בין השנים 1949 – 1958 עבד כרדיולוג בבית החולים בעפולה. בין השנים 1959 – 1976 ניהל את מכון הרנטגן במרכז רפואי העמק, ולאחר מכן ניהל את מכון הרנטגן במרכז הרפואי כרמל עד שנת 1984, אז פרש לגמלאות.
נפטר ב-27 בספטמבר 2011.
משפחה.
פרידמן נישא לפנינה לבית שטרייס בשנת 1942. פנינה ובתם, עדה, נהרגו בתאונת דרכים ב-1960. פרידמן נישא בשנית ללאה ולזוג נולדו שני ילדים, יאיר ורותי. יאיר נפטר בשנת 1998.
תחנת ברסי
תחנת ברסי (רשמית: תחנת פריז-ברסי-בורגון-פאי ד'אוברן. בצרפתית :Gare de Paris-Bercy-Bourgogne-Pays d'Auvergne) היא תחנת הרכבת השביעית בגודלה בפריז. התחנה שוכנת בשכונת ברסי, בדרום-מזרח פריז ומשרתת קווי רכבת SNCF בינוניים וקצרים ליעדים מדרום-מזרח לבירה, בחבלים בורגון ופאי ד'אוברן (כפי שמשתקף בשמה הרשמי של התחנה מאז 2016) ובהם הערים דיז'ון, אביניון, קלרמון-פראן ונוור. התחנה משמשת כתחנה מרכזית לאוטובוסי OUIBUS הבינלאומיים בקווי לונדון/ בריסל/ אמסטרדם - ליל - פריז; ופריז - ליון - טורינו/ מילאנו. כן משמשת התחנה מסוף לרכבות-מעבורת לשינוע כלי רכב (service auto-train או train auto-couchettes TAC).
היסטוריה.
במקום בו נמצאת התחנה שכנה תחנת רכבת לסחורות, אשר שירתה את שוק היין הענק של ברסי.
תחנת רכבות הנוסעים המודרנית נפתחה ב-1977 כתחנת-עזר לתחנת ליון.
בעבר שירתה התחנה את קו הרכבת לאיטליה, אך מאז 2011 הועברו רכבות אלה לגאר דה ליון.
הפועל כפר סבא (פירושונים)
אפל פארק
אפל פארק (באנגלית: Apple Park) הוא מטה חברת אפל, שממוקם בקופרטינו, קליפורניה, ארצות הברית. הפארק נפתח לעובדים באפריל 2017 ובנייתו הושלמה בתחילת 2018. בבניין מרכזי אחד של 4 קומות, בצורת טבעת ענקית, מועסקים יותר מ־12,000 עובדים, ובהם למעלה מ־2,000 עובדי מחקר ופיתוח. שמונים אחוזים משטח הפארק מורכב משטח ירוק נטוע עצים עמידים מקומיים לאזור קופרטינו. החצר המרכזית של הבניין הראשי כוללת בריכה מלאכותית.
עלותו של המבנה תוכננה לכ־3 מיליארד דולר, אך בעת הבנייה חלה חריגה של 2 מיליארד דולר, והעלות הכוללת של המבנה הייתה 5 מיליארד דולר. מה שמוביל למקום השלישי בתואר: "המבנים היקרים ביותר בעולם".
מיקום.
האפל פארק ממוקם קילומטר אחד ממזרח לקמפוס אפל המקורי. לחברת Apple Inc הייתה מאז ומתמיד נוכחות משמעותית בקופרטינו (מאז 1977), לכן החברה החליטה לבנות את הפארק באזור הקמפוס ולא להתרחק מהאזור ולבנות במקום זול יותר.
עיצוב.
סטיב ג'ובס, בהופעתו האחרונה לפני מותו באוקטובר 2011:יש שם חצר מדהימה באמצע, ועוד הרבה. זה עיגול כך שהוא מעוקל כל הדרך מסביב. זו לא הדרך הזולה ביותר לבנות משהו. כל פנל של זכוכית בבניין הראשי יהיה מעוקל. יש לנו תמונה של בניין המשרדים הטוב ביותר בעולם. אני באמת חושב שסטודנטים לאדריכלות יבואו לכאן כדי לראות את זה.המבנה בצורת הטבעת, שמפורסם כ-"מעגל מושלם", לא תוכנן במקור להיות כזה. ישנם שמונה מבנים, המופרדים זה מזה באמצעות מיני- אטריומים. הפארק משתרע על 1.6 קילומטר בהיקפו, עם קוטר של 461 מטר. בבניין העגול שוכנים רוב העובדים. לבניין ארבע קומות מעל הקרקע ועוד שלוש מתחת לאדמה.
העיצוב מסתיר את הכבישים והחניונים מתחת לפני הקרקע. קירות הקמפוס עשויות רק מזכוכית. בסביבות 7,7000 מטר רבוע של שטח מיועד עבור חללי פגישות וחללי מנוחה. החצר הפנימית של המבנה העגול כוללת פארק בגודל 30 דונם ובו בריכה, עצי פרי ושבילים מתפתלים בהשראת מטעי הפירות בקליפורניה.
לוח בטון נושם משמש לרצפה, התקרה ומערכת המיזוג של הבניין. בסך הכל השתמשו ב-4,300 לוחות כאלה עבור הבנייה. חלק מהלוחות שוקלים 27 טון. Rudolph and Sletten ו-Holder Construction השלימו את בניית הליבה והמעטפת של הבניין.
עלויות.
עלות הקרקע נאמדה בכ-160 מיליון דולר.
בשנת 2011, התקציב להקמת הקמפוס היה פחות מ-3 מיליארד דולר, אך עם זאת, בסופו של דבר נאמדה העלות הכוללת בכ-5 מיליארד דולר.
אספקת אנרגיה.
אפל הצהירה כי כל הפארק יופעל בעזרת אנרגיה מתחדשת בלבד, דבר שהופך את האתר לאחד המבנים היעילים אנרגטית ביותר בעולם. פאנלים סולאריים המתוקנים על גג המבנה יכולים לייצר 17 מגה-וואט של חשמל, מה שמספיק כדי להניב 75% מאספקת החשמל במהלך שעות השיא. גג הבניין הוא אחד הגגות הסולאריים הגדולים ביותר בעולם. האוויר זורם בחופשיות בין פנים המבנה ומחוצה לו, ומספק אוורור טבעי, דבר שמבטל את הצורך במערכות מיזוג אוויר במהלך תשעה חודשים בשנה.
מתקנים.
בתי קפה.
ישנם שבעה בתי קפה בקמפוס, כאשר בגדול שבהם יש שלוש קומות ו-3,000 מקומות ישיבה. יש בו גלריה בשטח 1,900 מטר, שיכולה להכיל 600 אנשים ועוד 1,750 מקומות ישיבה במרפסת.
אודיטוריום.
האודיטוריום, שנקרא "תיאטרון סטיב ג'ובס", ממוקם על גבי בקמפוס. זהו אודיטוריום תת-קרקעי בן 1,000 מושבים המיועד להשָקות מוצרים ומסיבות עיתונאים. יש לו לובי גדול מעל פני הקרקע בצורת גליל, ממנו ניתן לרדת במדרגות לאולם עצמו. לאודיטוריום 350 מקומות חנייה ושביל להולכי רגל המוביל למבנה המרכזי, הממוקם צפונית-מערבית לאודיטוריום.
קיר הלובי עשוי זכוכית בצורת גליל ללא עמודי תמיכה, אשר מעניקה למבקרים באודיטוריום נוף של הקמפוס ללא הפרעה ב-360 מעלות. זהו המבנה הגדול ביותר בעולם שכל קירותיו עשויות זכוכית.
האודיטוריום כולל גם מעלית זכוכית בגובה של 13 מטר אשר מסתובבת על צירה ב-171 מעלות כשהיא עולה למעלה. המעלית עשויה מזכוכית מחוסמת, והיא נחשבת למעלית הזכוכית הגבוהה ביותר בעולם.
אירוע העיתונות הראשון שהתקיים באודיטוריום היה ב-12 בספטמבר 2017, והוכרזו בו האייפון 8 וה-8 פלוס, האייפון X, Apple Watch Series 3 ועוד.
שליחי הנשמה
היחדה למען הגולן
היַחְדָּה (קואליציה) למען הגולן - יל"ג היא עמותה הפועלת לקידום ההכרה הבינלאומית בריבונות ישראל ברמת הגולן. בזירה הישראלית פועלת היל"ג להמרצת הממשלה ונבחרי הציבור לכך שההכרה הבינלאומית בריבונות ישראל ברמת הגולן והכפלת אוכלוסיית הגולן, יהיו למשימה לאומית. בזירה הבינלאומית פועלת היל"ג להוריד מסדר היום כל אפשרות של נסיגה ישראלית מרמת הגולן ובשכנוע והמרצת מקבלי ההחלטות להכיר בריבונות ישראל ברמת הגולן.
פרסומים.
בינואר 2018 פרסמה היל"ג מסמך מדיניות מקיף בשם: "הערות לאסטרטגיה לאומית לרמת הגולן". המסמך סוקר את הקשר ההיסטורי של הגולן לעם ישראל ולמדינת ישראל וכן מציג עקרונות, רעיונות ואבני יסוד לגיבוש אסטרטגיה לאומית לרמת הגולן שבמרכזה: הכרה בינלאומית בריבונות ישראל ברמת הגולן והגדלת מספר התושבים בגולן. במסגרת העבודה על המסמך בוצע מחקר משווה ובו נבחן גידול האוכלוסייה בערי פריפריה בין השנים 1967–2017 בהשוואה לגידול האוכלוסייה ברמת הגולן. בנוסף נבחנו תוכניות פיתוח ממשלתיות לרמת הגולן במשך חמישים שנות שליטה ישראלית. הממצאים העלו כי מרבית תוכניות הממשלה ליישוב ופיתוח הגולן לא הושלמו וחלקן אף לא כלל לא בוצע, עוד עלה כי גידול האוכלוסייה ברמת הגולן הוא הנמוך ביותר מבין הערים שנבחנו וכי מאז חקיקת חוק רמת הגולן בשנת 1981 חלה ירידה משמעותית במספר היישובים החדשים שהוקמו ברמת הגולן ובפיתוחו.
מסמך המדיניות תורגם לאנגלית והושק במסגרת כנס שנערך בקונגרס האמריקאי ביולי 2018.
כנס: אסטרטגיה לאומית לרמת הגולן.
במרץ 2018 קיימה היל"ג כנס ראשון מסוגו בנושא גיבוש אסטרטגיה לאומית לרמת הגולן. בכנס השתתפו אנשי ציבור וכן גורמים מתחום הביטחון, הדיפלומטיה, התקשורת, האקדמיה וההתיישבות וכן מנהיגות מקומית מהגולן. בין המשתתפים: האלופים (במיל.) עמוס ידלין וגרשון הכהן, השגרירים לשעבר מייקל אורן ורון פרושאור, פרופסור אייל זיסר, ראש אגף המודיעין לשעבר במוסד חיים תומר וראש המועצה המקומית קצרין דמיטרי אפרצב. בכנס נידונו האפשרויות והסיכויים להכרה בינלאומית בריבונות ישראל ברמת הגולן, קידום תוכנית חירום לאומית לפיתוח הגולן והכפלת מספר התושבים בו.
כמו כן נידון עתיד המרחב הסורי מנקודת מבט ישראלית.
תוצרי הכנס והמסקנות שהתקבלו בו משמשות בימים אלה בסיס לגיבוש תוכנית חירום לאומית לפיתוח והכפלת אוכלוסיית הגולן אשר תוצג למקבלי ההחלטות.
גיוס תמיכה בארצות הברית.
כחלק מהמאמץ לקידום ההכרה הבינלאומית בריבונות ישראל ברמת הגולן, קיימה היל"ג מסע הסברה בארצות הברית ביולי 2018, במהלכו נערכו פגישות עבודה עם גורמי ממשל בכירים, סנאטורים, ביניהם טד קרוז, וחברי בית הנבחרים, וכן עם מעצבי דעת קהל ועמיתים במכוני מחקר.
העמדה המרכזית שהוצגה במסע ההסברה התמקדה בחשיבות ובצורך הדחוף שבהכרה אמריקאית בריבונות ישראל ברמת הגולן כאינטרס ישראלי-אמריקאי משותף. בהיבט רחב יותר, הוצג לסנאטורים ולחברי בית הנבחרים מזכר מפורט המתייחס לא רק לסוגיית הגולן אלא גם לצורך שבתהליך חשיבה חדש בכל הנוגע למדיניות החוץ של ארצות הברית למזרח התיכון, לאור המגמות המשתנות, ונדונו מהלכים מעשיים לקידום ההכרה האמריקאית.
במסגרת הביקור התקיים כנס בקונגרס האמריקאי ובו הוצג למשתתפים מסמך המדיניות "הערות לאסטרטגיה לאומית לרמת הגולן" המפרט את העקרונות המרכזיים בנוגע לחשיבות והדחיפות שבהכרה בינלאומית בריבונות ישראל ברמת הגולן. משתתפי הכנס קיבלו תדרוך מפורט בנוגע לאינטרס הישראלי והאמריקאי שבהכרה בגולן הישראלי, וכן סקירה רחבה בנושא שהעניק , מומחה אמריקאי בין-לאומי לפוליטיקה ומזרח תיכון ממכון הדסון שהגיע כאורח היל"ג.
דיון בכנסת.