" אותן מבצע המחפש הן בצעדים שהולכים ומתקצרים (מבחינת המרחק בין ערכי פונקציית הגיבוב) וכך מובטח החיפוש בן formula_1 שלבים לכל היותר.
מימושים עיקריים.
את הפרוטוקול מממשת התוכנה הפופולרית eMule, שהיא המחליפה של eDonkey ותוכנות P2P נוספות משתמשות בו.
מעשה העז
מעשה העז הוא מעשייה קצרה (מעט יותר משני עמודים) מאת ש"י עגנון. זהו עיבוד למעשייה עממית, העוסקת בעז שמצאה מערה המאפשרת קפיצת הדרך מפולין לארץ ישראל.
חוקרת הספרות זיוה שמיר אפיינה את המעשייה: "סיפורו הקצר של עגנון 'מעשה העז' הוא סיפור ש'פני יאנוס' לו: מצד אחד לפנינו סיפור למבוגרים, שמסריו הפוליטיים דקים ומורכבים, ומצד שני, לפנינו אגדה לילדים שאינם מסוגלים להבין את הרעיונות המופשטים הטמונים בה."
פרסום המעשייה.
המעשייה פורסמה לראשונה בשנת ה'תרפ"ה (1925), בשם "מעשה העז או פי המערה" בכתב העת "הדים", ובהמשך אותה שנה כסיפור למבוגרים בקובץ "" שיצא לאור בהוצאת "הדים", וכסיפור לילדים בהוצאת "הגינה" שבעריכת יחיאל היילפרין, בחוברת בשם "מעשה העז", בלוויית איוריו של זאב רבן, כחלק מסדרה בת חמש חוברות (רק אחת מהן מאת עגנון) שנקראה "ספורים ציורים לתינוקות". על מכירת הסיפור ליחיאל היילפרין סיפר עגנון במכתב לאשתו:
"מעשה העז" פורסם זמן קצר לאחר עלייתו השנייה של עגנון לארץ ישראל, כך שיש בו סמליות אוטוביוגרפית.
ב"כל כתבי עגנון" נכללת המעשייה בכרך "אלו ואלו", במקבץ "".