חל שימוש ראשון במל"ט ביירקטאר TB2 נגד יחידות צבאיות פרו-רוסיות בדונצק. בישיבת מועצת משרד ההגנה הרוסי ב-2 בנובמבר, ולדימיר פוטין אמר כי רוסיה עוקבת מקרוב אחר השימוש במל"טים "ליד גבולות רוסיה". במקביל נכבש הכפר סטרומארייבקה שבו חיים 37 אזרחים רוסים שקיבלו דרכונים ביוזמה רוסית.
לטענת משקיפי OSCE, מספר ההפרות של משטר הפסקת האש הוכפל ביחס לשנת 2020 (988 פעמים בדונצק, 471 פעמים בלוהנסק). המשקיפים דיווחו על תנועה מוגברת של ציוד צבאי של הכוחות המזוינים של אוקראינה, כמו גם ניסיונות חוזרים ונשנים לעמעם את האות של המל"טים שלה, המשמשים לניטור השטח.
מלחמת כוללת.
ב-24 בפברואר 2022 פלש צבא רוסיה לאוקראינה במה שכונה ברוסיה "מבצע צבאי מיוחד". במכת הפתיחה שקדמה לפלישה, תקפה רוסיה באמצעות מטוסים וטילי שיוט, שורת יעדים צבאיים באוקראינה, כולל בערים הגדולות ובבירה קייב. צבא רוסיה התקדם במהירות בשלושת הימים הראשונים, אך לאחר מכן הואט משמעותית. זאת בשל התנגדות עזה ובלתי צפויה בעוצמתה של צבא אוקראינה, בעיות לוגיסטיות של צבא רוסיה, תגבור בציוד צבאי ממדינות ברית נאט"ו לאוקראינה, ומורל ירוד בקרב החיילים הרוסים. למרות ההתקדמות האיטית, צבא רוסיה המשיך בכיבושיו, והשיג רצף יבשתי ממחוז רוסטוב לחצי האי קרים.
הלחימה הייתה חלק מהמתקפה על מזרח אוקראינה. לוחמי הרפובליקות העממיות של לוהנסק ודונצק שיתפו פעולה עם צבא רוסיה והשתלטו על חלקים נוספים ממחוזות דונצק ולוהנסק. במקביל, הכוחות האוקראינים שמרו על חלקים מסוימים ממחוזות דונצק ולוהנסק.
חברת הנפט הלאומית של איראן
הלל רסקין
הלל רסקין (6 במאי 1934 – 22 ביולי 2003) היה מחלוצי חוקרי תרבות הפנאי בישראל, מפתח תוכניות לימוד החינוך הגופני, מקדם נושא הכושר הקרבי בצה"ל ומייסד מגמת החינוך הגופני בתוכנית מוסמך בבריאות הציבור של בית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים.
חיים אישיים.
רסקין נולד בתל אביב בשנת 1934. היה אתלט מצטיין באגודת הפועל תל אביב בריצות קצרות, בריצות למרחקים בינוניים ובקפיצה לרוחק, ובשנת 1952 עם סיום לימודיו התיכוניים בגימנסיה גאולה בתל אביב, החל ללמוד כעתודאי במדרשה למורים לחינוך גופני (לימים המכללה האקדמית בווינגייט). רסקין למד במחזור החמישי שהיה הראשון בו הורחב משך הלימודים לשנתיים, במקום שנה אחת בלבד עד אז. בשנת 1954 סיים רסקין בהצטיינות את לימודיו במדרשה ועל כך הוענק לו פרס דוב הוז מעיריית תל אביב. בעת שירותו הצבאי סיים קורס קצינים ופעל כקצין אימון גופני.
רסקין חלה בלימפומה בשנת 2002. למרות מחלתו המשיך לעסוק בנושאים מגוונים של חינוך גופני, הכנת קונגרסים ועוד. הוא נפטר לאחר כשנה ב-23 ביולי 2003. השאיר אחריו את רעייתו ניצה רסקין, אדריכלית, בת ובן.
אקדמיה.
בתום שירותו הצבאי בשנת 1956, החל את לימודיו בפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטה העברית. הוא סיים את לימודי התואר הראשון במדעי הרוח בשנת 1959. על מנת להפוך את הוראת החינוך הגופני למקצוע אקדמי, נשלח רסקין בשנת 1961 ללימודים גבוהים בארצות הברית בהמלצת פרופסור דוד איילון, יו"ר הוועדה לחינוך גופני של האוניברסיטה העברית. הוא סיים את לימודי התואר השני בחינוך גופני ובחינוך לבריאות באוניברסיטת ניו יורק NYU בשנת 1963 ובשנת 1968 את לימודי התואר השלישי בלימודי פנאי באוניברסיטה זו.
מיד עם תחילת לימודיו באוניברסיטה העברית, החל רסקין לנהל את פעילות החובה בחינוך גופני לסטודנטים שרוכזו במסגרת אגודת הסטודנטים. בין השנים 1958–1986 עברה המסגרת הניהולית של הפעילות הגופנית באוניברסיטה מספר שינויים, עד שהפכה לבסוף בשנת 1986, ל"מרכז קוסל לחינוך-גופני, לתרבות הפנאי ולקידום הבריאות”, הפועל כעמותה מייסודה של האוניברסיטה העברית. רסקין ניהל את המרכז בגלגוליו השונים עד תחילת שנות השמונים ועמד בראש מועצת המנהלים שלו בין השנים 1982 – 2002.
במסגרת פעילותו כמנהל מרכז קוסל, יזם רסקין פעילויות לקידום החינוך הגופני לא רק בקרב הסטודנטים. החשובות שבהן היו השתלמות מורים ארצית לחינוך גופני בהשתתפות אלפי מורים במתקני המרכז ובהדרכת טובי המומחים בארץ למגוון נושאים בתחום זה, פרויקט צבר, פרויקט לשיפור כושרם הגופני של חיילי מילואים ועוד.
רסקין יזם והוביל את מבצע צב"ר (צעיר בריא רענן) בין השנים 1973 - 1978. מטרת המבצע הייתה להניע מספר מרבי של מבוגרים לעסוק בפעילות גופנית לשיפור המדדים הבריאותיים ולעורר את המודעות הציבורית לצורך בפעילות זו. הצלחת המבצע, שנמשך לאורך 5 שנים, הביאה לעליה משמעותית בשיעור המבוגרים העוסקים בפעילות גופנית, קידמה יצירת תשתית רחבה של מתקני ספורט ברשויות המקומיות ובכך הרחיבה את פעילות הספורט העממי במדינת ישראל.
בשנת 1982 ייסד רסקין את המגמה לפעילות גופנית במסגרת בית הספר לבריאות הציבור באוניברסיטה העברית בירושלים. מגמה זו אפשרה למורים לחינוך גופני ולאנשי מקצוע בתחומים קרובים להשיג תואר שני בבריאות הציבור, לחקור את הקשר בין פעילות גופנית ובריאות ואת המועילויות הבריאותיות של הפעילות הגופנית בגילאים השונים. מגמה זו שמשה אנטי תזה לתפיסת הספורט התחרותי והדגישה את הפעילות הגופנית כמקדמת בריאות בקרב כל רובדי האוכלוסייה. מאז הקמת מגמה זו, סיימו בה את לימודיהם בהצלחה מעל 100 בוגרים. חלק גדול מהם השתלב בתפקידי מפתח בתחום זה במשרדי ממשלה, ברשויות מקומיות ובמוסדות קהילתיים.
בשנת 1987 קיבל דרגת פרופסור חבר קליני מהאוניברסיטה העברית והיה לפרופסור הישראלי הראשון בתחום החינוך הגופני בישראל. בנוסף להיותו מרצה בבית הספר לבריאות הציבור בירושלים, שימש כמרצה בתחום זה במכללה האקדמית בווינגיט ובמכללת אוהלו.
פיתוח הכושר הקרבי בצה"ל.
רסקין השתחרר מצה"ל, בו שירת כקצין אמון גופני, בדרגת סגן והחל שירות מילואים בן שלושים שנה בענף האימון הגופני שהפך לענף כושר קרבי. במהלך שנים אלה יזם פרויקטים רבים בפיתוח הכושר הקרבי של חיילי צה"ל. אלה כללו תוכניות שיפור הכושר הגופני בקרב מתגייסים חדשים, תוכניות כושר קרבי ליחידות מיוחדות, אימון חילות שונים, אימון הלוחם בשלבים שונים, תוכניות אימון לחייל מילואים ועוד.
בשנת 1978 ביקר הלל רסקין במספר זרועות של צבא ארצות הברית, בהן יחידות המארינס, ועקב אחר תוכניות הכושר הקרבי שם. במסגרת שנת שבתון, שנה לאחר מכן, התגייס הלל רסקין לצה"ל למשך שנה אחת של שירות קבע בתפקיד ראש ענף פרויקטים במחלקה לכושר קרבי, בדרגת סגן אלוף. במסגרת תפקידו זה, התמקד בכתיבה ופרסום של חומר מקצועי על יסודות הכושר הגופני והנחיות לחיילים ולמפקדים כיצד לשפר את כושרם הגופני. כן פיתח פרויקט מיוחד לפיתוח כושרם הגופני של חיילי המילואים. סיכום פועלו בצה"ל בשנה זו הופיע בספר שפרסם.
קידום תרבות הפנאי בישראל.
רסקין החל לחקור את תרבות הפנאי במהלך לימודיו בארצות הברית, במסגרת לימודיו באוניברסיטת ניו יורק. רסקין הגדיר את הפנאי כזמן חופשי שנוצר כתוצאה מתהליכי מודרניזציה המפחיתים את כמות שעות העבודה והמחויבויות הפיזיות והחברתיות של האדם ומגדילים את כמות הזמן החופשי שנותר לו במהלך היממה. רסקין טען שהזמן שהתפנה יכול להיות מנוצל לצרכים חיוביים או שליליים ולפיכך יש ליצור חינוך לניצול נכון של הפנאי, על מנת לעצב דפוסי התנהגות שיסייעו לאדם (בגילאים השונים) לשפר את איכות חייו. מטרת חינוך זה הוא להפנות את תוכן הפנאי לאפיקים מגוונים התורמים למטרות אלה, כגון חינוך לפעילות גופנית מתוך הכרה בתרומתה לבריאותו הפיזית והנפשית של האדם, חינוך ליצירת תוכן נפשי תורם כגון תחביבים, עיסוק אקטיבי ופסיבי בפעילויות תרומות מחוץ למסגרות העבודה והקיום הבסיסי והפרדה מנטלית של הפנאי מהעבודה המחייבת.
הלל רסקין הרצה, חקר וניהל פרויקטים שונים בתחומי תרבות הפנאי. ב־1978 יזם והקים את האגודה הישראלית לתרבות הפנאי והנופש, ושימש כיו"ר שלה במשך שנים רבות. ב־1980 נבחר להנהלת הארגון האירופי לפנאי, וב־1987 לארגון העולמי לתרבות הפנאי והנופש, בו הוא כיהן כיו"ר המועצה לחינוך גופני. משנת 1988 שימש כממונה על החינוך לתרבות הפנאי במערכת החינוך בישראל. לזכותו יותר מ־200 פרסומים העוסקים בחינוך לנופש והוא נחשב לאחד המומחים הידועים בעולם בתחום זה.
הלל רסקין הנהיג תוכניות נופש פעיל במהלך יום העבודה במקומות עבודה, בעיקר בתחום הפעילות הגופנית. הוא חקר את השפעת הפעילות הגופנית במהלך שעות העבודה על פריון הייצור בקרב העובדים שהשתתפו בתוכניות אלה בהשוואה לעובדים שלא השתתפו. מחקרים כאלה נערכו במפעלי חברת טבע וחברת אלביט. התוצאות הראו שיפור מובהק בפריון העבודה ובמדדים בריאותיים – נפשיים בקרב עובדים שהשתתפו בתוכניות אלה לעומת אלה שעסקו בפעילות חברתית ולא פיזית. תוצאות המחקרים גרמו לחברות רבות להשקיע בתחום הפנאי על ידי בניית מתקני ספורט ופעילות גופנית לעובדים, קיום בדיקות תקופתיות, הפסקות עבודה בהן מתבצעת פעילות גופנית מודרכת ועידוד השתתפות עובדים במפעלי ספורט עממים כיחידים וכקבוצות.
בשנת 1994 עמד רסקין בראש ועדה לחינוך לפנאי שהוקמה ביוזמתו על ידי משרד החינוך. בשנת 1995 פורסמה תוכנית לימודים בנושא זה, שנערכה על ידו, המתווה מסגרת תאורטית ומעשית לחינוך לתרבות פנאי במערכת החינוך מגיל הגן ועד לכיתה י"ב .
רסקין עמד בראש הוועדה לכתיבת תוכנית לימודים חדשה בחינוך גופני לתלמידי כתות ג' – י"ב. התוכנית התפרסמה בינואר 2006, כשנתיים וחצי לאחר פטירתו.