ביולי 2010 הגישה מוטורולה תביעה מתוקנת, ובה ציינה את וואווי כנתבע-שותף בתיק נגד חברת Lemko בגין גנבה לכאורה של סודות מסחריים. התביעה נגד וואווי בוטלה באפריל 2011. בינואר 2011 וואווי הגישה תביעה כנגד מוטורולה במטרה למנוע העברה של הקניין הרוחני שלה לידי Nokia Siemens Networks, כחלק מהרכישה בסך 1.2 מיליארד דולר של מוטורולה בידי Nokia Siemens Networks. באפריל 2011 חתמו וואווי ומוטורולה על הסכם במטרה לגשר על המחלוקות ביניהן. במסגרת ההסכם, מוטורולה שילמה סכום שלא פורסם, וזאת תמורת הכללת הקניין הרוחני של וואווי כחלק מהמכירה ל-Nokia Siemens Networks.
באפריל 2011 וואווי הגישה תביעה כנגד ZTE בגין הפרת פטנטים. ביום למחרת הגישה ZTE תביעה דומה כנגד וואווי.
חשדות בריגול.
בארצות הברית הועלו חששות על ידי גורמי אבטחה רשמיים, כי ציוד התקשורת של וואווי מתוכנן כך שתתאפשר גישה לא-מורשית לממשל הסיני ולצבא הסיני, תוך התייחסות לעובדה כי מייסד החברה רן ז'נגפיי שירת כמהנדס בצבא סין בתחילת שנות ה-80. בשנת 2005 הועלה בבריטניה החשש הביטחוני על ידי המפלגה השמרנית וזאת על רקע הצעתה של וואווי לרכוש את חברת הטלקומוניקציה, Marconi. גם בשנת 2009 הוזכר ציוד החברה כפוטנציאל לסיכון על ידי יו"ר וועדת המודיעין בבריטניה. בדצמבר 2010 וואווי פתחה מרכז לבדיקות אבטחת סייבר במטרה לבדוק את החומרה והתוכנה שלה ולהבטיח כי היא יכולה לעמוד בפני ניסיונות פריצה. חלק מחברי הקונגרס בארצות הברית העלו שאלות בנוגע למיזוג המוצע של החברה עם חברת 3Com, וכן ההתמודדות במכרז של חברת ספרינט בשנת 2010. בנוסף, וואווי ביטלה את הצעת הרכישה של חברת 3Leaf, וזאת בעקבות סקירה של הוועדה להשקעות זרות של ארצות הברית.
בשנת 2011 פרסמה וואווי מכתב פתוח ובו ציינה כי החשש הביטחוני "איננו מבוסס ואיננו מוכח", וקראה לממשל ארצות הברית לחקור כל חשד בנוגע להתנהלות העסקית שלה.
בשנת 2005 נמנע מוואווי לספק ציוד למפעילת סלולר בהודו. בשנת 2010 התעקשה לשכת החקירות המרכזית של הודו לבטל את כל החוזה של וואווי עם אותה מפעילת הסלולר, והיא הגישה מספר כתבי אישום כנגד בכירי המפעילה בגין "ספקות ביושרה וקשרים מפוקפקים עם חברות סיניות". ביוני 2010 ניתן אישור בהודו לספק ציוד טלקום מתוצרת סין, וזאת בתנאי שיעבור בדיקות אצל גורמי אבטחה בינלאומיים כגון Electronic Warfare Associates מקנדה, Infoguard מארצות הברית, ואלטל מישראל.
באוקטובר 2011 דווח על ידי ה"וול סטריט ג'ורנל" כי וואווי הפכה לספק ציוד הטלקומוניקציה המוביל של איראן, כולל אספקת טכנולוגיות ניטור ומעקב. וואווי הגיבה וטענה כי הדבר פורש באופן שגוי: "מעולם לא היינו מעורבים ולא סיפקנו כל שירות הקשור לניטור או סינון בשום מקום בעולם".
בדצמבר 2011 דווח על ידי בלומברג כי ארצות הברית מפעילה תקנות ביטחון מתקופת המלחמה הקרה על מנת לחייב חברות טלקומוניקציה ובכללן AT&amp;T וורייזון למסור מידע סודי על מבנה רשתות התקשורת שלהן, במטרה לאתר סימנים מחשידים לריגול סיני. הפעולה מדגישה את החשש שסין ומדינות נוספות מנצלות את יצוא ציוד התקשורת שלהן לארצות הברית, על מנת שיוכלו להשתיל בתוכו אמצעי ריגול אחר רשתות תקשורת אמריקאיות. וועדת המודיעין של בית הנבחרים של ארצות הברית הצהירה כי יחקרו איומים ביטחוניים פוטנציאליים מצד מספר חברות זרות, כולל וואווי. דובר וואווי מסר כי החברה מקדמת בברכה כל חקירה בנושא.
בשנת 2001 נטען כי וואווי הודו פיתחה ציוד טלקומוניקציה עבור הטליבאן באפגניסטן וכי ממשלת הודו החלה לחקור את הנושא. וואווי טענו כי לחברה אין כל קשר לטליבאן וזאת מכיוון שהלקוחות שלה הם רק מפעילי טלקומוניקציה. בדצמבר 2001 הכריזו הרשויות בהודו כי לא מצאו ראיות לכך כי וואווי הודו קיימה קשרים עם הטליבאן.
במרץ 2012 דווח כי ממשלת אוסטרליה הוציאה את וואווי מהשתתפות במכרז עם חברת NBN, חברה שבבעלות המדינה ואחראית על בניית רשת הפס הרחב הלאומית, וזאת בעקבות המלצה של ארגון הביון והביטחון של אוסטרליה.
ב-8 באוקטובר 2012 פרסמה וועדת המודיעין של בית הנבחרים של ארצות הברית דוח המציין כי וואווי מהווה "איום לאומי" בשל הקשרים לכאורה עם ממשל סין. הדוח מציע כי "ייאסר על וואווי לעשות עסקים עם ממשל ארצות הברית" וכן נטען כי וואווי ביצעה לכאורה מגוון עבירות הקשורות להגירה בלתי חוקית לארצות הברית, שוחד, שחיתות, והפרת זכויות יוצרים. במהלך שימוע שנערך לוואווי בוועדה באותו חודש, התבקש דינג שאו-הואה, סגן נשיא וואווי, לפרט מי הם חברי תא המפלגה הקומוניסטית של סין שיושבים בהנהלת החברה, כולל אנשי צבא סינים. דינג השיב שיספקו את הרשימות, אך רשימות שכאלה לא הוצגו בפני הוועדה. עם זאת, דוח שהוזמן על ידי הבית הלבן, לא מצא הוכחות לטענות הריגול שהופיעו בדוח של בית הנבחרים.
ב-9 באוקטובר 2012 דובר של ראש ממשלת קנדה סטיבן הרפר, מסר כי ממשלת קנדה מפעילה תקנות ביטחון לאומי, על מנת למנוע מוואווי להשתתף בפרויקט בניית רשת תקשורת ממשלתית.
ב-25 באוקטובר 2012 פורסם על ידי רויטרס כי על פי מסמכים וראיונות שיש ברשותם, כי מוכר מטעם וואווי הממוקם באיראן ניסה למכור בשנה שעברה ציוד אנטנה אמריקאית שהוטל עליה אמברגו בעברות חברת הסלולר האיראנית MTN Irancell. MTN Irancell טענו כי ביטלו את העסקה עם וואווי ברגע שהבינו כי מדובר בציוד שחל עליו סנקציות וכי הציוד לא סופק. וואווי אישרו כי MTN Irancell ביטלו את ההזמנה. ביולי 2013 אמר מייקל היידן, ראש הסוכנות לביטחון לאומי לשעבר ודירקטור במוטורולה, כי היה מודע לראיות מוצקות בנוגע לפעילות ריגול של וואווי. בעבר וואווי ומוטורולה היו במחלוקות על קניין רוחני למשך מספר שנים. מנהל אבטחת הסייבר העולמית של וואווי, ג'ון סאפוק, הגיב לאמירתו של היידן כ"מעייפת, לא מבוססת ומכילה לשון הרע", והזמין את היידן ומבקרים נוספים להציג ראיות שכאלה לציבור.
ב-2014 פרסם הניו יורק טיימס ידיעה המתבססת על מסמכים שהודלפו על ידי אדוארד סנודן, ועל פיהם משנת 2007 הפעילה הסוכנות לביטחון לאומי תוכנית מעקב כנגד וואווי. התוכנית כללה פריצה לרשתות האינטראנט של וואווי, כולל רשתות במטה החברה והתקשורת של רן ג'נגפיי.
ב-2018 סמנכ"לית הכספים, מנג וונזהאו, ובתו של מייסד החברה של וואווי נעצרה בקנדה (לבקשת ארצות הברית) לאחר שנחשדה בהפרת הסנקציות על איראן. האמריקאים דרשו את הסגרתה, ואילו סין זעמה על המעצר. בספטמבר 2021 שוחררה ממעצר הבית בו שהתה בקנדה מאז 2018, בעקבות סיכום אליו הגיעה עם רשויות החוק בארצות הברית.
בינואר 2019, פולין עצרה עובד של החברה בחשד לריגול לטובת סין.
ב-2020 הודיעה ממשלת בריטניה כי לא תאפשר לוואווי להשתתף בבניית רשת דור 5 במדינה, וכן הורתה לכל חברות התקשורת במדינה להחליף את כל ציוד התקשרות של וואווי בתשתיות שלהן עד סוף 2027.
באותה שנה, נאסר על וואווי למכור ציוד דור 5 בשוודיה, בשל חשש חששות ביטחוניים לטענת גורמי הביטחון במדינה.
טיפול בעובדים ובלקוחות.
דו"ח שפורסם בספטמבר 2007 על ידי המכון ללימודים אסטרטגיים של צבא ארצות הברית, מתייחס לפעילות וואווי בארגנטינה ומתאר את החברה ככזו ש"יודעת לשחד וללכוד את הלקוחות". הדוח מפרט יחסים עסקיים לא תקינים כגון "טיולים ששולמו במלואם" לסין, ו"מתנות" כספיות שונות, אשר משמשות את וואווי בהמשך "כסוג של סחיטה".
על פי ויקיליקס, בשנת 2006 ניסה לכאורה מנכ"ל Safaricom (חברת סלולר בקניה) מייקל ג'וזף, להאבק לבטל חוזה עם וואווי בשל תוצאות חלשות לאחר ביצוע העסקה, ואשר בעקבות כך ממשלת קניה לחצה עליו לבטל את החוזה.
במאי 2010 דווח כי רשויות הביטחון בהודו החלו לחשוד בעובדי וואווי הסינים, לאחר שגילו כי לעובדי וואווי ההודים אין גישה לחלקים מסוימים במרכז המחקר והפיתוח של החברה בבנגלור. וואווי השיבה שהיא מעסיקה מעל 2,000 מהנדסים הודים ורק 30 מהנדסים סינים במרכז הפיתוח המדובר וכי הם בעלי הרשאות גישה שוות למאגרי המידע והמתקנים.
באוקטובר 2007, 7,000 עובדי וואווי התפטרו ואז הועסקו מחדש בחוזים לטווח קצר, וכך לכאורה ניצלה החברה פרצה בחוק העבודה של סין.
וואווי ישראל.
בשנת 2009 הוקם מרכז המחקר והפיתוח של וואווי בישראל, בשם "טוגה נטוורקס", החברה פעלה בישראל תחת מעטה חשאיות. בכניסה למשרדי החברה לא היה שלט עם שם החברה, ולא היה כל סימן לקשר לחברת וואווי. מאוחר יותר שינתה החברה את שמו של מרכז הפיתוח ל-Tel Aviv Research Center (TRC).
חברת אלפא טלקום, מקבוצת פל, הייתה היבואנית הרשמית והנציגה הבלעדית של חברת וואווי בישראל. החברה נבחרה לייצג את וואווי בישראל בשנת 2013. עם זאת, ב-2018 נבחרה רונלאייט כיבואנית וואווי.
בשנת 2016, וואווי ישראל הודיעה שנתח השוק שלה בישראל עומד על 9%.
יהודית ויעקב, שירים מהבית
"יהוּדִית ויַעקֹב, שירים מהבית" הוא האלבום ה-17 של הזמרת הישראלית יהודית רביץ שיצא באוגוסט 2010. בפרויקט, שהוקלט באולפנה הביתי של רביץ, שיתפו פעולה לראשונה יהודית ואחיה יעקב רביץ (במקצועו גיטריסט, מורה לגיטרה ומפיק מוזיקלי), ויחד חידשו קלאסיקות ישראליות, כגון: "אתם זוכרים את השירים", "פרח הלילך", "צריך לצלצל פעמים", "ניגונים", "הוי ארצי מולדתי" ו"שני שושנים".
באלבום ניכרת הפשטות שבעיבודים הכוללים גיטרה ושירה בלבד. יהודית שרה את כל השירים, ואחיה יעקב מלווה אותה בגיטרה בכולם. בנוסף יהודית מצטרפת לנגינה בגיטרה בשיר "ליבבתיני", ויעקב מצטרף לקולות רקע בשיר "לפנות ערב".
את עטיפת האלבום וכן הצילומים שבחוברת צילם ניר סגל, ומוצגים בה יהודית ויעקב רביץ.