שליט באגמדיר, ראס ביטווודאד אנטנאטווס, שימש כעוצר המנהל את הממלכה בשם הקיסר יעקב, אולם בשנת 1603 הסתכסך עמו יעקב ומינה במקומו את ראס זה סלאסי. ב-3 בספטמבר 1603 הדיח זה סלאסי את הקיסר שמינה אותו והמליך תחתיו את זה דנגל, בכוונה להשתמש בדנגל כשליט בובה. אולם הקיסר החדש גילה נטיות עצמאיות, כשזימן לחצרו בדנקאז את המיסיונר היישועי פדרו פאיש. בקיאותו של פאיש באמהרית, בגעז ובמנהגים המקומיים הקסימה את הקיסר הצעיר. בהשפעת פאיש המיר הקיסר את דתו מהכנסייה האתיופית האורתודוקסית לנצרות קתולית, אך פאיש הזהירו לא למהר להצהיר על אמונתו החדשה ברבים. כשהכריז זה דנגל על שינויים בהלכות שמירת השבת ארגן ראס זה סלסה מרד כנגדו במחוז גוג'אם. על אף סיוע של מאתיים מוסקטרים פורטוגזים, הובס הקיסר בקרב במישור בַּרצ'וֹ ונהרג ב-24 באוקטובר 1604. במקומו הוחזר לכס הקיסרות בן-דודו יעקב, עד שסוסניוס הרגו כעבור שנתיים וחצי בקרב צאצהובר, ב-10 במרץ 1607.
במהלך כהונתו הקצרה הספיק זה דנגל להגיש לפדרו פאיש משקה בעל טעם מוזר, שנודע לימים באירופה בשם קפה. כך היה פאיש לאירופאי הראשון, ככל הנראה, שדיווח על שתיית קפה.
האגודה לזכויות החולה בישראל
האגודה לזכויות החולה בישראל היא עמותה ללא מטרות רווח, המסייעת לחולים ולבני משפחתם לממש את זכויותיהם בקבלת שירות ממערכת הבריאות בישראל.
האגודה מסייעת במתן מידע לחולים על זכויותיהם וכן בטיפול בפניות פרטניות במקרים בהם נעשה עוול לחולים או שזכויותיהם הופרו.
כמו כן, האגודה פועלת להובלת שינויים ומאבקים ציבוריים בנושאים העומדים על סדר היום בתחום הבריאות וזכויות החולה, מול מערכת הבריאות.
האגודה עומדת בראש קואליציית ארגוני הזכות לבריאות, גוף בו חברים למעלה משמונים ארגונים ועמותות חולים, הפועל לקידום נושאים מרכזיים הנוגעים לכלל החולים במערכת הבריאות מול בכירי מערכת הבריאות.
העמותה הוקמה בשנת 1996, לאחר שנחקק חוק זכויות החולה, על ידי עדינה מרקס בשיתוף עו"ד חביבה אבי-גיא, מנחם אבירם, פרופ' מרוין גוטסמן, פרופ' ערן דולב, הדס הרשמש, עו"ד יצחק חושן, פרופ' נילי טבק, מרדכי כהן וד"ר אביבה פלאוט.
דרכי פעולה.
האגודה נותנת מענה לפניות פרטניות של חולים ובני משפחותיהם ובמקרה הצורך, פונה בשמם לגורמים המתאימים ("סינגור") ומספקת ייעוץ משפטי במקרים מיוחדים.
האגודה מפעילה קו פתוח לקבלת פניות מהציבור, ייעוץ ועזרה באמצעות טלפון, אימייל, פייסבוק ובפורומים המנוהלים באתר האגודה. הפניות המתקבלות נבדקות, מטופלות ומועברות על יד פעיליה להמשך הטיפול מול הגורם המתאים, עד קבלת מענה הולם.
האגודה יזמה והקימה מוקד מימוש זכויות בבית החולים שיבא. המוקד פועל משנת 2017 ומספק מענה למטופלים, משפחות, מבקרים וצוותים רפואיים. מעל אלף איש בשנה.
האגודה מספקת מידע על זכויות החולים על ידי פרסום מידע מקיף באתר האינטרנט, בדפי מידע ובאמצעות הרצאות לקבוצות, חברות וארגונים. כמו כן, פועלת האגודה מול קופות החולים ומשרד הבריאות במטרה שהמידע יימסר למבוטחים באופן שוטף ובמידת האפשר, אף במעמד קבלת השירות.
נציגי האגודה משתתפים באופן קבוע בדיונים בכנסת, ומעורבים בתיקוני חקיקה וקידום שינויים מערכתיים מקיפים בתחומים הנוגעים לשמירה והרחבה של זכויות מטופלים, לקבלת סל שירותים רחב ושירותי רפואה שווים לכל מגזרי האוכלוסייה.
בין הנושאים שהאגודה פועלת לקדמם: שינויים בחוק זכויות החולה, וכן בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, הצעת חוק למתן שירות למבוטחי קופת חולים אחרת, הסדרת תשלומי החניה בבתי החולים.
האגודה מרכזת את פעילותם של כ-80 ארגוני חולים (קואליציית הזכות לבריאות), הפועלים לקידום זכויות החולים בנושאים משותפים כגון: הרחבת סל הבריאות, זכות לקבלת טיפול בבית חולים על פי בחירה, הקטנת תשלומי השתתפות עצמית. במסגרת זו מתקיימים דיונים שוטפים עם הגורמים המתאימים במערכת הבריאות, בהם גם עם הנהלת משרד הבריאות.
מועצה מדעית מייעצת.
האגודה למען החולה בישראל פועלת בסיוע מקצועי של מועצה מדעית מייעצת. המועצה מייעצת להנהלת האגודה בענייני זכויות החולה ופועלת לקידום מטרותיה, כולל פרסום ניירות עמדה בנושאים שעל סדר היום הציבורי. בנוסף, המועצה מייצגת את האגודה בפורומים ציבוריים המתאימים.
חברי המועצה הם: פרופ' מנחם פיינרו – יו"ר, ח"כ לשעבר חיים אורון (ג'ומס), מר שמוליק בן-יעקב, פרופ' נילי טבק, פרופ' עמרי לרנאו, פרופ' חנן מוניץ, עו"ד ד"ר אבי רובינשטיין, גב' נתניה רזניק, פרופ' עמוס שפירא, הרב יובל שרלו, פרופ' יצהל ברנר.
טגוס
טאגוס
הוועידה המזרחית
הוועידה המערבית
בלקברי
בלקברי (BlackBerry; בעבר פעלה תחת השם "Research in Motion" או בראשי תיבות, "RIM") היא חברת אלקטרוניקה קנדית המייצרת טלפונים חכמים ומחשבי לוח ("טאבלטים"). מכשירי החברה הם טלפונים חכמים (טלפון סלולרי), עם אפשרות למשלוח וקבלת דואר אלקטרוני, מסרונים ופקסים מבוססי רשת, גלישה באינטרנט ושירותי מידע אלחוטיים אחרים. המכשירים משתמשים בתשתית של חברות תקשורת סלולרית, ועל כן מסוגלים לפעול בכל מקום המכוסה על ידי חברות אלה. בלקברי מפתחת את מערכת ההפעלה blackberry 10 (גרסה 10) שהגיעה לגרסה 10.3.1 .
בנובמבר 2015 השיקה בלקברי את הסמארטפון הראשון שלה עם מערכת ההפעלה אנדרואיד - Blackberry Priv בעל מסך 5.4 אינץ' ומקלדת נשלפת. במרץ 2016 החלה החברה לשווק את המכשיר בישראל, במחיר של כ-5,000 שקל.
היסטוריה.
בלקברי השיקה את הדגם הראשון מתוצרתה בשנת 1999. תצוגת המכשירים הראשונים הייתה מונוכרומטית אולם מאוחר יותר הוכנסו לשימוש מכשירים עם תצוגה צבעונית.
ב-8 באוקטובר 2008 הציגה בלקברי מכשיר סלולרי בעל מסך מגע בשם בלקברי סטורם כמענה לאייפון של אפל.
בשנת 2013 הכריזה בלקברי על Z10 שהוא סמארטפון עם מסך מגע מלא בגודל 4.2 אינץ ומערכת הפעלה blackberry os 10. כן הכריזה על Z30 עם מסך מגע ענק של 5 אינץ HD ומצלמה 8 מגה פיקסל ומעבד כפול ליבה.
בשנת 2014 הכריזה בלקברי על בלקברי פספורט ועל בלקברי קלאסיק שהיו קפיצת מדרגה טכנולוגית.
בתחילה התבססו המכשירים על מעבדי אינטל 80386, ובגרסאות מתקדמות על מעבדי ARM מדגם ARM7 או ARM9. מערכת ההפעלה הייחודית BlackBerry OS המיוצרת על ידי החברה. המקלדת היא מקלדת QWERTY המותאמת ל-thumbing (הקלדה באמצעות אגודלים בלבד, כשיתר האצבעות מחזיקות את המכשיר). הניווט מתבצע כיום באמצעות כדור ניווט הנמצא במרכז המכשיר או באמצעות משטח מגע קטן, אם כי בעבר נעשה שימוש בגלגל ניווט. למכשירים החדשים זיכרון הבזק של 64 מגהבייט ו-SDRAM של 16 מגהבייט.
בספטמבר 2015 רכשה החברה את חברת Good Technology תמורת 425 מיליון דולר.
בלאקברי
הילולה
הילולה היא חגיגה, סיום או סעודת מצווה אשר מקובלים וחסידים נוהגים לקיים ביום השנה לפטירת צדיק. במהלך ההילולה נהוג לעסוק במעשיו ותורתו של "בעל ההילולה".
המקור הקדום ביותר למנהג נזכר בפירוש רש"י בשם תשובות הגאונים
ההילולה המוכרת ביותר מתקיימת בל"ג בעומר, לזכרו של רבי שמעון בר יוחאי. ביום זה נוהגים רבים לפקוד את קברו שבמירון. ישנם מנהגים רבים הנוהגים בהילולת רשב"י. אחד המנהגים הוא הקריאה בזוהר בכלל ובספר האידרא בפרט בו מתואר יום פטירתו של רשב"י ושם מופיעה קריאה לעריכת הילולה ושמחה.
הילולה בולטת נוספת היא של משה רבנו בתאריך ז' באדר. יש הנוהגים להתענות ביום זה תענית דיבור.
בתנועת החסידות ישנה חשיבות מיוחדת להילולות, כאשר כל חצר חסידית חוגגת את ההילולות של האדמו"רים שלה. חסידים נוהגים לא לומר תחנון ביום פטירת הצדיק, מנהג שחלק מהפוסקים יצאו נגדו, בהם הרב עובדיה יוסף ובעל שו"ת שם אריה.
הנוהגים לקיים הילולה ביום פטירת צדיקים מסבירים כי ביום זה מתעלה ומתפשטת נשמתו ומתעצם כוחו של הצדיק בעולם כולו ולכן זהו יום של שמחה.
גורדון מור
גורדון ארל מור (באנגלית: Gordon Earle Moore; נולד ב-3 בינואר 1929) הוא יושב-ראש בדימוס ומייסד חברת אינטל יחד עם רוברט נויס. במאמר שפורסם ב-19 באפריל 1965 במגזין Electronics Magazine העלה תזה המכונה חוק מור.
ביוגרפיה.
מור נולד בפסקדרו קליפורניה. בוגר במדעים (B.Sc) בכימיה מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי (1950) ודוקטור בכימיה ובפיזיקה מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה (Caltech) (1954). לפני לימודיו בברקלי, הוא עשה את שנתו הראשונה והשנייה באוניברסיטת סן חוזה, שם פגש את אשתו לעתיד, בטי.
ביולי 1968 יסד מור את חברת אינטל יחד עם רוברט נויס. הוא כיהן בתפקיד סגן נשיא החברה עד 1975 עת מונה לנשיא ולמנכ"ל. באפריל 1979, מונה לתפקיד יושב-ראש הדירקטוריון. מור נשאר בתפקיד המנכ"ל עד 1987. מ-1997 החזיק בתואר יושב-ראש אמריטוס (בדימוס) של אינטל, והיה חבר דירקטוריון החברה עד שנת 2001.
ב-2001 תרמו מור ואשתו 600 מיליון דולר לCaltech, הסכום הגבוה ביותר שנתרם למוסד להשכלה גבוהה עד אז. לדברי מור מטרת התרומה הייתה לשמירת Caltech בחזית הקדמית של המחקר והטכנולוגיה. מור היה יושב-ראש חבר הנאמנים של Caltech מ-1994 עד 2000, וממשיך גם היום כחבר בחבר הנאמנים. ב-2002 העניק לו הנשיא ג'ורג' בוש את מדליית החירות הנשיאותית, עיטור הכבוד האזרחי הגבוה ביותר בארצות הברית. ב-2003, נבחר להיות חבר באגודה האמריקאית לקידום המדע.
הספרייה במרכז המדע המתמטי של אוניברסיטת קיימברידג' נקראת על שמו ושם אשתו בטי, כמו כן גם מבנה מעבדות מור (הוקדש ב-1996) בCaltech.
יחד עם אשתו הקים מור את קרן בטי וגורדון מור.