ספר לרישום עסקאות מקרקעין הוא ספר חובה לפי חוק ניהול ספרים התשנ"ז-1997 (תוספת ט'), שבו חייב לרשום כל מתווך/אדם העוסק בנדל"ן את הפרטים הבאים:
1. פרטי חובה בהזמנה לביצוע פעולת תיווך במקרקעין
בהזמנה בכתב לביצוע פעולת תיווך במקרקעין לפי סעיף 9(א) לחוק, ייכללו לפחות הפרטים הבאים:
(1) שמות, כתובות ומספרי זיהוי של המתווך ושל הלקוח;
(2) סוג העסקה שפעולת המתווך מבוקשת לגביה, כגון: "שכירות", "מכירה";
(3) תיאור הנכס נושא פעולת התיווך;
(4) מחיר העסקה המבוקשת, בקירוב;
(5) הסכום המוסכם של דמי התיווך או שיעור דמי התיווך המוסכם מתוך המחיר שבו תתבצע העסקה, והאם המחיר - לפי אחד מאלה - כולל מס ערך מוסף, כמשמעותו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ה-1976.
Google Mars
וולקה
ווֹלֵקָה (געז: ወለቃ), כפר יהודי חשוב באתיופיה השוכן כארבעה קילומטרים צפון-מערבית לעיר גונדר.
היסטוריה.
הכפר הוקם במחצית הראשונה של המאה ה-20 על ידי משפחות של חוואים, בנאים, אורגים ונגרים שהועסקו בבניית מעונו של מושל מחוז בגמדר, ראס גוגסה וולה, בדברה תבור שבראשם עמד בג'רוד ברקולין ומנה כ-11 משפחות. תושביו עסקו בשיפוץ והקמת כנסיות ובתים בגונדר, וגרה, סימן, דמביה, ולקאית ותיגראי.
בשנות ה-60 הכפר מנה כ-200 נפש שבמרכזו עמד בית כנסת שמעליו מגן דוד ושבית העלמין היה בצידו השני של נחל וולקה. בהמשך, הכפר הפך לאתר תיירות שבו עברו תיירים לא מעטים ושרבים מהם רכשו מוצרי קדרות שונים. בעקבות ביקושם החלה להתפתח מרכז של ייצור כלי קדרות עם מוטיבים יהודיים ומכירתם לתיירים ואף חברה בריטית הציגה לנשים המקומיות טכנולוגיות מודרניות לייצורם.
ב-1985 נפתח בית ספר במקום מטעם הסוכנות היהודית ואשר נסגר באותה השנה מחוסר תקציב.
במהלך עליית ביתא ישראל רבים מתושבי הכפר הלכו ברגל לסודאן. כיום הכפר מאוכלס ברובו בתושבים כמנתים אשר ממשיכים את מלאכת הקדרות ומכירתם לתיירים.
מכפר זה יצאו אנשים כגון יונה בוגלה, חזקיהו פינחס ואבבה ברהן.
כמות התושבים בכפר לא צוינה במפקד האוכלוסין משנת 2005, שערכה לשכת הסטטיסטיקה האתיופית.
שבתי זכריה
שבתי זכריה (20 ביולי 1921 - כ"ז בתמוז ה'תשע"ז, 21 ביולי 2017) היה עורך דין, סופר וחוקר תולדות ירושלים.
ביוגרפיה.
זכריה נולד בפולין ועלה בשנת 1936 לארץ ישראל. התיישב בירושלים והיה לחבר ב"הגנה". במלחמת העצמאות שירת כלוחם בירושלים. במהלך המלחמה נהרג אחיו, חבר האצ"ל ראובן זכריה, בקרב על מלחה.
הוא נרשם ללימודי המשפטים במחזור הראשון באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1949 עם קבלת רישיון לעריכת דין, החל לעבוד בתור קצין משפטים בפרקליטות הצבאית בירושלים. משנת 1961 ובמשך 17 שנים, עבד כפרקליט בפרקליטות מחוז ירושלים במשרד המשפטים, שם כיהן כעוזר פרקליט המחוז וכסגן בכיר לפרקליט המחוז. בתקופה זו הופיע מטעם המדינה במשפטים רבים בעיקר בעניינים פליליים, בבתי המשפט בכל הערכאות. בשנת 1978 פרש ופתח משרד עצמאי בו הוא עבד עד שנותיו האחרונות.
מתום מלחמת ששת הימים חקר שבתי זכריה את תולדות הישוב היהודי, בדורות האחרונים בירושלים שבין החומות ומחוצה לה. הוא פרסם מאמרים רבים בנושא בירחונים שונים, וחיבר והוציא שמונה ספרים על ירושלים.
במשך למעלה מ-35 שנים הדריך זכריה, מטעם החברה להגנת הטבע, מאות סיורים בירושלים העתיקה והחדשה. בשנת 2004 קיבל את עיטור "יקיר ירושלים", ובשנת 2011 קיבל את עיטור יקיר לשכת עו"ד של מחוז ירושלים.
שבתי זכריה היה נשוי למרגלית, להם שלושה ילדים. נקבר בהר המנוחות בירושלים.
Google Moon
דרוזגניק
דרוסקניק
פרשנות (פסיכולוגיה)
פרשנות (וכן פירוש ואינטרפטציה) הוא כלי מרכזי להתערבות טיפולית במסגרת טיפול פסיכודינמי, בו תגובת המטפל מאפשרת תובנה חדשה או חוויה חדשה אצל המטופל. לרוב, מעלה המטפל הצעות להסבר המשמעות הסמויה והלא-מודעת בתכנים ובהתנהגויות של המטופל, ובכך מקדם את התהליך הטיפולי.
במהלך הטיפול עולות אפשרויות שונות לפירוש והסבר התכנים שמעלה המטופל, במטרה להעמיק בתכנים אלו, לנתח אותם ולהבין את הגורמים הסמויים שלהם, וזאת כדי להגיע להבנה טובה יותר של התכנים הלא-מודעים המשפיעים על רגשותיו והתנהגותו של המטופל.
פרשנות בתפיסות מסורתיות.
הגישה הפסיכואנליטית המסורתית ראתה בפרשנות המילולית ככלי העיקרי של המטפל. הפרשנות מתייחסת אל חלומות המטופל, אל אסוציאציות חופשיות שהוא מעלה במהלך הטיפול, אל ההתנגדויות ואל יחסי ההעברה.
זיגמונד פרויד, אבי הפסיכולוגיה, פיתח את האנליזה, שיטת הטיפול, שמטרתה לחשוף מחשבות לא מודעות וליצור תובנות חדשות שבסופו של דבר ישנו את מבני היסוד הלא מודעים של הנפש. האנליזה שמשמעותה פירוק מרכיבי היסוד של הנפש, מגלה פחדים תקוות ופנטזיות ינקותיות, מביאה ליצירת אינטגרציה חדשה של מרכיבים אלה. הפרשנות של הפסיכואנליטיקאי משחררת אנרגיה ליבידינאלית הכלואה בקונפליקטים הינקותיים ורותמת אותה לבנייה מחדש, בריאה יותר, של הנפש.
תפיסה זו של פרשנות נשענת על האמונה שהפרשנות של האנליטיקאי היא אובייקטיבית ושוברת את מחסומי ההדחקה על ידי מתן שם אובייקטיבי לתהליכים נפשיים.
דוגמה קלינית.
דורה הוא כינוי שהוענק על ידי פרויד למטופלת אותה אבחן בשנת 1900 כלוקה בהיסטריה נשית. את הטיפול פרסם במאמרו "קטע מתוך אנליזה של היסטריה", שיצא בשנת 1905 ובו תיאר כי הוטרדה מינית בילדותה, דבר שגרם לה לדבריו לטראומה נפשית. יחד עם זאת, במסגרת הטיפול נתן פרויד לסיפוריה פרשנות אחרת. הוא טען כי הבחילה שחשה לדבריה בעת האירוע הקשה הייתה למעשה היפוך תגובה של תחושתה האמיתית - תשוקה מינית, והתקה של התשוקה מאיברי המין אל איברי מערכת העיכול. כמו כן, טען כי האשמותיה כלפי אביה משמשות אותה כדי לחפות על מחשבות מיניות שלה עצמה. הוא טען כי אידה הייתה מאוהבת באביה, וכי הצורך לדכא אהבה אסורה זו הוּתק לעבר דיכוי משיכתה כלפי הגבר שהטריד אותה.
דורה התקשתה לקבל פרשנות זאת ובעקבת כך עזבה את הטיפול. לאחר זמן מה כשנפגשו סיפרה שהתסמינים נעלמו, פרויד ייחס זאת לפרשנות שנתן לה והיא ייחסה זאת לכך שהיה הראשון שהאמין לסיפורה.
פרשנות בתפיסות מודרניות ופוסטמודרניות.
תפיסות בנות זמננו רואות את מטרת הטיפול באופן שונה, והיא כינון תחושת זהות עשירה יותר ואותנטית ובהתאם, הפרשנות אינה כלי לחשיפת התכנים הלא מודעים, אלא כלי ליצירת הכלה, שיקוף, החזקה - חוויות בטיפול שתפקידן להעשיר את המציאות הנפשית הסובייקטיבית של המטופל.
סטיבן מיטשל מסביר כי המטופל אינו זקוק לתובנה, אלא לחוויה של נראות, הערכה ואכפתיות. על פי תפיסה זו פירוש בצורה המסורתית אינו נחווה שיצירת תובנה, אלא כאירוע בין אישי שמשמעותו נקבעת מדפוסים של יחסים האופייניים למטופל. באופן זה יכול הפירוש הקלאסי להיחוות לעיתים כשיחזור מאיים של הטראומה המקורית.
תומאס אוגדן מתאר את השפעת המרחב הפוטנציאלי שמאפשרת למטופל לגלות ולחקור את הסובייקטיביות שלו.
וילפרד ביון מניח ביסודות הפרקטיקה הטיפולית שלו את הרעיון שהטיפול מתקיים בכאן ועכשיו, ולכן הפירוש מתייחס תמיד להווה, ואינו אובייקטיבי כי הוא תמיד בחירה בין אפשרויות רבות. הפירוש מאפשר למטופל לעבור בין שכבות נפשיות שונות. תנועה זו נועדה להתגבר על מחסומים ומכשולים בנפש.
בעוד הפרשנות הקלאסית נתפסת כמידע שיש למטפל ואותו הוא מוסר למטופל כדי לרפאו, תאורטיקנים מאוחרים יותר שינו תפיסה זו וראו את הפרשנות כהצעה של המטפל או כגילוי משותף שעולה מתוך השיח הטיפולי.
דונלד ויניקוט, רופא ילדים ופסיכואנליטיקאי, השווה את הפירוש למרית הרופאים המבריקה שהייתה נותרת על שולחן הטיפול וחיכתה לילד שיאחז בה אם גילה אותה במקרה שהיא מצאה חן בעיניו. כך טען שהמטפל צריך לאפשר למטופל לגלות את הפרשנות ולא לדחוף אותה אל פיו. התפיסה המהפכנית של ויניקוט נתנה מקום לאי הידיעה של המטפל ולספונטיות שלו. את מקור הצורך להבין ולתת משמעות ייחס חרדה של המטפל ובמקום זאת עודד פרשנות שמצביעה על הפגיעות של המטפל והאותנטיות שלו. בנוסף, ההמשגה של תופעות מעבר משנה את ההתייחסות לפרשנות כאובייקט מעבר אותו מעניק המטפל, אך יחד עם זאת נברא על ידי המטופל. רעיון זה מטשטש את הגבולות בין הפרשנות לבין האסוציאציות החופשיות.
מטפלים מהגישה ההתייחסותית פיתחו את רעיונותיו של ויניקוט אודות הפירוש וראו אותו כאירוע שהוא התייחסותי בבסיסו. פירוש יחסי העברה מהווה השתתפות או מימוש של היחסים ואינו יכול להיות נפרד מהם.
לדוגמה, נוויל סימינגטון טען שהפירוש, יותר מאשר מטרתו לשנות את תובנתו של המטופל, הוא סממן של היחסים בין המטפל והמטופל ולכן הפירוש הוא החצנה של שינוי שכבר התרחש והוא חיוני כדי להעביר אותו למודעותו.
הכנסיה הרוסית
הצגת זקנדורף
זוהר זמירו
אדוארד לוקאס
הקרב בקרוגר
הקרב בקרוגר (Battle at Kruger) הוא שמו של סרטון וידאו חובבני המתעד עימות המתפתח בין עדר תאואים אפריקנים לבין קבוצת אריות ותנין יאור אחד. הסרטון צולם על ידי דייוויד בוזדינסקי וג'ייסון שולסברג, בעת שהיו בסיור מודרך בפארק הלאומי קרוגר בדרום אפריקה.