יש מספר רב של דמויות בכל המשחקים (כעת ידוע בעיקר על אלו שבמשחק הראשון והשני).
פנחס זוסמן
פנחס (סִיקוֹ) זוּסמן (Pinchas Zusman; 10 באוגוסט 1927 – 1 במרץ 2002) היה פרופסור לכלכלה חקלאית באוניברסיטה העברית ומנכ"ל משרד הביטחון.
ביוגרפיה.
נולד בתל אביב בשנת 1927. בוגר בית הספר החקלאי כדורי. בשנת 1946 הצטרף לפלמ"ח ושירת בגדוד הראשון. עבר קורס מפקדי כיתות בשדה יעקב. בשנת 1947 עבר קורס מפקדי מחלקות בג'וערה, ומונה למפקד מחלקת רמת יוחנן בגדוד הראשון של הפלמ"ח. בהמשך השתתף בפעולה הרביעית לפיצוץ תחנת רדאר. סיקו לחם בראש מחלקתו בקרבות משמר העמק. בהמשך מלחמת העצמאות, השתתף זוסמן בקרבות בגליל, במבצע דני, בקרב חירבת כוריכור ובטריז בית חנון בקרבות מבצע יואב. בסוף המלחמה מונה למפקד פלוגה בגדוד הראשון בחטיבת יפתח. שלושה מחיילי מחלקתו: אברהם אביגדורוב, עמנואל לנדאו ויאיר רחלי עוטרו לאחר המלחמה בעיטור הגבורה. לאחר הקמת צה"ל היה מדריך וסגן מפקד בית הספר לקצינים.
בשנים 1950–1955 למד חקלאות בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות, וקיבל תואר שני. בשנים 1955–1957 היה הממונה על התכנון החקלאי במיזם הקמתו של חבל לכיש.
את תואר הדוקטור קיבל בשנת 1961 מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי (על עבודה שכותרתה "Econometric Analysis of the Market for California Early Potatoes"), ובמקביל קיבל שם תואר שני בסטטיסטיקה שימושית.
בשנת 1961 הצטרף לסגל הפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות. בשנת 1966 היה למרצה בכיר, ב-1973 מונה לפרופסור חבר ובשנת 1981 מונה לפרופסור מן המניין. שנים אחדות עמד בראש המחלקה לכלכלה חקלאית. בסוף 1986 מונה למנכ"ל האוניברסיטה העברית. בשנת 1993 פרש לגמלאות, והמשיך כפרופסור אמריטוס.
בשנים 1962–1966 היה יועץ כלכלי במשרד החקלאות. בשנים 1968–1972 היה יועץ כלכלי למשרד הביטחון. בהמשך היה ראש היחידה לתכנון אסטרטגי במשרד הביטחון. ב-1975 מונה למנכ"ל משרד הביטחון תחת שמעון פרס והמשיך בתפקיד תחת השר עזר ויצמן עד שהתפטר ב-1978.
במלחמת ששת הימים היה מפקד גדוד החרמ"ש בחטיבה 8.
במלחמת יום הכיפורים היה מפקד החפ"ק של אריאל שרון.
כיהן כדירקטור מקרב הציבור בבנק דיסקונט.
בשנת 1950 נישא להדסה, ולזוג נולדו שתי בנות.
התגורר ברחובות עד למותו ב-2002, בגיל 74. נקבר בעירו רחובות.
וואן פיס אנלימיטד קרואיס
Frontline
Frontline היא תוכנית תחקירים אמריקאית המופקת על ידי תחנת הטלוויזיה WGBH-TV בבוסטון ומופצת בארצות הברית על ידי רשת PBS. פרקי התוכנית באורך כשעה, ומדי פעם כ-90 דקות.
"Frontline" החלה לשדר ב-1983, בהנחייתה של השדרנית ג'סיקה סאביץ', שנפטרה עם סיום העונה הראשונה. בשנת 1984 היא הוחלפה על ידי ג'ודי וודרוף. בשנת 1990 הופסקה ההנחיה של התוכנית על ידי שדרן ונותרה רק קריינות. אחת הקרייניות למשל, הייתה פרופסור פולה פרדריקסן, כשדובר בנושאי התמחותה, תקופת הנצרות הקדומה והמחלוקות הקשורות אליה.
משנת 1988 והלאה התוכנית מפיקה, כל ארבע שנים, סרט פרופיל על מועמדי המפלגות האמריקאיות הגדולות לנשיאות.
סוהיר חמאד
סוהיר חמאד (נולדה ב-25 באוקטובר 1973) היא משוררת, סופרת, פעילה פוליטית ובמאית קולנוע ירדנית-אמריקאית ממוצא פלסטיני. הוריה היו פליטים פלסטינים שהיגרו לברוקלין, ניו יורק כשהייתה בת חמש. הוריה עברו לאחר מכן לסטטן איילנד.
חייה.
חמאד, ילידת עמאן, הושפעה בתקופת התבגרותה מזירת ההיפ הופ התוססת של ברוקלין. היא קלטה גם את סיפורי הוריה, על החיים בעיר מגוריהם לוד, לפני יציאת 1948 הפלסטינית, ואת הסבל שהם סבלו לאחר מכן, תחילה ברצועת עזה ולאחר מכן בירדן. בגלל ההשפעות השונות, חמאד הייתה מסוגלת לשלב בעבודתה נרטיב משותף של נישול. הדבר בא לידי ביטוי לא רק ביכולת שלה כבת למהגרים פלסטינים-מוסלמים, אלא בתור אישה הנאבקת נגד סקסיזם הטבוע בחברה המוסלמית, בהיותה אישה ומשוררת בזכות עצמה. כאשר אמן-יזם ההיפ הופ ראסל סימונס נתקל בקטע שכתבה, וכותרתו "ראשית כתיבה מאז" שיר המתאר את תגובתה לפיגועי ה -11 בספטמבר, הוא חתם איתה הסכם על שיריה. מאז דיקלמה יצירות מקוריות שלה במסע שערכה במשך השנתיים הבאות. היא עובדת עכשיו על הפרסום השלישי שלה, אשר יהיה ספר פרוזה.
ספריה.
חמאד פרסמה ארבעה ספרים:
פירמידת האש
חוות בודדים
חוות בודדים (או התיישבות בודדים) היא צורת התיישבות במדינת ישראל. בניגוד ליישוב מקובל, חוות בודדים מופעלת ומנוהלת על ידי איש בודד, משפחה אחת או מספר מועט של מתיישבים, המתפרשים על שטח גדול. כיום בישראל 23 חוות בודדים מוכרות תכנונית בנגב ומספר חוות לא מוכרות בגליל ובהרי יהודה. כלכלתן מבוססת על חקלאות ותיירות. מטרת הקמתן של החוות היא פיתוח אתרי תיירות וכן שמירה על אדמות לאום מפני התיישבות בלתי חוקית.
היסטוריה.
לאורך ההיסטוריה של מדינת ישראל היו קיימות חוות קטנות ומבודדות אשר לא היו שייכות ליישובים מסודרים, אולם כאשר מדברים על "חוות בודדים", בדרך כלל מתכוונים לאותן חוות אשר הוקמו מתחילת שנות התשעים בישראל, בעיקר לתוכנית "דרך היין".
בתחילת שנות התשעים החל להתגבש הרעיון להקמת ציר של חוות בודדים באזור רמת נגב. בשנת 1991 נערך ניסוי על ידי קבוצת חוקרים אשר ממצאיו הראו כי התנאים האקלימיים השוררים ברמת נגב אידיאלים לגידול גפנים. וכך, קיבלה התוכנית את שמה, "דרך היין", בהתייחסות לדרך הבשמים מימי הנבטים. לפי החזון שגובש במשותף על ידי המועצה האזורית רמת נגב, מינהל מקרקעי ישראל, הסוכנות היהודית ומשרד החקלאות, תוכננו לקום כ-32 נקודות יישוב קטנות מצומת משאבי שדה ועד למצפה-רמון, כאשר מטרת הקמתן של החוות היא פיתוח אתרי תיירות ייחודיים בנגב וכן שמירה על אדמות לאום מפני התיישבות בדואית בלתי חוקית.
בהחלטה מס' 443 של מועצת מקרקעי ישראל בפברואר 1990 הוסדרו מסירת קרקע ליחידים (משפחות) למטרות התיישבות מחוץ ליישובים.
ביום 6.11.2002, התקבלה החלטה בוועדת השרים לפיתוח הנגב והגליל, שלאחר מכן קבלה תוקף של החלטת ממשלה ש:
בשנת 2010 אישרה הכנסת את תיקון מס' 4 לחוק הרשות לפיתוח הנגב אשר מאפשר לוועדה הבין-משרדית הממונה על ידי הממשלה להכשיר בדיעבד חוות בודדים שהוקמו ללא אישור מינהל מקרקעי ישראל וקבלת זכויות על הקרקע, וכן מאפשרת לשר להמליץ על הקמת חוות חדשות.
ביקורת.
על מפעל חוות הבודדים ישנה ביקורת משני כיוונים.
ארגוני איכות סביבה מתנגדים ממספר סיבות, שהעיקריות הן:
בשנת 1999 הגישו הארגונים אדם טבע ודין והחברה להגנת הטבע עתירה לבג"ץ נגד הקמת חוות בודדים בנגב (בג״ץ 243/99). עתירה זאת נדחתה.
ביקורת נוספת נמתחה מצד אלה הרואים בהקמתן של חוות הבודדים אפליה אל מול הקשיים של התיישבות הבדואים בנגב. רק חווה אחת מתוך 23 מאוכלסת על ידי משפחה בדואית, בעוד שבנגב מאות אלפי אזרחים בדואים המתגוררים בכפרים שאינם מוכרים על ידי המדינה בתנאים קשים. בשנת 2006, מרכז עדאלה, עמותת במקום והפורום לדו-קיום בנגב הגישו עתירה לבג"ץ נגד המועצה הארצית לתכנון ובנייה ומינהל מקרקעי ישראל. בשנת 2010 דחה בג"ץ את העתירה.
אלנו
היוב לודולף
היוב לודולף או "יוב לודולף" (גרמנית: Hiob Ludolf; 15 ביוני 1624 - 8 באפריל 1704) היה מזרחן גרמני. האתיופיסט אדוארד אולנדורף כינה אותו "בעל השם המהולל ביותר" בחקר אתיופיה.
חייו.
לודולף, יליד ארפורט, החליט עם סיום לימודי בלשנות באקדמיה שבארפורט ובליידן, לטייל בעולם כדי להעשיר את הידע הלשוני שלו.
לבקשת בית המשפט השוודי (1649), חיפש ברומא אחר מסמכים מסוימים, וכך התוודע לגרגוריוס, נזיר אתיופי ממחוז אמהרה. ממנו קיבל את הידע המעמיק בגעז.
בשנת 1652 התגייס לשירות הדוכס "סקסה גוטה", שירות שהמשיך עד לשנת 1678 ועם פרישתו חזר לפרנקפורט.
בשנת 1683 הוא ביקר באנגליה במטרה לקדם תוכנית להקים הסכמי מסחר עם אתיופיה. אך מאמציו כשלו, בעיקר לנוכח התנגדות רשויות הכנסייה האתיופית האורתודוקסית.
כששב לפרנקפורט בשנת 1684, הוא הקדיש את חייו ליצירה הספרותית אשר תימשך כמעט עד יום מותו.
בשנת 1690 הוא מונה לנשיא ב"קולג' הקיסרי להיסטוריה", קולג' שהיה קיים זמן קצר באוסטריה.
עבודתו.
עבודותיו של לודולף, שהכיר כ-25 שפות, כללו את "היסטוריית העם האתיופי" (יינה, 1676) ו"ההיסטוריה האתיופית" (פרנקפורט, 1681) שתורגמה לאנגלית, צרפתית והולנדית ונוספו לה נספחים בשנים 1691-1694.
לדברי לודולף
בין יצירותיו הנוספות:
קפטן (דרגה)
קפטן היא דרגת קצונה הקיימת במרבית צבאות העולם המערבי ומקבילה לדרגת הסרן בצה"ל. לרוב דרגת הקפטן בכירה מדרגת לוטננט וזוטרה מדרגת מייג'ור. סימון הדרגה על פי תקנות נאט"ו הוא OF-2 ועל פי צבא ארצות הברית O-3. להבדיל, בציים ובחילות הים דרגת קפטן מקבילה לרוב לדרגת אלוף-משנה בצה"ל.
במסגרת האזרחית התואר קפטן משמש גם כתואר של מפקד כלי שיט, לרוב כמפקד ספינה (רב-חובל) ושל קברניט כלי טיס.
כלב בקר גידם-זנב אוסטרלי
כלב בקר גידם-זנב אוסטרלי (כבאנגלית: Australian Stumpy Tail Cattle Dog) הוא גזע של תת-המין כלב הבית. כלב הבקר גידם-הזנב האוסטרלי הוא גזע קטוע-זנב טבעי וגודלו בינוני. כלב הבקר גידם-הזנב האוסטרלי פותח באוסטרליה על מנת שירעה בקר, ונע בין דינגו לכלב רועים אירופאי.
הופעה.