ביחס לעמודים עם מידע שלילי על אנשים או ארגונים, ישנים מדריכים המציגים בצורה מודרכת את אופן המחיקה ומשיאים עצות ביחס לניהול קמפיין למחיקת הערך כליל או חלקים מתוכו.
ערכים בוויקיפדיה נמחקו, במספר אירועים שונים, לאחר שהתגלה שהם נוצרו על ידי עורכים בתשלום, לעיתים תוך שימוש ב"בובות קש". בחלק מן המקרים אף עלו טענות לקבלת כספים באמצעות סחיטה באיומים של מושאי ערכים על מנת למנוע את מחיקתם או שינוים.
אתר משלים לוויקיפדיה האנגלית, Deletionpedia, הוקם במטרה לבצע גבויים לערכים שנמחקים מהוויקיפדיה האנגלית על מנת להנגיש את המידע לציבור. הערך על אתר זה אף עמד בפני הצבעת מחיקה בוויקיפדיה האנגלית, אך שרד את ההצבעה.
סיקור תקשורתי ועמדות פומביות לגבי מחיקות בוויקיפדיה העברית.
גם ביחס לוויקיפדיה העברית ישנו סיקור נרחב למדי של מחיקת ערכים בוויקיפדיה, עם דעות ציבורית לכאן ולכאן, כדוגמת:
בחלק מן המקרים, הביקורת החיצונית על מדיניות המחיקה של ויקיפדיה מלווה בטענות להטיה תרבותית הנובעת מהרכבם הדמוגרפי של עורכי ויקיפדיה. בנוסף, גם אופן ההצבעה הפנימי של ויקיפדיה ושימוש ב"בובות קש" לצורך השגת זכות הצבעה למחיקות ספגה ביקורת. לצד ביקורת על מחיקות לא מוצדקות לדעת המבקרים, ישנה גם ביקורת על מחיקה שאינה זריזה מספיק של ערכים בדיוניים.
לעיתים מושאי ערכים מעוניינים במחיקתם וזאת בשל ניסיון לחזור לפרטיות, או מתוך ניסיון הסתרה של מידע הנתפס בעיניהם כשלילי לעומת מקורות אחרים אוהדים יותר לגביהם. בהקשר זה היו אף מספר הליכי תביעת השתקה כנגד ויקיפדיה, ובפרט ב-2008 אמנון יצחק איים על ויקיפדיה בתביעת דיבה וגרם למחיקת הערך על שמו במשך זמן מסוים, וב-2010 תנועת אם תרצו גרמו למחיקת הערך על התנועה למשך זמן מסוים בעקבות איום בתביעה.
במערכת החינוך הישראלית.
לצורך הוראת אזרחות בישראל הוכן מערך שיעור על ידי המרכז לטכנולוגיה חינוכית שכותרתו "איזה ערך יש לערך?". מערך השיעור מציג את הדילמות והנימוקים סביב מחיקת ערכים בוויקיפדיה על רקע מקרה בוחן של אפליקציה טכנולוגית ספק פוגענית, בהשראת "בליינדספוט", ומצב של "התנגשות בין זכויות". בסיום מערך השיעור, התלמידים עורכים בכיתת הלימוד סימולציה של הצבעת מחיקה של ערך בוויקיפדיה.
אלכסנדר ניל
החאן - מוזיאון אשקלון
בנטלי סטייט לימוזינה
בנטלי סטייט לימוזינה (Bentley State Limousine) היא מכונית יוקרה מסוג לימוזינה אשר נבנתה בשנת 2002 על ידי יצרנית מכוניות הפאר הבריטית בנטלי, עבור אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת לרגל "יובל הזהב" של המלכה בשנת 2002. יוצרו שתי יחידות בלבד.
דגם ה"בנטלי סטייט לימוזינה" נבחר לרכב הרשמי של בית המלוכה, והחליף את דגם הרולס-רויס פנטום 6.
שווי כל דגם מוערך בכ-10,000,000 לירות שטרלינג.
האח הגדול (תוכנית טלוויזיה שוודית)
האח הגדול שוודיה (בשוודית: Big Brother Sverige), הייתה הגרסה השוודית של תוכנית הריאליטי "האח הגדול," אשר שודרה בין השנים 2000 ל-2004 ב-Kanal 5 במשך ארבע עונות. עונות חדשות של הסדרה שודרו ב-2011 ו-2012, ואז שוב ב-2015.
מאחר שהגרסה השוודית הייתה בין הראשונות ששודרו בסדרה העולמית, נצפו בעונה הראשונה שלה מספר חידושים, כמו הכנסת משתתף שלושה ימים לאחר השאר, עימותים על רקע מין וכדומה.
ביקורת.
התוכנית נתקלה בביקורת עזה כלפי המתירנות שלה. נטען כי ההפקה מעודדת עירום, בין היתר על ידי צילום במקלחות ובכך שהמקלחות חשופות לחלוטין למצלמות ללא וילון שיסתיר את המתרחצים, וכן שאינה מצנזרת כשיש צורך בכך, דבר שאינו תואם הן את מטרת התוכנית והן את קהל צופיה. מקרי קצה כמו תקיפה מינית שאירעו בתוכנית הגבירו קולות אלה.
מחיית שבעה עממים
מחיית שבעה עממין היא מצוות עשה מהתורה לבצע רצח עם בשבעת העממים שישבו בארץ ישראל בתקופת ההתנחלות. העמים שגרו בארץ בתקופת יציאת מצרים על פי המקרא הם: הכנעני, החיתי, החיוי, האמורי, הפריזי, היבוסי, והגרגשי.
מקור המצוה.
מקור המצווה מופיע בספר דברים: .
טעם המצוה.
הרמב"ם כותב כי התורה סמכה את האיסור של "לא תחיה כל נשמה" לאזהרה "למען אשר לא ילמדו אתכם לעשות ככל תועבתם אשר עשו לאלהיהם וחטאתם לה' אלהיכם" להזהר כי אין לחשוב שמחיית עמים אלו היא אכזריות או שאיפת נקמה אלא היא חשובה כפעולה שמחייבת אותה "המחשבה האנושית" לסלק כל מי שסטה מדרכי הצדק. גם המשך חכמה הרחיב את הדיבור בנימוקי מצווה זו וקשר את המצווה אל ברכת ה' לאברהם כי יירש זרעו את שער אויביו ולמרות כן לא יתדבק בזרעו מידת האכזריות:
קבלה שלא לעבוד עבודה זרה.
הרמב"ן והרמב"ם שאם עיר מאחד משבעת העממין קיבלו על עצמם שלא לעבוד עבודה זרה ושבעת מצוות בני נוח אסור להרוג אותם, ולא רק זה אלא שחייבים לקרוא להם לשלום לפני שנלחמים איתם כמו שאר אומות , אבל שיטת הרש"י שבשבעת העממין הגרים בארץ ישראל בשונה משאר האומות גם אם הם מקבלים עליהם שלא לעבוד עבודה זרה לא מקבלים אותם בגלל שהם עושים זאת רק מיראה, אמנם אחד משבעת האומות שגר מחוץ לארץ ישראל עם אומה אחרת אם מקבל על עצמו ביחד איתם שבעת מצווה בני נוח לא הורגים אותו.
המצווה בימינו.
על פי הרמב"ם המצווה מוגדרת כ"נוהגת לדורות" משום שהיא אינה מוגבלת לזמן מסוים, אלא כל זמן שעממים אלה קיימים חובה להכריתם, אך מכיוון שכבר נכרת זכרם של אותם עממים, אינה מיושמת בפועל.
קישורים חיצוניים.
הברית עם הגבעונים, אתר דעת.
רוברט בראון (קצין)
רוברט ברוקס בראון (באנגלית: Robert Brooks Brown; נולד ב-14 באפריל 1959) הוא קצין בדימוס בדרגת גנרל. שירת כמפקד כוחות צבא ארצות הברית בפיקוד האוקיינוס השקט.
ביוגרפיה.
בראון גדל בגרוס פוינט וודס שבמישיגן והצטיין בנעוריו בענפי ספורט שונים. למד באקדמיה הצבאית של ארצות הברית בה היה חבר בנבחרת הכדורסל של המוסד, ב-1981 סיים תואר ראשון והתגייס לצבא ארצות הברית.
שירת כמפקד מחלקת חי"ר ממוכן וסגן מפקד פלוגה בבסיס פורט קרסון בקולורדו. פיקד על פלוגה בגדוד הרביעי של רגימנט החי"ר העשירי בדיוויזיית החי"ר הרביעית. לאחר קורס קציני שריון מתקדם ולימודי תואר שני מילא תפקידי הדרכה. ב-1992 הוצב בהוואי שימש קצין תכנון וסגן קצין מבצעים במפקדת כוחות הצבא של פיקוד האוקיינוס השקט. שימש סגן מפקד הגדוד הראשון בחטיבה 21 של דיוויזיית הרגלים ה-25 ובמסגרת זו השתתף בכוח ההתערבות הצבאית בהאיטי לאחר ההפיכה הצבאית במדינה. שירת בענף חי"ר בפיקוד כוח האדם של הצבא, כעוזר לסגן ראש מטה צבא ארצות הברית ובמחלקת התכנון במטה הצבא.
בשנים 1998–2000 פיקד על גדוד חי"ר ממוכן - הגדוד השני בחטיבת הפרשים החמישית של דיוויזיית הפרשים הראשונה, ונשלח עמו לבוסניה כחלק מכוח הייצוב הרב-לאומי.
ב-2002 מונה למפקד חטיבה 1 דיוויזיית הרגלים ה-25 ובשנים 2004–2005 פיקד עליה במלחמת עיראק. בתפקידו הבא שירת כעוזר למפקד כוחות הצבא בפיקוד האוקיינוס השקט.
ב-2008 הוצב פעם נוספת בעיראק הפעם כסגן מפקד דיוויזיית הרגלים ה-25. ב-2010 מונה לראש מטה מפקד כוחות הצבא בפיקוד אירופה ונאט"ו. בתפקידו הבא שירת כמפקד המרכז למצוינות בתמרון בפורט בנינג המשתייך לפיקוד האימונים וההדרכה. ביולי 2012 מונה למפקד קורפוס I ולמפקד בסיס הכוחות המשולבים לואיס-מקורד במדינת וושינגטון. בפברואר 2014 מונה למפקד מרכז האימונים המשולב וסגן מפקד פיקוד האימונים וההדרכה.
באפריל 2016 קודם לדרגת גנרל ומונה למפקד כוחות צבא ארצות הברית בפיקוד האוקיינוס השקט. הוא שירת בתפקיד עד פרישתו בנובמבר 2019.
בראון בעל תואר שני בטכנולוגיית הוראה מאוניברסיטת וירג'יניה, תואר שני לימודי ביטחון לאומי ואסטרטגיה צבאית מהמכללה הלאומית למלחמה. נשוי לפטי ואב לשלוש בנות.
מחיית שבע אומות
מסורת בניית כינורות בקרמונה
מסורת בניית כינורות בקרמונה היא צורה עתיקה של אומנות ומלאכת מחשבת, המאפיינת את העיר קרמונה שבאיטליה, שם נבנים כלי קשת, כגון כינורות, ויולות, וצ'לו קונטרבסים מאז המאה ה-16.
"אומנות בניית הכינורות המסורתית בקרמונה" (ששמה הרשמי באיטלקית הוא: "Saperi e saper fare liutario della tradizione cremonese") הוכרזה ב-2012 מורשת תרבותית בלתי מוחשית במיזם "יצירות מופת שאינן מוחשיות" של ארגון אונסק"ו, במושב השביעי של הוועדה הבין-ממשלתית בפריז.
טכניקה.
כלי קשת אפשר לבנות בשיטות שונות, אבל בוני הכינורות של קרמונה פיתחו טכניקה, הנחשבת לייחודית בעולם.
כל כלי מיוצר בעבודת-יד, ומורכב מלמעלה מ-70 חתיכות עץ שונות זו מזו בתבניתן. כל חלק של כינור חדש מחייב טכניקה מיוחדת לו, שבונה הכינור מתאים שוב ושוב בהתאם לתגובה האקוסטית של כל חתיכת עץ: מסיבה זו, לעולם לא תיתכן זהות גמורה בין שני כינורות. כל חלק של הכינור חייב להיבנות מסוג מסוים של עץ, שנבחר בקפדנות והוכשר בתהליך ייבוש טבעי, כך שאין אפשרות לזרז את הכנתו או לבצע אותה באופן מלאכותי.
בייצור הכינור המסורתי של קרמונה, אין אפשרות להשתמש באיזה שהוא חלק תעשייתי או תעשייתי-למחצה, ואסור גם לצבוע אותו בריסוס. לכאורה, נדמה שרבים מן הרכיבים היסודיים של כלי הנגינה נועדו לקישוט בלבד, אך למעשה הם ממלאים תפקיד חשוב ביותר בהגברת הצליל לעוצמה הרצויה, או בהגנת הכלי משברים אקראיים: זהו מאפיין כפול של יצירת הכינורות הראשונים.
בונה הכינורות מלווה את תהליך בניית הכינור באופן אישי, בכל שלב ושלב, החל באילן וכלה בכלי המוגמר. מסיבה זו, בונה כינורות בקרמונה יכול לייצר לא יותר מ-3 עד 6 כינורות בשנה.