אל משחק הגמר העפילו נבחרות ו. למרות יתרון 2-0 מהיר לצ'כוסלובקיה הצליחו הגרמנים, בעזרת שער שוויון דקה לסיום הזמן החוקי, להשוות ל-2-2. לאחר שלא הובקעו שערים בהארכה, היה משחק הגמר לראשון בתולדות הטורניר שמוכרע בדו-קרב פנדלים, וצ'כוסלובקיה הייתה זו שזכתה בתואר, לראשונה בתולדותיה. את הפנדל המכריע בדו-קרב כבש אנטונין פננקה בדרך ייחודית ולא מוכרת עד אז, כשהוא מקפיץ את הכדור למרכז שערו של ספ מאייר. סגנון הבעיטה הייחודי, ששוחזר מאז על ידי כדורגלנים ברחבי העולם, נקרא עד היום "פננקה", על שמו של הבועט המקורי.
אף אחד מארבעת משחקי הטורניר לא הגיע להכרעה בסיום הזמן החוקי. למעט משחק הגמר שהוכרע בדו-קרב פנדלים, שאר המשחקים (חצאי הגמר והמשחק על המקום השלישי) הוכרעו בזמן ההארכה.
מוקדמות.
טורניר מוקדמות יורו 1976 החל בשנת 1974 כש-32 הנבחרות החברות באופ"א חולקו לשמונה בתים בני ארבע נבחרות כל אחד. הנבחרות שסיימו בראש הבית הוגרלו לשלב רבע גמר במתכונת בית-חוץ. שלב זה שוחק כחודש לפני פתיחת טורניר הגמר, וארבע הנבחרות המנצחות העפילו לטורניר ביוגוסלביה.
בטורניר המוקדמות ניצחה המארחת את 3-1 בסיכום שני המשחקים, והצליחה להעפיל לטורניר אותו אירחה. העפילה לראשונה בתולדותיה לאליפות אירופה, לאחר שהדיחה את עם 7-1 בסיכום שני המשחקים. אליהן הצטרפו ו, האלופה המכהנת מיורו 1972.
הנבחרות המעפילות.
1 במודגש: זכתה בטורניר, ב"נטוי": מארחת הטורניר.
אצטדיונים.
ארבעת משחקי טורניר הגמר שוחקו בשני אצטדיונים שונים. אצטדיון הכוכב האדום בבלגרד נבחר לארח את משחק הגמר.
1979 במדע
אאולוס
טוען (תוכנה)
טוען (loader) הוא חלק במערכת ההפעלה שאחראי לטעינה של קובצי הרצה לתוך זיכרון המחשב והפעלתם. בדרך כלל, הטוען הוא חלק מליבת מערכת ההפעלה והוא נטען לזיכרון המחשב בעת אתחול מערכת ההפעלה ונשאר שם עד לכיבוי המחשב או אתחולו מחדש. במערכות משובצות מחשב שבהן רצה רק תוכנית מחשב אחת, כגון במכוניות או במערכות סטריאו, בדרך כלל לא קיימת במערכת ההפעלה הפונקציה של טעינת תוכניות.
במערכות הפעלה מבוססות לינוקס תפקידיו של הטוען הם:
אב-בית-דין
אב-העורקים
אבי-העורקים
תשבץ שלד
תשבץ שלד הוא תשבץ חסר הגדרות, שנתונות לידו כל המילים והפותר צריך לשבץ אותן במקומות הנכונים כשהוא מתאים את המילים למקומן על פי אורכן ועל פי הצטלבותן.
תשבץ שלד, בדומה לתפזורות השונות, לא מצריך ידע מוקדם, רק כשרים קומבינטוריים וידע בסיסי באריתמטיקה (כדי לספור את האותיות מהן מורכבות המילים). גם ידיעת השפה ואפילו הכרת האותיות אינה נדרשת, רק היכולת להבחין ביניהן. במקום האותיות אפשר להישתמש בסימנים מוסכמים אחרים והתוצאה לא תשתנה, לכן יש תשבצי שלד שנועדו להכיל מספרים (ארוכים למדי), הניתנים במקום המילים.
תשבץ להרכבה.
תשבץ להרכבה הוא תשבץ שבמקום לתת לפותרים שאלות/רמזים למילים המבוקשות, ניתנות בו המילים עצמן, אך לא בסדר המבוקש. הפותר נדרש, כמו בתשבץ שלד רגיל, לשבץ את המילים תוך התחשבות באורכן ובהצטלבותן עם המילים האחרות. לעיתים, כדי להכביד על הפותרים, מוגשת המסגרת ללא הנקודות השחורות/הקווים המפרידים, כולם או מקצתם. בהנחיות הפתרון נוקבים במספר הנקודות השחורות/הקווים המפרידים החסרים.
קיים גם שעטנז של תשבץ להרכבה עם תשבץ רגיל, תשבץ בו ניתנות המילים להרכבתו, אך ללא הנקודות השחורות/הקווים המפרידים ולצידן מוסיפים רק את ההגדרות של המילים שצריך להציב במאוזן או רק את ההגדרות של המילים שצריך להציב במאונך.
100 הבריטים הגדולים (BBC)
"100 הבריטים הגדולים" היה שמה של סדרת טלוויזיה בהפקת רשת "BBC", לפי תוצאותיו של סקר שערכה הרשת בשנת 2002. בסקר נבחרו מאה האישים הבריטים הגדולים בכל הזמנים.
כניסתם של חלק מהאישים לרשימה הפתיעה את עורכי הסקר משום שהם לא היו אישים אהודים. כך גאי פוקס, ג'ון ליידון וריצ'רד השלישי מלך אנגליה. ברשימה היו גם שני אירים, (בונו ובוב גלדוף), וג'יימס קונולי, שהיה סקוטי במוצאו, אבל גר באירלנד, מה שגרם לתלונות מצד האירים, על כך שאירלנד אינה חלק מבריטניה, ולא ייתכן שאישים אירים יכנסו לרשימה של אישים בריטים. למרות תלונות אלו, האירים ברשימה נותרו בה.
הסקוטי הראשון ברשימה הוא אלכסנדר פלמינג, במקום ה-20 והוולשי הראשון הוא אווין גלינדור במקום ה-23. ברשימה מדורגות 13 נשים בלבד.
בל תוסיף ובל תגרע
בל תוסיף ובל תגרע הן שתי מצוות לא תעשה מהתורה שמקורן בפסוק: . גם מקורין בפסוק: "לֹא תֹסִפוּ עַל הַדָּבָר אֲשֶׁר אָנֹכִי מְצַוֶּה אֶתְכֶם וְלֹא תִגְרְעוּ מִמֶּנּוּ לִשְׁמֹר אֶת מִצְו‍ֹת.." () בפסוקים אלה כלולים שני איסורים: האיסור להוסיף על המצוות, והאיסור לגרוע מהן.
איסור הוספה על המצוות.
פרטי האיסור.
שיטת הרמב"ם היא שכל מצווה, איסור או דין שאדם מוסיף על המצוות הכתובות בתורה, בין על המצוות שבתורה שבכתב ובין על המצוות שבתורה שבעל פה - עובר באיסור זה (וכגון שיאמר שיש איסור בתורה לבשל עוף עם חלב, בעוד שאיסור זה הוא רק מחז"ל).
רוב המפרשים חולקים על הרמב"ם (ראו ספר החינוך מצווה תנ"ד) וסוברים שאיסור זה הוא רק במצוות עשה. עוברים על האיסור רק כאשר מוסיפים על מצווה קיימת, כגון המניח ב' זוגות תפילין או היושב בסוכה שמונה ימים (במקום שבעה).
העושה את אותה מצווה כמה פעמים (כגון תוקע בשופר כמה פעמים או נוטל ארבעת המינים כמה פעמים) אינו עובר על איסור זה מכיוון שלא הוסיף על המצווה אלא רק קיים אותה מספר פעמים.
המקיים מצווה שלא בזמנה (כגון היושב בסוכה ביום השמיני) לא עובר על איסור בל תוסיף, אלא אם כן כיוון בדעתו שהוא מקיים מצווה (מצוות ישיבה בסוכה).
דיני האיסור.
איסור זה נאמר לכל איש ואשה בכל מקום ובכל זמן. העובר על איסור זה במזיד מתחייב במלקות. אך זה בתנאי שיהיו עדים בדבר ושתהיה התראה.
המפרשים נחלקו האם האיסור הוא דווקא בכוונה לשם מצווה, או אף בלא כוונה.
מצוות דרבנן.
לחכמים, ניתן כוח להוסיף מצוות על התורה ולשנות דינים בשעת הצורך (רק בסנהדרין).
דוגמאות:
נחלקו המפרשים, האם כוח זה של חז"ל סותר את איסור בל תוסיף ובכל זאת ניתן להם כח זה, או שכח זה אינו כלול באיסור, ומה שכלול באיסור - נאסר גם על החכמים להוסיף (שתי הדעות מובאות במנחת חינוך במצווה תנד, אות ב').
טעם האיסור.
טעם האיסור הוא מפני שהאל ציווה לנו תורה שלמה ללא חיסרון ולכן החושב שניתן להוסיף על המצוות ובכך להשלים את התורה, מראה שיש בה חיסרון והיא איננה שלמה. מחשבה זו היא פגם באמונה ולכן אסר האל בתורתו להוסיף עליה.
איסור גריעה מן המצוות.
פרטי האיסור.
כל המחסיר מן המצוות או מן האיסורים שבתורה עובר בלאו זה. מבואר בספר החינוך שדווקא כאשר מחסיר בשיעור המצווה, עובר בלאו זה (כגון המניח תפילין עם שלוש פרשיות במקום ארבע). אך הרמב"ם סובר שדווקא אם יאמר שמותר מן התורה לעשות דבר מסוים - והוא אסור - עובר בלא תגרע (כגון האומר שמותר מן התורה לאכול בשר בחלב).
דיני האיסור.
כמו בבל תוסיף, איסור זה נוהג בכל איש ואשה בכל מקום ובכל זמן. העובר עליו בעדים ובהתראה - חייב מלקות.
טעם האיסור.
טעם האיסור כטעם איסור בל תוסיף - פגיעה בשלמות תורת האל.
אולימפיאדת רומא (1960)
אולימפיאדת רומא (1960) היא האולימפיאדה ה-17 בעת החדשה. היא נמשכה 16 ימים מ-25 באוגוסט עד ה-11 בספטמבר 1960. בתחרויות השתתפו 5,338 ספורטאים מ-83 מדינות.
המכרז האולימפי.
בכינוס הוועד האולימפי שנערך בצרפת ב 15 ביוני 1955, הוחלט כי מבין לוזאן, דטרויט, טוקיו, רומא, בודפשט (העיר הראשונה מהגוש המזרחי שהציעה את אירוח המשחקים), בריסל ומקסיקו סיטי תהא זו רומא שתארח את המשחקים.
רקע.
רומא נבחרה לארח את המשחקים האולימפיים של 1908, אך המשחקים לא נערכו בה אלא הועברו ללונדון. בקונגרס של הוועד האולימפי הבינלאומי שנערך בסופיה הוחלט כי במשחקים אלו תוחלף סירת 12 המטרים בדגם חדש, ההולנדי המעופף, יתקיימו משחקים מקדימים בכדורמים, כדורגל, הוקי וכדורסל על מנת לצמצם את כמות המשחקים והוצא מקצה "הצבי הרץ" מתחרויות הקליעה. בקונגרס מינכן (1959) הוחלט על שילוב ריצת 800 מטרים לנשים. בכינוס זה הוחלט על המנגנון שלימים יקרא הקריטריון האולימפי: לכל מדינה הותרה שליחה של ספורטאי אחד לענף האתלטיקה, ואלתטים נוספים לפי השגה של קריטריונים שנקבעו מבעוד מועד במהלך השנה שקדמה למשחקים.
בכינוס זה נקבע גם כי המשחקים בשנת 1964 ייערכו בטוקיו ומשחקי החורף באינסברוק.
בעיות פוליטיות ומדיניות ניצבו בפני הוועד האולימפי גם במשחקים אלה: את בעיית משלחות גרמניה פתר הוועד שוב בעזרת יצירת המשלחת הכלל-גרמנית. בעיות נוספות היו המחלוקות בין צפון לקוריאה הדרומית והמחלוקות בין סין וטיוואן.
מרוץ הלפיד.
הלפיד הודלק באופן מסורתי מקרני השמש באולימפיה שביוון. משם הובל הלפיד בעזרת אצנים לאתונה ומשם לפיראוס. משם, נישא הלפיד בדרך הים על ידי אוניית מפרשים בשם אמריגו וספוצי, והובל לסירקוזה. המרוץ היבשתי המשיך לאורך חופי סיציליה, מיצר מסינה, פומפיאה ומשם לרומא. הלפיד עבר 1500 קילומטרים ביבשה על ידי 1,187 אצנים. לפני טקס הפתיחה ערך הלפיד מרוץ נוסף ברחובות אתונה.
טקס הפתיחה.
יום לפני הטקס הוזמנו הספורטאים לקריית הוותיקן וזכו לברכה מהאפיפיור יוחנן העשרים ושלושה. טקס הפתיחה נערך באצטדיון סטאדיו אולימפיקו. אלף יוני שלום הופרחו ושלושה מטחי כבוד נורו. כל כנסיות רומא צילצלו בפעמוניהן כאשר ג'יאנקרלו פאריס הדליק את האש האולימפית.
טבלת המדליות.
המדינות שגרפו את מרב המדליות:
האירועים הבולטים.
שחייה.
שחייניות.
נבחרת ארצות הברית בשחייה לנשים, זכתה ב-5 מדליות זהב מתוך 7 מדליות אפשריות.
שחיינים.