ענף תקשורת בינלאומית אמון על הקשר עם כלי התקשורת הבין-לאומיים, לרבות פלטפורמות הדיגיטל הבינלאומיות, ומול ארגונים בין-לאומיים ברחבי העולם, ופועל בשגרה ובחירום ליצירת לגיטימציה לפעולות צה"ל. ענף תקשורת בינלאומית כולל ארבעה מדורים: מדור תקשורת בינלאומית אשר מוביל את המאמץ הדוברותי באזורים שונים בעולם ומחולק על פי תאים (תא צפון אמריקה, תא אנגליה, תא גרמניה, תא צרפת, תא רוסיה ותא אמריקה לטינית ואסיה). מדור דיגיטל בין לאומי מנהל את הרשתות החברתיות של צה"ל במגוון פלטפורמות- פייסבוק, אינסטגרם, טוויטר, יוטיוב ואתר צה"ל, ופועל בהם בשגרה ובחירום. מדור ריכוז תקשורת בינלאומית מתכלל את עבודת הענף ומהווה גורם אשר מאשר ומפקח על כל שמתנהל בענף, ומדור אח"מים, האמון על הדיפלומטיה הציבורית של צה"ל באמצעות מפגשים בין אנשי צבא לגורמים משפיעים מרחבי העולם.
ענף אסטרטגיה ומבצעי תקשורת.
ענף אסטרטגיה ומבצעי תקשורת הוא הגורם האחראי על גיבוש האסטרטגיה הדוברותית והמסרים של צה"ל מול התקשורת, בהתבסס על מחקרים הנוגעים למגמות תקשורתיות. הענף מהווה סמכות מקצועית במערך בשישה תחומי ידע שונים - ניטור ומחקר תקשורת ודעת קהל, בניית אסטרטגיה דוברותית לצה"ל, מוכנות לחירום במערך, הכשרת כוח האדם בדובר צה"ל והכשרה תקשורתית בצה"ל כולו. הענף מהווה איחוד של שני ענפים שהתקיימו בנפרד עד שנת 2015 – ענף מא"י (מחקר, אסטרטגיה ויזמות) וענף מבצעים – וכן של בית הספר הצבאי לתקשורת, שהתקיים עד אז כיחידה נפרדת בתוך החטיבה.
מדור אמ"ת (אסטרטגיה, מחקר ותכנון): המדור מופקד על גיבוש המדיניות הדוברותית בפעילות המערך, במספר דרכים - ניתוח הזדמנויות ואיומים, גיבוש דרכי פעולה ומסרים למינוף, חידוד סוגיות מינוח, ניתוח וריכוז תמונת מצב תקשורתית, ומתן ייעוץ שוטף לגורמי המערך בטיפול הדוברותי ובמיתוג הגופים השונים.
מדור אג"ם: התאים השונים במדור אמונים על הובלת מבצעי תקשורת במערך בשגרה ובחירום, תוך שילוב תחום התודעה הגלויה והמזוהה, וקידום מוכנות המערך לפי זירות הלחימה ובהתאם למערכות התקשורת.
בית הספר הצבאי לתקשורת: בית הספר אמון על הכשרת כוח אדם ועל פיתוח ידע מקצועי ותורתי במערך. בנוסף, הוא נועד לבסס ולהטמיע עבור כלל מפקדי וחיילי צה"ל את ההכשרה בתחום התקשורת, בממשקי צבא-תקשורת ולהתנהלות בזירה רוויית תקשורת. בבית הספר מתנהלות בין השאר הכשרתם המקצועית של משק"י הדוברות, השלמות הקצונה
תחום ערבית.
תחום תקשורת ערבית מוביל את המאמץ הדוברותי מול קהל היעד דובר הערבית, בדגש על העולם הערבי. התחום פועל בשני מאמצים מרכזיים הן מול התקשורת הערבית המסורתית ובכללה ערוצי הלוויין, אתרי החדשות באינטרנט, התקשורת המגזרית בערבית והעיתונים היוצאים לאור בעולם הערבי, והן בעולם הרשתות החברתיות בעולם הערבי.
התחום פועל על מנת להשפיע על סדר היום, להעביר את מסרי צה"ל מול הקהלים השונים ולסייע במאמצים שנועדו להציג את צה"ל ואת מדינת ישראל באור חיובי בעולם הערבי.
התחום מפעיל פלטפורמות ברשתות החברתיות בערבית: פייסבוק, טוויטר, אינסטגרם, יוטיוב וטלגרם, ומוביל קמפיינים ייחודיים וייעודיים מול קהלי היעד השונים.
בסוף שנת 2019, הוקם תחת התחום תא תקשורת פרסית, המפעיל עמודי דיגיטל בפרסית ברשתות השונות.
סגן-אלוף אביחי אדרעי משמש כראש תחום תקשורת ערבית בחטיבת דובר צה"ל. מכונה גם "דובר צה"ל בערבית". רב-סרן אלה ואויה, המוכרת לעולם הערבי כקפטן אלה, משמשת כסגנית התחום.
ענף הפקה ומדיה.
ענף הפקה ומדיה מרכז את הפעלת כלל המשאבים הוויזואליים של מערך דובר צה"ל - הצילום והתיעוד המבצעי, בנייה והפצת תוצרים חזותיים, קידום הקמפיינים השונים של צה"ל, ניהול אתר צה"ל והרשתות החברתיות, הפקות נרחבות והפעלת החמ"ל הוויזואלי של צה"ל.
ענף ארגון ומשאבי אנוש.
ענף ארגון ומשאבי אנוש (אומ"ן) אמון על מתן מענה לוגיסטי, ארגוני וניהולי לצורך תמיכה וסיוע לפעילות המערך בשגרה ובחירום. הענף בנוי ממדור משאבי האנוש ובו משרדי השלישות והקישור, וממדורי לוגיסטיקה, תקציבים, תקשוב ומשמעת, בו נמצאת רס"ר החטיבה, ומש"קי האבטחה, התורנויות והמשמעת.
הכשרת מקצועות הדוברות.
קורס מקצועות הדוברות הוא הקורס המכשיר את כלל החיילים במערך דובר צה"ל. אורכו של הקורס שמונה שבועות, והוא מתקיים במחנה גדעונים בפיקוד בית הספר הצבאי לתקשורת.
במסגרת הקורס מוכשרים חניכים אשר ישרתו בכלל התפקידים במערך דובר צה״ל בחלוקה לחמש מגמות שונות- מש״ק דוברות, רכז רשתות חברתיות, עיתונאי צבאי, מתעד מבצעי ותקשורת חזותית - תסריטאי, מפיק, צלם וידאו, צלם סטילס, עורך וידאו, גרפיקאי ואפטריסט.
ההכשרה כוללת תכנים שונים ביניהם הכרות עם צה״ל, עם עולם הדוברות והתקשורת הישראלית, הערבית והבינלאומית וכן תכנים העוסקים בעבודת מערך דובר צה״ל.
במסגרת הקורס עוברים החיילים הרצאות שמועברות על ידי מרצים בכירים מצה"ל ומתחום התקשורת, יוצאים לסיורים מגוונים ועוברים סימולציות המדמות את פעילות מערך דובר צה״ל.
לקורס משובצים חיילים בעלי נתונים גבוהים, שעברו מיונים בהיותם מלש"בים במסגרת אשכול הדוברות. המבחנים בודקים ידע כללי, יכולת ביטוי בכתב ובעל-פה, אינטראקציה קבוצתית והתמודדות במצבי לחץ. שלושת השלבים כוללים מבחני ידע בנושאים כלליים, סימולציות וראיון הנעשה על ידי ועדת קצינים מהמערך.
לפני תחילת הקורס, כלל החיילים עוברים טירונות 02 בסמכות דובר צה"ל המתקיימת במחנה גדעונים תחת פיקוד בית הספר הצבאי לתקשורת.
בסיום הקורס משובצים הבוגרים בענפי המערך השונים ובגופי הדוברות של הזרועות, הפיקודים והאגפים.
ביקורת.
אמינות והגינות הדיווחים שמספק דובר צה"ל לתקשורת ספגה ביקורת, במיוחד במקרים שבהם פרסם הדובר ידיעות שגויות בזמן שמידע נכון נמסר דווקא על ידי גופים מחוץ לצבא. חלק מהמבקרים מאשימים את דובר צה"ל בשקרים מודעים, אחרים מבקרים פרסום ידיעות מוטעות טרם בדיקה מעמיקה דיה. עם המבקרים נמנים מבקר המדינה, עיתון "הארץ" וועד מתיישבי השומרון.
ביקורת נוספת המופנית כלפי דובר צה"ל היא היותו צנזור צבאי נוסף על הצנזורה הביטחונית המופעלת במדינת ישראל. תופעה זו מופיעה ביתר שאת בתקופות לחימה ובאה לביטוי בין היתר באמצעות המונופול אותו מחזיק דובר צה"ל על המידע הצבאי, מניעת סיקור חופשי ובניית מערכת של יחסי "קח-תן" בין המערכת הצבאית לכתבים המסקרים אותה. מנגד, במלחמת לבנון השנייה נמתחה ביקורת על כך שהתאפשר סיקור פתוח מדי במסגרתו גופי תקשורת דיווחו על מיקומי נפילות רקטות בישראל (דבר שחזר על עצמו גם במבצע עופרת יצוקה, לפני שמערכת כיפת ברזל הייתה מבצעית), מידע המאפשר לחוליות השיגור לאכן את הפגיעות. כמו כן צולמו שטחי כינוס באופן שמסגיר את מיקומם.
בעקבות סיקור הפשיטה על המרמרה נמתחה ביקורת על העיכוב הרב בהפצת המידע כאשר בעולם כבר הופץ מידע מסולף מטעם גורמים עוינים לישראל.
בינואר 2017 נמתחה ביקורת על אמינות הודעותיו של דובר צה"ל בפרשת אלאור אזריה ופיגוע הדריסה בטיילת ארמון הנציב.
בדיקת הקשר לכתבים - בחודש ספטמבר 2018, מינה דובר צה"ל, תא"ל רונן מנליס, ועדה בראשות כב' השופטת (בדימוס) אילה פרוקצ'יה לבחינת הקשר עם כתבים המסקרים ענייני צבא. ב-22 במאי 2019 הגישה הוועדה דין וחשבון על עבודתה בצירוף המלצותיה בנוגע לממשק של מערך דובר צה"ל עם הכתבים המסקרים ענייני צבא.
פרסים.
בשנת 1987, בעת כהונתו של הדובר, תא"ל אפרים לפיד, קבלה יחידת הדובר פרס יצחק שדה לספרות צבאית על הפקת הסרט "שתי אצבעות מצידון".
עמותת בוגרי חטיבת דובר צה"ל.
בשנת 2012 הוקמה עמותת "בוגרי מערך דובר צה"ל" המשמשת כעמותה הרשמית של בוגרי המערך. יושב ראש העמותה, נכון לשנת 2012, הוא סגן דובר צה"ל לשעבר (2007–2010) אל"ם (מיל') זאב שרוני. מטרות העמותה הן טיפוח וקידום מורשת מערך דובר צה"ל ומערך הדוברות והדיפלומטיה הציבורית הצה"לי באמצעות הנחלת מורשת מערך דובר צה"ל ומערך הדוברות של צה"ל, עזרה בתיעוד היסטוריית מערך דובר צה"ל ומערך הדוברות של צה"ל וקיום פעילויות ואירועים להנחלת מורשת מערך דובר צה"ל ומערך הדוברות. העמותה פורקה במאי 2021.
דיקטאטור
פוליטיקה במטאל
זרם ההבי מטאל במוזיקה ידוע בכך, שרבים מיוצריו נושאים מסרים ביצירותיהם, חלקם הגדול מסרים אידאולוגיים ופוליטיים. הרוק בשנות השישים היה פוליטי במידה רבה, וכמעט כל יוצריו השתייכו לצד השמאלי של המפה הפוליטית ושרו שירים על שלום, אחווה בין בני אדם וכדומה. לעומת זאת, המטאל, אשר יצא מחלציו של הרוק, אחיד פחות מבחינת מסריו. בניגוד להרבה סגנונות מוזיקליים אחרים (כמו הפאנק, למשל), המטאל בהגדרתו לא בא לייצג אידאולוגיה מסוימת; אך במהלך השנים קמו להקות רבות שהיה להן הרבה מה להגיד בכל מה שקשור למלחמה ושלום בין בני האדם.
להלן סקירה של יצירות מטאל בנושאי המיליטריזם וההתנגדות אליו, אנטי-דת, אנטישמיות, טרור כיום והסכסוך הישראלי-ערבי.
מיליטריזם ואנטי-מיליטריזם.
בלאק סבאת' ו"חזירי המלחמה".
בשנת 1970 הוציאה בלאק סבאת' את האלבום "Paranoid", הכולל את השיר "War Pigs" ("חזירי מלחמה"), המאשים את הפוליטיקאים והגנרלים בכך שהם שולחים את החיילים למות במלחמה "בשביל הכיף" ו"מתייחסים לבני אדם כאל חיילים בשחמט". השיר כתוב בנימה מאוד תוקפנית ועוינת. בסוף השיר מנבא הדובר ל"חזירי המלחמה" כי הם ייענשו ביום הדין. להלן הבית הראשון של השיר:
שירי הקרב של מנוור.
אחת מלהקת המטאל הפוליטיות הבולטות ביותר היא להקת המטאל קלאסי האמריקאית מנוור משנות השמונים. מנוור ידועה בליריקה המיליטנטית שלה על אחוות לוחמים ותהילת קרב.