מקורו של היוגורט אינו ידוע בבטחה אך מייחסים את גילוי היוגורט לשבטים טורקים במרכז אסיה לפני 4,500 שנה. היוגורטים הקדומים כנראה נוצרו בתסיסה ספונטנית, כתוצאה מחיידקים שחדרו לשקי עור ששימשו להובלת חלב במסעות.
מקור השם "יוגורט" כנראה נגזר מהמילה הטורקית yoğurmak, שפירושה לערבב, כנראה מתוך התייחסות לדרך הכנתו של המאכל.
היוגורט לא היה נפוץ מחוץ למרכז ומזרח אסיה, הודו ואירופה עד המאה ה-20. איליה מצ'ניקוב, המיקרוביולוג זוכה פרס נובל הרוסי-יהודי, טען שבזכות צריכת היוגורט הגדולה של הבולגרים, תוחלת החיים שלהם גדולה משל תושבי מדינות אחרות באירופה באותה עת.
תועלות בריאותיות.
ליוגורט יתרון תזונתי הנובע מן החיידקים הידידותיים הנמצאים בו. הם מהווים חלק בלתי נפרד מהפלורה של המעיים, ומסייעים לתפקוד תקין של מערכת העיכול. ביוגורט גם תכולה גבוהה של סידן. היוגורט מתאים לרגישים ללקטוז היות שחיידקי היוגורט מפרקים את מרבית מהלקטוז מן החלב.
הגנה על השיניים.
צריכת יוגורט נמצאה כמסייעת להפחתת חורים בשיניים בקרב ילדים צעירים. ממחקרי מעבדה עולה כי החלב ומוצריו יכולים להגן מפני חורים בשיניים, אולם התוצאות ממחקרים אפידמיולוגיים אינן חד משמעיות. במחקר חתך שנערך ביפן השתתפו 2,058 ילדים בני שלוש שנים. צריכה גבוהה של יוגורט (ארבע פעמים בשבוע ומעלה) נמצאה קשורה לשכיחות נמוכה של חורים בשיניים בהשוואה לצריכה נמוכה (פחות מפעם בשבוע), בקשר מנה תגובה. לא נמצא קשר בין צריכת גבינה, לחם וחמאה או חלב על השכיחות של חורים בשיניים.
מניעת ריח פה.
במחקר יפני נמצא כי יוגורט ללא סוכר מפחית את התרכובות שיוצרות את הריח הרע בפה. היוגורט יכול להועיל גם כנגד פלאק, חורים בשיניים ודלקות חניכיים. ריח רע מהפה נוצר על ידי חיידקים אנאירוביים שמתרבים בחלק האחורי של הלשון, ומייצרים תרכובות גופרית – hydrogen sulfide הוא החומר שיוצר את הריח הרע בפה. 24 משתתפים קיבלו את אותן הנחיות להגיינת פה ותזונה. בשלב הראשון קיבלו הנחיות שלא לאכול יוגורט וגבינות. בשלב השני של המחקר, קיבלו 90 גרם יוגורט פעמיים ביום במשך שישה שבועות. החוקרים אספו דגימות מהרוק ומהציפוי על הלשון ומדדו את ריכוז תרכובות הגופרית באוויר שבחלל הפה.
פרופיל שומני הדם.
במחקר קליני, שנערך באוניברסיטת טהראן באיראן, ומומן על יד מועצת החלב האיראנית, נמצא כי אכילת יוגורט משפרת את פרופיל שומני הדם. במחקר השתתפו 90 נשים בגילאי 19–49, שחולקו באופן אקראי לשלוש קבוצות: 300 גרם ביום יוגורט פרוביוטי; יוגורט רגיל; ללא יוגורט למשך שישה שבועות. בסיום המחקר, חל שיפור בפרופיל השומנים בדם בקרב שתי קבוצות היוגורט בהשוואה לקבוצת הביקורת: ירידה ברמות הכולסטרול הכללי, וירידה ביחס סך הכולסטרול: LDL ל-HDL. בנוסף, חלה עלייה ברמות HDL בקבוצת היוגורט הפרוביוטי.
תחושת שובע.
יש מחקר המראה כי אכילת יוגורט תורמת לתחושת שובע. השגת תחושת שובע ממושכת היא מטרה חשובה בטיפול בהשמנה. במחקר שמומן על ידי חברת יופלה, נערכה השוואה בין תחושת השובע לאחר אכילת שני מוצרי מזון שנצרכים בתדירות גבוהה בקרב צעירים בצרפת - חטיף שוקולד וגביע יוגורט, כארוחה קטנה אחר הצהריים. המחקר כלל 18 גברים צעירים (גיל ממוצע 21 שנים) במשקל תקין. תחושת שובע הייתה גבוהה יותר לאחר אכילת יוגורט לעומת חטיף שוקולד. המשתתפים דיווחו על פחות רעב, תיאבון ורצון לאכול ועל יותר מלאות. יחד עם זאת, לא נמצאו הבדלים בצריכת הקלוריות בארוחה שלאחר מכן.
אם כי על פי סיכום של ספריית המחקרים מבוססי הראיות של משרד החקלאות של ארצות הברית (USDA) נקבע שלמוצרי חלב (כולל יוגורט) אין שום תרומה לשמירה על משקל תקין.
עמק פרי הר
ריבת חלב
ריבת חלב (בספרדית: Dulce de leche) היא ממרח מתוק שמקורו בארגנטינה, הנוצר על ידי הרתחה של סוכר וחלב. ריבת חלב משמשת כמרכיב או תוסף בגלידות, עוגות ומיני מתיקה שונים.
מקור.
מקורה של ריבת החלב הוא באזור ריו דה לה פלטה. ריבת חלב היא מרכיב חשוב בממתקים ובקינוחים גם בארגנטינה, אורוגוואי, קולומביה, פרגוואי, צ'ילה, פרו וברזיל.
תהליך ההכנה.
מתכון ריבת חלב מצריך ביעבוע איטי של חלב וסוכר תוך ערבוב במשך כמעט כל זמן הבישול. במשך התהליך, המים הנמצאים בחלב מתאדים והתערובת מתעבה ומעט מתמצקת. מסת התוצאה המוגמרת של ריבת החלב היא בדרך כלל כ-1/6 מכמות החלב ההתחלתית והתוצאה שמתקבלת היא משילוב של יצירת קרמל ותגובת מייאר המייצרים ביחד את הגוון וההשחמה של הריבה.
גרסה ביתית נוספת להכנת ריבת חלב נעשית בעזרת הרתחה של קופסת חלב מרוכז סגורה בתוך סיר מלא במים למשך 2–3 שעות (או 30–45 דקות בתוך סיר לחץ). היא נהוגה לרוב באזורים בהם קשה להשיג ריבת חלב מוכנה. אולם קיים סיכון בהכנה מסוג זה, מכיוון שאם קופסת החלב המרוכז מתייבשת היא עלולה להתפוצץ.
שימושים.
המאכל המזוהה ביותר עם ריבת חלב הוא עוגיות ארגנטינאיות בשם אלפחורס, שתי עוגיות פריכות שביניהן ריבת חלב.
ריבת חלב משמשת כממתיק למוצרי מזון רבים, כמו עוגות, עוגיות, חביתיות, סוכריות וגלידה.
היא מעניקה טעם של טופי למתכוני פאי.
ארוחת בוקר ארגנטינאית טיפוסית כוללת ריבת חלב בצורת ממרח, ה"מנוגבת" (כמו חומוס, בישראל) עם חתיכות מאפה דמוי רוגלך הנקרא 'media luna' ('חצי ירח'). צ'ורו (מעין סופגנייה צרה וארוכה), אף הוא מאכל ארוחת בוקר ארגנטינאי אופייני, במילוי ריבת חלב.
שימוש ייחודי בישראל לריבת חלב היא במילוי סופגניות.
ספרת ביקורת
ספרת ביקורת היא ספרה הנוספת, בעיקר במערכות מידע, למספר נתון, כדי לזהות טעות שנעשתה בעת העתקתו.
במספר הזהות הישראלי, למשל, הספרה הימנית ביותר היא ספרת ביקורת. גם במספר של כרטיס אשראי ובמספר חשבון בנק נכללת ספרת ביקורת, וכך במספרים נוספים.
כאשר אדם מוסר או מקליד מספר מסוג זה, קל לבדוק מיידית את תקינותו באמצעות ספרת הביקורת, עוד לפני הפנייה למאגר הנתונים לשם מציאת מספר זה. ספרת הביקורת היא פונקציה של כל יתר הספרות שבמספר המתאים לה, ובדיקת נכונותה נעשית באמצעות הפעלת פונקציה זו על המספר הנתון. ניתן להמחיש זאת באמצעות חישוב ספרת ביקורת באמצעות אלגוריתם לוהן (). אלגוריתם זה, פותח על ידי איש מעבדות IBM בשנות ה-50 ומשמש, בין היתר, לחישוב ספרת הביקורת במספר הזהות בישראל, ספרת הביקורת בכרטיסי אשראי ועוד.
ספרת ביקורת במספר הזהות בישראל.
מספר הזהות בישראל מורכב מתשע ספרות, שהימנית שבהן היא ספרת הביקורת. לכל אחת משמונה הספרות שמשמאל ניתן משקל: 1 (לספרה ראשונה), 2, 1, 2, 1, 2, 1, 2.
כל ספרה מוכפלת במשקל שלה, וכל הספרות של התוצאות מחוברות יחדיו. אם התוצאה של הכפלת הספרה במשקלה היא בת שתי ספרות, מסוכמת כל אחת משתי הספרות של התוצאה (כלומר המספר הדו-ספרתי מופרד לשני מספרים בעלי ספרה אחת, המחוברות לכל יתר הספרות). את הסכום המתקבל יש להשלים לכפולה הקרובה של 10 (כלפי מעלה. לדוגמה: אם הסכום שהתקבל הוא 32, ההשלמה תהיה 8. אם הסכום שהתקבל הוא 40, ההשלמה תהיה 0). ההפרש שאותו נדרש להשלים הוא ספרת הביקורת.
דוגמה: מספר הזהות הוא 54370042-1. מכפלות שמונה ספרותיו השמאליות של מספר זה במשקלות שלהן הן:&lt;BR&gt;
5×1 = 5, 4×2 = 8, 3 ×1 = 3, 7×2 = 14, 0×1 = 0 ,0 ×2 = 0, 4 ×1 = 4, 2 ×2 = 4
סכום ספרותיהן (יש לשים לב - מחברים את הספרות ולא את המספרים) הוא 29 =4 + 4 + 0 + 0 + (1+4) + 3 + 8 + 5
ולכן ספרת הביקורת היא 1 (המשלים של 29 ל-30).
טעות באחת הספרות וכן הצלבה בין שתי ספרות סמוכות (לדוגמה, הזנת 13 או 21 במקום 12), מלבד הצלבת הספרות 0 ו-9 (0 נשאר 0 גם לאחר הכפלה ו-9 נשאר 9 גם לאחר הכפלה), תזוהה בעזרת ספרת הביקורת. טעות בשתי ספרות (כלומר, שתי טעויות), או הצלבה בין שתי ספרות שאינן סמוכות עלולה לחמוק מזיהוי. הפונקציה המשמשת בחישוב מספר הזהות אינה היחידה המקובלת, ובמספרים אחרים מקובלות פונקציות אחרות, המבוססות על עיקרון דומה. (ההשלמה לכפולה הקרובה של 10 אינה מועילה מבחינת איכות ספרת הביקורת, אך היא מפשטת את האלגוריתם המשמש לבדיקתה).
ספרת ביקורת מהסוג המתואר לעיל מאפשרת זיהוי של טעות, אך היא אינה מאפשרת את תיקון הטעות. ספרות ביקורת המחושבות באלגוריתם מורכב יותר מאפשרות גם תיקון של טעויות מסוימות.
דוגמת קוד לאימות ספרת ביקורת.
דוגמה לפונקציה (ב-JavaScript) הבודקת האם מחרוזת שהתקבלה מהווה מספר זהות ישראלי תקין.
function IDValidator(id)
if (id.length !== 9 || isNaN(id)) { // Make sure ID is formatted properly
return false;
let sum = 0, incNum;
for (let i = 0; i &lt; id.length; i++) {
incNum = Number(id[i]) * ((i % 2) + 1); // Multiply number by 1 or 2
sum += (incNum &gt; 9) ? incNum - 9 : incNum; // Sum the digits up and add to total
return (sum % 10 === 0);
סיבית ביקורת במחשבים.
במחשבים ישנים היו בעיות של חוסר אמינות של הזיכרון, דבר שהביא את חברת IBM לצרף לכל בית במחשביה סיבית ביקורת (כך שבית מורכב למעשה מ־9 סיביות = 8 סיביות נתונים + סיבית ביקורת). סיבית הביקורת מאפשרת לזהות טעות בסיבית אחת בודדת, אך לא לתקנה. במחשבים שבהם נושא אמינות הזיכרון הוא קריטי (למשל שרתי נתונים) משתמשים בטכניקות כגון קודים לתיקון שגיאות (Error-Correcting Codes - ECC), המאפשרות לזהות שגיאות מורכבות יותר ואף לתקן שגיאות מסוימות.
קריקטורה
קריקטורה היא איור שמתאר אדם או מצב בצורה מוגזמת, תוך הבלטה מופרזת של פרטים מסוימים, בדרך כלל מאפיינים חיצוניים או נקודות תורפה, במטרה להצחיק ולעיתים גם לעורר ביקורת.