מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות הוא מכון מחקר הנמצא בקמפוס אוניברסיטת בן-גוריון בנגב שבמדרשת בן-גוריון המתמקד בלימודי ישראל. המכון עוסק בלימוד, תיעוד וחקר ההיסטוריה, ההגות, הפוליטיקה, התרבות, החברה והמרחב הגאוגרפי של ישראל והתנועה הציונית מתוך מבט רב-תחומי, ומחויב לטיפוח חקר פועלו של דוד בן-גוריון, ראש ממשלתה הראשון של מדינת ישראל. בראש המכון עומד נכון לינואר 2022 פרופ' אבי בראלי. לצדו של המכון האקדמי פועל מרכז חינוכי - המכון למורשת בן-גוריון.
רקע.
המכון הוקם מכוח חוק דוד בן-גוריון תשל"ז-1976 ועל יסוד אמנה שנחתמה בשנת 1982 בין המכון למורשת בן-גוריון ובין אוניברסיטת בן-גוריון בנגב. המכון מטפח מחקר והוראה רב-תחומיים במדעי הרוח והחברה ומתמקד בתהליכים החברתיים, הכלכליים, הפוליטיים וההגותיים שהוליכו לכינונה של מדינת ישראל ועיצבו את התפתחותה. במכון מתקיימות תוכניות לימוד אקדמיות לתואר ראשון, במסלול ללימודי מדינת ישראל, ותוכנית בינלאומית לתואר שני בלימודי ישראל. המכון משמש אכסניה לתלמידי מחקר מתקדמים לתואר שלישי ובתר-דוקטורנטים מהארץ ומהעולם. במכון פועלת הוצאה לאור אוניברסיטאית המוציאה לאור ספרי מחקר, כתבי עת וקובצי מקורות היסטוריים, ארכיון ומרכז מידע.
תוכניות לימודים.
במכון חמישה עשר חברי סגל אקדמי החוקרים מגוון רחב של היבטים בתולדות ישראל, אשר יזמו והקימו שתי תוכניות לימוד אקדמיות:
מרכז עזריאלי ללימודי ישראל.
מרכז עזריאלי ללימודי ישראל (מעל"י) פועל במסגרת המכון ומאגד בתוכו חברי סגל אקדמי מהמכון ומשמש מסגרת לחדשנות מחקרית ואינטראקטיבית בין חברי סגל בכירים וחוקרים צעירים מדרגת דוקטורנטים ומעלה. מל"י משמש גם אכסניה למומחים מוכרים בתחומם שאינם מכהנים כחברי סגל במוסדות להשכלה גבוהה (חוקרים נלווים), וכן משמש כמסגרת למדענים אורחים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב מתחום לימודי ישראל.
במוקד העיסוק של מעל"י נמצאים 'לימודי ישראל', שדה מחקר החותר להיכרות מעמיקה ורב-ממדית עם המציאות הישראלית כמרחב רעיוני, פוליטי, חברתי ותרבותי – בעבר ובהווה. ייחודו של מעל"י הוא בשיתוף פעולה מחקרי בין החברים בקבוצות המחקר ובחציית הגבולות הדיסציפלינריים המקובלים. כמו כן, מתקיים שיתוף פעולה בין חוקרים וחוקרות בדרגות אקדמיות שונות – החל מתלמידי מחקר לתואר שלישי (דוקטורנטים) המשך בעמיתי בתר-דוקטורט וחוקרים נלווים וכלה בחוקרים מנוסים וותיקים.
ההוצאה לאור.
במכון בן-גוריון פועלת הוצאת ספרים אקדמית, מהגדולות בישראל, העוסקת בהוצאה לאור של ספרי מחקר העוסקים בלימודי ישראל. בראש הוצאת הספרים עומד פרופ' עופר שיף. המכון מוציא לאור שלושה כתבי-עת:
גרופנפיהרר
גרופנפיהרר הייתה דרגה של המפלגה הנאצית (NSDAP), המתורגמת כ"מנהיג הקבוצה", שנוצרה לראשונה בשנת 1925 לבעלי התפקידים הבכירים באס אה. לאחר מכן נכנסה הדרגה לשימוש גם במשטרה, מכבי האש ובכמה יחידות צבאיות.
היסטוריה.
בשנת 1930, נוצרה דרגת גרופנפיהרר, אשר יועדה למפקדי קבוצות באס אס, וכן לקצינים בכירים בארגון. בשנת 1932 עבר האס אס ארגון מחדש, ולמפקדים הבכירים נוצרה דרגה חדשה - אובר-גרופנפיהרר.
בתחילה, דרגת גרופנפיהרר נחשבה שוות ערך לגנרל, אולם אחרי 1934 היא הפכה לשווה לדרגת גנרל-לויטננט. במהלך מלחמת העולם השנייה, חיילי הואפן אס אס שהחזיקו בדרגת גרופנפיהרר נחשבו שווים לבעלי דרגת גנרל-לויטננט בוורמאכט, ואם אף החזיקו בדרגות כתף כמותם, וכונו גרופנפיהרר וגנרל-לויטננט של הוואפן אס אס.
סימני הדרגה.
טלאי הצווארון של גרופנפיהרר כלל שלושה עלי אלונים, ובין השנים 1930–1942 היה זהה לדרגות האס אה, אולם לאחר מכן התווסף כוכב לתג, עם יצירת דרגת אוברסט-גרופנפיהרר באפריל 1942.
מכון בן-גוריון
תהילים ק&quot;ד
ברכי נפשי הוא מזמור ק"ד בתהילים העוסק בגדולת אלוהים בורא העולם בכך שהוא נותן מזון לכל הבריות, כמו כן מפרט המזמור מקצת משבחי האל במעשה הבריאה כולה. אחד מפסוקיו של המזמור שנתפרסמו הוא פסוק כ"ד 'מה רבו מעשיך ה' כולם בחכמה עשית'. לפי חוקרי המקרא, יש קרבה גדולה בין מזמור זה לבין שיר שהוקדש לאל אתון.
זמני אמירת המזמור.
ראש חודש.
בהרבה מהקהילות נאמר מזמור 'ברכי נפשי' בימי ראש חודש, לאחר סיום תפילת מוסף, ברוב קהילות של נוסח אשכנז בארץ ובכמה קהילות ספרדיות, שיר זה נאמר במקום השיר של היום בשבוע; ביתר הקהילות הספרדיות וכן בנוסח ספרד ובנוסח אשכנז בחו"ל ובקצת קהילות בארץ הוא נאמר בנוסף לשיר הקבוע. בקצת קהילות אשכנז המערבי, לא נוהגים להוסיף מזמור זה בכלל.
בטעם אמירת מזמור זה בראש חודש הובא בטור:
לדעת הגר"א מזמור 'ברכי נפשי' נאמר בראש חודש במסגרת 'שיר של יום' - מאחר שהוא היה השיר שהיה נאמר בבית המקדש בראש חודש כחלק משירת הלווים שהייתה משוררים על המזבח בעת הקרבת הקורבנות, וכך הובא בספר מעשה רב בשמו:
הרב יחיאל מיכל אפשטיין בספרו ערוך השולחן תמה שאם אכן 'ברכי נפשי' הוא השיר שהיו שרים בבית המקדש בראש חודש, מדוע הוא אינו מוזכר במסכת סופרים בפירוט כל שאר השירים שמנו שם לשאר הימים והמועדים. לדעתו אכן ישנה טעות סופר בפרק י"ט וכתב שיש לגרוס שם אחרת:
אם חל ראש חודש בשבת, יש נוהגים לומר גם את מזמור השבת - מזמור שיר ליום השבת, וגם את "ברכי נפשי". בקהילות אחרות מקפידים לא לומר "ברכי נפשי" בשבת בשל הפסוק "יצא אדם לפעלו ולעבודתו עדי ערב" () שאינו מתאים ליום השבת. סיבה נוספת לא לומר את המזמור בשבת היא שהמזמור דן בטבע ובבריאה ויום השבת בתפיסה היהודית הוא מעל הטבע.
בקשת תפילה ייחודית לאחר אמירת "ברכי נפשי".
בספר קב הישר וכן בספר דרך ישרה כתב שמן הראוי לאומרו בכל יום וזו לשונו; ועל זה כתוב בזוהר: בר נש צריך לצלאה תדיר ולומר בכל יום:"ברכי נפשי את ה' וכו'-ואחר כך יאמר: '"יהי רצון מלפניך, ה' אלוקי ואלוקי אבותי, שתסלח ותמחל לי על כל פשעים וחטאים מה שעשיתי, הן בראות עיני, הן מה שחטאתי בידי ורגלי ובגופי. ובאם שהגיע עת וזמן פטירתי, ומוכרח אני לפוק מן עלמא דין-אזי באותו זמן לא אוכל לברכא יתך ולאתבא בתיובתא, על כן היום הזה אני מבקש שלא תיסרני אחר מותי, ולאתבא נשמתי בגן עדן בלי שום מורא ופחד" וכמו שנאמר, ברכי נפשי את ה' הללוי-ה.
מנחה בשבת.
מזמור זה נאמר בקצת קהילות אשכנז (עם פרקי שיר המעלות) אחרי מנחה בשבת בשבתות החורף, כלומר משבת בראשית עד (ולא עד בכלל) שבת הגדול.
זעמן אלמוגי אדום
זעמן אלמוגי אדום (שם מדעי: "Lampropeltis elapsoides") הוא מין של נחש מהסוג זעמן אלמוגי שבמשפחת הזעמניים החי באמריקה הצפונית.
נחש זה מגיע לאורך של 40–50 ס"מ אך הארוך ביותר הגיע לאורך 68.4 ס"מ. צבע הנחש אדום עם רצועות צהובות מוקפות רצועות שחורות משני צידיהם והראש אדום. צבעי הנחש מזכירים את צבעי המין הארסי הקטלני פתן אלמוגי מזרחי. חיקוי זה נותן לו הגנה מטורפים החוששים מנחשים ארסיים, דבר המכונה חקיינות בטסיאנית. ואולם יש הבדל בצבעי הרצועות של שני המינים: לזעמן יש רצועה אדומה בין שתי רצועות שחורות ולפתן יש רצועה אדומה בין שתי רצועות צהובות.
הנחש חי בדרום-מזרח ארצות הברית ביערות אורנים, שדות, פרריות, יערות נשירים וכן ליד פרברים. לעיתים יימצאו זעמנים בבריכות טבעיות שונות. הנחש הוא פעיל לילה המחפש בערת לשונו המפוצלת נחשים אחרות ולטאות ובעיקר מיני חומטיים קטנים וצעירים.
המכולת של דוד חיים
המכולת של דוד חיים היא סדרת טלוויזיה ישראלית המשודרת ב-yes וערוץ הכוכבים החל מ-2011.
עלילה.
הסדרה מתחילה אחרי שני הסרטים של הדוד חיים ("דוד חיים" ו"דוד חיים 2") והדוד חיים ובובו מנסים לעבוד כרגיל במכולת, פנצ'ר ופופיק יוצרים במהלך הסדרה צרות רבות, אך הדוד חיים ובובו ביחד עם חבריהם, ויקה (השכנה שבכל פעם שצריך אותה היא כבר כאן) והמחשב שהיא הרכיבה, פיוטר, תמיד מערימים עליהם לבסוף. במהלך כל פרק צצה בעיה, אך היא נפתרת על ידי הדוד חיים באמצעות שיר.
מה מי מו (סדרת טלוויזיה)
מה מי מו היא סדרת טלוויזיה ישראלית המשודרת ב-yes וערוץ הכוכבים החל מ-2013 בכיכובו של הדוד חיים.
תקציר העלילה.
דוד חיים וחבריו יוצאים דרך טלוויזיית הקסמים של פיקו. שם הם לומדים על כל מקצוע, בינתיים פנצ'ר ופופיק רוצים להרוס לדוד חיים את התוכניות כאשר הם גם נכנסים לטלוויזיה.
בניין (קומבינטוריקה)
ארמאני
השקעת אימפקט
השקעת אימפקט, המכונה גם השקעה חברתית היא סוג של מודל מימון. ההשקעות נעשות במיזמים שמטרתם ליצור השפעה חברתית ו/או סביבתית לצד רווח. השקעות אימפקט שואפות להשיג שיפור מדיד בתחומי הבריאות, החינוך, הסביבה והחברה, כאשר הכספים מושקעים לא רק בחברות בעלות תחזית התשואה הגבוהה ביותר, אלא בחברות הצפויות להיות רווחיות הן ברמה הפיננסית והן ברמה החברתית/סביבתית באספקטים אשר סומנו על ידי המשקיעים כערכים חיוביים.
ישנם מודלים מגוונים בהשקעות אימפקט החל מקרנות הון סיכון וכלה באג״ח חברתיות.
בדו"ח גלובלי שערכו יזמי אג"ח חברתיות בבריטניה בשנת 2016, נספרו 60 מיזמים של אג"ח חברתיות ברחבי העולם. מבין המיזמים, 12 החלו להחזיר למשקיעים בהם את השקעתם הראשונית, ו-4 סיימו להחזיר את מלוא הכסף בתוספת תשואה. רק מיזם אחד מתוך ה-60 רשם כישלון והמשקיעים איבדו את הכסף שהשקיעו בו. עורכי הדו"ח התייחסו בחיוב גם לכישלון היחיד ואמרו לגביו, "המשקיעים הפסידו אבל הם והממשלה יוכלו ללמוד מהכישלון שלא עלה אגורה למשלם המיסים".