באופן מסורתי נהגה אנדורה לשמור על נייטרליות עקבית, והייתה מבודדת ומנותקת מהנעשה בעולם בכלל ואירופה בפרט. יחסי חוץ שלה הוגבלו ליחסים מינוריים עם צרפת וספרד, בעיקר בשל היותם של שליט צרפת ובישוף אורחל הקטלוני שבספרד שליטיהם גם של אנדורה.
מאז אשרור חוקת אנדורה בשנת 1993, כוננה אנדורה יחסי חוץ עצמאיים, והחלה להפוך לשחקן פעיל במערכת הבינלאומית. בחודש יולי אותה השנה, שלחה אנדורה משלחת דיפלומטית רשמית לאו"ם. בראשית שנת 1995, כוננו ארצות הברית ואנדורה יחסים דיפלומטיים רשמיים. בשנים שלאחר מכן הרחיבה אנדורה את יחסיה עם מדינות נוספות, בעיקר בדרום ובמערב אירופה.
לאנדורה חמש שגרירויות ברחבי העולם: באוסטריה, בלגיה, צרפת, ספרד ופורטוגל. שגריר אנדורה לאו"ם, מייצג את אנדורה גם בארצות הברית, בקנדה ובמקסיקו. לצרפת, לספרד ולפורטוגל ישנן שגרירויות באנדורה, ולשווייץ יש בה קונסוליה כללית.
יחסי החוץ של המדינה מנוהלים על ידי משרד החוץ שלה.
ארצות הברית.
ב-25 בפברואר 1995, כוננו ארצות הברית ואנדורה כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים. שתי המדינות נמצאות ביחסים מצוינים. שגריר ארצות הברית לספרד הוא מוכר גם שגריר אנדורה. ארצות הברית פקידי הקונסוליה הכללית מבוסס בברצלונה אחראים להתנהגות יום יומית של היחסים עם אנדורה.
צרפת.
צרפת ואנדורה מקיימות יחסים דיפלומטיים ענפים עוד מאז שנת 1278, כאשר הריבונות באנדורה ניתנה לרוזן Foix השוכן בדרום צרפת, מכורך תפקידו כאחד מהנסיכים-שותפים של אנדורה. המדינות מקיימות ביניהם סחר נרחב, וצרפת היא גם המקור לחלק ניכר מהתמ"ג של אנדורה, באמצעות התיירות. את אנדורה מייצגת שגרירות בצרפת היושבת בפריז.
ספרד.
ספרד ואנדורה מקיימות יחסים דיפלומטיים ענפים עוד מאז שנת 1278, כאשר הריבונות באנדורה ניתנה לבישוף אורחל השוכן בקטלוניה שבצפון ספרד, מכורך תפקידו כאחד מהנסיכים-שותפים של אנדורה. את אנדורה מייצגת שגרירות בספרד היושבת במדריד.
קוסובו.
ב-8 ביוני 2011, אנדורה הצטרפה ל-76 המדינות אשר מכירות בעצמאותה של קוסובו. שר החוץ של קוסובו ציין כי שתי המדינות יכריזו על כינון יחסים דיפלומטיים, בזמן הקרוב. שלוש שנים קודם לכן (2008), אנדורה שקלה להכיר בעצמאותה של קוסובו, אך בשל לחץ שהופנה מצד ספרד, היא דחתה הצעה זו.
הארגונים בינלאומיים.
האומות המאוחדות.
אנדורה היא חברה מלאה בארגון האומות המאוחדות.
האיחוד האירופי.
לאנדורה יש הסכם מכס משותף עם האיחוד האירופי מאז 1991, אך הסכם זה לא תקף באשר לתוצרת החקלאית. אנדורה חברה גם באזור שנגן, אך היא מונעת כניסת אנשים לתחומה ממדינות שאינן חברות בהסכם. אנדורה היא משתמשת במטבע האירו, ולמרות זאת היא פועלת להסדיר את הנושא.
חברות בארגונים בינלאומיים.
אנדורה חברה בארגונים הבינלאומיים הבאים:
חלון שיגור
חלון שיגור (באנגלית: Launch window) הוא מונח המשמש בטיסות חלל כדי לתאר פרק זמן בו על רכב חלל להיות משוגר. אם רכב החלל אינו משוגר במהלך ה"חלון", הוא יאלץ להמתין ל"חלון" הבא.
בשיגורים למסלול סביב כדור הארץ, כמעט כל זמן מתאים לשיגור, אם כי לעיתים מזג האוויר משפיע על עיתוי השיגור. אולם במידה ורכב החלל מיועד לחבור אל רכב חלל אחר (לדוגמה אל תחנת החלל הבינלאומית) שכבר נמצא במסלול, על השיגור להיות בעיתוי מדויק על מנת ששני רכבי החלל יוכלו להיפגש בחלל.
בשיגורים אל מעבר למסלול לווייני נמוך, השיגור עשוי להתגמש אם משתמשים בחניית ביניים במסלול הלווייני הנמוך, ורק לאחריה מפעילים שלב נוסף שמביא את רכב החלל למסלול הרצוי.
כדי להגיע אל גרם שמים אחר עם שימוש במסלול הוהמן, חלונות השיגור הם תקופתיים לפי התקופה הסינודית. לדוגמה, במקרה של מאדים, חלון השיגור מגיע אחת ל-2.135 שנים (780 ימי ארץ). במקרים מסובכים יותר, כולל בשימוש במקלעת כבידתית, חלונות השיגור אינם סדירים. לעיתים צצות הזדמנויות נדירות, כמו במקרה וויאג'ר 2 שניצלה התקבצות המתרחשת אחת ל-175 שנים, כדי לבקר את צדק, שבתאי, אוראנוס ונפטון. כאשר הזדמנות שכזו מוחמצת, תיבחר בדרך כלל מטרה אחרת, לדוגמה הגשושית רוזטה תוכננה לחקור את השביט 46P/Wirtanen, אך עקב בעיה במשגר, השיגור נדחה והשביט 67P/Churyumov–Gerasimenko נבחר כמטרה חדשה עבור הגשושית.
המונח "חלון שיגור" משמש באופן מטאפורי בכלכלה כדי לתאר שחרור לשוק של מוצר חדש, כאשר ה"חלון" מתאר את הזדמנות המפתח לשחרור המוצר. לדוגמה, עבור סרטי קולנוע, עונת הקיץ נחשבת לחלון שיגור רווחי, אך בשל עיכובים בהפקת הסרט, הוא עלול לפספס את חלון השיגור ולהיות פחות רווחי.
משבר פשודה
מחוזות אנדורה
פורינה
פורינה (בלטינית: Furrina או Furina) הייתה אלת המעיינות, הבארות והמים הזורמים במיתולוגיה הרומית
בדת הרומית נהגו לקבץ יחד חגי אלים ואלות הקשורים לאותו נושא, ובהתאם נחוג חג הלוקריה ב-19 ביולי, חג הנפטונליה ב-23 ביולי וחגה של פורינה, הפורינליה, ב-25 ביולי. בחג זה הקריב הפלאמן (כהן דת רומאי) הייחודי של פורינה (flamen Furinalis) קורבן לאלה. מקדש לפורינה מהמאה השביעית לפנה"ס, התגלה בארפינום (ארפינו של ימינו).
ככל הנראה מדובר באלה קדומה, אשר התפתחה מאמונה אטרוסקית. בתקופה מאוחרת יותר נהפכה גם לאלת השודדים, והייתה קשורה ללוורנה, אלת הגנבים, וזאת בשל הדמיון בין שמה למילה "furvus" שמשמעה בלטינית "חשוך". עם השנים נחשבה לאלת מוות או אלת שאול.
עם השנים פחת מספר המאמינים בה, ובמאה הראשונה לפנה"ס נחשבה לאחת הפוּרִיות (אלות הנקם). פלוטרך התייחס אליה בכתביו כאל נימפה.
מקדשה של פורינה בעיר רומא היה ממוקם על מורדותיו הדרום מערביים של גבעת יאניקולום, על גדתו של נהר הטיבר (בגני וילה סקיארה של ימינו). חפירות ארכאולוגיות שבוצעו במקום בשנת 1910 גילו באר ומערכת תעלות מים תת-קרקעיות.
נמל התעופה הבין-לאומי בוריספיל
נמל התעופה הבינלאומי בוריספּיל (באוקראינית: "Міжнародний аеропорт "Бориспіль) הוא נמל תעופה בינלאומי הממוקם כ־6 ק"מ מערבית לבוריספיל וכ־29 ק"מ מזרחית לקייב, בירת אוקראינה. הנמל הוא הגדול באוקראינה. הוא משמש את מרבית הטיסות הבינלאומיות אליה וממנה, והוא אחד משלושת נמלי התעופה המשרתים את קייב, יחד עם נמלי התעופה נמל התעופה הבינלאומי קייב ז'וליאני ואנטונוב.
היסטוריה.
ב־22 ביוני 1959 הורתה ממשלת הרפובליקה האוקראינית על הקמת מתקן תעופה אזרחית לשדה התעופה ששכן סמוך לבוריספיל, ושימש עד אז לתעופה צבאית בלבד. ב־7 ביולי באותה שנה נפתח הנמל לטיסות אזרחיות ונקרא "קייב צנטרלני" (מילולית: "קייב מרכז"). הטיסה הסדירה הראשונה הייתה של מטוס טופולב Tu-104 ממוסקבה, שנשא 100 נוסעים וכ־1,600 ק"ג של מטען. קווי הטיסה הסדירים הראשונים שהוקמו אל נמל היו אל וממוסקבה וסנקט פטרבורג (אז לנינגרד).
בנובמבר 1960 הפך הנמל באופן רשמי לבסיסם של מספר מטוסי Tu-104 ו־An-10, בניגוד למטוסים הקודמים שבסיסם היה במוסקבה ובערים אחרות בברית המועצות. בשנת 1963, הקים מינהל התעופה האוקראיני מחלקה שכללה את נמל התעופה בוריספיל ואת קבוצת המטוסים שסופחו אליו. במהלך שנות ה־60 וה־70 קבוצת מטוסים זו גדלה לאין ערוך, ובשנת 1974 כללה ארבעה ציים של מטוסי טורבו־מניפה (טופולב Tu-104, טופולב Tu-134 וטופולב Tu-154) ושני ציים של מטוסי טורבו־פרופ (איליושין Il-18). בשנת 1965 נפתח טרמינל נוסעים חדש, ומאוחר יותר באותה שנה הותקנה בנמל מערכת סיוע נחיתה אוטומטית.
בשנות ה־80 החל הנמל לקבל טיסות בינלאומיות, ולצורך כך הוקמו בו גופי ביקורת הגבולות ומכס. עם זאת, אזרחים סובייטים מן השורה לא הורשו לטוס מקייב אל מחוץ לברית המועצות, ולצורך כך נדרשו לטוס ממוסקבה בלבד. עד שנותיה האחרונות של המלחמה הקרה, הנמל שימש גם את חיל האוויר הסובייטי וחנה בו רגימנט תובלה אווירי שהורכב ממטוסי איליושין Il-76.
בשנת 1993, במסגרת רה־ארגון במשרד התחבורה של אוקראינה, הוקמה מחלקה ייעודית של חברת אייר אוקראינה להפעלת טיסות מהנמל. ההגבלות על היעדים והנוסעים הוסרו, ומאז כמות הטיסות והנוסעים העוברים בנמל נמצאת בנסיקה מתמדת. כיום הנמל הוא אחד העמוסים במזרח אירופה, ובשנת 2008 עברו בו מעל שישה מיליון נוסעים, והוא מחזיק באופן מתמשך בנתח של בין 60% ל־70% משוק התעופה באוקראינה. הנמל משמש כבסיסן של חברות התעופה האוקראיניות Windrose Airlines ואוקראין אינטרנשיונל איירליינס. ומשמש כשער כניסה (האווירית) לאוקראינה לרוב הנוסעים לאומן.
החל מ-2018 מקשרת רכבת מהירה, בוריספיל אקספרס, את שדה התעופה לתחנת קייב פסז'רסקי.
ב-24 בפברואר 2022, ממשלת אוקראינה סגרה את מרחב האווירי לטיסות אזרחיות בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה. נמל התעופה הבינלאומי בוריספיל נפגע מטילים רוסיים שכוונו לתשתיות אוקראינה.
בתי נתיבות.
כיום פועלים בנמל ארבעה בתי נתיבות:
דקן
השבוע בספורט
השבוע בספורט (בערבית: الرياضة في أسبوع) היא תוכנית ספורט שבועית בערבית אשר משודרת מדי שבוע במַכַּאן 33. התוכנית נחשבת לאחת התוכנית הוותיקות ביותר בטלוויזיה הערבית. המנחה הראשון של התוכנית היה סולומון מוניר אחריו הנחה ג׳אודאת עודה את התוכנית עד היום.
היסטוריה.
התוכנית עלתה לראשונה בשנות השמונים, ושודרה בשעה המוקצבת לערבית בטלוויזיה הישראלית. התוכנית אז שודרה בימי שני בשעה 18:30 ועד היום היא משודרת באותו זמן. לאחר סיום השידורים בערבית בערוץ 1 והקמת ערוץ לווייני מיוחד לשידורים בערבית בשנת 2002 עברה התוכנית לערוץ זה. אחר כך עם איחוד ערוץ 33 והערוץ הלווייני עברה לערוץ 33.
אופי המהדורה.