קיבוץ רעים נכלל ברשימת הקיבוצים שזכאים לקבל ממ"דים ומיגונים המיגון בבתים ניתן ליישובים המצויים במרחק של עד 7 ק"מ מרצועת עזה. ביוני 2015 הסתיימו בניית הממ"דים בבתי אב. הקיבוץ יושב ברצועת עוטף עזה ולכן על חברי הקיבוץ למצוא מקום מחסה תוך 8–15 שניות, בהישמע אזעקת צבע אדום.
שדה ניצן
שדה ניצן (שְׂדֵה נִצָּן) הוא מושב בחבל אשכול שבמערב הנגב הצפוני, ממערב למושב תלמי אליהו ומדרום למושב מבטחים ומשתייך לאיחוד החקלאי ולמועצה אזורית אשכול. שמו נגזר משם הנדבנים היהודים הקנדים ברנרד ולואיס בלומפילד (Bloomfield - שדה פרחים). נכון ל-26 ביוני 2022 במושב מתגוררים 557 אנשים והוא היישוב ה-11 בגודלו במועצה האזורית אשכול מבחינת אוכלוסייה.
היסטוריה.
היישוב נוסד בשנת 1973 על ידי עולים מאנגליה ומארצות הברית. שטח המושב הוא כ-3,000 דונם. תושבי המושב מתפרנסים בעיקר מחקלאות.
המושב נחשב היום לאחד מאחרוני המושבים השיתופיים, אומנם הוא איננו שיתופי לגמרי אך קיימים בו עדיין יוזמות ומפעלים ברוח השיתופית של פעם.
במושב הוקם מפעל לירקות טריים קצוצים, המשווקים בקירור. בתחילת דרכו נקרא המפעל א.נ.פ. בע"מ, על שם בעלי החברה, אבי ונורית פרחי. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 נרכש המפעל על ידי חברת שטראוס, ושמו שונה לשטראוס בריאות ירקות טריים בע"מ.
הזכות לכבוד
עין הבשור
עֵין הַבְּשׂוֹר הוא מושב בחבל אשכול, כקילומטר מקיבוץ מגן. אוכלוסיית המושב מונה כ-1,100 אנשים והוא היישוב השני בגודלו מבחינת אוכלוסייה במועצה האזורית אשכול.
היסטוריה.
עין הבשור משתייך לתנועת המושבים, והוקם בשנת 1982 על ידי קבוצת מפונים מחבל ימית שבסיני, מהמושבים שדות, חרובית, נביעות, אוגדה, פריאל, ימית, זהרון, דקלה, נתיב העשרה ותלמי יוסף. תחילה היו במושב 72 משקים. בשנת 2000 אישרה הווועדה המחוזית לתכנון ולבנייה את הרחבת המושב בכ-80 משקים נוספים. ב-2004 חתמו המועצה האזורית אשכול, משרד הבינוי והשיכון, ומינהל מקרקעי ישראל, על הסכם להגדלת המושב ל-235 משפחות. בפרויקט בו התווספו 80 המשקים, ו-80 יחידות דיור במסגרת פרויקט "בנה ביתך".
כלכלה.
רוב התושבים עוסקים בענפי חקלאות שונים כגון גידול תבלינים, פרחים, ירקות ועופות. בעין הבשור יש מפעל לאוטומציה בחקלאות וכן בקתות לאירוח כפרי. בכניסה ליישוב הוקמה אנדרטה לזכרם של חללי גדוד 46 של חיל השריון.
נוער וילדים.
במושב מועדון נוער הפעיל מספר ימים בשבוע, ובו צוות המונה למעלה מ-30 מדריכים ופעילים צעירים משכבות י'-יב'. מספר החניכים גדל מאוד בשנים האחרונות ועומד כיום על למעלה מ-150 משתתפים פעילים מכיתה ד' ועד יב'.
אורי פינק
אורי פינק (נולד ב-18 בספטמבר 1963) הוא קומיקסאי, קריקטוריסט ומאייר ישראלי. לרוב, נוטה ליצור קומיקסים הומוריסטיים.
מוכר בעיקר בשל סדרת הקומיקס "זבנג!" שהחלה להתפרסם ב"מעריב לנוער" ב-17 באוגוסט 1987 וזכתה להצלחה רבה. עוד קומיקס ידוע שלו הוא "סופר שלומפר", פארודיה על גיבורי-על שפונה יותר לילדים. בנוסף ליצירת קומיקס, פינק מרצה בסדנאות קומיקס וציור ברחבי הארץ ומאייר את הקריקטורה היומית במוסף "המגזין" של העיתון מעריב השבוע.
ביוגרפיה.
ילדות ותחילת הקריירה.
נולד בתל אביב ב-18 בספטמבר 1963 והחל לצייר בגיל מוקדם, בהשפעת קומיקסים שקרא.
בשנת 1978 בהיותו רק בן 15, החל להתפרסם כשיצר את גיבור העל העברי "סברמן". סברמן נחשב לקומיקס בסוגת גיבורי העל (בסגנון גיבורי העל האמריקאיים) הראשון בישראל.
למד עיצוב גרפי בבצלאל, ובמסגרת פרויקט הגמר שלו יצר ספר קומיקס בשם "הבלי משיח". זו הייתה הפעם הראשונה שקומיקס הוגש כפרויקט גמר ב"בצלאל". מתגורר ברמת השרון.
זבנג!
ב-17 באוגוסט 1987 התפרסם לראשונה הקומיקס "זבנג" ב"מעריב לנוער" וזכה להצלחה. מדובר בקומיקס הומוריסטי על חיי היומיום של בני נוער. עד מהרה התרחב המדור מעמוד אחד למספר עמודים בכל גיליון. לעיתים קרובות כלל הקומיקס פארודיה על מאמרים בחלקים האחרים של העיתון.
פרט למדור הקבוע במעריב לנוער, פרסם פינק גם מספר רב של ספרי ואוגדני קומיקס. ספרי הקומיקס נקראים "זבנג!" בליווי מספר סידורי, למעט הראשון שנקרא פשוט "זבנג!". פורסמו 26 ספרים בסדרת "זבנג!", אחד עשר ספרי "זבנג אישי" וחמש חוברות "דיאט זבנג". סדרת ספרי זבנג כללה גם את "זבנג הזהב" המכיל את מיטב סיפורי זבנג מהעשור הראשון, ו"זבנג הפלטינה" שמכיל את מיטב הסיפורים מהעשור השני של זבנג.
פינק הוציא גם ספר בשם "ככה מציירים זבנג!" המתאר את דרך ציור הדמויות, שזכה מאוחר יותר לספר המשך. פרסומים נוספים של זבנג! כללו סדרת יומנים לתלמיד, מחברות זבנג, סדרה לילדים "זבנגלה", ספרי "זבנג! למכשף המתחיל" (פארודיה על ספרי הארי פוטר), ההגדה של זבנג, זבנג מאנגה, צבנג (גרסה צה"לית לזבנג) ועיתון זבנג.
עיתון זבנג!
עיתון זבנג יוצא על בסיס חודשי. נכון לאפריל 2021 יצאו יותר מ-200 גליונות.
הירחון מכיל קומיקסים של זבנג, פינות של יוצרים אחרים ועוד.
שנות יצירה.
בעקבות ההצלחה של "זבנג!" והפופולריות הרבה של פינק בקרב הקהל הישראלי הצעיר, במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 יצר סדרות וספרי קומיקס נוספים ביניהן: סדרת הקומיקס "סופר שלומפר" לשבועון "כֻּלָּנוּ", את סדרת הקומיקס "זבנגלה" למעריב לילדים, את סדרת הקומיקס "ימי אנטיוכוס" לעיתון הילדים הדתי "אותיות", ספר קומיקס המשלב בתוכו הגדה של פסח אשר נקרא "בעקבות סוד ההגדה" וספר קומיקס בשם "בעקבות סוד המגילה" המשלב את סיפור מגילת אסתר.
מאז סוף שנות התשעים ובמהלך העשור הראשון של המאה ה-21 התחיל פינק ליצור קומיקס אשר מיועד לקהל המבוגר (אשר בחלקו הגדול הוא הקהל המקורי של סדרות הקומיקס שלו שהספיק להתבגר) בנוסף לקהל היעד הצעיר של סדרות הקומיקס שלו.
בין סדרות הקומיקס אותן יצר בעשור האחרון המיועדות לקהל המבוגר ניתן למנות את סדרת הקומיקס האינטרנטית "שבתאי" שהתפרסמה מדי שבוע באתר האינטרנט נענע, את שלושת ספרי הקומיקס "ספר הג'ונגל" אשר היוו סאטירה על הפוליטיקה הישראלית, את ספר הקומיקס "הגולם" ואת חוברת הקומיקס החתרנית באנגלית "Tales from the ragin’ region" על הסכסוך הישראלי-פלסטיני. ספר "הגולם" בלט בפורמט החדשני שלו - קומיקס מוקומנטרי, המתעד כביכול את עבודתו של צייר הקומיקס הישראלי הראשון (והדמיוני) אוריאל רשף. פינק אף יצר סרטון אנימציה מוזיקלי שליווה את יציאת הספר, בהשתתפות הזמרת יסמין אבן.
בין סדרות הקומיקס אותן יצר בעשור האחרון המיועדות לקהל הצעיר ניתן למנות את סדרת הקומיקס "סיפורי גוגי" אותה יצר בעקבות הפיכתו לאב, את ספר הקומיקס "בי"תמן", את ספר הקומיקס "סקוטרמן, הרבנית וסמבוסק בחלל" ואת ספר הקומיקס "פיצה מורגנה".
ממאי 2014 החל לאייר קריקטורות יומיות למוסף היומי, "המגזין", של מעריב השבוע.
סגנון אמנותי.
כמעט כל הקומיקסים של פינק הם הומוריסטים ורובם הם או פארודיות או סאטירה (או גם וגם). בסגנון האיור שלו וכן בהתנהגות הדמויות שהוא מצייר פינק אוהב להקצין סטראוטיפים עד כדי גיחוך. בקומיקסים של פינק יש הרבה מאוד הומור לשוני המבוסס על שעשועי לשון, משחקי מילים ושיבושים הומוריסטים של שמות אנשי ציבור, ידוענים ומותגים מפורסמים.
ניר עוז
נִיר עוֹז הוא קיבוץ בחבל אשכול, שבמערב הנגב הצפוני, כ-3 קילומטר ממערב למגן, וכ-2 קילומטר מנירים.
שטח הקיבוץ הוא כ-20,000 דונם. ענפי החקלאות של הקיבוץ כוללים: פלחה, שלחין, מטעים, בקר (עגלים לבשר) ולול. בקיבוץ נמצא מפעל נירלט לייצור חומרי איטום סיליקונים, צבעים וחומרי בניין, וגם חברה לתכנון ופיתוח הנדסי.
היסטוריה.
ניר עוז הוקם בספטמבר 1955 באזור "ביר גרא" מול חאן יונס, על ידי גרעין של הקיבוץ הארצי, כהיאחזות נח"ל ה-15 והקיבוץ ה-70 של הקיבוץ הארצי. טקס העלייה על הקרקע התקיים ב-29 בספטמבר 1955 בנוכחות אברהם הרצפלד ומפקד פיקוד הנח"ל, אהרון דורון. לקיבוץ הוקצו בראשיתו 6,000 דונם והוא יועד להתבסס על לול, רפת, גידולי שדה, בעיקר שעורה, ומטעים. בעת הקמתו התגוררו מתיישביו בצריפים ולצורך חדר אוכל הוקם אוהל גדול. העלייה על הקרקע התאפשרה הודות לצינור מפעל ירקון-נגב שסיפק מים להשקאת 200 דונם שלחין באזור.
באפריל 1975 הגיע למקום גרעין הקבע של הקיבוץ.
מאז שנת 1960, פועל במקום נקודה ירוקה – הגן הבוטני בקיבוץ ניר עוז. זהו גן בוטני מוכר, השייך לקבוצה מצומצמת של גנים בוטניים בישראל, הזכאים למימון ממשלתי. הוא משמש בעיקר לניסויים בהתאמת צמחים לתנאי מדבר. הגן משתרע על 120 דונם ומגודלים בו למעלה מתשע מאות זני צמחים.
דאקית
דאקית היא השפה שדוברה על ידי אנשי דאקיה העתיקים. השפה שייכת למשפחת השפות ההודו-אירופיות ויש השמים אותה לעיתים תחת אותו הענף המשפחתי עם התראקית.
מקורות כתובים על השפה.
לא נשארו עדויות רבות לקיום השפה הדאקית. נותרו מספר מקורות שניתן ללמוד מהם על השפה:
קשר משפחתי.
יש המקשרים את הענף של השפה הדאקית לענפים אחרים במשפחת השפות ההודו אירופיות והם:
דוברי השפה הדאקית האחרונים.
לא ידוע מתי בדיוק נכחדה הדאקית. השפה הייתה בשימוש בעת שדאקיה הייתה תחת שלטון רומי. ישנן עדויות לכך ששבטים דאקיים באזור רפובליקת מולדובה של היום דיברו בשפה גם במאה ה-4 לספירה. מאוחר יותר התפתחה באזור השפה הרומנית הראשונית בהשפעת הלטינית.
נחל הבשור
נַחַל הַבְּשׂוֹר (בערבית: وادي غزة, ואדי עזה) הוא מגדולי הנחלים בנגב. אורכו כ-80 קילומטרים ושטח אגן הניקוז שלו, כולל נחל באר שבע ונחל גרר, כ-3,400 קילומטר רבוע.
מקור השם וזיהוי הנחל.