ב-1995 היה ממייסדי הארגון "ידידי כדור הארץ מזרח תיכון", המכונה ב "אקופיס". הוא שימש חבר הנהלה בארגון עד 2021. טל ייסד גם את מכון הערבה ללימודי הסביבה בקיבוץ קטורה בשנת 1996.
בשנים 1997–2003 כיהן כיו"ר "חיים וסביבה", ארגון הגג של ארגוני הסביבה בישראל.
בין השנים 2004–2016 טל שימש חבר בדירקטוריון הקרן הקיימת לישראל ובמשך שמונה שנים היה יו"ר הוועדה למנהל פיתוח הקרקע, המופקדת על נושא הייעור, שיקום נחלים ותחומים נוספים. בשנת 2020 נבחר לתפקיד סגן יו"ר הקרן הקיימת לישראל. ב-2015 הקים, יחד עם אייל רוטנברג, את "צפוף – הפורום לאוכלוסייה סביבה וחברה", העוסק בבעיית גידול האוכלוסין בישראל. באותה שנה, הצטרף לפרופ' אורי שיינס להקמת ארגון טיים, This is My Earth - TiME, מיזם גלובלי לרכישת בתי גידול עשירים במגוון ביולוגי המאוימים על ידי פיתוח.
בינואר 2017 התמנה לראש החוג למדיניות ציבורית באוניברסיטת תל אביב. מחקריו עוסקים במדיניות סביבתית בתחומים שונים (מים, דמוגרפיה, חקיקה, מדבור, אכיפה, חינוך ומניעת זיהום). שימש גם חבר סגל באוניברסיטת בן-גוריון (2016-2004), פרופסור אורח באוניברסיטת הרווארד (1990–1997), באוניברסיטת אוטגו שבניו זילנד (1997, 2003, 2007, 2016) כמו באוניברסיטת המדינה של מישיגן, סיאנס פו (צרפת) ופרופסור אורח באוניברסיטת סטנפורד (2011-2012; 2013-2014).
בפוליטיקה.
טל הוא ממייסדי התנועה הירוקה, וב־2009 התמודד מטעמה לכנסת השמונה עשרה כמספר 3 ברשימת "התנועה הירוקה–מימד" שלא עברה את אחוז החסימה. בהמשך היה ראש המפלגה לצד רחלי תדהר. ב־2013, לקראת הבחירות לכנסת התשע עשרה, חברה התנועה הירוקה למפלגת התנועה בראשות ציפי לבני וטל שובץ במקום ה-13 ברשימה לכנסת, שזכתה לבסוף בשישה מנדטים. בבחירות לכנסת ה-21, ה-22 וה-23 (2019–2020), שובץ מטעם מפלגת "חוסן לישראל" במקום ה-45 ברשימת "כחול לבן" (שכללה גם את יש עתיד ואת תל"ם), אך זו זכתה לאורך התקופה ב־35–33 מנדטים.
בבחירות לכנסת ה-24 (2021) שובץ במקום ה-11 ברשימת כחול לבן, שרצה הפעם לבדה וזכתה בשמונה מנדטים. עם זאת, לאחר הפסקת חברותה בכנסת של השרה פנינה תמנו-שטה, במסגרת "החוק הנורווגי", הוא נכנס לראשונה לכנסת.
טל נבחר לכהן כחבר בוועדת החינוך, התרבות והספורט, בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, בוועדה לענייני התמכרויות, סמים ואתגרי הצעירים בישראל. ובוועדת הבריאות, ובחודש נובמבר 2021 מונה כיושב ראש וועדת המשנה לעניין השפעת הסביבה והאקלים על בריאות הציבור. במקביל לחברותו בוועדות, טל מכהן כראש קבוצת הידידות הפרלמנטרית ישראל-דנמרק וישראל-שוודיה.
אג'נדה סביבתית.
אלון טל הוא בין הראשונים בקרב פעילי הסביבה בישראל שיצאו נגד גידול האוכלוסייה בישראל וטענו שהיא בעיה חברתית וסביבתית. לנושא זה הוא הקדיש את ספרו השמיני "והארץ מלאה, התמודדות עם פיצוץ אוכלוסין בישראל" שיצא בשנת 2016 בהוצאת ייל באנגלית ובהוצאת הקיבוץ המאוחד בעברית. בשנת 2017 הספר זכה בפרס חייקין כספר הישראלי הטוב ביותר באותה שנה בגיאואסטרטגיה. יחד עם שותפים הקים טל את הפורום לאוכלוסייה, סביבה וחברה שמטרתו לעורר דיון ציבורי בסוגיית גידול האוכלוסין בישראל.
טל חוקר ומקדם שיתוף פעולה סביבתי חוצה גבולות בין ישראל לשכניה. במשך חמש שנים היה חבר במשלחת הישראלית לאמנת האו"ם ללוחמה במידבור ובמסגרת זאת פעל לשיתוף פעולה בינלאומי בתחום, לרבות ייזום כנס המידבור, בשיתוף עם אמנת האו"ם, בשדה בוקר. טל שימש יו"ר הכנס בין השנים 2006–2014.
במהלך השנים, טל נשאר פעיל במגוון יוזמות סביבתיות ציבוריות, לרבות קידום חקיקה בדבר שמירת המגוון הביולוגי ופעילות משפטית. הוא השתתף בתביעה הייצוגית המוצלחת משנת 2014 נגד אירוע דליפת הנפט בשמורת עין עברונה בשל רשלנותה של חברת קצא"א. במרץ 2018, יחד עם עמיתים מן האקדמיה ועורך דין צבי לוינסון, טל הגיש בקשה לתובענה ייצוגית נוספת נגד מפעלים במישור רותם מחמת הזיהום הקשה של אקוויפר חבורת יהודה ובהמשך נחל בוקק באזור ים המלח. הבקשה תבעה את הפיצוים הכספיים הגבוהים ביותר שאי פעם נדרשו במסגרת תובענה ייצוגית ישראלית.
טל שימש כיועץ מקצועי למבקר המדינה בכתיבת דו"ח מיוחד בנושא "פעולות ממשלת ישראל והיערכותה למשבר האקלים" בין השנים 2020-2021 ומעורכי וכותבי "סביבה, אקלים וביטחון לאומי: חזית חדשה לישראל" של המכון למחקרי ביטחון לאומי (INSS) בנושא המשבר הסביבתי-אקלימי וביטחון.
עם כניסתו לכנסת, נבחר לכהן כיושב ראש השדולה בכנסת להבראת מפרץ חיפה, יושב ראש השדולה לקיימות, איכות הסביבה ומשאבים במשמר האקלים, ולחבר בשדולה למען שימור ונטיעה של עצים.
גישה דתית.
אלון טל נמנה בין מוביליה של התנועה המסורתית בישראל (התנועה הקונסרבטיבית), ומשמש כנציגה בכנסת. במסגרת כהונתו פועל טל כדי לקדם את מתווה הכותל, והשתתף בתפילות של ארגונים ליברליים בכותל. עם זאת, בנובמבר 2021, הוא נענה לבקשת נשיא המדינה יצחק הרצוג שלא להגיע לתפילה של נשות הכותל.
טל תומך ברפורמת הכשרות, ופועל במטרה לאפשר לזרמים נוספים להקים מערכי כשרות עצמאיים.
חיים אישיים.
טל נשוי לרובין, אב לשלוש בנות, ומתגורר במודיעין-מכבים-רעות. הוא פעיל בבית הכנסת המסורתי המקומי כגבאי קהילתי ומנגן בכינור ומנדולינה.
רנדולף
מיצי מרה
SG פלנסבורג
SG פלנסבורג היא קבוצת כדוריד גרמנית מהעיר פלנסבורג, המתמודדת בליגה הגרמנית בכדוריד. צבעי הקבוצה הם אדום ולבן ואולמה הביתי הוא קמפוסהל.
היסטוריה.
מאז הקמתה בשנת 1990, משתתפת הקבוצה באופן קבוע במאבקי הצמרת של הבונדסליגה ואף סיימה מספר רב של פעמים במקום השני, לעומת אליפות יחידה בעונת 2003/04. בגביע הגרמני זכתה הקבוצה שלוש פעמים וגם במפעל זה הגיעה מספר רב של פעמים למעמד הגמר.
בגביעי אירופה.
בעונת 1996/97 זכתה הקבוצה בתואר האירופי הראשון שלה (גביע EHF), כשניצחה במשחק הגמר את קבוצת וירום-סורגנפרי מדנמרק 42-52 בסיכום שני מפגשים. בנוסף זכתה הקבוצה פעם אחת בגביע האתגר (1999) ופעמיים בגביע המחזיקות האירופאי (2001 2012).
בעונת 2013/14 זכתה הקבוצה לראשונה בתולדותיה בליגת האלופות בכדוריד, לאחר ניצחון בגמר 28-30 מול קבוצת THW קיל.
חטיפים
אלבארו ארבלואה
פירין
פארק לאומי פירין
אוהם (פירושונים)
טרן, מלך הפיקטים
טרן (באנגלית: Taran mac Ainftech; נפטר ב-699 לערך) בנו של איינפטך (Ainftech) היה מלך הפיקטים. טרן מלך כארבע שנים, החל משנת 692 ועד הדחתו בשנת 696.
קורות חיים.
טרן, הקרוי על שמו של אל הרעם הגאלי טרניס, היה בנו של איינפטך - שם שנכתב במספר צורות (ובהן אמפרדך ("Amfredech"), אטיפידיך ("Entifidich"), אנפודך ("Anfudeg") ואמפודך ("Amfodech")).
ככל הנראה היה טרן אחיו של המלך נכטאן השלישי, וייתכן שאימו הייתה הנסיכה הפיקטית דר איליי.
על פי חלק מהרשימות טרן מלך 14 שנים, אולם מדובר בכתיב לטיני ולכן מדובר שהאות x המסמלת 10 שנים נכתבה בטעות ומדובר ב-4 שנים בלבד.
על פי "דברי ימי אלסטר" נכתב שאיינפטך ובניו נהרגו בבואנדו, וייתכן שהכוונה לטרן ואביו או לאביו של טרן ואחד מאחיו.
על פי "דברי ימי אלסטר" הודח טרן בשנת 696, ואילו "דברי ימי טיגרנאך" מתארכים את ההדחה לשנת 697. "דברי ימי אלסטר" מציינים כי טרן ברח לאירלנד בשנת 698.
את טרן ירש ברידיי הרביעי, מלך הפיקטים.
המעי הריק
המעי הריק (בלטינית: Jejunum - "ג'ג'ונום") הוא החלק האמצעי של המעי הדק, בין התריסריון למעי העקום. המעבר בין התריסריון למעי הריק אחוז בשריר שמקורו בסרעפת המעגן את המעי כלפי מעלה ונקרא הליגמנט על שם טריטז (Treitz). החלק הזה של המעי מכונה ריק כי בנתיחות לאחר המוות הוא נמצא ריק ממזון.
אצל אדם בוגר, אורך המעי הריק הוא כ- 2.5 מטר וה-PH בתוכו בין 7 ל-8. המעי הריק והעקום מוחזקים על ידי קרום המזנטריום ושרירים חלקים, המאפשרים להם יכולת תנועה תוך כדי עיכול המזון העובר בהם (פריסטלטיקה).
מיל Mi-28
רמת שלמה
רמת שלמה (מכונה גם רכס שועפט או "הרכס") היא שכונה יהודית בצפון ירושלים, הממוקמת בין שכונת רמות לשכונת שועפאט, בשטח שצורף לירושלים עם הרחבת גבולותיה לאחר מלחמת ששת הימים. השכונה קרויה על שמו של הרב שלמה זלמן אוירבך, והיא בעלת צביון חרדי. נכון לנובמבר 2017, מספר התושבים בשכונה הוא כ-17,000.
מיקום.
השכונה ממוקמת בין רמות ממערב, שועפאט במזרח וכביש 1 בדרום, ומכונה גם "רכס שועפאט", או "הרכס" מפני שנמצאת על הרכס עליו נמצאות שתי השכונות. השכונה ממוקמת בגובה של בין 690 - 810 מטרים מעל פני הים.
עקב מיקומה של רמת שלמה מעבר לקו הירוק, הפלסטינים וכן רבות ממדינות העולם רואים בשכונה, כשאר השכונות היהודיות שנבנו מעבר לקו הירוק, התנחלות.
תשתיות ופיתוח.
השכונה הוקמה כ"שכונה ללא מוצא", כשלה כניסה אחת, בצומת על כביש 1. במהלך העשור השני של המאה ה-21 קודמו שתי תוכניות לשיפור הכניסה לשכונה: כביש 21, שיצר כניסה נוספת לשכונה, לכיוון מחלף שער המזרח, כשתוכנית לחיבור הכביש לנקודה נוספת בצפון השכונה, נדחו על ידי התושבים בגלל היות הכניסה המוצעת ברחוב צר מכדי תנועה כבדה. בנוסף הוקם מחלף בכניסה לשכונה, כשהתוכנית היא לבנות כביש מקשר מן המחלף אל הר חוצבים (כביש 22).