מזרחי מתמחה במחקר פילולוגי של הספרות העברית הקדומה. עיקר עניינו הוא בהיבטי הנוסח והלשון של ספרי המקרא ושל התרגומים העתיקים שלהם ושל מגילות מדבר יהודה. בין מפעליו המחקריים הכין מהדורה חדשה של 'שירי עולת השבת', אסופת תפילות לשבת המסודרות לפי לוח השנה של כת קומראן שעותקים מקוטעים שלה נתגלו בין המגילות מקומראן וממצדה והיא מייצגת את אחד מגופי השירה המיוחדים שנוצרו בעברית בעת העתיקה.
נכון לשנת 2022, משמש נועם מזרחי כראש החוג למקרא באוניברסיטה העברית וחבר באקדמיה הצעירה הישראלית.
פרסומים.
פרסים.
מזרחי זכה במלגת רוטנשטרייך מטעם ות"ת בלימודי הדוקטורט, היה עמית רוטשילד בפוסט-דוקטורט, וזכה למענקי מחקר מטעם קרן הזיכרון לתרבות יהודית, הקרן הלאומית למדע, שירות החילופין האקדמי הגרמני ועוד. הוא גם זכה להכרה ולהוקרה על כישורי ההוראה שלו, ואף נבחר לרשימת מצטייני רקטור ההוראה באוניברסיטת תל אביב בשנת 2015.
מרקוס קמבי
פיגועי טרור בישראל ב-2016
פיגוע הדריסה בירושלים (אוקטובר 2014)
ב-22 באוקטובר 2014 דרס מחבל פלסטיני באמצעות מכוניתו קהל אנשים שהמתין בתחנת הרכבת הקלה בגבעת התחמושת. בפיגוע נהרגו תינוקת ישראלית בת שלושה חודשים ועולה חדשה מאקוודור בת 22, וכמו כן נפצעו גם שבעה אנשים נוספים. השוטרים ירו במחבל לאחר שברח ממכוניתו, וניסה להימלט מהזירה, והוא מת לאחר מכן מפצעיו.
הפיגוע.
אדל-רחמן שלודי בן ה-21, תושב הכפר סילוואן, נסע במכונית אביו במהירות רבה אל תוך הקהל שהמתין בתחנת הרכבת הקלה בירושלים. לדברי גורמים ביטחוניים בישראל הוא היה חבר בארגון הטרור חמאס. דובר המשטרה מיקי רוזנפלד ציין ש"זה היה פיגוע טרור ... הנהג ... תושב סילוואן, היה פעיל טרור, ריצה עונש בכלא בישראל על פעילות טרור." הנהג נורה למוות בעת שניסה להימלט מהמקום.
הפיגוע הוא אחד מסדרת מתקפות אלימות פלסטיניות נגד אזרחים ישראלים במהלך הקיץ והסתיו של 2014, ותואר בתקשורת כסוג של אינתיפאדה חדשה.
בני משפחתו של אדל-רחמן שלודי ציינו כי הם סבורים שהוא איבד שליטה על מכוניתו, וכי ההריגה בוצעה שלא במכוון. ב-ynet הוערך, לאחר שיחות עם בני משפחתו של שלודי, שפיגוע הדריסה בוצע לאחר ששמע שמועה כוזבת בתחנת רדיו בערבית ששוטרים ממשטרת ישראל נכנסו למסגד אל-אקצא בנעליים על מנת לחלל את המסגד.
ב-14 בנובמבר ניתנה ההוראה להרוס את ביתו של המחבל שלודי, והבית נהרס ב-19 בנובמבר 2014.
השפעה.
בעקבות הפיגוע בכל תחנות הרכבת הקלה בירושלים הוצבו בטונדות זמניות אשר בעקבות ההסלמה המתמשכת הן הפכו קבועות.
סם הואר
סם הואר (באנגלית: Sam Hoare; נולד ב-27 ביוני 1981) הוא שחקן ובמאי בריטי, הידוע מהופעתו בתפקיד דיקי בורנל לצדו של מאט סמית' בדרמה "ברט ודיקי" של ערוץ BBC One.
הואר כתב וביים את סרט הבכורה שלו "Having You" בכיכובן של אנה פריל ורומולה גראי, ששודר לראשונה במאי 2013 בערוץ Sky Movies.
ביוגרפיה.
הואר נולד בשם סיימון פטריק דואורו הואר, בנו של טימותי ג'יימס דואורו הואר ואשתו לשעבר "לינדה" קינווארה קייזר, נכדתו של הרברט קייזר הברון הראשון מרות'רוויק. הוא התחנך באיטון קולג', ואחר כך למד פילוסופיה ופסיכולוגיה באוניברסיטת אדינבורו. באוניברסיטה הופיע במספר מחזות בתיאטרון הסטודנטים.
קריירת משחק.
הואר שיחק בתיאטרון בהפקות של תיאטרון צ'יצ'סטר, שייקספיר גלוב, ותיאטרון רויאל היימרקט, בהפקה של המחזה "ארוחת בוקר בטיפאני" בבימויו של שון מתיאס שרצה במשך שישה חודשים. בטלוויזיה הופיע הואר בסדרות כגון "איסטאנדרס" ו"רופאים". בקולנוע שיחק בסרט "מצפן הזהב" לצדה של ניקול קידמן, ובסרט "קפטן אמריקה" יחד עם סמואל ל. ג'קסון.
ב-2012 הופיע הואר בסרט הטלוויזיה "ברט ודיקי". אחר כך כיכב בתפקיד אורח בפרק בסדרה "האב בראון", בדרמה "Dancing on the Edge" של סטיבן פוליאקוף, ובתפקיד ראשי בקומדיה "Blandings" של ערוץ BBC1, המבוססת על סיפוריו של פ. ג'. וודהאוס. בסדרה השתתפו גם ג'ניפר סונדרס, טימותי ספול, דייוויד ואליאמס ופלומה פיית'.
הואר גילם את דמותו של דאגלס קמפילד בדרמה של ה-BBC "הרפתקה בחלל ובזמן" שנוצרה לציון 50 שנה לסדרת המדע בדיוני "דוקטור הו".
בימוי וכתיבה.
הואר ביים מספר וידאו קליפים ושני סרטים קצרים; "Training Day" הוצג בפסטיבלים שונים בהם Rushes Soho Shorts Festival ו-Encounters International Film Festival. בהמשך ביים את "בייביסיטינג" בכיכובם של רומולה גראי, דן סטיבנס ואימוג'ן סטאבס.
בנוסף ל-"Having You" הואר עוסק בכתיבה של פרויקטים נוספים, וכן פיילוט טלוויזיוני בשם "Underperforming" עבור חברת Finite Films.
חיים אישיים.
במרץ 2013 ילדה השחקנית רומולה גראי את בתם הבכורה. הואר וגראי התחתנו ביולי 2014.
Az én apám
Az én apám (בעברית: אבי) הוא שיר בהונגרית שנכתב והולחן על ידי יוצי פפאי, פרנץ מולר כרמל ובוצע על ידי יוצי פפאי. השיר ייצג את הונגריה באירוויזיון 2019 שהתקיים בתל אביב, ישראל, בעקבות זכייתו במקום הראשון בתחרות הגמר הלאומי ההונגרית - A Dal 2019.
עוקב כוכבים
עוקב כוכבים (באנגלית: Star tracker) הוא מכשיר אופטי המודד את מיקומם של כוכבי שבת באמצעות תאים פוטווולטאים או מצלמה. כיוון שמיקומם של כוכבי השבת נמדד על ידי אסטרונומים בעבר ברמת דיוק גבוהה, עוקב כוכבים המותקן על גבי לוויין או חללית יכול לשמש כדי לקבוע את האוריינטציה (המנח המרחבי) של החללית ביחס לרקע הקבוע של הכוכבים. כדי לאפשר זאת, עוקב הכוכבים חייב להיות מסוגל לייצר דמות של הכוכבים, למדוד את המיקום הנצפה שלהם במערכת הייחוס של החללית, ולזהות אותם כך שניתן יהיה להשוות את המיקום הנצפה שלהם עם מיקומם האסטרונומי הידוע, שנלקח מתוך קטלוג כוכבים. עוקב כוכבים עשוי לכלול מעבד המאפשר לזהות כוכבים באמצעות השוואת דפוסי ההתנהגות הפוטומטריים של הכוכבים הנצפים עם הדפוסים הידועים של כוכבים בשמים.
היסטוריה.
בשנות ה-50 ושנות ה-60 המוקדמות, עוקבי כוכבים היו למעשה מערכות חיוניות לניווט טילי שיוט וטילים בליסטיים לטווח בינוני ומעלה, שכן באותה תקופה מערכות הניווט האינרציאליות ("INS") לא היו מדויקות מספיק לטווחים בין-יבשתיים.
במקרה של טילי שיוט - בהם שלב ההנחיה נמשך לאורך כל משך מעופם, בחירת כוכב מנחה המתאים להכוונת טיל ספציפית תלויה בזמן - עקב סיבוב כדור הארץ, וכן במיקום המטרה המיועדת. בעבור מערכות שהתבססו אך ורק על מעקב כוכבים, סוג כלשהו של מנגנון הקלטה מראש - סרט מגנטי בדרך כלל - היה מאחסן בזיכרונו אות המייצג את הזווית המשתנה של הכוכב המנחה בשמים במהלך היממה במיקום ארצי נתון. בזמן השיגור, הקלטת קודמה לזמן המתאים (פחות או יותר לשעה הנמדדת בנקודת המטרה ברגע השיגור).
במהלך מעופו של הטיל, האות מהקלטת שימש כדי לכוון בקירוב טלסקופ כך שהוא יצביע על המיקום הצפוי של הכוכב. במוקד הטלסקופ הוצב גלאי אור, וסוג כלשהו של מחולל אות, בדרך כלל דיסק מסתובב הידוע כ"חוסם אות" ("chopper"). חוסם האות גרם לכוכב להיעלם ולהופיע מחדש באופן חוזר ונשנה על גלאי האור, מה שהפיק אות ששימש כדי להפיק פלט של זרם חילופין. הפאזה של הסיגנל הושוותה אז לזו של הסיגנל מהקלטת המגנטית כדי להפיק אות הנחיה. בדרך זו מתקבל, שככל שהטיל מתקרב ליעדו הפער בין המיקום הנצפה של הכוכב ובין מיקומו הנמדד בנקודת היעד (סימולטנית) הולך ומצטמצם, כך שהאותות מהקלטת ומגלאי האור הולכים ומתלכדים - כלומר מופק אות תיקון מסלול אפסי המעיד על פגיעה במטרה.
מאוחר יותר, המערכת שוכללה באמצעות שילובה יחד עם מערכת ניווט אינרציאלית, כשבמקרה זה המערכת האינרציאלית שימשה כדי לייצר את אות הייחוס, ועוקב הכוכבים שימש רק כדי לבצע תיקונים מחזוריים בניווט במקרה של שגיאה בהכוונה, מה ש"ייתר" את הצורך בקלטת מגנטית נפרדת. מעקב כוכבים מועיל במיוחד עבור טווחים ארוכים מאוד, שכן השגיאות הכרוכות בו לא תלויות בטווח, בשונה מניווט אינרציאלי בו יש אפקט "סחיפה", כלומר שגיאה מצטברת היחסית לטווח. מערכות "אסטרו-אינרציאליות" כאלו היו נפוצות במיוחד משנות ה-50 עד לשנות ה-80.
טכנולוגיה נוכחית.
מודלים רבים לעוקבי כוכבים נגישים כיום. עוקבי כוכבים, אשר מצריכים רגישות גבוהה במיוחד, עשויים "להסתנוור" מאור שמש המוחזר על ידי החללית, או מלהבות הגזים הנפלטים ממדחפי החללית. עוקבי הכוכבים נתונים למגוון של שגיאות, ביניהן שגיאות בעלות מקורות אופטיים (אברציה כדורית, אברציה כרומטית, וכו'). ישנם גם גורמים רבים שעשויים להטעות את אלגוריתם זיהוי הכוכבים של העוקב (כוכבי הלכת, שביטים, סופר-נובות, לוויינים קרובים, כמו גם זיהום אור נקודתי מערים גדולות על כדור הארץ...). ישנם 57 כוכבים המשמשים בדרך כלל לצורכי ניווט. אף על פי כן, בעבור משימות מורכבות יותר, בסיסי נתונים כוכביים שלמים משמשים כדי לקבוע את כיוון החללית. קטלוג כוכבים בעל אמינות גבוהה טיפוסי מופק מקטלוג סטנדרטי, ולאחר מכן מסונן כדי להסיר כוכבים בעיתיים מסיבות שונות, למשל עקב שונות גבוהה בבהירות הנראית, אי ודאות באינדקס הצבע שלהם, או מיקום בדיאגרמת הרצשפרונג-ראסל הגורם לחוסר אמינות.
פיגוע הדריסה בירושלים (נובמבר 2014)
ב-5 בנובמבר 2014 אירע פיגוע דריסה כאשר מחבל פלסטיני מארגון החמאס נהג במכוון בטנדר במהירות לתוך קהל, שהמתין בתחנת הרכבת הקלה בירושלים "שמעון הצדיק" שבשכונת ארזי הבירה.
הפיגוע.