ממצאים אלה, שחוקרי צרכנות בעולם כינו בשם "המס הוורוד", קיבלו חיזוק משמעותי ב-2015 ממחלקת הצרכנות של עיריית ניו יורק (Department of Consumer Affairs) שלאחר בדיקה מקיפה קבעה כי קיים "תמחור מגדרי". במחקר נבדקו מחיריהם של 800 מוצרים בעלי גרסאות "נשיות" ו"גבריות", ונמצא כי ב־40% מהמקרים הגרסה "הנשית" הייתה יקרה יותר רק כי המוצר ורוד, ממותג בדמות נשית או פונה לנשים במוצהר. הבדיקה כללה מוצרים שהגיעו מ-90 קמעונאים שונים, באינטרנט ובחנויות. בערים ובמדינות שונות בארצות הברית כבר קיימת חקיקה האוסרת על הפליית מחירים על רקע מגדר. לפיכך, מוצע לקבוע כי עוסק לא יקבע מחיר שונה למוצר או שירות זהה או דומה למוצר או שירות אחר בשל היותו מיועד למגדר אחר."
השפעות כלכליות, חברתיות ואתיות.
ההשפעה הכלכלית של "המס הוורוד" היא נדבך נוסף של פערי השכר בין גברים לנשים וגורמת לכך שלנשים יש פחות כוח קנייה. כוח הקנייה מתייחס לכמות הסחורות והשירותים שאדם יכול לקנות, בהתחשב במחיר שלהם ובהכנסה הזמינה שלו. פערי השכר כבר מעמידים נשים בעמדת נחיתות בכל הנוגע לרכישת כוח. בארצות הברית נשים מרוויחות בממוצע 89 סנט עבור כל דולר שגבר מרוויח. כלומר, לנשים יש בממוצע פחות הכנסה מאשר לגברים.
המחקר האקדמי מציע הסבר לפערי השכר בין נשים לגברים בכך שנשים מעדיפות משרות עם שעות עבודה קצרות וגמישות יותר ועם אפשרויות חופשה טובות יותר, גם כשזה בא על חשבון המשכורת.
במחקר שפורסם בשנת 2016 ובחן את העדפותיהם של סטודנטים בנוגע למשרות היפותטיות, התברר שנשים ייחסו הרבה יותר משמעות לתנאי העבודה, ואילו גברים ייחסו חשיבות בעיקר לכסף: נשים היו מוכנות לוותר על 4% מהשכר בתמורה לצמצום הסבירות לפיטורים, ואילו גברים הסכימו לוותר רק על 0.6% מהשכר; נשים היו מוכנות לוותר על 7.3% מהשכר בתמורה לאפשרות לעבוד במשרה חלקית חלק מהזמן, ואילו גברים הסכימו לוותר רק על 1.1% מהשכר; גברים הסכימו לוותר על 3.4% משכרם הנוכחי בתמורה להעלאות שכר שנתיות חדות יותר בעתיד, ואילו נשים הסכימו לוותר רק על 0.6% משכרן הנוכחי בתמורה להעלאות שכר עתידיות חדות יותר. בהמשך, כשנבחנו המשרות בפועל של המשתתפים, נמצא מתאם גבוה ביניהן ובין ההעדפות שהם ביטאו בסקר.
פער נוסף מתבטא בעובדה כי גברים נוטים לעבוד יותר שעות נוספות מאשר נשים, ומשום שהשכר אותו מקבלים על שעות נוספות גבוה משעות עבודה רגילות, הפער הזה מתבטא גם בגובה המשכורת לפי שעה. אם אדם מוכן לשלם יותר (ביותר שעות עבודה), הוא יכול לקבל יותר באופן לא פרופורציונלי. דבר זה נובע משום שלעבודה ארוכה יש ערך מוסף שהמעסיק מוכן לשלם עליו.
"המס הוורוד" תורם עוד יותר לאי-השוויון הכלכלי בין גברים לנשים, משום שלא רק שנשים מרוויחות פחות מגברים, הן גם משלמות יותר מהם עבור מוצרים דומים. נוסף על כך, העובדה שנשים משלמות מיסים על מוצרי היגיינה נשית שגברים אינם צריכים לקנות, תורמת עוד יותר לפערים הכלכליים ביניהם.
אך מלבד חוסר השוויון ביו גברים לנשים, גם נשים בעצמן שונות זו מזו, בין אם במוצאן האתני, באזור המגורים, במספר הנפשות בבית ועוד. נשים אפרו אמריקאיות, למשל, סובלות מאי שוויון כפול, בשל היותן גם נשים וגם אפרו אמריקאיות (ראה ערך הצטלביות). בצורה כזו משפיע "המס הוורוד" בצורה שונה על נשים שונות. נשים ממעמד סוציו אקונומי נמוך נדרשות גם הן בתשלום ה"מס הוורוד" עבור מוצרי היגיינה.
"המס הוורוד" בישראל.
בישראל לא קיים חוק האוסר על אפליה במחירים. כאשר מחיר אינו מפוקח, בעל העסק או הספק רשאים לקבוע את מחיר המוצר. בבדיקה שערך עיתון "כלכליסט" ופורסמה ב-2015 נמצא שמוצרים בבעלותה של אותה חברה היו יקרים יותר אם היו אלה מוצרים המיועדים לנשים, מאשר מוצרים שיועדו לגברים. בין המוצרים שנבדקו היו ג'ל גילוח, סכיני גילוח חד פעמיים ורב פעמיים, דאודורנט סטיק וגופייה תרמית. הסבר לפער במחיר סכיני הגילוח ניתן על ידי החברה המייצרת בטענה שמוצרי גילוח נמצאים בשימוש גבוה יותר אצל גברים ולכן מחירם נמוך יותר, ביחס למוצרים המקבילים ומיועדים לנשים. הסברים לפערים במחירים בין מוצרים אחרים לא ניתן.
ביקורת.
ביקורת נגד "המס הוורוד" מעלה את הטענה ש"המס הוורוד" מציג נשים כחסרות סוכנות בחירה, כך שהן לא מבצעות רכישה עצמאית ומודעת אלא נתונות לשטיפות מוח שיווקיות. התומכים בגישה זו טוענים כי נשים שבוחרות לשלם יותר עבור סכין גילוח ורודה מוצאות בה יתרון אסתטי כלשהו, שהן מוכנות, מתוך בחירה, לשלם עבורו, אף על פי שהוא יקר יותר מסכין הגילוח הכחולה.
התנגדות לחוק "ביטול המס הוורוד", שהוצע בארצות הברית, הגיעה מקמעונאים ויצרנים של מוצרי נשים ובגדים. הטענה העיקרית שלהם הייתה שהחוק יהיה קשה לאכיפה. לטענתם, לא תמיד קל לראות את ההבדלים בין מוצרי גברים למוצרי נשים ולכן הסרת "המס הוורוד" תהיה סובייקטיבית. הם גם טענו כי הצעת החוק אינה ידידותית למפעלי ייצור מקומיים, וכי הורדת המחירים למוצרי נשים עלולה להוביל לפיטורי עובדים.
האופוזיציה הרפובליקנית טענה שיש להפסיק לגבות מסי קנייה באופן כללי, לא רק עבור מוצרים לנשים. טענה אחרת שנשמעה הייתה, שרק מוצרי היגיינה למניעת מחלות צריכים להיות פטורים ממס הקנייה של וירג'יניה, וכי מוצרי היגיינה נשית אינם מונעים מחלות.
העשור הראשון של המאה ה-15
העשור הראשון של המאה ה-15 הוא העשור שהחל ב-1 בינואר 1400 והסתיים ב-31 בדצמבר 1409.
תרבות פופולרית.
אופנה.
באצולה באירופה האופנה מתמקדת במפגני ראווה של מותרות - בדים יוקרתיים, עיצובים משוכללים וסמלים מפוארים. חצר המלוכה הצרפתית השפיעה במיוחד על שאר אירופה בעשור זה.
באזורים מסוימים בשטחי אנגליה, גרמניה ואיטליה המודרניות, נקבעים חוקים במטרה להבחין בין אצילים לפשוטי העם. חוקים אלו מסמנים את עליית עושרם של מעמד הביניים ואת יכולתם המוגברת להשקיע בפריטי אופנה שיקנו להם מעמד.
1400–1409
אלכס סנדרו
אלכס סנדרו לובו סילבה (בפורטוגזית: Alex Sandro Lobo Silva; נולד ב-26 בינואר 1991) הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדת המגן השמאלי ביובנטוס ובנבחרת ברזיל.
קריירת מועדונים.
סנדרו נולד בקטאנדובה, סאו פאולו. בגיל 15 החל לשחק במחלקת הנוער של אתלטיקו פרנאאנסה. לאחר זכייה בתוארי נוער רבים, קודם אלכס סנדרו באוקטובר 2008 לקבוצה הבוגרת של פרנאאנסה. בשנה זו ערך הופעה אחת בקבוצה הבוגרת, במסגרת ליגת העל הברזילאית, מול אינטרנסיונל.
בשנת 2009 לקח סנדרו חלק מרכזי בזכייה של פרנאאנסה באליפות פרנה, כאשר שיחק 8 משחקים. הוא כבש את שער הבכורה שלו ב-25 בינואר, מול ריו ברנקו. עד לסיום עונת 2009 שיחק סנדרו 16 משחקים בליגת העל הברזילאית.
ב-2010 חתם סנדרו על חוזה השאלה בן שנתיים לקבוצת סנטוס. על מנת שקבוצתו הקודמת, אתלטיקו פרנאאנסה, לא תאבד את זכויותיו עליו, היא מכרה את כרטיס השחקן שלו לקבוצת דפורטיבו מלדונדו האורוגוואית. באותה שנה סייע לקבוצתו החדשה לזכות בגביע הברזילאי. זכייה זו אפשרה לסנטוס להעפיל לגביע ליברטדורס 2011. במפעל זה שיחק ב-11 משחקים, והיה חלק מרכזי בזכייה של קבוצתו בגביע.
ב-23 ביולי 2011 נרכש סנדרו על ידי פורטו תמורת כ-10 מיליון אירו. ב-4 עונותיו בקבוצה הפורטוגזית, זכה סנדרו ב-2 אליפויות פורטוגל ובסופר קאפ הפורטוגלי.
ב-20 באוגוסט 2015 חתם סנדרו ביובנטוס, בעסקה ששוויה 26 מיליון אירו. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה האיטלקית ב-12 בספטמבר, בתיקו 1-1 מול קייבו ורונה. ב-21 בנובמבר בישל סנדרו לפאולו דיבאלה, בניצחון 0–1 על מילאן. 4 ימים לאחר מכן בישל שער ניצחון נוסף, למריו מנדז'וקיץ', מול מנצ'סטר סיטי, במסגרת ליגת האלופות. שער זה הביא להעפלתה של יובנטוס לשלב הנוקאאוט. ב-17 בינואר 2016 כבש את שער הבכורה שלו ביובנטוס, במסגרת הסרייה א', כאשר בעט מחוץ לרחבת ה-16, בניצחון החוץ 0–4 על אודינזה. בעונתו הראשונה באיטליה זכה סנדרו בדאבל, הן באליפות איטליה והן בגביע האיטלקי.
בעונת 2016/2017, אף על פי שכבש שער עצמי בהפסד החוץ 1–3 לגנואה בחודש נובמבר, המשיך סנדרו ביכולתו הטובה מהעונה הקודמת. מספר תצוגות מרשימות הביאו להדחתו של פטריס אברה מההרכב הפותח, ולתפיסת מקום זה על ידי סנדרו. באותה עונה הופיע סנדרו ב-43 משחקים, ובכך היה לשחקן ששיחק את מספר המשחקים הרב ביותר ביובנטוס באותה עונה. הוא כבש שלושה שערים, שיחק תפקיד מפתח בדאבל נוסף ואף סייע לקבוצתו להגיע לגמר ליגת האלופות, בו הפסידה 1–4 לריאל מדריד. סנדרו נבחר לקבוצת השנה בליגה האיטלקית הבכירה לעונה זו.
בעונה העוקבת שיחק 39 משחקים, המשיך ביכולתו יוצאת הדופן, וכבש 4 שערים. בעונה זו עזר ליובנטוס להשיג דאבל שלישי ברצף.
נבחרת ברזיל.
לאחר ששיחק במדי נבחרת ברזיל עד גיל 18, זומן סנדרו לסגל ברזיל עד גיל 20, באוגוסט 2009. הוא שיחק לראשונה בנבחרת זו במשחק ידידות, בגיל 18. הוא היה חלק מהנבחרת שזכתה באליפות אמריקה הדרומית עד גיל 20 בשנת 2011. באותה שנה סייע לנבחרתו לזכות גם בגביע העולם עד גיל 20, עם ניצחון בגמר, 2-3 לאחר הארכה, מול פורטוגל. סנדרו ייצג את נבחרת ברזיל עד גיל 23, המכונה הנבחרת האולימפית, באולימפיאדת לונדון ב-2012. הוא שיחק שלושה משחקים, כולל במשחק הגמר, בו הפסידה ברזיל 1–2 למקסיקו.
סנדרו ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ברזיל הבוגרת ב-10 בנובמבר 2011, בניצחון 0–2 על .
פרסי הקהל לקולנוע &quot;אפריקה מג'יק&quot; 2014