האגדה על סליפי הולו (באנגלית: The Legend of Sleepy Hollow, "אגדת הגיא הישנוני") הוא סיפור קצר שנכתב על ידי וושינגטון אירווינג בתחילת המאה ה-19. הסיפור הופיע לראשונה כחלק מספר האיורים של ג'פרי קריון ג'נטלמן יחד עם ריפ ואן וינקל, וזכה להצלחה רבה. הסיפור גם מופיע כספר נפרד מספר האיורים של ג'פרי קריון ג'נטלמן, והוא בן כשמונים עמודים, רובם תיאורים ארוכים של הנוף או המקום. הסיפור הפך לאבן יסוד בפולקלור האמריקני ואחת הדמויות בו, הפרש חסר הראש הוא דמות ידועה.
עלילה.
הסיפור מתרחש בתקופה שלאחר מלחמת העצמאות האמריקאית, בהתיישבות ההולנדית במדינת ניו יורק, בעיירה שקטה בשם "טארי טאון", שלידה ערוץ נחל המכונה "סליפי הולו" - "הגיא הישנוני". תושבי המקום נוטים לאמונות טפלות. בכנסייה המקומית קבור פרש הסני שנהרג באחד הקרבות של מלחמת העצמאות מכדור תותח שהעיף את ראשו בעת שרכב על סוסו. מסופר באזור כי הוא יוצא מקברו כל לילה ורוכב לשדה הקרב כדי לחפש אחר ראשו שאבד, והוא קרוי בפי תושבי האזור "הפרש חסר הראש של סליפי הולו".
אל הכפר מגיע מורה בשם איכבוד קריין. קריין עצמו מאמין באמונות טפלות. ברוב הסיפור מתוארת מערכת היחסים של קריין עם תושבי הכפר ובמיוחד עם שני תושבים נוספים: קתרינה ואן טאסל, שעימה הוא רוצה להתחתן. ועם אברהם "ברום עצמות" ואן בראנט שמתחרה נגדו על אהבתה של קתרינה.
לקראת סוף הסיפור, מתרחשת חגיגת אסיף בבית הוריה של קתרינה ובה מסופרים על הפרש חסר הראש מספר סיפורים שמפחידים את קריין. בשובו לביתו בכפר, קריין הרכוב על סוס מבחין לפתע בדמות גדולה שרכובה על סוס ובורח ממנה. עם זאת הדמות רודפת אחריו ובמהלך המרדף מגלה קריין כי לרודפו אין ראש ושהוא מחזיק את ראשו על האוכף. על פי הסיפורים ששמע קריין, עליו להקדים את הפרש ולעבור את גשר הכנסייה ולהינצל. קריין מצליח לעבור את הגשר וממתין להיעלמותו של הפרש, אך הפרש משליך את ראשו על קריין שנופל מסוסו ומתעלף.
למחרת בבוקר קריין לא נמצא בשום מקום וכובעו נמצא ליד גשר הכנסייה. הכל מבינים כי הוא הותקף על ידי הפרש חסר הראש. לאחר מכן קתרינה ו"ברום עצמות" מתחתנים. מספר שנים לאחר היעלמותו של קריין, מופיע אחד מתושבי הכפר ומספר שקריין חי במחוז מרוחק, נשוי לאלמנה עשירה וחי חיים טובים. עם זאת, איש אינו מוכן להאמין לו מתוך ידיעה "שהמורה הועלם על ידי הפרש חסר הראש".
עיבודים.
הסיפור עובד למספר סרטים כשהמפורסמים שבהם הם סליפי הולו בכיכובו של ג'וני דפ ו"האגדה של סליפי הולו" שיצרה חברת וולט דיסני בשנת 1949 ביחד עם עיבוד לספר נוסף הרוח בערבי הנחל. שני הסיפורים יצאו בתור הסרט "הרפתקאות איקבוד ומר קרפד".
הסיפור עובד גם לסדרת טלוויזיה מודרנית בשם סליפי הולו ב-2013, המשודרת בישראל בערוץ YES אקשן. באותה שנה גם הופץ הסרט "" שמבוסס באופן רופף על הסיפור.
שלומי מיכאל
שלומי מיכאל (נולד ב-1964) הוא קצין במשטרת ישראל בדימוס בדרגת ניצב. כיהן כמפקד מחוז ש"י וכמפקד הימ"מ.
ביוגרפיה.
שלומי נולד וגדל בשכונת התקווה בתל אביב. בפברואר 1983 התגייס לצה"ל והוצב בחטיבת גולני בגדוד 12 (ברק). בגולני עבר מיכאל מסלול הכשרה כלוחם וכן קורס מ"כים חי"ר, ולקח חלק בלחימה בדרום לבנון. לאחר שחרורו מצה"ל התגייס למשמר הגבול ב-1985 כלוחם בימ"מ, הוא שימש בהמשך מפקד צוות, מפקד פלגת לוחמים וקצין אג"ם בימ"מ.
בין הפעולות בהן השתתף היה פיקוד על כוח הפריצה לאוטובוס האמהות במרץ 1988 וחיסול חמישה מחבלים חמושים שהתבצרו בבית בטייבה. לאחר מכן שימש מפקד יחידת הגדעונים (יחידת מסתערבים של משטרת ישראל). ב-2008 מונה למפקד ימ"ר מחוז תל אביב. החקירה הבולטת בתקופת כהונתו כמפקד היחידה הייתה של הרצח בברנוער. חקירה נוספת הובילה למעצרו של גואל רצון. ב-2009 העניק נשיא המדינה את עיטור המאבק בסחר בבני אדם למחלק חקירות א' במפלג התשאול של ימ"ר תל אביב. מיכאל שירת בתפקיד עד 2011 ויצא לתקופת לימודים.
במאי 2012 מונה למפקד הימ"מ. תחת פיקודו השתתפה היחידה במבצעים רבים, על פעילותה בתחום לוחמה בטרור בשנים 2013–2014 קיבלה היחידה צל"ש ממפכ"ל המשטרה. בין הפעולות אותן ביצעה היחידה בתקופת פיקודו היו חיסול רוצחי שלושת הנערים ושולחיהם, חיסול המתנקש ביהודה גליק ומעצר רוצחו של ניצב משנה ברוך מזרחי.
בפברואר 2015 מונה למפקד מחוז ש"י בדרגת ניצב. בנובמבר 2015 הודיע על פרישתו מהמשטרה, ב-16 במאי 2016 סיים את תפקידו כמפקד המחוז.
שלומי מיכאל נשוי ואב לארבעה, והוא בעל תואר ראשון בהיסטוריה של המזרח התיכון מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב ותואר שני במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן.
אוצר הספר העברי
אוצר הספר העברי הוא מאגר ביבליוגרפי עברי דיגיטלי ממוחשב ומסחרי בו רשומים מעל ל-100 אלף ספרים ודפים בודדים שנדפסו באות עברית החל מראשית הדפוס בשנת ר"ד (1444) עד שנת תש"ח (1948) (למעט "הגדות של פסח" שרשומות עד שנת תש"ך (1960)).
המאגר נערך על ידי ישעיהו וינוגרד ז"ל ומשה רוזנפלד.
היסטוריה.
בשנים תשנ"ד-תשנ"ה יצאו לאור שני כרכים ('מפתחות' ו'רשימת הספרים ומקומות הדפוס') של "אוצר הספר העברי" על ידי ישעיהו וינוגרד. הספרים כללו את הספרים שנדפסו בדפוס העברי משנת רכ״ט (1469) עד שנת תרכ״ג (1863). המהדורה הממוחשבת, שיצאה לאור בשנת 2006, היא עדכון והרחבה של הספרים המודפסים. מאז הוצאתה ממשיכה התוכנה להתעדכן בהוספת ספרים שעדיין אינם רשומים ועדכון פרטים ברשומות הקיימות, הוספת צילומי שערים, ותיקונים.
מבנה המאגר.
הרשימה כוללת גם ספרים בכל לשונות היהודים: יידיש, לאדינו, ערבית יהודית, טטרית ועוד. כמו כן נכללו בו ספרים לועזיים בעלי כותר עברי.
לטענת העורכים, באתר החדש שהועלה השבוע, כלולים במאגר מעל ל 90 אחוז מכלל הספרים שנדפסו.
שמות הספרים והפרטים הביבליוגרפיים נעתקו ונרשמו על פי ספרי הביבליוגרפיה הנוגעים לספר העברי. האוצר מסכם בקצרה את המחקר הביבליוגרפי הקיים ומפנה את הקורא למקורות מרחיבים. תיאור הספרים באוצר הספר העברי כולל: שם הספר, שם המחבר, נושא, מקום הדפוס, שנת הדפוס, שם המדפיס, מספר הדפים והתבנית, שפה, אזכורים ביבליוגרפיים והערות שונות.
בגרסה הדיגיטלית נוספו על המהדורה המודפסת:
האתר מאפשר כניסה למאגר, למנויים, בתחילת שנת 2021.
קללת משאבי הטבע
קללת משאבי הטבע (באנגלית Resource curse או פרדוקס העושר - Paradox of plenty) הוא פרדוקס שבו מדינות ואזורים עם שפע של משאבי טבע, בדרך כלל מתכלים כמו נפט וגז טבעי, אשר אמורים לתרום לצמיחתה של מדינה בדרך כלל, נוטים להיות בעלי צמיחה כלכלית פחותה מזו של מדינות עם פחות משאבי טבע.
היתכנות הפרדוקס נובעת מסיבות שונות, ביניהן ירידה בתחרויות של סקטורים אחרים, פיתוח תלות ורגישות לשינוי הרווחים המושפעים משווי משתנה של משאב הטבע, ניהול כושל של ההכנסות ממשאבי הטבע על ידי המדינה, שחיתות ועוד.
ה"קללה" איננה משפיעה על כל המדינות בעלות משאבי טבע רבים, אולם היא אמיתית עבור חלק גדול מהן.
הדוגמה הנפוצה ביותר בעולם הכלכלה לפרדוקס היא הולנד.
התאוריה מאחורי הפרדוקס.
הרעיון שעומד מאחורי הפרדוקס ובו עודף משאבי טבע עלול להוות יותר נטל כלכלי מאשר מקדם צמיחה כלכלית החל להתהוות בשנות ה-80 של המאה ה-20. המונח "קללת משאבי הטבע", או באנגלית resource curse thesis נוצר על ידי ריצ'רד אוטי (Richard Auty) ב-1993 כדי לתאר איך מדינות עשירות במשאבי טבע היו חסרות יכולת להשתמש בעושר הזה כדי להגדיל את הצמיחה שלהן, ואיך בצורה לא אינטואיטיבית, למדינות אלה הייתה צמיחה נמוכה יותר מאלה ללא משאבי טבע.
מחקרים רבים הראו קשר בין שפע באוצרות טבע לצמיחת כלכלית נמוכה. דוגמה מרכזית היא המדינות המייצאות נפט. החל מ-1965 ועד 1998, ארגון המדינות המייצאות נפט, OPEC, התל"ג לנפש פחת בממוצע ב-1.3%, בעוד שבשאר העולם המתפתח היה בממוצע 2.2%.
המחלה ההולנדית.
הדוגמה הבולטת ביותר לתופעת קללת משאבי הטבע היא "המחלה ההולנדית". שבה נגרמה ירידה בפריון ובצמיחה עקב עלייה בשווי השוק של המטבע ההולנדי ועלייה בשכר, שנגרמו מגילוי אוצרות טבע.
השפעות כלכליות.
אי יציבות בהכנסות.
מחירים של משאבי טבע נתונים להשפעה רבה מחוץ למדינה ועל כן תנודתיים מאוד. לדוגמה מחירי חבית נפט עלו מ-3 דולר לחבית ל-12 דולר ב-1974 בעקבות משבר הנפט העולמי של 1973. ב-1986 ירדו מחירי הנפט ל-10 דולר לחבית.
אדמונד (אוקלהומה)
אדמונד (באנגלית: Edmond) היא עיר במחוז אוקלהומה במדינת אוקלהומה בארצות הברית. העיר היא חלק מהמטרופולין של אוקלהומה סיטי, בירת אוקלהומה. בעיר מתגוררים 81,405 תושבים (נכון ל-2010).
היסטוריה.
ב-1887 נפתחה תחנת עצירה לרכבות של מסילת סנטה פה (שנקראה בהמשך מסילת אטצ'יסון, טופיקה וסנטה פה (Atchison, Topeka and Santa Fe Railway)) באזור בו נמצאת העיר כיום. התחנה נקראה "תחנת אדמונד" על שם אדמונד בורדיק שהיה סוכן של מסילת סנטה פה.
ב-1889 האזור נפתח להתיישבות. בקרבת התחנה הוקמה עיירה ואנשיה אימצו את שם התחנה.
חינוך.
בעיר נמצאת אוניברסיטת מרכז אוקלהומה. כמו כן, בקרבת העיר אך בתוך שטחי אוקלהומה סיטי שוכנת האוניברסיטה הנוצרית של אוקלהומה.
תחבורה.
העיר נמצאת במסלול כביש בין-מדינתי 35, המקשר בין המדינות טקסס ומינסוטה.
ברוטליות משטרתית
דבורה חסיד
דבורה סוניה חסיד (נולדה ב-28 בפברואר 1956) היא קצינת צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, אשר כיהנה כיועצת הרמטכ"ל לענייני נשים.
משנת 2021 מכהנת כמנכ"לית "מכבי טבעי", רשת הרפואה המשלימה של מכבי שירותי בריאות.
תפקידים.