ההבדלים העיקריים בתוחלת החיים של נשים בין מדינות מפותחות למדינות מתפתחות טמונות בשנות הפוריות. אם אישה שורדת את שנות הפוריות, ההבדלים בין שני האזורים הופכים לפחות בולטים. לאחר גיל הפוריות יש יותר מחלות שאינן מדבקות (NCD) אשר הופכות לסיבות המוות העיקריות בקרב נשים ברחבי העולם, כאשר מקרי המוות הקרדיו-וסקולריים מהווים 45% מהתמותה בקרב נשים מבוגרות, אחריהן גידולים סרטניים (15%) ומחלות ריאה (10%). מצבים רפואיים אלו מהווים נטל נוסף על המשאבים של מדינות מתפתחות. אורח החיים המשתנה, שכולל תזונה, פעילות גופנית וגורמים תרבותיים, מובילים לעליה בנפח הגוף בקרב נשים, התורמים לבעיה הולכת וגוברת של השמנת יתר וסוכרת בקרב נשים במדינות המתועשות, ומגדיל את הסיכונים למחלות לב וכלי דם ולזיהומים נוספים.
נמצא במחקרים שנשים המצויות בשוליים החברתיים נוטות יותר למוות בגילאים צעירים יותר מאשר נשים בעלות מעמד חברתי גבוה. לנשים הסובלות משימוש בסמים, חסרות בית, עובדות מין או כלואות תוחלת חיים קצרה בהרבה בהשוואה לנשים אחרות.
בריאות האישה- היבט ביולוגי.
תחלואה נלווית כמו מחלות לב וכלי דם תורמות הן לתמותה והן לתחלואה במהלך ההריון, כולל רעלת היריון. לזיהומים המועברים במגע מיני ישנן השלכות חמורות על נשים ותינוקות, כאשר העברת התחלואה מהאם לילוד מביאה לאסונות כמו לידות מת ותמותות בילודים, ומחלות דלקתיות באגן המובילות לאי-פוריות. בנוסף, תיתכן עקרות ופגיעה בבריאות האישה מגורמים רבים אחרים כמו מניעת היריון, היריון לא מתוכנן, פעילות מינית לא מוגנת, אונס ומהמאבק על ההיתרים להפלות יזומות.
בעוד ששיעורי הגורמים המובילים לתמותה, מחלות לב וכלי דם, גידולים סרטניים ומחלות ריאה דומים אצל נשים וגברים, החולי מתאפיין בנשים בצורה שונה מהגברים. סרטן הריאות עקף את כל סוגי הסרטן האחרים כגורם המוביל למוות מגידולים אצל נשים, ואחריו סרטן השד, סרטן המעי הגס, השחלות, הרחם וצוואר הרחם. בעוד שעישון הוא הגורם העיקרי לסרטן הריאות, בקרב נשים לא מעשנות הסיכון לפתח סרטן גדול פי שלושה מאשר בקרב גברים שלא מעשנים. למרות זאת סרטן השד נותר הסרטן השכיח ביותר בקרב נשים במדינות מפותחות, והוא אחד מהמחלות הכרוניות המשמעותיות של נשים. סרטן צוואר הרחם הוא אחד מהסרטנים השכיחים ביותר במדינות מתפתחות, סרטן זה קשור לנגיף הפפילומה האנושי (HPV) ומסיבה זו חשובה מאוד מניעת ההדבקה במחלות מין. חיסון נגד HPV יחד עם בדיקת סקר מציע את ההבטחה לשלוט במחלות אלה. סוגיות בריאותיות חשובות נוספות לנשים כוללות תחלואת לב, דיכאון ומחלות נפש, סוכרת, דמנציה, אוסטאופורוזיס ואנמיה.
נשים וגברים נבדלים זה מזה בהרכב הכרומוזומלי שלהם, בהרכב הגנים ובביטוי שלהם בגוף וכן בסביבה ההורמונאלית. כל אלה מחייבים זהירות בהכללת מידע שמקורו בסמנים ביולוגיים ממין אחד למשנהו. נשים פגיעות במיוחד בשני קצוות החיים, הן בילדותן והן בזקנתן. נשים צעירות ומתבגרות נמצאות בסיכון ללקות במחלות המועברות במגע מיני, היריון והפלה לא בטוחה, בעוד שלנשים מבוגרות יש לעיתים מחסור במשאבים והן מצויות בסכנה בריאותית יותר מאוכלוסיית הגברים, הן בסיכון לדמנציה והתעללות והן לבריאות ירודה באופן כללי.
בריאות האישה - היבט נפשי.
כמעט 25% מהנשים יחוו בעיות בתחום בריאות הנפש במהלך חייהן. נשים נמצאות בסיכון גבוה יותר מגברים לתלונות חרדה, דיכאון ותופעות פסיכוסומטיות. באופן גלובלי, דיכאון הוא הנטל המוביל לתחלואה. בארצות הברית, נשים סובלות מדיכאון פי שניים מגברים, והעלויות הכלכליות של טיפול בדיכאון בקרב נשים אמריקאיות נאמד בכ-20 מיליארד דולר בכל שנה.
הסיכונים לדיכאון אצל נשים נקשרו לשינויים בסביבה ההורמונאלית שהן חשות, בכללם גיל ההתבגרות, המחזור החודשי, היריון, לידה וגיל המעבר. הטיפול בדיכאון שונה מגברים מבחינת התרופות המטבוליות המטפלות בדיכאון. שיעורי ההתאבדות נמוך בקרב נשים מאשר גברים (&gt;1% בנשים לעומת 2.4% בגברים), אך שיעורים אלו מהווים גורם מוות מוביל בקרב נשים מתחת לגיל 60. בבריטניה, הוקם צוות יחידה לבריאות הנפש של נשים במטרה לטפל בהבדלים בחוויות ובצרכים של בריאות הנפש בין נשים לגברים.
בריאות האישה- היבט סוציאלי.
בריאות הנשים ממוקמת בתוך גוף ידע רחב המובא בין היתר על ידי ארגון הבריאות העולמי, אשר שם מופיע עניין חשיבות המגדר כקובע חברתי לבריאות. בריאותן של נשים מושפעת מהביולוגיה וגם מהתנאים החברתיים, כמו עוני, תעסוקה ומחובות משפחתיות. ההבדלים בין המינים בתסמינים של מחלות ובתגובה לטיפול בתחומי בריאות רבים נכונים במיוחד כאשר הם נראים מנקודת מבט עולמית. חלק גדול מהמידע הזמין מגיע ממדינות מפותחות, ובכל זאת יש הבדלים ניכרים בין מדינות מפותחות למדינות מתפתחות מבחינת תפקידי הנשים ובריאותן.
באופן מסורתי, נשים נחלשו מבחינת מעמד וכוח כלכלי וחברתי, מה שמצמצם את נגישותן לצורכי החיים כולל הגישה לשירותי בריאות. למרות השיפורים האחרונים במדינות המערב, נשים נותרות מקופחות ביחס לגברים. הפער המגדרי בבריאות חריף אף יותר במדינות מתפתחות בהן נשים יחסית מקופחות. בנוסף לאי-שוויון בין המינים, נותרו תהליכי מחלה ספציפיים הקשורים באופן ייחודי להיותה אישה היוצרים אתגרים ספציפיים הן במניעת תחלואה והן בבריאות.
הבדלים התנהגותיים ממלאים אף הם תפקיד, בו נשים מציגות נטילת סיכון נמוכה יותר בהשוואה לגברים. הצריכה המעוטה של טבק, אלכוהול ותרופות בקרבן מפחיתה את הסיכון שלהן לתמותה ממחלות הקשורות בצריכה מוגברת, כמו סרטן ריאות, שחפת ושחמת הכבד. גורמי סיכון נוספים אשר נמוכים יותר בקרב נשים כוללים תאונות דרכים. ההבדלים התעסוקתיים חשפו כי נשים פחות חשופות לפגיעות תעשייה אם כי הדבר עשוי להשתנות, כמו גם הסיכון לפציעה או למוות במלחמה. בסך הכל פגיעות כאלה תרמו בשנים האחרונות ל-3.5% מהתמותה אצל נשים לעומת 6.2% בארצות הברית בשנת 2009. שיעורי ההתאבדות אף הם נמוכים בקרב נשים.
התפיסה החברתית של בריאות בשילוב עם ההכרה בכך שמגדר הוא הקובע החברתי לבריאות, מודיעה על אספקת שירותי בריאות האישה במדינות ברחבי העולם. שירותי בריאות הנשים כמו מרכז בריאות הנשים של ליישהרדט, שהוקם בשנת 1974 והיה המרכז לבריאות הנשים הראשון שהוקם באוסטרליה, הוא דוגמה למתן שירות נגיש לבריאות האישה.
בריאות האישה הוא נושא שהופעל על ידי פמיניסטיות רבות, במיוחד בכל הנוגע לבריאות הרבייה. ותנועת הנשים הבינלאומית הייתה אחראית לחלק גדול מאימוץ סדר היום לשיפור בריאות הנשים.
בריאות האישה - מערכת הרבייה והמין.
כשליש מכלל הבעיות הרפואיות האופייניות לנשים בגיל הפוריות (בגילאי 15–44) קשורות ברבייה ומיניות, כאשר מין לא בטוח מהווה גורם סיכון מרכזי לנשים במדינות מתפתחות. העיסוק בבריאות האישה בהקשר של תחום הפוריות כולל מגוון רחב של נושאים לרבות שלמות ותפקוד מערכת הרבייה הנשית ואברי הרבייה הנשיים, היריון, לידה, תקופת משכב הלידה וההחלמה מהלידה.
מושג בריאות האישה בהיבט הגלובלי מתייחס לנושא הרבייה כמרכזי יותר מאשר ההתייחסות אליו במדינות מפותחות. בנוסף, קיימות התייחסויות רבות למחלות הקשורות לנשים בגיל הפוריות כגון מחלות זיהומיות כדוגמת מלריה בהריון וכן מחלות שאינן מדבקות.
באזורים עניים ברחבי העולם, קיימים נושאים נוספים הקשורים לבריאות מערכת המין של האישה כגון מילת נשים, וכן יש מחסור בגישה נאותה לידע ולמשאבים אבחוניים וקליניים.
בריאות האם והיילוד.
למרות התקדמות המדע והרפואה בכל מה שנוגע להיריון ומיילדות, היריון מהווה גורם סיכון רפואי משמעותי, גם במדינות מפותחות ומתקדמות. תמותת יולדות היא בעיה גלובלית מרכזית המעידה על איכות מערכות הבריאות. היריון בגיל ההתבגרות כרוך אף הוא בבעייתיות מסוימת, בין אם הוא מתוכנן ומתרחש בתוך מסגרת נישואין, ובין אם הוא קרה באונס או בשוגג. היריון בגיל הנעורים גורם לשינויים גדולים בחייה של נערה מהיבטים פיזיים, רגשיים, חברתיים וכלכליים, ופוגע בתהליך ההתבגרות הטבעי שהיא עוברת. לרוב, היריון בגיל ההתבגרות אינו מכוון ואינו מרצונה של הנערה, ולעיתים רבות נובע מכפייה או התעללות. כ־90% מהלידות לאמהות בגילאי 15–19 מתרחשות במסגרת נישואי קטינים ברחבי העולם.
תמותת אמהות.