למרות ההתקדמות המדעית, נותר נושא חיזוי רעידות אדמה כאחד היותר סבוכים במחקר הסייסמולוגי. אף שברור כי רעידות אדמה חוזרות ונשנות על אותו ההעתק, הרי שהמחזוריות אינה מסודרת בזמן ולא ניתן להסתמך עליה לשם חיזוי. עם זאת, ניתן להתמודד עם קושי זה כאשר מתייחסים בנפרד ל:
בפברואר 2022 חנך המכון את מערכת "תרועה", שבמקרה של רעידת אדמה תיתן התרעה קצרה על כך באמצעות מערכת הצופרים של פיקוד העורף, בהתבסס על הזמן שלוקח לגלי הרעידה להתפשט ממוקד הרעש אל ריכוזי האוכלוסייה. דוגמה:כאשר תתרחש רעידה בצפון ים המלח, ההתרעה לתושבי ירושלים תהיה כשלוש שניות, לתושבי תל אביב כ-18 שניות, ולתושבי חיפה – כ-30 שניות.
מבצע מהדק נייר
מבצע מהדק נייר (באנגלית: Operation Paperclip; פֶּיְיפֶּרקְלִיפּ) הוא שמו של מבצע שביצעו אנשי המשרד לשירותים אסטרטגיים של ממשלת ארצות הברית מיד לאחר מלחמת העולם השנייה. מטרת המבצע הייתה לאתר ולגייס מדענים בכירים נאצים בגרמניה, בברית המועצות ובמדינות נוספות, כדי לשלב אותם במחקרים בארצות הברית, בתקופת המלחמה הקרה. יותר מ-1600 מדענים, מהנדסים וטכנאים גרמניים בתחומים שונים מאווירונאוטיקה ועד מדעי החומר וכימיה אותרו והועברו במהלך המבצע לארצות הברית.
מדענים אלה תרמו לתוכנית החלל האמריקאית, אך גם למחקרים פסיכיאטריים כדוגמת פרויקט MKULTRA.
המדענים, שחלקם השתתפו בפשעי המלחמה של הנאצים, הביאו איתם בדרך כלל גם חברים ובני משפחה. הם הועברו למתקן P. O. Box 1142. שעליו נעשה הסרט התעודי "ת"ד 1142, הנאצים הסודיים של אמריקה".
רשימת אוסנברג.
באביב 1943 החלה גרמניה במאמצים להחזיר מיחידות השדה מדענים וטכנאים כדי להשתמש בכישוריהם לצורך מחקר ופיתוח. כדי לגייס מדענים וטכנאים, נדרש תחילה לאתר אנשים בעלי כישורים מתאימים, ובהמשך לבדוק את נאמנותם הפוליטית והאידאולוגית. ורנר אוסנברג מאוניברסיטת הנובר, שעמד בראש ההתאחדות למחקר צבאי (Wehr Forschungsgemeinschaft), הכין רשימה של מדענים וטכנאים שעמדו בדרישות המקצועיות והפוליטיות, לצורך החזרתם לעבודה מדעית. במרץ 1945 מצא טכנאי פולני שאריות מהרשימה שנגרסה ונזרקה לשירותים, והודות לשאריות אלו הרכיבו האמריקאים "רשימה שחורה" - שם קוד לרשימת מדענים שיועדו לחקירה, ובראשם ורנר פון בראון.
מבצע Overcast.
תוכניתם המקורית של האמריקאים הייתה לראיין רק חוקרי טילים, אולם בעקבות מברק שנשלח לפנטגון ב-22 במאי 1945 על ידי מייג'ור סטיוור הוחלט לשנות את התוכנית ולפנות טכנאים גרמנים ואת משפחותיהם כדי להשתמש בידע שרכשו לצורך המלחמה באוקיינוס השקט, וכן כדי למנוע את העברת הידע לידי ברית המועצות.
נוסף על מדענים המומחים בטילים ובפיזיקה גרעינית, חיפשו בעלות הברית גם מומחים בתחומי הכימיה, הרפואה והנשק ימי.
מרבית המדענים היו מדענים שהועסקו במסגרת פיתוח V-2, ואלו שוכנו עם משפחותיהם בבוואריה. שם המבצע שהתקבל במטות המשולבים האמריקאים ב-19 ביולי 1945 היה Overcast, אך מאחר שנעשה שימוש פומבי ב"מחנה Overcast" למחנה בו שוכנו המדענים, ניתן למבצע שם הקוד "פייפרקליפ" (Paperclip).
מבצעים מקבילים.
מבצע מקביל בשם "קופסת גפרורים" ניהלו גם הקנדים.
גם ברית המועצות עשתה מאמץ להשיג את הידע הגרמני בנושא טילים. סטלין שרגז על נפילתם של בכירי המהנדסים לידי האמריקאים אמר: "זה בלתי נסבל בהחלט. אנו הבסנו את צבאות גרמניה הנאצית; אנו כבשנו את ברלין ופנמינדה; אך האמריקאים השיגו את מהנדסי הטילים". עם זאת, עלה בידי הסובייטים לתפוס מאות טכנאים ומהנדסים, את המעבדות בפנמינדה וכן רשימות של ספקי רכיבים לטילים. הטכנאים והמהנדסים הועברו לברית המועצות בשנת 1946. שם הם נחקרו ומסרו פרטים שאיפשרו לסובייטים לבנות את הטילים הגרמניים. עד נובמבר 1953 הוחזרו הטכנאים לגרמניה.
אמילי אוסמנט
אמילי ג'ורדן אוסמנט (באנגלית: Emily Jordan Osment; נולדה ב-10 במרץ 1992) היא שחקנית וזמרת-יוצרת אמריקאית. היא ידועה בשל תפקידיה כגרטי גיגלס בטרילוגיית "ספיי קידס" וכלילי טרסקוט בסדרה "האנה מונטנה" של ערוץ דיסני.
ביוגרפיה.
אוסמנט נולדה בלוס אנג'לס, קליפורניה, לשחקן מייקל יוג'ין אוסמנט ולתרסה אוסמנט (לבית סיפרט), מורה לאנגלית. היא חונכה כקתולית. אחיה הגדול הוא השחקן מועמד פרס האוסקר היילי ג'ואל אוסמנט.
קריירה.
את הקריירה שלה בתעשיית הבידור החלה אוסמנט ב-1997, כאשר לוהקה לפרסומת של חברת משלוחי הפרחים "FTD".
ב-1998 לוהקה לפרסומת של FTD (חברת משלוחים אמריקאית). לאחר מכן השתתפה במספר פרסומות. הפריצה הקולנועית שלה הייתה בסרט "The Secret Life of Girls" (החיים הסודיים של בנות), שיצא לאקרנים ב-1999. באותה שנה זכתה גם בפרס האומנית הצעירה, בשל השתתפותה בסרט הטלוויזיוני "Sarah, Plain and Tall: Winter's End". לאחר מכן שיחקה בסרטים "ספיי קידס 2" ו"ספיי קידס 3".
בשנת 2006 קיבלה אוסמנט, כשהייתה בת 13, את תפקיד לילי טרסקוט בסדרה המצליחה של דיסני "האנה מונטנה".
בנוסף, היא דיבבה בסרט "Holidaze: The Christmas That Almost Didn't Happen". היא שיחקה בסדרת המשחקים של ערוץ דיסני בקבוצה הירוקה בשנת 2006 ובקבוצה הצהובה בשנת 2007; בשנתיים אלו הקבוצה שלה זכתה במקום השני.
בשנת 2007 שיחקה אוסמנט בסרט "" וגילמה את קאסי, הדמות הראשית. בנוסף הקליטה את פסקול הסרט, והשתתפה בוידאו קליפ שלו. באותה שנה הקליטה גם את השיר "You've Got a Friend" מתוך אלבומו של בילי ריי סיירוס.
ב-2008 כיכבה בסרט "אם הכדורגל". בשנת 2009 כיכבה אוסמנט בתפקיד ראשי בסרט מבית דיסני "אבא בצרה", וכן בעיבוד הקולנועי של הסדרה בכיכובה, "".
ב-2009 הוציאה אוסמנט את השיר "All The Way Up". מאוחר יותר הוציאה סינגל שני, "You Are The Only One". אלבומה הראשון, "All the Right Wrongs", יצא באוקטובר 2009. ב-2010 יצא אלבומה השני, "Fight or Flight", הכולל את סינגל הבכורה "Let's Be Friends", והסינגל השני "Love Sick".
במקביל לקריירה המוזיקלית, המשיכה להופיע כשחקנית. מ-2010 דיבבה תפקיד משנה בסדרת האנימציה "קיק". ב-2011 דיבבה בסרט "הצ'יוואווה מבוורלי הילס 2". ב-2011 היא גם כיכבה בסרט "בריונות ברשת" ("Cyberbully"). בשנים 2015–2016 שיחקה בעונה השלישית והרביעית בתפקיד חוזר בסיטקום "ממי" ברשת CBS, בתור ג'ודי.
במשך השנים, אוסמנט שיחקה בתפקיד אורח בסיטקומים רבים: "מפגשים מהסוג האישי", "חברים", "שני גברים וחצי", "ג'ונאס", "החיים היפים על הסיפון", "לחיות עם בנים".
בשנים 2012–2020 היא דיבבה ב-24 פרקים של סדרת האנימציה הקומית "איש משפחה" דמויות שונות.
בשנים 2014–2018 היא מככבת בתור גבי דיימונד בסיטקום "רעבה לאהבה" ברשת ABC Family (כיום Freeform).
פגיעה בחוט השדרה
פגיעה בחוט השדרה גורמת להפרעה בחוט השדרה או נזק לחומר הלבן או הפרעה במרחב הסיבים שמעבירים תחושה ואיתותים מוטוריים אל המוח ומתוכו. הפגיעה גם פוגמת בחומר האפור בחלקו המרכזי של חוט השדרה, דבר הגורם לאובדן מקטעים של תאי עצב.
גורמים לפגיעה.
פגיעה בחוט השדרה יכולה להיגרם ממספר סיבות:
חומרת הפגיעה.
הארגון האמריקני לפגיעה בחוט השדרה (ASIA, American Spinal Cord Injury Association) הגדיר סיווג בינלאומי המבוסס על גובה הפגיעה הנוירולוגית, בדיקת תחושה בכל דרמטום וכוחן של עשר קבוצות מפתח של שרירים בכל צד של הגוף, הפועלות במשיכת הכתף (C4), בכיפוף המרפק (C5), בכיפוף גבי של שורש כף היד (C6), ביישור המרפק (C7), בכיפוף הירך (L2), ביישור הברך (L3), בכיפוף גבי של הקרסול (L4), בישור בוהן הרגל (L5), ובכיפוף כפי של הקרסול (S1). כל שריר מדורג לפי סולם 0–5, כאשר 0 משמעו משותק, 1 משמעו תנועה חלקית, 2 משמעו תנועה לכל אורך טווח התנועה, 3 משמעו תנועה כנגד כוח הכובד, 4 משמעו תנועה תוך התנגדות ידנית, ו-5 משמעו נורמלי. דירוג התחושות למפרקים אלה הוא מ־2-0, כאשר 0 משמעו איבוד תחושה כללית, 1 משמעו תחושה חריגה, ו-2 משמעו תחושה נורמלית.
פגיעה טראומתית בחוט השדרה מסווגת לארבעה סוגים, לפי הארגון האמריקני לפגיעה בחוט שדרה ושיטת הסיווג הבינלאומית לפגיעה בחוט השדרה (International Spinal Cord Injury Classification System):
בנוסף, קיימות מספר תסמונות קליניות הקשורות בפגיעות חוט שדרה לא מלאות:
שכיחות הפגיעה.
בעולם.
שכיחותה של פגיעה בחוט השדרה אינה ידועה בהרבה מדינות. במספר מדינות, כמו שווייץ ואיסלנד, נפתחו משרדי רישום. כ-450,000 אנשים בארצות הברית חיים עם פגיעה בחוט השדרה (אחד ל-670), ומתרחשות 11,000 פגיעות נוספות בכל שנה. מרביתן (כ-78 אחוזים) קורות לגברים בגילאים 16–30, ונובעות מתאונת דרכים (42%), מקרי אלימות (24%) או נפילות (22%).
בישראל.
מאז 2005, מתגלים 20 עד 30 מקרים חדשים (למיליון אנשים) של פגיעה בחוט השדרה בישראל, כאשר 82% מהם גברים. כ-35% מהמקרים נגרמים כתוצאה מתאונות דרכים, ואחרים בגלל פציעה מבצעית, נפילות ותאונות ספורט.
ההשפעות של פגיעה בחוט השדרה.
ההשפעות המדויקות לפגיעה בחוט השדרה משתנות לפי סוג ורמת הפגיעה, ומחולקות לשני סוגים עיקריים:
בנוסף לאובדן פעילות מוטורית או תחושתית מתחת לאזור הפגיעה, יש כאלה הסובלים מסיבוכים נוספים כתוצאה מהפגיעה:
מיקום הפגיעה.
חשובה ידיעת הרמה המדויקת של פגיעה בחוט השדרה כדי לחזות איזה חלקים בגוף יושפעו כתוצאה משיתוק ואובדן תפקוד.
מצוינים להלן ההשפעות הטיפוסיות לפגיעה בחוט השדרה לפי מיקום (כמו גם בטבלה משמאל). חשוב לזכור כי בשעה שאיבחון פגיעות מלאות יהיה צפוי, הרי שפגיעות לא מלאות הן ארעיות ויכולות להשתנות מהתיאורים להלן.
פגיעות צוואריות.