בראש ויקיפדיה, ובכלל זה ויקיפדיה העברית, עומדת קרן ויקימדיה, שבראשה מכהן חבר נאמנים נבחר. מעורבותם של ראשי קרן ויקימדיה בהתנהלות ויקיפדיה העברית מצומצמת מאוד. עם זאת, להחלטות של הקרן יש השפעה על ויקיפדיה העברית. למשל, ההחלטה לאפשר שימוש בתמונות במסגרת שימוש הוגן התקבלה בוויקיפדיה העברית בעקבות נוהג דומה במהדורות המיזם בשפות אחרות.
בוויקיפדיה העברית השתרש נוהג לנסות להגיע להכרעות בענייני עריכה באמצעות דיון בדף השיחה של הערך הישים. אם לא מושגת הסכמה כללית בדיון, ניתן לפנות לאחד המשתמשים לשמש כמפשר או בורר, אולם החלטתו של הבורר אינה מחייבת. אפשרות נוספת היא לפנות להצבעת מחלוקת שבה רשאים להשתתף משתמשים בעלי ותק מסוים ורמת פעילות מינימלית. דיונים בסוגיות מדיניות רחבות יותר מתנהלים בדף המכונה "". כאשר נדרשת הכרעה ברורה בסוגיה מדינית השנויה במחלוקת, מגובשת "הצעת חוק" סדורה המובאת להצבעה בדף המכונה "".
לאכיפת ההחלטות, לשחזור ההשחתות ולטיפול במשחיתים סדרתיים אחראים כלל המשתמשים, אך ישנה שכבה של עורכים הפעילים במיוחד בנושא, ולהם כלים המקלים עליהם בהגנה על ערכים. בראש מדרג ההרשאות של ויקיפדיה העברית עומדים ה. מתחתיהם , שאותם ממנים הבירוקרטים על פי המלצת הקהילה. בוויקיפדיה העברית ישנם מפעילי מערכת. למפעילים אין זכויות יתר רשמיות בהכרעה בענייני עריכה והחלטות מדיניות. יש להם יכולת לחסום משתמשים וכתובות IP מעריכה בוויקיפדיה, להגן על דפים מפני עריכה, לשחזר השחתות במהירות, למחוק דפים ולשנות את ממשק האתר. הרשאות המפעיל מאפשרות לעיין גם בגרסאות קודמות של ערכים שנמחקו. פעולות מפעילי המערכת והבירוקרטים מתבצעות ככל פעולה אחרת באופן שקוף, והן נתונות לביקורת קהילת עורכי ויקיפדיה ואף קוראים מבחוץ.
בנוסף למפעילי המערכת ישנן הרשאות נוספות: , שביכולתם לסמן עריכות אנונימיות כבדוקות וגם כלים נוספים; ; ; ; ישנן גם הרשאות שנועדו לצורכי מיון עריכות בלבד, כגון ו.
היסטוריה.
עמוד השער של ויקיפדיה העברית נוצר לראשונה ב-8 ביולי 2003. זמן קצר לאחר מכן תורגמו דפי הממשק מאנגלית והתאפשרה תחילת העבודה השוטפת. ב-9 ביולי נוצר הערך הראשון, ויקיפדיה. "ויקיפדיה" הפך ל ימים אחדים לאחר יצירתו, כך שמתמטיקה הוא למעשה הערך הראשון בעל תוכן בוויקיפדיה העברית.
ב-25 באוקטובר 2003, שלושה חודשים וחצי לאחר ייסודה, נכתב הערך ה-1,000 של ויקיפדיה העברית, ובתחילת 2004 כבר היו בה למעלה מ-2,000 ערכים.
במרץ 2004 התמנה דוד שי לבירוקרט, דבר שאפשר לו למנות מפעילי מערכת נוספים ולהקטין את התלות באנשי קרן ויקימדיה. מפגש ראשון של הקהילה נערך בתל אביב ב-22 ביולי.
לאורך השנים ניסו משתמשים שונים לנצל לרעה את ויקיפדיה כבמה להכפשות. אחד מהניסיונות הראשונים הללו נעשה באוגוסט 2004, אז הוכפש הסופר אמנון ז'קונט, שטען כי היה זה חלק מפרשת הסוס הטרויאני, שהתפרסמה בתקשורת כשנה לאחר מכן.
בספטמבר 2004 נכתב הערך ה-10,000 בוויקיפדיה העברית. באותה שנה החלו להיכתב ערכים במסגרת מיזמים של משתמשים שיצרו רשימת ערכים העוסקים בנושא מסוים. כך למשל נכתבה סדרת ערכים שעוסקת ברצח קנדי וסדרה אחרת שבמרכזה אי הפסחא. בתחום המתמטיקה ניתנה אז אפשרות להשתמש בממשק נוסחאות דמוי LaTeX. הדבר שיפר את עיצוב ערכי המתמטיקה ושאר הערכים המדעיים.
בינואר 2005 ביקר בישראל ג'ימי ויילס, מייסד פרויקט ויקימדיה, נפגש עם ויקיפדים וערך מספר הרצאות שסוקרו בתקשורת הישראלית והגבירו את המודעות לוויקיפדיה. כתוצאה משיפורים שחלו בתשתית השרתים של ויקיפדיה, הפכה הגלישה בוויקיפדיה למהירה יותר במהלך השנה.
בשנת 2006 החלו שתי יוזמות לעידוד כתיבת ערכים:
ב-24 בדצמבר נוצר הערך ה-50,000, ולכבודו עוצב סמל חגיגי שהוצג במשך כשבועיים. באותה שנה הוענק לוויקיפדיה העברית של איגוד האינטרנט הישראלי, ואות זה הוענק לה שנית ב-2009.
בשנת 2008 חצתה ויקיפדיה העברית את רף 5 מיליון העריכות.
ב-10 בינואר 2010 נכתב הערך ה-100,000 בוויקיפדיה העברית. בכך הצטרפה ויקיפדיה העברית לקבוצה של 30 השפות שבהן נכתבו עד לתאריך זה מאה אלף ערכים ויותר. לרגל המאורע שיגר מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, איגרת ברכה מיוחדת לקהילת הוויקיפדים העברית, ונערכה ישיבה בנושא בוועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת.
ב-29 באוגוסט 2013 נכתב הערך ה-150,000 בוויקיפדיה העברית, ישראל חיים בילצקי.
ב-28 בדצמבר 2016 נכתב הערך ה-200,000 בוויקיפדיה העברית, פודו דרומי.
ב-30 בנובמבר 2018 נכתב הערך ה-250,000 בוויקיפדיה העברית, מחוזות משנה של בלארוס.
ב-3 באוגוסט 2021 נכתב הערך ה-300,000 בוויקיפדיה העברית, המארב בטונגו-טונגו.
ויקיפדיה בחברה הישראלית.
במהלך השנים הלך וגבר משקלה של ויקיפדיה העברית כמאגר ידע לשירותם של דוברי עברית, והדבר בא לידי ביטוי הן במספר גדל והולך של ציטוטים והסתמכות על ויקיפדיה העברית, לרבות ציטוטים בפסקי דין והכרעות בבתי משפט שמצאו בוויקיפדיה מקור מהימן לקביעת עובדות, והן בעניין שמגלים אמצעי התקשורת באירועים הקשורים בוויקיפדיה העברית ובוויקיפדיה העולמית.
במחקר איכותני שנערך בשנת 2012 בקרב 51 מורים ישראלים בחטיבות ביניים ובתי ספר תיכוניים במרכז הארץ הצהירו רוב המורים כי אינם עושים שימוש בוויקיפדיה לצורכי הוראה, ואילו 22 מורים (43%) ציינו שימוש כזה, מתוך אלה 7 מורים (14%) סייגו את תשובתם. עם זאת, אף מורה לא הזכיר את ויקיפדיה כמקור מידע ישיר להכנת שיעורים, וחלקם הסתפקו באמירות כגון שימוש ב"גוגל ולאן שהוא מוביל".
שיתופי פעולה.
בוויקיפדיה העברית מתקיימים שיתופי פעולה רבים עם מוסדות להשכלה גבוהה ובתי ספר לכתיבת ערכים בוויקיפדיה העברית. שיתופי הפעולה החלו כבר ב-2006 ובמסגרתם נכתבו ערכים רבים. חלק מהערכים נכתבים במסגרת קורסים אוניברסיטאיים כמו היוזמה של הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית שבמסגרתה כתבו סטודנטים בפקולטה עשרות ערכים בדיני נזיקין בוויקיפדיה העברית במהלך שנת 2006. החל משנת 2011 מחייבת אוניברסיטת חיפה את הסטודנטים בפקולטה למדעי הרוח לחבר ערכים בוויקיפדיה בנושאים הקשורים לחומר הלימוד בו הם בקיאים. מיזמים דומים נפתחים מדי פעם וזוכים בדרך כלל לתמיכה ולעזרה של קהילת הכותבים הקבועים. שיתופי פעולה דומים נערכו עם פקולטות נוספות. כמו כן, נערכו שיתופי פעולה עם אגודות שונות.
ב-2009 נערכה תחרות לכתיבת ערכים בפיזיקה, בדגש על אופטיקה ופיזיקה אטומית. התחרות אורגנה על ידי עמותת ויקימדיה ישראל, המחלקה לפיזיקה של מערכות מורכבות במכון ויצמן למדע, בשיתוף עם מכון דוידסון לחינוך מדעי ועם OSA, מתוך הכרה שוויקיפדיה העברית היא מקור מידע מרכזי עבור התלמידים בישראל. באפריל 2014 הסתיימה , תוצר שיתוף פעולה של עמותת ויקימדיה ואוניברסיטת בר-אילן.
בשנת 2011 נוצר שיתוף פעולה עם מוזיאון ישראל שמטרתו להרחיב את הערכים הקשורים לתרבות הישראלית בוויקיפדיה.
ד"ר שרון גבע, מרצה במכללת סמינר הקיבוצים, הובילה את פרויקט "מעלות ערך" שבמסגרתו סטודנטיות במכללה העלו לוויקיפדיה העברית עשרות ערכים העוסקים בנשים, שלטענתן הושכחו מההיסטוריה. בעקבות דיוני מחיקה על אחדים מהערכים שהועלו, בשנת 2016 החליטה ד"ר גבע להפסיק את המיזם במסגרת ויקיפדיה. מיזמים דומים מתקיימים במסגרת מיזם בסיוע עמותת ויקימדיה ישראל.
ויקיפדיה העברית כקהילה.
העורכים והעורכות בוויקיפדיה העברית מכירים זה את זה במהלך הכתיבה המשותפת ופעילות זו תרמה אף להתפתחות מונחים וצורות ביטוי ייחודיות לה. במהלך שנות הפעילות של המיזם הכותבים התגבשו לקהילה חברתית. מפעם לפעם נפגשים עורכי ויקיפדיה ליום עיון או לפיקניק משותף, ובין ויקיפדים רבים מתקיימים קשרי ידידות. מעבר לכך, לעיתים ניתן למצוא בין הכותבים והעורכים בני משפחה אחת, כגון אחים, הורים וילדים וזוגות נשואים.
הקהילה מפעילה ביטאון בשם "", בו מתפרסמות חדשות, הצעות ומבעים הנוגעים לוויקיפדיה, מידע על הנעשה בוויקיפדיות ברחבי העולם, ו.
בשנת 2007 הקימו מספר עורכים בוויקיפדיה העברית את עמותת ויקימדיה ישראל שמטרתה קידום הנגשת ידע חופשי.
ביקורת.
יש הטוענים כי דיוני העריכה בוויקיפדיה, הופכים לא פעם למאבקי אגו קשים והתחשבנויות, ושהשפה הנקוטה בהם היא כוחנית, זו אחת הסיבות, כפי שגם עולה מסקר שערכה עמותת ויקימדיה ישראל, שנשים רבות מדירות עצמן מכתיבה בוויקיפדיה ובכלל, ממעטות להשתתף בעריכתה. שיעור הנשים הפעילות בוויקיפדיה העברית עומד על 23%, לעומת 76% גברים. סקר משתמשים עולמי זיהה כי 20% מהעורכים הזדהו כנשים. כמו כן, בשל אופי הדיונים, עזבו את העריכה בוויקיפדיה לא מעט עורכים.
נכון ליוני 2018, 18.5% מערכים שהם ביוגרפיות הם על נשים. קרן ויקימדיה, בשל הפערים המגדריים בקרב עורכי ויקיפדיה, מעודדת הצטרפות כותבות באמצעות שיתופי פעולה עם מוסדות אקדמיים.
אתרים נגזרים.
מדיניות התוכן החופשי של ויקיפדיה, המאפשרת העתקת תוכן מוויקיפדיה בתנאי שיינתן קרדיט נאות, מביאה ליצירת אתרים נגזרים, המתבססים על ויקיפדיה העברית (אך אינם חלק ממיזמי קרן ויקימדיה). דוגמאות עיקריות:
בתרבות העברית.
בחודש יולי 2007 יצא לאור בעברית, בהוצאת ענבר, הספר הראשון שגיבור עלילתו עוסק בעריכה בוויקיפדיה העברית בשעות הפנאי ("מתים לא חורצים לשון" מאת אריה ענבר, גם הוא כותב פעיל בוויקיפדיה העברית).
בגוגל מפות ישנה גישה לערכי ויקיפדיה העברית העוסקים באתרים המצוינים על גבי המפות.
ב-2017 הוציא חנן בן ארי את הסינגל "ויקיפדיה". על פי מילות השיר תפיסת דמותו של אדם לפי ערכים בוויקיפדיה מסמלת התייחסות סטריאוטיפית.