ב-2003 שיחק בסרט "תיאום כוונות" שכתב וביים אייל חלפון על פי ספרו של הרב חיים סבתו. ב-2005 גילם את קלינר בסרט הסטודנטים "מתמטיקה פשוטה" שכתב וביים דניאל בורובין, וגילם את בוזי בסרט הסטודנטים "החצי השני" שכתבה וביימה טליה סלמה. ב-2006 גילם שליח בסרט "הדברים שמאחורי השמש" שכתב וביים יובל שפרמן. ב-2007 גילם שליח פיצה בסדרה "מסכים" שביים דני סירקין, ושיחק בסדרה "המקום" שכתבו שלמה משיח ושני מלמד וביימו יצחק שאולי ואבי כהן. ב-2008 גילם את דדי בסרט "איים אבודים" שכתב וביים רשף לוי, והשתתף בתוכנית "לצחוק או למות" שביים גורי אלפי. ב-2009 גילם את כיפה בסרט "הבודדים" שביים רנן שור, וגילם אברך בסדרת הטלוויזיה "תמרות עשן" שכתב נח סטולמן וביים עודד דוידוף.
שיחק בפרסומות למפעל הפיס, וינר, הוט, "קליל תעשיות","מתאים לי", "קראנץ" ועוד.
בתיאטרון.
השתתף בצוות בידור במלון קלאב הוטל אילת, והשתתף במופע ילדים של יובל המבולבל.
בתיאטרון הקאמרי: ב-2004 גילם אוהד בהצגה "מילאנו" שכתב וביים שמואל הספרי. ב-2007 שיחק בהצגה "זה הים הגדול" מאת יוסף בר-יוסף שביימה דדי ברון, בהצגה "עוץ לי גוץ לי" שביים רוני פינקוביץ'.
בתיאטרון באר שבע: ב-2004 שיחק בהצגה "המדריך לחיים הטובים" שכתבה וביימה יעל רונן.
בתיאטרון אורנה פורת: ב-2005 שיחק בהצגה "טירונות" שכתב וביים הלל מיטלפונקט.
בתיאטרון צוותא: ב-2005 הופיע בהרכב הקומי "מושב לצים" לצד קובי מרציאנו, חי דוידוב ורונן דוידוב.
בתיאטרון הבוכרי חנדה חנדה: ב-2005 שיחק לצד קובי מרציאנו במופע "חנדה חנדה" שיר חי דוידוב.
בתיאטרון המדיטק: ב-2006 גילם את אביר שמשון בר לשון - התפקיד הראשי בהצגה "עלילות האביר שמשון בר לשון" שכתב וביים שמואל הספרי.
בתיאטרון אנסמבל הרצליה: ב-2007 שיחק בהצגה "פוקר" מאת פטריק מרבר שעיבד אילן חצור וביים יואב מיכאלי.
בתיאטרון הבימה: ב-2007 גילם פרמדיק רוסי לצד קובי מרציאנו בהצגה "סופה של בדיחה" מאת נועם גיל שביימה נועה רבן.
בתיאטרון נדנדה: שיחק בהצגה "כספיון" שכתבה איילה קורקוס (על פי ספרו של פאול קור) וביים אבי מלכה.
הקים את "תיאטרון שמחה" בו ביים, כתב ושיחק בהצגה "האוצר הוא אצלי", והעלה את המופע "הצדיק המצחיק".
ב-2012 גילם את הבעל בהצגה "ככה זה לא תשובה" שכתב איז'ו ליבוביץ' שגם ביים אותה לצד גולן אזולאי. ההצגה מספרת על בני זוג הנמצאים במשבר נישואין עקב חזרתו בתשובה של הבעל. בהצגה שיחקו גם גולן אזולאי, גלעד פרלמן, חיים זנאתי.
ב-2013 הקים את תיאטרון רון. ב-2016 כתב, ביים ושיחק בהצגה "על ראש התורן" על הרב שלמה גורן. ב-2018 כתב, ביים ושיחק את ההצגה "לב הכותל" על הרב מאיר יהודה גץ. ב-2019 כתב, ביים ושיחק את ההצגה "להאיר את המנורה" על הרב משה צבי נריה.
חיים אישיים.
נשוי ואב לילדים, והם מתגוררים במבוא דותן. חסיד ברסלב.
אתה הנחלת
אַתָּה הִנְחַלְתָּ תּוֹרָה לְעַמֶּךָ הוא פיוט האזהרות הנפוץ ביותר בקהילות ישראל ומן הקדומים ביותר הנמצאים בידינו, והוא מצוי במחזורי אשכנז וצרפת, בקטעי גניזה ובנוסח איטליה. נתחבר ככל הנראה בבבל בראשית תקופת הגאונים.
על הפיוט.
"אתה הנחלת" הוא למעשה מקבץ פיוטים ארוך המכיל רשימת מצוות המנויות בסדר אלפביתי עולה ויורד, כאשר היא אינה ערוכה על פי שום סדר הנראה לעין. הרשימה מכילה הן מצוות מן התורה והן מצוות שקבעו חכמים, ובשל כך נתכנה הפיוט גם "אזהרות דרבנן" או "אזהרות דרבנין בני מתיבתא", לפי שהוא כולל גם את המצוות מדרבנן.
דרך מנין המצוות באתה הנחלת.
דרך מניין המצוות בפיוט מבולבלת וחסרת סדר, ושיטתו של הפייטן בעריכת הפיוט עודנה בגדר תעלומה; בנוסף, חסרות מצוות רבות האמורות בתורה (יונה פרנקל כתב כי כל המצוות המנויות בפיוט אינן אלא 570). לפי הדעות שכותב האזהרות הוא הפייטן ר' אליהו הזקן, נטען כי ר' אליהו חיבר אזהרות אלו בעת שישב בבית האסורים, וכיוון שלא הייתה לו שם גישה לספרים – מנה בפיוטו את המצוות שלא לפי סדרן.
על פי פרופ' יונה פרנקל, אין ספק שהפייטן לא נתכוון למנות את כל המצוות, שהרי החסיר מספר מצוות עיקריות כגון פריה ורבייה (שהיא המצווה הראשונה בתורה), אכילת מרור או נתינת מחצית השקל; מצוות נוספות אף חוזרות על עצמן כמה פעמים, בהתאם לחזרת התורה עליהן. פרנקל מעיר כי אכן אין הפייטן כותב בשום מקום שכוונתו היא למנות את כל תרי"ג המצוות.
לפי דבריהם של אהרן ילינק והרב מנחם מנדל כשר הלך הפייטן באזהרותיו אלו בעקבות מניין המצוות של בעל ההלכות גדולות, שבדרכו צעדו בעלי אזהרות אחרים כמו רבי שלמה אבן גבירול; לדברי ילינק, . לעומת זאת, כותב פרנקל כי אין ספק שאזהרות "אתה הנחלת" קדמו לבעל הלכות גדולות, ובה"ג הוא שהעתיק מהן במניין המצוות שלו.
רב סעדיה גאון ביקר את הפיוט על צורתו חסרת הסדר ודרך מניין המצוות שלו, ובגלל תפוצתו הרבה של הפיוט החליט לכתוב אזהרות משלו בצורה המשקפת את שיטתו שלו במניין המצוות: בסידורו כותב רב סעדיה:
דברי רס"ג אלו מספקים מידע חשוב על תפוצתו הנרחבת של הפיוט, קדמותו, ומידת החשיבות הגדולה שייחסו לו בני כל הקהילות כבר בתקופת הגאונים.
זמן הפיוט ומחברו.
יש פיוט אזהרות שמוכר לנו מכתבי יד של נוסח צרפת שנתחבר על ידי ר' אליהו הזקן, שהיה גיסו של רב האי גאון ותלמידו של רבינו גרשום; פיוט זה מצוטט מספר פעמים אצל בעלי התוספות. עד שנמצאו אזהרותיו המקוריות, היו שטעו לחשוב שהוא חיבר גם "אתה הנחלת"; ואכן, בכמה מחזורים נדפס בראש הפיוט "אזהרות דאליהו זכור לטוב".
אחרים סברו שהוא שייך לרבי אלעזר הקליר, מחברם של רוב הפיוטים המצויים בידינו, ורבים נוספים מביאים אותו כמיוחס לפייטן רבינו שמעון הגדול בן ר' יצחק. יש המייחסים אותו לרבינו שמעון ממאנש, פייטן צרפתי שחי במאה ה-9 בסביבות השנים ד'ת"ר-ד'תר"ן והיה מאבותיו של רבי שמעון הגדול.
למעשה, ברור כי הפיוט היה ידוע כבר בתקופת אחרוני הגאונים ונכתב קודם תקופתו של רס"ג, בן המאה ה-9; ישנם גם המקדימים את זמנו של המחבר למאה הששית. יונה פרנקל כתב כי הפיוט התחבר כנראה לאחר חתימת התלמוד הבבלי, אך קדם למאה התשיעית, בה חי בעל הלכות גדולות שהעתיק במניין המצוות שלו את לשון הפיוט. לפי תיארוך זה קדם זמן חיבורו של הפיוט בוודאות לתקופתם של רבינו שמעון הגדול ורבי אליהו הזקן. בנוסף, כנראה שהפיוט חובר בבבל והוא שייך לסוגת הפיוט הבבלי הקדום, ולפיכך לא ייתכן שמחברו הוא רבי אלעזר הקליר או לחלופין רבי שמעון ממאנש, אלא פייטן בבלי שזהותו אינה ידועה לנו. יש שהצביעו על ישיבת פומבדיתא כמקום חיבור הפיוט, בתקופתו של ר' יוסף בר אבא גאון, כלומר בשנים 814-816.
שירים פשוטים
שירים פשוטים הוא פזמון שכתב והלחין שלמה גרוניך. גרוניך שר את השיר במקור עם שם טוב לוי בשנת 1983.
רקע.
השיר נכלל באלבומם המשותף של שלמה גרוניך ושם טוב לוי שנקרא "אלבום משפחתי" ובלט בו לצד "יש לי סימפטיה".
השיר נכתב על ידי גרוניך לאחר שעל אף שהיה אמן ותיק ומוכר, לא שודרו שיריו ברדיו במידה מספקת לדעתו. על פי יואב קוטנר פנה גרוניך לאיש גלי צה"ל, גידי אביבי, בבקשה שישמיעו את שיריו יותר, וזה השיב לו כי העם רוצה "שירים פשוטים", מה שהביא את גרוניך לכתוב את השיר.
בשיר מביע הדובר את אי שביעות רצונו מכך שהעם דורש שירים פשוטים שאינם מורכבים. כמו כן, השיר בז לתוכניות הטלוויזיה הפופולריות בהתייחס לתוכניות "משחק השבת" ו"שעה טובה".
במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת התשמ"ג (1983) הגיע השיר למקום ה-37.
דפוס בומברג
נץ שחור-גלימה
נץ שחור-גלימה (שם מדעי: Accipiter melanochlamys) הוא מין של נץ שחי בטבע ביערות גשם הרריים ברמות גינאה החדשה.
אורכו של נץ זה 32–43 סנטימטר, מוטת כנפיו 65–80 סנטימטר ומשקלו 172–256 גרם בזכרים ועד 294 גרם בנקבות. הנץ בעל נוצות חומות-אדמדמות לאורך גופו ופלג עליון שחור. המקור צהוב, קצר ומעוקל והעיניים גדולות וצהובות. נץ זה בעל כנפיים רחבות המותאמות לדאייה ותמרון רחב בתוך היערות בהם הוא חי. אזור השת לבן והרגליים הגדולות צהובות ובעלות טפרים כהים. הזנב ארוך ושחור ומעוטר בכתמים לבנים לאורכו.
הנץ חי ביערות גשם ויערות אחרים סביב רמות גינאה החדשה ושם דואה בחיפוש אחר יונקים קטנים כמו מכרסמים ומיני כיסאים, זוחלים ומיני עופות אחרים כמו ציפורי שיר קטנות ובעיקר מיני יוניים כמו יונים מהסוג "Gymnophaps". הנץ דואה לעבר הטרף וחוטף אותו מאחורה. לעיתים הוא צד כך בזוגות. מבנה כנפיו מאפשר לו לתמרן בין העצים ביעילות. הוא הורג את הטרף בעזרת מכה מטפריו הגדולות או ממקורו המעוקל. זוג הנצים מקננים על עץ גבוה או שיחים גבוהים באזור אוקטובר. שני בני הזוג מקננים ושומרים על 3 הגוזלים עד לבגרות.
הנץ אנדמי לגינאה החדשה, אך אין מספיק תצפיות לקביעת תחום תפוצתו. האזורים בהם נמצא הם ברמות שבמרכז גינאה החדשה ובאזור הקרוב אליהם.
אתגר צ'ארלי צ'ארלי
אתגר צ'ארלי צ'ארלי (נכתב גם: אתגר צ'ארלי-צ'ארלי; אתגר הצ'ארלי צ'ארלי. לחלופין: משחק צ'ארלי צ'ארלי; משחק העיפרון של צ'ארלי) הוא תופעת אינטרנט שצברה פופולריות בקרב בני נוער בעולם במאי 2015, כצורה של משחק עפרונות ונייר המצולם בוידאו ומשותף ברשתות החברתיות, וראשיתה ברשתות טוויטר ו-Vine. האתגר הוא התפתחות מודרנית של משחק חברה שילדים באמריקה הלטינית משחקים בו כבר דורות רבים, נקרא "משחק העט" (בספרדית: Juego de la Lapicera) ומוצאו כנראה בספרד.