מאפייני הפלירט.
על פי מחקרים בשפת הגוף, פלירט בחברה המערבית מורכב משילוב של צורת דיבור, שפת גוף, תנוחות וסימנים פיזיולוגיים נוספים המאותתים על עניין באדם אחר. חוקרים זיהו את הסימנים הבאים:
יעילות השימוש באמצעים אלה נדונה במחקרים בתחום הביהביוריזם, ובדרך כלל מאמני היכרויות מלמדים כיצד ניתן להשתמש בהם בדרך הנכונה.
הפלירט בהיסטוריה.
מאז המאה ה-16 ועד היום אחד האמצעים הנפוצים בפלירט הוא המניפה, ששימשה כתוספת משמעותית לשפת הגוף, במיוחד בארצות אירופאיות כמו אנגליה וספרד. בספרד נעשה שימוש במניפה על ידי נערות צעירות על מנת להחליף מסרים עם מחזרים ללא ידיעת בני המשפחה. גם כיום המניפות פופולריות בספרד.
ספרים ומאמרים רבים נכתבו על השימוש הנכון במניפה. אחד הספרים הידועים בנושא זה פורסם בלונדון בשנת 1797 תחת השם "מניפולוגיה, אמנות השימוש במניפה בשיחת נשים". השימוש במניפה היה נפוץ בעיקר אצל נשים, אך גם גברים השתמשו במניפה ולמדו להשתמש בה להעברת מסרים. למשל, החזקת מניפה קרוב ללב אומרת "אני אוהב אותך" ופתיחה רחבה של המניפה משמעותה "אנא חכי לי".
אחד השימושים הראשונים במילה "פלירט" במחקר אקדמי הייתה במחקר של האנתרופולוגית הידועה מרגרט מיד משנת 1944. המחקר בדק את הבדלי האופי בין חיילים אמריקאים לאזרחים בריטיים. מחקר זה מפורט להלן.
הבדלים בין-תרבותיים.
קיימים הבדלים בין-תרבותיים הבאים לידי ביטוי גם בפלירטים. לדוגמה, בתרבויות מערביות רבות מקובל ליצור קשר עין כחלק ראשוני מפלירט. לעומת זאת, בסין ויפן אסור לנשים ליצור קשר עין עם גברים, והתנהגות כזו נחשבת לגסה ומזלזלת. בארצות אחרות במזרח אסיה קשר עין ברור בין אישה לגבר איננו מקובל, ואישה היוצרת קשר כזה נחשבת למופקרת.
הבדל דומה קיים בנושא הקירבה בין שני האנשים בזמן הפלירט. בארצות הים התיכון ואמריקה הדרומית נהוגה קרבה פיזית גדולה למדי בין בני אדם בזמן שיחה, בעוד שבבריטניה ובצפון אירופה כל אדם זקוק למרחב אישי גדול יותר.
האנתרופולוגית מרגרט מיד ערכה מחקר בשנת 1944, בזמן מלחמת העולם השנייה, שמטרתו הייתה להבין טוב יותר את הבדלי האופי בין חיילים אמריקאים לאזרחים בריטיים. מיד כתבה: גם החוקר פול וצלאוויק (Watzlawick) זיהה פער זה בין אמריקאים ובריטים, וציין, לדוגמה, שנשיקה בין בני זוג נתפסת אצל האמריקאים כצעד ראשוני בקשר, בעוד שאצל האנגלים זהו צעד מתקדם במערכת יחסים.
הפלירט ביהדות.
המשנה במסכת אבות אומרת "ואל תרבה שיחה עם האשה. באשתו אמרו, קל וחמר באשת חברו. מכאן אמרו חכמים, כל זמן שאדם מרבה שיחה עם האשה, גורם רעה לעצמו, ובוטל מדברי תורה, וסופו יורש גיהנם."
הרמב"ם בפירושו על מסכת אבות מפרש כי : "ידוע שהשיחה עם הנשים על הרוב הוא בענייני המשגל מפני זה אמר שהרבות השיח עמהן אסור כי הוא גורם רעה לעצמו ר"ל שיקנה פחיתות מדות לנפשו והוא רוב התאוה:"
וכן בשולחן ערוך פסק רבי יוסף קארו : "צריך אדם להתרחק מהנשים מאד מאד. ואסור לקרוץ בידיו או ברגליו ולרמוז בעיניו לאחד מהעריות. ואסור לשחוק עמה, להקל ראשו כנגדה... אין שואלים בשלום אשה כלל, אפילו על ידי שליח, ואפילו על ידי בעלה אסור לשלוח לה דברי שלומים." ומזה שתפיסת ההלכה היא שהפלירטוט בין איש ואשה שאינם נשואים- אסור.
יום ט"ו באב נחשב כיום המסמל אהבה ואף שידוכין בעקבות כך שהמשנה מציינת כי ביום זה היו בנות ישראל לובשות בגדי לבן שאולים, והולכות לרקוד בכרמים ולמצוא בני זוג שהיו באים למעמד זה. בעקבות גישה זו התפתחו מנהגים לשידוך ולקרבה בין בני זוג והפלירטוט מקובל בו בציבור החילוני.
איקליינה
תופעה
תופעה היא כל התרחשות הניתנת לצפייה. בשימושו העממי, מתייחס המונח לאירוע יוצא דופן.
לפי הבלשן יצחק אבינרי, את המילה העברית תופעה חידש הבלשן יצחק אפשטיין.
סוגי תופעות.
במציאות, ניתן להבנות תרחישים רבים כ"תופעות", הן ברמת המיקרו, והן ברמת המאקרו, להלן כמה דוגמאות נפוצות להבניות כאלה.
תופעת טבע.
תופעת טבע היא התרחשות בטבע ללא התערבות אדם, מתוקף חוקי הטבע בלבד. תופעות טבע מקיפות מגוון רחב של תחומים והיבטים של הטבע, כגון תופעות מטאורולוגיות, תופעות גאולוגיות ותופעות ביולוגיות. תופעות טבע שונות כגון צונאמי או הוריקן יכולות לגרום להרס רב בסביבה ולאדם והם נקראות אסונות טבע.
תופעה מדעית.
במובן המדעי, תופעה היא כל אירוע הניתן לצפייה, או לקליטה של הנתונים הנוגעים בו בדרך אחרת. התופעה יכולה להיות שגרתית או שלא, וייתכן כי דרוש מכשיר כלשהו על מנת לאסוף נתונים הקשורים בה. לדוגמה, תופעות שונות בפיזיקה הן תכונות של חומרים, אנרגיה וזמן, כמו כוח המשיכה, אותו גילה אייזק ניוטון או תנועת מטוטלת, בה צפה גלילאו גליליי.
על מנת להסביר תופעה או סדרת תופעות מדעיות משתמשים בתאוריה מדעית.
תופעה חברתית.
תופעה חברתית מתייחסת להתנהגות קבוצה של פרטים, בדרך כלל אנשים. התנהגות זו משפיעה או מושפעת מפרטים אחרים. תופעות חברתיות יכולות להתפשט לחברה רחבה יותר, או לחלופין להתפס כסטייה חברתית, ואף להאסר.
ההבחנה הפילוסופית.
תופעה מוחשית כפרשנות סובייקטיבית לתופעה טבעית.
הפילוסוף הנודע עמנואל קאנט יצר הפרדה בין התופעה, שהיא התפיסה החושית של האירוע לבין "הדבר שלעצמו". קאנט סבר כי התופעה היא החוויה, שהיא התפיסה הסובייקטיבית של האינדיבידואל. התופעה היא למעשה ההפשטה של הדבר, מכיוון שהדבר עצמו אינו נמצא באופן ישיר בתודעת הצופה.
לדברי הפילוסוף גאורג וילהלם פרידריך הגל, החושים מביאים את האובייקט להכרתנו והופכים אותו לתודעה חושית. תודעה חושית זו הופכת ברוחנו לתודעה מדעית (או דתית), ותודעה מדעית זו הופכת בהמשך הדרך ל"דעה המוחלטת", כלומר להכרה אמיתית ושלמה. פילוסופים שונים טענו כי לאובייקטים אין קיום מחוץ להכרתנו ולמודעותנו, שכן אין לנו אפשרות להכיר בתכונותיהם האמיתיות.
נביל אל-ערבי
נביל עבדאללה אל-ערבי (ערבית: نبيل العربي; נולד ב-15 במרץ 1935) הוא משפטן מצרי שכיהן כמזכ"ל הליגה הערבית החל מ-1 ביולי 2011 ועד 3 ביולי 2016. אל-ערבי כיהן כשלושה חודשים כשר החוץ של מצרים בממשלה בראשותו של עיסאם שאראף, שהתמנתה בעקבות ההפיכה במצרים ב-2011.
ביוגרפיה.
אל ערבי סיים את לימודיו בפקולטה למשפטים באוניברסיטת קהיר בשנת 1955 וקיבל תואר שני במשפט בינלאומי ולאחר מכן, תואר דוקטור למשפטים, מבית הספר למשפטים של אוניברסיטת ניו יורק. ב-1978, שימש כיועץ משפטי למשלחת המצרית במהלך ועידת קמפ דייוויד, וכן עמד בראש המשלחת המצרית למשא ומתן לסיום המחלוקת עם ישראל אודות טאבה (1985-1989).
אל-ערבי כיהן גם כשגריר מצרים להודו (1981-1983), וכן היה נציג קבע של מצרים באו"ם בז'נבה (1987-1991) ובניו יורק (1991-1999). בתקופה מסוימת עבד גם כיועץ לממשלה הסודאנית בעניין הבוררות על גבולות אזור אביי בין ממשלת סודאן לבין ארגון צבא שחרור העם הסודאני.
משנת 1994 עד שנת 2001 היה חבר בוועדת האו"ם למשפט בינלאומי, בין השנים 2001 ו-2006 שימש כשופט בבית הדין הבינלאומי לצדק, ומ-2005, חבר בבית הדין הקבוע לבוררויות בהאג.
בחודש דצמבר 2009 הופקד על הכנת המסמכים המשפטיים הדורשים את החזרת הפסל המצרי העתיק של המלכה נפרטיטי מברלין למצרים. ב-4 בפברואר 2011 התמנה לחבר ב"ועדת החכמים", אשר הוקמה במהלך המהפכה של 2011.
אל-ערבי השתתף באופן פעיל בהפגנות בכיכר א-תחריר, וסומן כמועמד מקובל על הכיכר לקבל את תיק החוץ במקום אחמד אבו אל-רייט. אל-ערבי מונה לתפקידו ב-6 במרץ 2011 ומתואר לעיתים קרובות בתקשורת הישראלית כ"עוין לישראל", בעיקר בשל התבטאויותיו הראשונות כשר החוץ על כך שעל ישראל לשלם את ההפרש במחיר הגז המצרי שמיוצא אליה, קריאתו להדק את הקשרים עם איראן וכן העובדה ששימש בעבר כשופט בבית הדין הבינלאומי בשנים 2001–2006 בעת הדיונים על גדר ההפרדה הישראלית. עם זאת, ציין בעבר כי "הסכמי השלום עם ישראל לא היו טעות, אלא כורח המציאות" וכי ארצו "מחויבת להסכם השלום עם ישראל".
Naegleria fowleri
Naegleria fowleri (בתעתיק לעברית: נגלריה פאולרי או כפי שידועה בציבור, "אמבה אוכלת-מוח") היא אמבה לא-פרזיטית (Free-Living) הניזונה מבקטריות. האמבה עלולה להיות פתוגנית בבני אדם על ידי כך שלעיתים גורמת לזיהום מוחי קטלני בשם naegleriasis, הידוע גם בשם (Primary Amoebic Meningoencephalitis (PAM.
ניתן למצוא את האמבה בעיקר במקורות מים מתוקים חמים כמו אגמים, נחלים, נהרות ומעיינות חמים אך גם באדמה ליד אזורי שפך של מים חמים ממפעלים תעשייתיים ובבריכות שחייה לא מוכלרות.
מבנה האמבה.
מבנה האמבה משתנה בהתאם לשלב בו היא נמצאת. כ-trophozoite, גודלה הוא 22*7 מיקרון, ניידת במים בעזרת פסאודופודיה ומתרבה בחלוקה בינארית. בתנאי מחיה קשים היא נמצאת בצורה בה היא מציגה שוטון. כציסטה היא נצפתה רק בתרבית, צורתה עגולה וגודלה 9 מיקרון.
מחלה בבני אדם.
החדירה לגוף האדם מתרחשת דרך האף, וזאת כנראה הדרך היחידה בה המחלה יכולה להתרחש. שאיפה של האמבה בצורת ציסטה אפשרית, אך כנראה שאינה מדבקת. החדירה למוח היא ישירה והנזק נוצר כתוצאה מההתרבות האמבה ואכילת הנוירונים במוח.
דלקת המוח (אנצפליטיס) מופיעה אצל אנשים עם מערכת חיסונית תקינה. המחלה חריפה ומוות עלול להופיע תוך 5-6 ימים. המופע החריף מלווה בחום, כאבי ראש, הקאות, קשיון עורף, פרכוסים, פוטופוביה אובדן הכרה ומוות.
בישראל דיווח משרד הבריאות ביולי 2022 כי גבר תושב מחוז הצפון, בן 36, ללא מחלות רקע, נפטר מדלקת מוחית כתוצאה מהימצאות האמבה בגופו וגם ילד בנברסקה, בארצות הברית
אבחנה וסיבוכים נוספים.