בית הקברות, שהוא היחיד לאגודה, תוכנן על ידי משה יפה, חברו של זייד. בית הקברות היה פתוח רק לחברי האגודה. בשנות ה-60 נחתם הסכם חכירה של הקרן הקיימת עם האגודה על שטח של 33 דונם שכלל את בית הקברות. בשנת 2017 הורה בית המשפט על סיום הסכם החכירה לאחר שנקבע שהאגודה פתחה את בית הקברות לקבורה מסחרית ושבית השומר במקום הוחכר למסעדה ובית אירועים בניגוד להסכם החכירה.
בכניסה חקוקים שמות חברי הארגון שלא נקברו במקום:
בבית הקברות נמצאים קבריהם של:
בית השומר.
בסמוך לבית הקברות בגבעות שייח' אבריק הקימה האגודה בשנת 1938 את פינת השומרים, נקודה יישובית של האגודה. במקום נחנך פנסיון לבָקָּר שחוסל בשנת 1941. בהמשך קיימה אגודת השומרים טקסי השבעה שכללו ארוחה משותפת ביער שליד בית הקברות ומדורה עם בשר על האש. בשנת 1951 הוחלט להקים במקום את "בית השומר".
"בית השומר" תוכנן על ידי שמואל מסטצ'קין. על פי התוכנית, כלל הבית אולם עם 300 מקומות ישיבה, מוזיאון וארכיון. הבית נחנך בעליה השנתית ביולי 1957.
לפטופ
מועדון ספורט אינטרנסיונל
מועדון ספורט אינטרנסיונל (במקור: Sport Club Internacional), הידוע גם בשם אינטר או קולורדו הוא מועדון כדורגל ברזילאי מפורטו אלגרה, שנוסד ב-4 באפריל 1909. קבוצת הכדורגל משחקת בחולצות אדומות, ומכנסיים וגרביים לבנים. שמה הדומה לשם קבוצת אינטר מילאנו ומדיה האדומים העניקו לה את הכינוי "אינטר האדומים".
לקבוצה יריבות מסורתית עם המועדון השני מפורטו אלגרה, גרמיו, והמפגש בין שתי הקבוצות מכונה בשם "Gre-Nal".
אצטדיונה הביתי של אינטרנסיונל הוא באירה ריו, המכונה "הענק מגדת הנחל". האצטדיון ממוקם ליד נחל "Guaíba" ומכיל 56,000 מושבים, מה שהופך אותו לאצטדיון הגדול ביותר בדרום ברזיל.
השנה המוצלחת ביותר של אינטרנסיונל הייתה , במהלכה זכתה הקבוצה בגביע ליברטדורס, ואף באליפות העולם לקבוצות 2006 לאחר ניצחון בגמר הטורניר על ברצלונה ביוקוהמה שביפן. הקבוצה גם זכתה ב- ברקופה סודאמריקאנה, טורניר הסופר קאפ של דרום אמריקה וב-2008 בגביע סודאמריקנה שהוא הגביע השני בחשיבותו בדרום אמריקה.
ב-2009 זכה המועדון בגביע סורוגה בנק, ובכך הפך לראשון בדרום אמריקה שזכה בארבעת התארים שמארגנת כיום CONMEBOL (אך לא בגביעי עבר, בהם זכו קבוצות אחרות), מאז 2015 גם מועדון ריבר פלייט חולק עם אינטרנסיונל הישג זה.
היסטוריה.
אינטרנסיונל הוקמה בשנת 1909 על ידי קבוצת אנשים שהגיעו לפורטו אלגרה מסאו פאולו ורצו לשחק כדורגל, אך גרמיו, הקבוצה שכבר שכנה בעיר, סירבה לשלבם בקבוצה. עקב כך, הם החליטו להקים את מועדון ספורט אינטרנסיונל.
בשנות המועדון הראשונות נבנתה בו קבוצה התקפית שכונתה "The Compressor Roll", וזכתה באליפות מדינת ריו גראנדה דו סול ("קמפאונטו גאושו") 9 פעמים רצופות, מ-1940 עד 1948.
במהלך מונדיאל 1950 זכתה הקבוצה לגאווה כאשר באצטדיונה דאז, האקליפטוס, נערכו המשחקים בין נבחרות ו ובין מקסיקו ל. בשנות ה-50 התפתח המועדון - מה שבא לידי ביטוי בניצחון המפתיע על נבחרת צ'ילה בתוצאה 1-2. מאוחר יותר היא הפתיעה שנית, לאחר שניצחה בתוצאה הגבוהה 1-7 את .
בשנת 1957 נכתב המנון הקבוצה על ידי נלסון סילבה, ונקרא "Celeiro de Ases".
ב-6 באפריל 1969 אינטרנסיונל עזבה את אצטדיון האקליפטוס וחנכה את הביירה ריו, הכולל 56,000 מושבים. בעונת 1971 השתתפה הקבוצה לראשונה בליגת העל הברזילאית, וסיימה במקום החמישי. בעונת 1975 היא זכתה באליפות הראשונה בתולדותיה.
עונתה הגדולה ביותר של הקבוצה בליגה הברזילאית הייתה 1978/79, במהלכה היא זכתה באליפות ללא אף הפסד. היא השיגה בעונה זו 15 ניצחונות ו-7 תוצאות תיקו. בשנת 1992 זכתה אינטרנסיונל בפעם הראשונה והיחידה שלה עד כה בגביע הברזילאי.
בעונת זכתה הקבוצה בגביע העולם לקבוצות 2006 שנערך בעיר יוקוהמה שביפן. בחצי גמר הטורניר גברה הקבוצה על אל-אהלי המצרית בתוצאה 1-2, ובגמר ניצחה את זוכת ליגת האלופות ברצלונה 0-1.
לאורך השנים שלטה אינטרנסיונל בקמפנטו גאוצ'ו וזכתה בטורניר 45 פעמים, כאשר האחרונה הייתה בשנת 2016. הקבוצה נחשבת לחזקה ביותר באזורה.
תארים.
מקומיים
בינלאומיים
אפקט קואנדה
אפקט קואנדה הוא תופעה בה סילון של זורם (נוזל או גז) נע, המתקדם בצמידות למשטח קמור קלות יתעקל עם המשטח במקום להתקדם ישר בכיוון התקדמותו.
התופעה מוסברת בכך שכאשר הזורם נע לאורך המשטח נוצר כח חיכוך בין הזורם לבין המשטח. כח זה מאט את מהירות הזרימה ומצמיד את הזורם למשטח. הזורם הנע עוקב אחרי העקמומיות של המשטח אפילו מעבר לנקודת הקצה כל עוד הזווית איננה חדה מדי.
יש חוקרים הטוענים שנדרש להשתמש באפקט קואנדה כדי להסביר את היווצרות כח עילוי מפרופיל אווירודינמי. הם טוענים שהיצמדות הזרימה אל "עקמומיות הפרופיל" אווירודינמי בחלק שמעל לפרופיל נובעת ברמה המיקרוסקופית על ידי אפקט קואנדה ושבלעדיו היה נוצר מצב קבוע של הזדקרות. לעומתם, רוב החוקרים מסתפקים בהסברים בלי לראות צורך בשימוש באפקט קואנדה. תומכי השימוש באפקט מצדיקים את השימוש בו כדי לנתח את העילוי שנוצר כתוצאה מגופים אווירודינמיים ייחודיים, כגון מדפים ואמצעי הגברת עילוי נוספים.
היסטוריה.
תומאס יאנג תיאר את מה שנקרא היום אפקט קואנדה בשנת 1800. התופעה של היצמדות סילון זורם נע למשטחים בעלי עקמומיות נקראת על שם אנרי קואנדה, מדען, בונה מטוסים ומהנדס אווירונאוטיקה ממוצא רומני, מחלוצי התעופה בעולם. קואנדה שם לב לתופעה שגרמה לשריפה ולהתרסקות מטוסו מדגם קואנדה 1910 שהיה המטוס הראשון שצויד וטס עם מנוע סילון. כאשר קואנדה הטיס את מטוסו, קואנדה-1910, עם מנוע הסילון, הוא שם לב לכך שהגזים הלוהטים מהמנוע נצמדים למשטח גוף המטוס. כך גילה את התופעה שזרם נוטה להצמד למשטח שעל פניו הוא זורם. קואנדה זיהה את התופעה, חקר אותה ומצא לה שימושים מעשיים בתחום התעופה.
בשנת 1934 הוציא קואנדה פטנט בצרפת על שימוש בתופעה להסטת סילון נוזל שנכנס לזורם אחר בסמיכות לקיר קמור. מחקרים נוספים נעשו על ידי ג'ון פוסט והובילו לתכנון ולבניה של רחפות השטות על גבי "כרית" של אוויר.
מרמורש (מחוז)
מרמורש (ברומנית: Maramureș) הוא מחוז בצפון-מערב רומניה, שבירתו היא העיר באיה מארה.
חבל מרמורש ידוע בנוף הכפרי שלו, ובכנסיות העץ הנמצאות ביישובים הפזורים על שתי גדות נהר הטיסה. שמונה כנסיות עץ עתיקות מתוך הכנסיות הללו נבחרו על ידי אונסק"ו לרשימת אתרי המורשת העולמית.
דמוגרפיה.
בשנת 2011, אוכלוסיית מחוז מרמורש מנתה כ-461,290 איש. צפיפות האוכלוסייה היא 73.17 לקילומטר רבוע.
מחוז מרמורש מוכר כאזור בו התגוררו לפני מלחמת העולם הראשונה יהודים רבים. בשנת 1910 היוו היהודים 18.4% מאוכלוסיית המחוז.
גאוגרפיה.
שטחו של המחוז הוא 6,304 קילומטרים רבועים, ובכ-43% משטחו מכוסה ברכס הרי רודנה. הפסגה הגבוהה ביותר במחוז היא הר Pietrosul שמתנשא לגובה של 2,303 מטרים. שאר המחוז מורכב מגבעות, רמות, ועמקים.
הכלכלה הישראלית בין מלחמת ששת הימים ומלחמת יום הכיפורים
הכלכלה הישראלית ידעה בין מלחמת ששת הימים (1967) למלחמת יום הכיפורים (1973) צמיחה גדולה ביותר, שהחליפה את המיתון העמוק בו שקע המשק בשנת 1965.
הכלכלה הישראלית לפני מלחמת ששת הימים.
אחרי צמיחה כלכלית מהירה מתחילת שנות החמישים עד למחצית הראשונה של שנות השישים, הכלכלה הישראלית נקלעה למשבר. הפסק הזרמת כספי השילומים מממשלת גרמניה גרם לגירעון גדול בתקציב המדינה, ולעליית האינפלציה לשיעור של 6% - 7% בין השנים 1965 ל-1966. ראש הממשלה, לוי אשכול, ושר האוצר, פנחס ספיר, ניסו לבלום את האינפלציה באמצעות הקטנת תקציב המדינה והעלאת מיסים. למרות הצלחת צעד זה בבלימת האינפלציה, באותן שנים הסתיימו פרויקטים גדולים של המדינה שדרשו עובדים רבים: הקמת נמל אשדוד, השלמת המוביל הארצי והרחבת מפעלי ים המלח. בעקבות הקטנת תקציב המדינה והקטנת הביקוש לעובדים, המשק הישראלי האט את פעולתו ונכנס למיתון עמוק. שיעור האבטלה עלה ל-10%, ולראשונה עלה מספר היורדים מהארץ על מספר העולים. המיתון הגיע לשיאו בתקופת ההמתנה: במהלך שלושת השבועות בין ה-15 במאי וה-5 ביוני, המדינה התכוננה למלחמה, והציבור נכנס לחרדה. המשק הישראלי הקפיא את פעולתו, מכיוון שרוב הגברים בגיל העבודה התגייס למילואים. התקופה הסתיימה עם פרוץ מלחמת ששת הימים, בה ניצח צבא ישראל את צבאות ערב תוך שישה ימים בלבד וכבש חבלי ארץ נרחבים מעבר לקו הירוק. עם סיום מלחמת ששת הימים, הסתיים באחת המיתון והחלה צמיחה וגאות כלכלית.
הצמיחה הכלכלית.
לאחר הניצחון הגדול, הציבור היה מצוי באופוריה, וצפה עתיד חיובי. הרגשה חיובית זאת באה לידי ביטוי במשק הישראלי: הממשלה החליטה לפתח את "השטחים המוחזקים", ולשם כך הייתה זקוקה לעובדים רבים. העלייה מברית המועצות האיצה את הצמיחה הכלכלית, ובו בזמן מלחמת ההתשה הביאה לגידול בתקציב הביטחון. למרות הצמיחה המהירה של המשק, ושיעורי אינפלציה של 4% לקראת סוף שנות השישים, עתיד היה המצב להשתנות בתחילת שנות השבעים.
שנות השבעים.
לקראת תחילת שנות השבעים, נמשכה הצמיחה המהירה במשק. אך בו בזמן, עם הגדלת הגירעון בתקציב המדינה, עלתה האינפלציה לרמה דו ספרתית, כשהיא הגיעה ל-10% בשנת 1970, ול-13% בשנת 1971. למרות זאת, הצמיחה הכלכלית המשיכה כקודם, כשרוב הגירעון ממומן מהגדלת המס ומהלוואות.