עונת נחשבת לעונה הכי טובה שלו כמאמן; בהובלתם של השחקנים ג'ייסון טייטום, ג'יילן בראון, קמבה ווקר ומרכוס סמארט, העפילה הקבוצה לגמר המזרח לאחר ניצחון במשחק מספר 7 מול טורונטו ראפטורס בחצי גמר המזרח, אך הפסידה בגמר המזרח למיאמי בתוצאה 2–4. בעונה הבאה הודחה הקבוצה בסיבוב הראשון של הפלייאוף.
קריירת ניהול.
בתום עונת מונה סטיבנס לג'נרל מנג'ר של הסלטיקס במקומו של דני איינג', ומינה את אימה יודוקה למאמן הקבוצה.
מר&quot;מ
חנות אפליקציות
חנות אפליקציות היא פלטפורמה להפצה דיגיטלית של אפליקציות סלולרית למכשירים ניידים (טאבלט או סמארטפון), המאפשרת להוריד ולהתקין דרכה יישומונים (אפליקציות).
חנויות רשמיות וחיצוניות.
על פי רוב, כשקונים מכשיר נייד, המכשיר מגיע עם יישומון חנות אפליקציות רשמי המותקן כבר בתוכו. במכשירים הפועלים על מערכת ההפעלה אנדרואיד – "Google Play", במכשירים של חברת אפל הפועלים על מערכת הפעלה iOS – "App Store", ובמכשירים הפועלים על מערכת ההפעלה Windows 10 Mobile – "Microsoft Store".
בהתאם למדיניות הנהוגה בחברות הנ"ל, Google Play היא חנות פתוחה, המאפשרת לכל מפתח להציג את היישומונים שלו בחנות תמורת סכום סמלי, בתנאי שהיישומון עובר את בדיקות התוכנה והבטיחות של גוגל ואינו חורג מתקנונהּ, ואילו App Store היא חנות סגורה יותר, שבה הרבה יותר קשה לקבל אישור להעלאת יישומונים אליה, והנתח של חברת אפל עומד על 30% מההכנסות של כל יישומון שנמכר דרכה.
לעיתים, משתמשים אינם מסכימים עם ההגבלות והמגבלות הכרוכות בחנויות האפליקציות הרשמיות, המשפיעות במידה רבה על מגוון היישומונים המצויים וזמינים בהן (כמו גם גרסאות קודמות של יישומונים וכו'). במקרים כאלה, משתמשים בוחרים להוריד חנויות אפליקציות חיצוניות חלופיות, שפותחו על ידי אנשים פרטיים. דוגמאות לחנות כזו למערכת הפעלה אנדרואיד הן Aptoide ו-BlueStacks App Player.
בסביבת iOS אין אפשרות להתקין חנות אפליקציות חיצונית, אלא אם כן המכשיר נפרץ כדי לאפשר בו שינויים (מודים) שאינם מאושרים על ידי אפל.
בשנת 2021 התבצעה פנייה פומבית של ארגון ICPEN, המאגד בתוכו 27 רשויות להגנת הצרכן ממדינות שונות, ושל GPEN, המאגד מספר ארגונים להגנת הפרטיות, ביצעו אפל וגוגל שינוי המגביר את שקיפות השימוש במידע אישי מטעם האפליקציות שבחנות האפליקציות.
פירוס השני, מלך אפירוס
פירוס השני (ביוונית: Πύρρος Β΄; המאה ה-3 לפנה"ס) היה מאחד מאחרוני מלכי אפירוס. בנו של אלכסנדר השני, אחיו של תלמי, ואביה של דידמאיה השנייה.
ביוגרפיה.
פירוס היה בנם של אלכסנדר השני, מלך אפירוס ואשתו אולימפיאס השנייה. בשנת 242 לפנה"ס מת אלכסנדר. יוסטינוס מציין שעם מותו של אלכסנדר היו פירוס ואחיו תלמי, מלך אפירוס עדיין צעירים. עד שהגיעו לבגרות ניהלה אמם את הממלכה כעוצרת. הם ירשו ממלכה לא יציבה. מכל השבטים השונים שהרכיבו אותה, רק המולוסים נותרו נאמנים לבית המלוכה. בשנת 239 לפנה"ס פרצה מלחמה בין אפירוס לאיטולים, ואלו האחרונים תקפו את הנחלות של אפירוס בצפון אקרנאניה. אולימפיאס התקשתה לנהל את המלחמה בצורה יעילה, ומהומות פרצו בבירה אמבארקיה. כאשר פירוס הגיע לבגרות, הוא הוכתר כמלך פירוס השני, אולם מת זמן קצר לאחר מכן במהלך פעולות האיבה. אחיו תלמי ירש את כסאו.
ידוע בוודאות על בת אחת שלו, דידמאיה, שירשה את תלמי שמת זמן קצר לאחר מכן, והייתה האחרונה במלכי אפירוס. יוסטינוס גם מזהה את הנסיכה נראיס, אשר נישאה לגלון בן היירון טיראן סירקוסאי כבתו, אולם מקובל להניח שהיא למעשה הייתה דודתו והייתה בת פירוס הראשון.
אתנאיוס מוסר סיפור מוזר על פיו אולימפיאס, אמו של פירוס, רצחה את אהובתו.
אהרן דוד שלזינגר
אהרן דוד שלזינגר הוא סופר ישראלי-ארגנטינאי שכתב למעלה ממאה ספרים. תשעה מהם הודפסו, והשאר יצאו בפורמט דיגיטלי.
קורות חייו.
נולד בארגנטינה. בגיל 20 התחיל להתעניין בדת ובגיל 22 החל ללמוד בישיבה בבואנוס איירס, כל בוקר במשך שנתיים. בתחילה עבד בלילות כמשגיח כשרות במאפייה, וכמה חודשים לאחר מכן קיבל הצעה מחברת טקסטיל שבה עבד כמנהל מערכת במשך שנה וחצי.
בגיל 24 נסע לישראל ולמד תורה במשך שישה חודשים. לאחר מכן חזר לארגנטינה והמשיך ללמוד ולעבוד בתעשיית הטקסטיל. בגיל 26 התחתן ולאחר ארבע שנים התגרש והתחתן בפעם השנייה.
בגיל 31 עלה לישראל ולמד תורה בישיבת עוז מאיר במשך שמונה שנים. הוסמך שם לרבנות ועסק גם בלימוד קבלה.
בשנת 1999 התחיל ללמד באקדמיה חפץ חיים אחר הצהריים שעתים ביום. באותה שנה גם התחיל ללמד גמרא בלילות בבית כנסת נצח ישראל.
בשנת 2006 נתן את ההרצאה הבינלאומית הראשונה שלו לפני קהל גדול, בוועידה השנייה על מסורות העולם שנערכה בברצלונה.
אודות ספריו.
שלזינגר כתב את ספרו הראשון, נומרולוגיה וקבלה. עבודה זה הודפסה על ידי הוצאת הספרים אובליסקו בשנת 2008.
ספרו חידות ותעלומות של התלמוד והקבלה הודפס על ידי אותו מוציא לאור בשנת 2009.
בשנת 2011 יצא ספרו על הנומרולוגיה הקבלית.
ספרו "ההתמוטטות הכלכלית הסופית" פורסם על ידי באורהוסה בפורמט דיגיטלי והודפס בארצות הברית.
בשנת 2012 הוא התחיל לכתוב ספרים דיגיטליים. באותה השנה הוא פרסם מספר רב של כותרים באמזון.
ספרו הספר הגדול של שמות, יצא בהוצאת אובליסקו ב-2012.
ספרו "האתגר הגדול של האביר עם השריון החלוד" יצא בהוצאת אובליסקו ב-2013. באותה השנה כתב את הספר "גילוי הסוד של השואה", אשר הודפס ופורסם גם על ידי הוצאת אובליסקו.
ספרו "כוח הריפוי של הקבלה" יצא ב-2015. ספרו "10 צעדים למשיכת השפע" יצא לאור ב-2016.
מכללת וושינגטון
מעמד האשה ביהדות
יוסף אברהם וולף
הרב יוסף אברהם וולף (כ"ה בשבט תרע"א, 1911 - ד' בסיוון ה'תשל"ט, 30 במאי 1979) היה איש חינוך והוגה דעות, מחלוצי החינוך החרדי ביישוב החדש, ממייסדי סמינר "בית יעקב" בבני ברק הנושא את שמו.
ביוגרפיה.
נולד לרב פינחס וולף ולהלנה (הינדלה) בתו של הרב אביעזרי זליג אויערבאך, רבה של הלברשטט ובנו של הרב צבי בנימין אויערבאך. נישא ללאצא (ליזל) בתו של הרב אברהם יצחק קליין רבה של נירנברג, ובסוף ימיו רבה של הקהילה החרדית בחיפה. נסמך לרבנות בבית המדרש לרבנים בברלין. לאחר מכן, כיהן כמחנך במוסדות שונים בגרמניה, ובתפקידו האחרון בה שימש כמרצה בבית המדרש לרבנים בברלין.
ב-1939 עלה לארץ ישראל והתגורר בתל אביב. כאחרים מרקע נאו-אורתודוקסי שהתאכזבו מההתבוללות והאנטישמיות, הפנה אף הוא עורף לשיטת "תורה עם דרך ארץ" הגרמנית ונעשה אידאולוג חרדי ליטאי חשוב: הוא היה אחד ממקדמי חברת הלומדים. שימש כמחנך בסמינר בית יעקב בירושלים ובתל אביב, עד שהוזמן ביוזמת החזון איש לנהל את סמינר בית יעקב בבני ברק. הוא הרחיב את הסמינר, וגיבש את תוכנית הלימודים שלו. הוא שלל את השפעת מערכת החינוך החילונית במדינה על תוכני החינוך במערכת החינוך החרדית, לדידו, חומרי לימוד שלא נכתבו במקור בידי אדם מאמין, בהכרח שיכללו הנחות כפרניות. הוא גם ראה פסול בחינוך הישראלי הממלכתי שלדבריו חינך לשנאת ערבים, ומסר בשם החזון איש שאין לשנוא ערבים.
היה מוערך אישית ומקובל על כל החוגים החרדיים בבני ברק, מתנגדים וחסידים; כאשר עלתה לראשונה הצעה להקים סמינר חסידי נפרד, כדי לאפשר למעוניינים בכך להנחיל את המורשת החסידית לבנותיהם, התנגד לכך האדמו"ר מוויז'ניץ רבי חיים מאיר הגר, שהגיב לכל הטיעונים בעד הקמת סמינר כזה: .
בשנת ה'תש"ל חלה והעביר את ניהול הסמינר לידי בנו זאב. הוא נפטר בד' בסיוון ה'תשל"ט, 30 במאי 1979, ונקבר בבית הקברות שומרי שבת, לצד חמיו.
כתביו.
כתביו של הרב וולף עסקו בעיקר בסוגיות שהעסיקו את בני הנעורים ושהתמודד עמן כמחנך חרדי. הוא מנתח את הסוגיות בהן מתמקד הספר תוך הצגת העמדה החרדית בכל אחד מן הנושאים:
הנצחתו.
לאחר פטירתו נקרא סמינר בית יעקב בבני ברק שבראשו עמד, על שמו: סמינר הרב וולף. גם שלושת הסמינרים של בית יעקב שקמו בעקבות הסמינר הוותיק נקראים "סמינר בית יעקב ע"ש הרב וולף", ולסימן היכר ביניהם משמש שם המנהל/ת: סמינר הרב כהנא, סמינר הרב מאיר וסמינר אלקיים.
תת-אדם
תת-אדם (בגרמנית: Untermensch), הוא ביטוי שבו השתמשו הנאצים כדי לתאר "אנשים נחותים" לפי האידאולוגיה הנאצית. במונח זה הם התכוונו ליהודים, צוענים, וסלאבים וכן לשחורים - ולמעשה, לכל בני האדם שאינם ארים. על היהודים היה להיות מושמדים בשואה, בעוד שהעמים הסלאבים נועדו לגירוש לסיביר או לעבור תהליך של גרמניזציה. השקפת עולם זו הובילה לרציחתם של מיליוני בני אדם בתקופת מלחמת העולם השנייה, מהם שישה מיליון יהודים.
מקור הביטוי.
הביטוי "תת-אדם" הופיע לראשונה בספר מאת חבר הקו קלוקס קלאן, לותרופ סטודארד , שיצא לאור בשנת 1922 בשם The Revolt Against Civilization: The Menace of the Under-man ("המהפכה נגד הציוויליזציה: האיום של התת-אדם"). הנאצים אמצו ביטוי זה מהמהדורה הגרמנית של הספר "Der Kulturumsturz: Die Drohung des Untermenschen", שיצאה לאור ב-1925, והביטוי הופיע בשנת 1930, תוך ייחוסו לסטודארד, בספר מאת האידאולוג הנאצי אלפרד רוזנברג. המילה הגרמנית "Untermensch" הייתה בשימוש עוד במאה ה-19 (למשל בספרו של פרידריך ניטשה, "המדע העליז"), אך לא בהקשר גזעי.
בשימוש האידאולוגיה הנאצית.
בנאומו משנת 1927 בפני הפרלמנט הבווארי התעמולן הנאצי יוליוס שטרייכר, עורך העיתון האנטישמי "דר שטירמר", עשה שימוש בביטוי "תת-אדם" בהתייחסו לקומוניסטים של הרפובליקה הסובייטית הבווארית: