כוכבים אלו מתנפחים ומתכווצים לסירוגין, חלקם במחזוריות סדירה וחלקם במחזוריות סדירה למחצה כאשר אורך המחזור משתנה מעט מפעם לפעם סביב אורך מחזור ממוצע. השינויים ברדיוס גורמים לשינויים גם בטמפרטורה ולכן יחד עם הבהירות משתנה גם הספקטרום של האור הנפלט מהכוכב.
משתנים קפאידיים.
משתנים קפאידיים הם ענקים או על-ענקים צהובים שיצאו מהסדרה הראשית ושהשינוי ברדיוס ובבהירות נובע משינויים בשכבות ההליום שלהם. ההליום עובר יינון כתוצאה מהקרינה הנפלטת מליבת הכוכב והופך להיות אטום יחסית לקרינה. כתוצאה מכך שכבות ההליום מתנפחות והכוכב מגדיל את רדיוסו עד לנקודה שבה צפיפות הקרינה יורדת והיינון של ההליום פוחת, כך שההליום נהיה שוב שקוף, הקרינה חולפת דרכו ושכבות ההליום מתכווצות חזרה. זמן המחזור של השינוי תלוי ישירות בעוצמת ההארה של הכוכב ולכן ניתן לקבוע את בהירותו המוחלטת של הכוכב (ומכאן גם את מרחקו) על פי זמן המחזור שלו. קיימים סוגים שונים של משתנים קפאידיים (בעלי יחסים מעט שונים של זמן מחזור ובהירות מוחלטת) וההבחנה ביניהם מתבצעת על פי ההבדלים בעקומת הבהירות שלהם:
משתנים כחולים (מסוג B ו-O).
כוכבים אלו הם בדרך כלל ענקים כחולים שמשתנים מעט בזמני מחזור קצרים. השינוי נובע מחוסר יציבות של השכבות החיצוניות שמתכווצות ומתנפחות מעט. הבהירות המקסימלית מושגת דווקא בזמן ההתכווצות של הכוכב.
סיווג משנה:
משתנים ארוכי מחזור וסדירים למחצה.
כוכבים אלו הם ענקים אדומים או על-ענקים אדומים שמתנפחים ומתכווצים באיטיות לאורך פרקי זמן ארוכים של שבועות, חודשים או שנים. זמני המחזור אינם תמיד קבועים כך שכל מחזור של התנפחות והתכווצות יכול להיות בעל אורך שונה.
סיווג משנה:
משתנים מסוג RV בשור.
כוכבים אלו הם על-ענקים צהובים מסוג F או G שמתנפחים ומתכווצים באופן מחזורי ובהירותם יורדת פעמיים בכל מחזור, פעם אחת מעט ופעם שנייה הרבה ביחס לבהירות הממוצעת. כאשר הבהירות יורדת, משתנה גם הסיווג הספקטרלי של הכוכבים ל-K או ל-M, כלומר הסיבה העיקרית לשינוי הבהירות הוא ירידה ניכרת בטמפרטורה של פני הכוכב. זמן המחזור נע בין 30 ל-100 ימים וירידה בבהירות היא סביב 4 דרגות. בחלק מהכוכבים מסוג זה משתנה גם הבהירות הממוצעת במחזוריות איטית יותר של מספר שנים.
משתנים מסוג α בברבור (דנב).
כוכבים אלו הם על-ענקים לבנים או כחולים שמשתנים בכעשירית דרגת בהירות במחזוריות של מספר ימים עד מספר שבועות. לעיתים קיימים במקביל מספר מחזורי שינוי זה על גבי זה כך שההשתנות נראית חסרת סדירות.
ננסים לבנים פועמים.
אלו ננסים לבנים שבהירותם משתנה ממספר אלפיות ועד מספר עשיריות של דרגת בהירות במחזוריות של מספר דקות ועד שעות ספורות. השינויים נובעים מגלים סייסמיים בחומר של הננס הלבן. מבצעים סיווג משנה של הננסים על פי הרכב האטמוספירה שלהם.
משתנים דמויי השמש.
בהירות השמש משתנה מעט מאוד במחזוריות סביב 5 דקות כתוצאה מגלים סייסמיים המשפיעים על הסעת החום בשכבותיה החיצוניות. שינויים דומים הובחנו בכוכבים נוספים.
משתנים מתפרצים.
בכוכבים אלו הבהירות גדלה באופן פתאומי וחד. השינוי נובע מזריקת חומר החוצה או מהתנגשויות של ענני אבק וגז המקיפים את הכוכבים.
קדם-כוכבים.
אלו כוכבים בשלבי היווצרות מענן של אבק וגז. כוכבים אלו נמצאים בתוך ערפיליות ומוקפים בדרך כלל בדיסקת ספיחה בה מתרחשות התנגשויות של ענני גז הנעים במהירויות גבוהות וכתוצאה מההתנגשויות מתחמם הגז ופולט קרינה חזקה.
סיווג משנה:
כוכבי סדרה ראשית.
כוכבי הסדרה הראשית אינם מתפרצים בדרך כלל, אבל יש יוצאים מן הכלל, שכאשר הם מעיפים חומר לחלל בהירותם משתנה:
ענקים ועל-ענקים.
ענקים ועל-ענקים מאבדים כמויות גדולות של חומר לחלל וכאשר עננים גדולים של גז לוהט נפלטים במהירויות גבוהות מתקבלת עליה בבהירות.
סיווג משנה:
נובות.
כוכבים אלו שייכים למערכות כפולות שבהן כוכב אחד הוא ננס לבן והשני הוא בשלבי מעבר לענק אדום. הננס סופח אליו מהענק חומר הנדחס ומתחמם על פניו של הננס וכאשר הלחץ והטמפרטורה חוצים סף מסוים מתרחשת תגובה גרעינית מהירה וחזקה במיוחד הנקראת "הבזק מימן" שמלווה בפליטת קרינה חזקה עד פי מיליון מעוצמת ההארה הרגילה. לאחר הפיצוץ צבירת החומר מתחילה מחדש. זמן המחזור הוא מ-1,000 שנים ועד ל-100,000 שנים, אבל קיימות מספר נובות בעלות זמן מחזור של עשרות שנים בלבד.
קיימות גם נובות ננסיות שבהן, כנראה, מקור האנרגיה הוא אנרגיה כבידתית של חומר המצטבר בדיסקת ספיחה סביב הננס הלבן וכאשר היא גודל הדיסקה חוצה סף מסוים הדיסקה קורסת על הננס הלבן תוך התחממות מהירה של הגז ועליה של הבהירות פי 10 עד פי 100 מהבהירות הרגילה.
אירועים דמויי נובה יכולים לקרות גם כאשר הכוכב הסופח הוא כוכב נייטרונים ואז רוב הקרינה הנפלטת תהיה קרינת X או כאשר הכוכב הסופח הוא כוכב כחול שסביבו נוצרת דיסקת ספיחה וקריסתה יוצרת עליה בבהירות של עד 4 דרגות.
נובות אדומות ובהירות.
כוכבים אלו שייכים גם כן למערכות כפולות שבהן שני הכוכבים הם כוכבי הסדרה הראשית או ענקים שהמרחק ביניהם קטן כך שהכוכבים נוגעים זה בזה והמרחק ביניהם קטן עד להתמזגותם. כתוצאה מההתמזגות הגוף המאוחד גדל מאוד ומתקרר כך שעוצמת ההארה עולה בחדות עד לפי 10,000 מהבהירות המקורית, אך בשל הטמפרטורה הנמוכה הקרינה היא בעיקר בתחום האדום והתת-אדום. לאחר ההתפרצות, הקרינה הולכת ודועכת באיטיות לאורך שבועות או חודשים עם התכווצותו של הכוכב המאוחד בחזרה.
סופרנובות.
סופרנובה היא ההשתנות הדרמטית ביותר בבהירות של כוכב. השינוי בבהירות יכול להגיע ל-20 דרגות והכוכב יכול למשך זמן קצר לפלוט קרינה כמו גלקסיה שלמה. סופרנובה נוצרת כאשר ננס לבן צובר חומר אל מעבר לגבול צ'נדראסקאר או כאשר ליבת כוכב מסיבי קורסת כאשר תהליכי ההיתוך הגרעיני והכוחות הבין-אטומיים לא יכולים לעצור את כח הכבידה העצמי של הכוכב. במצב כזה ליבת הכוכב קורסת תוך חלקיק שנייה וגורמת לפיצוץ שפולט כמויות עצומות של אנרגיה ומעיף את שכבותיו החיצוניות של הכוכב במהירויות של אלפי ק"מ לשנייה. הבהירות העצומה של הסופרנובה נמשכת מספר חודשים והיא יורדת בהדרגה עם התקררות והתפשטות ענני הגז שהועפו בפיצוץ עד להיעלמותה.
אפוסטרוף
האפוסטרוף (codice_1 או codice_2) הוא סימן פיסוק המשמש במערכות אלפביתיות המבוססות על האלפבית הלטיני. במערכות אלפבית של שפות מסוימות האפוסטרוף, או סימן הדומה לו, הוא אות בזכות עצמה, לדוגמה: גוארני, טונגאית, טופי עתיקה ועוד. בהוואית קיים סימן דומה לאפוסטרוף המכונה ”אוקינה“ (ʻokina) אשר נחשב לאות באלפבית.
מקור המונח במילה היוונית ἀπόστροφος, שמשמעותה בקירוב ”הפניית גב“.
יש להבחין בין האפוסטרוף לבין הגרש העברי (codice_3) - שהוא קו אלכסוני ומוצב נמוך יותר ביחס לאות, ואשר משמש כסימן דיאקריטי לציון ההגייה החלופית של האותיות ג, ז ו־צ כ־ג׳, ז׳ ו־צ׳ וכסימן פיסוק לציון קיצורים או מספרים עבריים. כמו כן, יש להבדיל בין הגרש הרגיל לבין הגרש התנ״כי, שהוא טעם מקרא.
שימושים.
לאפוסטרוף כסימן פיסוק שני שימושים עיקריים: ציון הישמטות אותיות וציון יחסת השייכות. באנגלית משמש האפוסטרוף במקרים נדירים בצורות ריבוי.
השמטות אותיות.
דוגמאות:
יחסת השייכות.
דוגמאות:
גרמנית.
לציון יחסת השייכות בשמות המסתיימים באות s או x:
ריבוי באנגלית.
באנגלית מקובל להשתמש באפוסטרוף לציון ריבוי של אותיות יחידות:
בריבוי של אותיות גדולות משתמשים באפוסטרוף רק בתחילת משפטלמניעת ריבוי משמעויות:
שינויי הגייה.
בכתיב אנגלי הוספת אפוסטרוף תשנה הגייה של s ל z משמש גם עבור מילים/שמות שמסתיימים ב-s, -se, -z, -ze, -ce, -x,-xe. ליצירת צליל שונה.
כאיחוסרו מכארתלי
תל כפר סבא
ה'ע'
ה'ס&quot;ט
ה'ס&quot;ח
ה'ס&quot;ז
ה'ס&quot;ו
אירועים.
גירוש צרפת- י' אב ה'ס"ו.
ה'ס&quot;ה
ה'ס&quot;ד
ה'ס&quot;ג
ה'ס&quot;ב
ה'ס&quot;א
ה'ס'
ה'נ&quot;ט
ה'נ&quot;ח
ה'נ&quot;ז
ה'נ&quot;ו
ה'נ&quot;ה
ה'נ&quot;ד
ה'נ&quot;ג
ה'נ&quot;ב
ה'נ&quot;א
נפטרו.
כ"א בתמוז - רבי תנחום הירושלמי, מילונאי עברי ופרשן מקרא שחי בארץ ישראל ובפוסטאט.
ה'ן'
ה'נ'
ה'מ&quot;ט
ה'מ&quot;ח
ה'מ&quot;ז
ה'מ&quot;ו
ה'מ&quot;ה
ה'מ&quot;ד
ה'מ&quot;ג
ה'מ&quot;ב
ה'מ&quot;א
ה'ם'
ה'מ'
ה'ל&quot;ט
ה'ל&quot;ח
ה'ל&quot;ז
ה'ל&quot;ו
ה'ל&quot;ה
ה'ל&quot;ד
ה'ל&quot;ג
ה'ל&quot;ב
ה'ל&quot;א
ה'ל'
ה'כ&quot;ט
ה'כ&quot;ח
ה'כ&quot;ז
לדעת רוב הראשונים זוהי שנת היובל.
ה'כ&quot;ו
ה'כ&quot;ה
ה'כ&quot;ד
ה'כ&quot;ג
ה'כ&quot;ב
ה'כ&quot;א
ה'ך'
ה'כ'
ה'י&quot;ט
ה'י&quot;ח
ה'י&quot;ז
ה'ט&quot;ז
ה'ט&quot;ו
ה'י&quot;ד
ה'י&quot;ג
ה'י&quot;ב
ה'י&quot;א
ה'י'
אירועים.
רבי משה מקוצי מפרסם את ספרו, ספר מצוות גדול (סמ"ג).
נולדו.
מנחם רקנאטי, מקובל ופוסק איטלקי.
נפטרו.
רבי יצחק מווינה, מחבר הספר אור זרוע.
ה'ח'
ה'ט'
ה'ז'
ה'ו'
ה'ה'
אירועים.
י"ג בחשוון - הממלוכים מביסים את ממלכת ירושלים ואת בני בריתה בקרב הירביה.
נולדו.
ה' בניסן - פיליפ השלישי מלך צרפת
ה'ד'
ה'ג'
ה'ב'
ה'א'
ה'אלפים
ה' אלפים
ד'תתקצ&quot;ט
ד'תתקצ&quot;ה
ד'תתקצ&quot;ח
ד'תתקצ&quot;ז
ד'תתקצ&quot;ו
יוסף חריש
יוסף חריש (15 בספטמבר 1923 - 6 בנובמבר 2013) היה היועץ המשפטי השמיני לממשלה, שופט וסגן נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב.
ביוגרפיה.
יוסף חריש נולד בירושלים למשפחה דתית ולמד בישיבת תפארת צבי.