במסע זה תבוסת השחור נהיית סופית. וילהלם שטייניץ הציע ב-1879 את ההמשך 18...מה:א1+. סביר שהמשחק היה ממשיך במקרה כזה 19.מה2 מהב2 20.מד2 ר:ז1.
19.ה5!
לבן ממשיך את הקרבותיו. ההקרבה מונעת מהמלכה השחורה להגן על המלך באופן יעיל, ואף גורמת לאיום של מט בשניים: 19.פ:ז7+ מד8 20.רג7+.
19...מה:א1+ 20.מה2
בנקודה זו, התקפת השחור מאבדת את כוחה: לשחור מלכה ורץ בשורה הראשונה, אבל הוא אינו יכול לתקוף מיד את הלבן, בזמן שלבן מסוגל לנצח במהירות. לפי קיזריצקי, הוא נכנע בנקודה זאת.
הובנר ציין שמאמר של פרידריך אמלאנג דווח שקיזרצקי שיחק 20...פא6, ואז אנדרסן הכריז את מסעי המט. בכל מקרה, לא ברור אם המסעים הבאים אכן שוחקו. גארי קספרוב אמר שהשחור נכנע כאן.
20...פא6
הפרש השחור מגן על ג7 בעוד שהלבן איים 21.פ:ז7+ מד8 22.רג#7. הגנה אחרת היא 20...רא6 שנותנת למלך השחור הזדמנות לברוח מג8 ואז מב-7, אף על פי שהלבן יכול להמשיך 21.פג7+ מד8 22.פ:א6 ועל 22.מה:א2 שבא להגן על ו7 מהמסע רג7+, לבן יכול לשחק 23.רג7+ מה8 24.פב4 ד5 25.פד6+ וזוכה או 22...רב6 (מונע רג7+) 23.מהא8 מהג3 24.מה:ב8 מהג8 25.מה:ג8 מ:ג8 26.רו8 ח6 27.פד6+ מד8 29.פ:ח8 מ:ו8 עם עמדת ניצחון בסיום ללבן.
21.פ:ז7+ מד8 מהו6+!
הקרבה המלכה מכריחה את השחור לוותר על ההגנה על ה7
22.פ:ו6 רה#7
בסוף המשחק, לשחור יש יתרון חומרי גדול - מלכה, שני צריחים ורץ - אך יתרון זה אינו עוזר לו. לבן משתמש בשלושת הכלים שנותרו לו - שני פרשים ורץ - כדי להנחית מט.
סבלי טרטקובר כינה את המשחק "יפיפה".
קרב האלמוות
ארכיון דיגיטלי
ארכיון דיגיטלי משמש לשמירה וניהול דיגיטלי של מסמכים על גבי מדיה דיגיטלית (כגון מחשב, שרת או זיכרון נייד), בשונה מארכיון הנייר המסורתי. הארכיון הדיגיטלי מורכב ממידע שנוצר באופן דיגיטלי (למשל מסמכים שנוצרו במעבד תמלילים), וממידע שעבר תהליכי דיגיטציה: לדוגמה, המרה של מסמכי נייר למסמכים דיגיטליים באמצעות סורק.
מעבר למשמעותו הבסיסית, נהוג לקשר את המושג ארכיון דיגיטלי למצבים שבהם כמות המסמכים והמשתמשים בהם רבה (תופעה שאופיינית בעיקר לארגונים עסקיים), ואז עולה הצורך בניהול חכם שלהם באמצעות מערכת ארכיון דיגיטלי. התועלות העיקרית של מערכת ארכיון דיגיטלי הן חיסכון במקום שהוקדש לאחסון הפיזי של מסמכי הנייר, וחיסכון בזמן באמצעות מציאת המסמך המבוקש במהירות. ארכיון דיגיטלי מאפשר מציאת מסמכים דיגיטליים בקלות, גיבוי של מידע, ניהול הרשאות הקובע אילו משתמשים יחשפו לאילו מסמכים ועוד.
גם מוסדות ציבור בארץ ובעולם עושים שימוש בטכנולוגיה זו, בפרויקטים הקרויים ספריות דיגיטליות. באמצעות ניהול מידע דיגיטלי והעברתו על גבי רשת האינטרנט, הספרייה הדיגיטלית מאפשרת גישה מקוונת של משתמשים למקורות המידע. אחד הפרויקטים הדיגיטליים הידועים בעולם הוא פרויקט גוטנברג – המשמש כספריה דיגיטלית חופשית אליה מועלים ספרים ופרסומים שאין עליהם זכויות יוצרים. הגרסה הישראלית ליוזמה זו הוא פרויקט בן-יהודה. המודל של DELOS מחלק את רכיבי הספרייה הדיגיטלית לשלושה חלקים: ספריה דיגיטלית, מערכת ספריה דיגיטלית, ומערכת הניהול של הספרייה הדיגיטלית.
מאפיינים עיקריים.
קיימות כיום מגוון מערכות ארכיון דיגיטלי הנבדלות זו מזו במאפיינים השונים:
צירוף מסמכים פשוט.
צירוף מסמכים בצורה קלה ואינטואטיבית במגוון רחב של אפשרויות כגון כניסה לישות הרלוונטית ובחירה באפשרות הוסף מסמך, גרירת המסמך לסייר הקבצים (Drag &amp; Drop) ועוד.
שליפה מהירה של מסמכים.
חיפוש הביטוי המבוקש מעלה את תוצאות החיפוש הרלוונטיות. תהליך החיפוש נחשב למהיר יותר ביחס לחיפוש סטנדרטי במחשב האישי, הודות לשליפת הנתונים הרלוונטיים מתוך מסד נתונים. ביטויים ושדות השמורים במסד הנתונים מאפשרים למצוא את המסמך הרלוונטי בצורה מהירה יותר, מבלי לחפש את המידע בשרת כולו (כפי שמתבצע החיפוש במחשב).
בניית אינדקס.
על מנת לאפשר גישה נוחה למסמכים, הארכיון הדיגיטלי מתבסס על אינדקס המותאם לצורכי המשתמש. האינדקס הוא מעין תוכן עניינים של הארכיון הדיגיטלי, המאפשר לאחסן מסמכים ולשלוף אותם בצורה מסודרת. לדוגמה, חברה יצרנית תבצע חלוקה של המסמכים שברשותה לפי סוג המוצר, שם המוצר ומידות. זאת לעומת חברה המספקת שירותים, שתמיין את המסמכים על פי פרטי הלקוחות כגון שם, גיל ואזור מגורים.
תיוג.
תיוג המסמכים וחיתוך מידע נרחב יכולת תיוג מידע נוסף על המסמך בעזרת מאפיינים מוגדרים מראש והצגת המסמכים בכל חתך שנדרש
גיבוי.
אחד היתרונות של ארכיון דיגיטלי על פני ארכיון של מסמכי נייר היא היכולת לגבות בקלות את המידע, לרוב באמצעות שרתי גיבוי ייעודיים הנמצאים באתרים מרוחקים. הרשאות ואבטחת מידע – מערכת ארכיון דיגיטלי מאפשרת למנהל המערכת לקבוע אילו משתמשים יקבלו גישה לאיזה מידע. מערכות מתקדמות של ארכיון דיגיטלי מאפשרות גם מעקב אחר הפעולות שמבצעים משתמשים אחרים במערכת, ותומכות בכניסה מאובטחת SSL.
נגישות.
מערכות ארכיון דיגיטלי נחלקות לשני סוגים: מערכות המאפשרות גישה למידע באמצעות התקנת תוכנת שרת-לקוח ומערכות המאפשרות גישה לארכיון באמצעות חיבור אינטרנט פשוט.
ממשקי אחזור.
ממשקי אחזור שונים: ממשק שפה טבעית, בו המשתמש מזין ערכים לשדות חיפוש מוגדרים מראש, כגון שם כותר, שם מחבר וכו'.
שימוש.
ארכיון דיגיטלי משמש לניהול מסמכים, תמונות וספרים דיגיטליים. מעבר לשימושים העסקיים, אחסון ספרים בארכיון דיגיטלי מאפשר להוריד ולקרוא ספר דיגיטלי במחשב, כתחליף לספר המסורתי. באופן כללי, 94% מסך המידע האנושי מאוחסן כיום בצורה דיגיטלית ומעלה סוגיות הקשורות לזכויות יוצרים, פרטיות ואבטחת מידע.
יום-טוב תמיר
יום-טוב תמיר (נולד ב-3 בספטמבר 1944) הוא קצין במילואים בצה"ל, שהשתחרר בדרגת תת-אלוף. בעל עיטור המופת על פועלו במלחמת יום הכיפורים.
ביוגרפיה.
תמיר נולד בנתניה בשם יום טוב טייכמן, והוא בוגר בית הספר הריאלי ומחזור ח' (1962) של הפנימיה הצבאית לפיקוד בחיפה. שירת בצה"ל בחיל השריון. ב-1964 היה חבר במשלחת החשאית של צה"ל למערב גרמניה שנשלחה לקלוט את טנקי הפטון האמריקאים (שזכו לכינוי מגח בצה"ל). שימש ראש מדור תותחנות בגייסות השריון והיה ממקימי גדוד 79 בחטיבה 7. במלחמת ששת הימים פיקד על פלוגת טנקים בגדוד 79. הפלוגה סופחה לגדוד 9, גדוד חרמ"ש, שלחם בחזית המצרית תחת פיקודה של חטיבה 7. לאחר היום הראשון הועבר לכוח "גרניט", עמו נלחם עד לאזור רומני. לאחר מכן הועבר כמ"פ טנקים לחטיבת הצנחנים בפיקוד רפאל איתן, הוא נפגע מטיל נ"ט בכניסה לקנטרה. לאחר החלמתו פיקד על מגמת טנקי מגח בקורס קציני שריון.
במלחמת יום הכיפורים פיקד על גדוד 9, באותה עת גדוד טנקי מגח. הגדוד שהה בתעסוקה מבצעית בגזרת צפון תעלת סואץ כשפרצה המלחמה. הגדוד ספג אבדות כבדות בקרבות, כולל 67 הרוגים, ונשחק לגמרי, עד שנותרו בו שני טנקים כשירים בלבד ולמעשה חדל מלהתקיים.
תמיר חבר לגבי עמיר, מפקד חטיבה 460 שהגיעה לחזית במוצאי יום הכיפורים, וסייע לכוחות החטיבה להתמצא בגזרה. למחרת נענה לבקשת עמיר ומונה לקצין האג"ם של החטיבה והמשיך בתפקיד לאורך קרבות הבלימה, הצליחה וקרב העיר סואץ. לאחר צליחת התעלה פנה תמיר לארגון מחדש של גדוד 9, על בסיס שרידי הגדוד המקורי וחיילי מילואים שנאספו בבית הספר לשריון בג'וליס. לאחר יום אימונים חזר הגדוד והצטרף לאוגדת שרון, שהייתה מוצבת בגדה המערבית של תעלת סואץ. על פועלו במלחמה זכה תמיר בעיטור המופת, אחד מ-18 ציונים לשבח מסוגים שונים שקיבלו לוחמי הגדוד, כולל שני עיטורי גבורה, עיטור העוז אחד ושבעה עיטורי מופת.
במהלך קרבות ההתשה לאחר המלחמה, השתתף תמיר בלחימה בחזית הגדה המערבית של תעלת סואץ. לאחר הסכם הפרדת הכוחות, עבר לשרת כקצין אג"ם באוגדה 36 ברמת הגולן, שנבנתה כאוגדה סדירה תוך כדי מלחמת ההתשה במובלעת הסורית.
בהמשך שירותו הצבאי פיקד תמיר על חטיבה 188 במבצע ליטני ובמבצע שלום הגליל פיקד על אוגדה 880 (עוצבת עידן) ששימשה עתודה פיקודית וכוחותיה נשלחו לסייע בקרב סולטאן יעקוב תפקידיו הבאים היו מפקד אוגדה 252, ראש מטה פיקוד הצפון, סגן ראש אגף התכנון ונספח צבאי בבריטניה.
לאחר שחרורו משמש תמיר יועץ ארגוני וביטחוני, דירקטור בחברות, היה מנכ"ל איגוד תחנות הדלק בישראל, ומ-2009 יו"ר הוועד המנהל של האגודה למען החייל. משמש ראש המרכז לחקר לוחמת היבשה ביד לשריון.
תמיר בוגר תואר ראשון בכלכלה באוניברסיטת תל אביב, מוסמך במינהל ציבורי מאוניברסיטת חיפה ומוסמך במנהל עסקים מאוניברסיטת תל אביב.
בשנת 2022 הוציא תמיר אוטוביוגרפיה בשם מעגלים נסגרים בלונדון בהוצאה עצמית.
יום טוב תמיר
המוזיאון האמנותי של דרבי
המוזיאון האמנותי של דרבי (אנגלית: Derby Museum and Art Gallery) הוקם בשנת 1879, יחד עם הספרייה המרכזית, בבניין חדש, מעוצב על ידי ריצ'רד ניל פרימן, וניתן לעיר דרבי על ידי מייקל תומאס בס, מבשל בירה שגר בדרבי. האוסף כולל גלריה שמציגה את הציורים של יוסף רייט של דרבי. תערוכות נוספות מכילות ארכאולוגיה, היסטוריה של הטבע, גאולוגיה ואוספים צבאיים. הגלריה לאמנות פתוחה מאז 1882.
המוזיאון החל לפעול עם הקמתה של החבורה למוזיאון והיסטוריה טבעית בעיר דרבי והמחוז, ב-10 בפברואר 1836. היא הייתה חברה פרטית שמומנה על ידי חבריה.
זולקווא
אנדרטה לזכר יהודי אירופה שנרצחו (ברלין)
מאצ'ה