הר מק'קיי נוצר בגעשיות שיצרה את מערכת ההעתקים המרכז-יבשתית בלוח הצפון-אמריקאי במהלך המזופרוטרוזואיקון, לפני 1,114.7±1.1 למ"ש.
מק'קיי נמצא לאורך החוף הצפון-מערבי של ימת סופיריור. כ-26 ק"מ מזרחית לו, בדרומו של חצי האי סיבלי (Sibley), מצוי סיל נוסף – סליפינג ג'יאנט – היוצר הר שולחן. שני הסילים מצויים בתחום השילד הקנדי – המהווה את תשתית היבשת הצפון אמריקאית.
היסטוריה.
בני האוג'יבווי (Ojibway) – אחד משבטי האומות הראשונות – ערכו טקסים קדושים בתחומי ההר וכינו אותו "הר הרעם" (Anemki-waucheu). על פי ההאגדה שכן על ההר "מקדש הרעם הגדול" – מקדשו של ננבוזו, הרוח הגדולה של מי הים העמוקים.
אוריאו
נחל גלים
נַחַל גָּלִּים הוא נחל בהר הכרמל באזור הכרמל הגבוה. תחילתו ליד ומדרום לאוניברסיטת חיפה בחיפה ליד קו פרשת המים וכביש 672 בגובה של 400 מטרים מעל פני הים. הנחל הוא חלק מפארק הכרמל.
הנחל זורם בתלילות על הצלע המערבית של הכרמל לכוון דרום מערב. בתחילת זרימתו מתחתר הנחל בשיפוע תלול בסלע הקירטון, ובחלקו העליון יוצר הנחל עמק רחב יחסית. נחל חוצה בדרכו דרך רכב המגיעה לשמורת חי בר. לאחר שהוא מתחבר ליובלו נחל כלח שנשפך אליו מכוון דרום מזרח, פונה הנחל מערבה ועובר בדרכו סלע קשה עם קירות המגיעים לגובה של 6–8 מטר, ויוצר בדרכו צנירים, מפלים וכוכים. גובה המפל הגבוה הוא כ-5 מטר. חלק זה של הנחל הוא בעל שיפוע מתון יחסית. בדרכו נשפכים אליו מדרום נחל דורים ונחל אורנית, ומצפון נחל נדר. הנחל עובר בדרכו בתוך טירת כרמל ונשפך לים התיכון מדרום לכפר גלים. חלקו העליון המזרחי של הנחל נקרא בערבית "אלוַאסְט" (התיכון), חלקו המערבי נקרא "אלעין" על שם עין קדם.
מעל נקודת החיבור של נחל נדר לנחל גלים מתנשא מצוק גיר באורך 200 מטר ובגובה 10–15 מטר. במצוק מספר מערות, הגדולה שבהם היא "מערת אורנית" שאורכה 42 מטר והיא חוצה את המצוק. למערה שני פתחים והיא כוללת מספר אולמות. במערה נמצאו ממצאים ארכאולוגים מהתרבות המוסטרית והתקופה הכלקוליתית. המערה היא מקלט לעטלפי חרקים.
אגן הניקוז של נחל גלים הוא כ-11 קמ"ר. אגן הנחל ויובליו הוכרזו כשמורת טבע והם חלק מפארק הכרמל. שטח של כ-6,500 דונם בתוך השמורה גודר בשנות השבעים לצורך יצירת החי בר בכרמל המשמש לרביית בעלי חיים שנכחדו מהכרמל.
אזור שמורת נחל גלים נפגע בשרפה בכרמל שהתרחשה בשנת 1989. השיקום של השמורה נעשה כמעט ללא התערבות אדם.
הצמחייה בנחל.
הצמחייה האופיינית בנחל הוא חורש ים תיכוני. על אדמת הרנדזינה צומחים אורן ירושלים, אלה ארצישראלית, ליבנה רפואי, בר זית בינוני, קטלב מצוי ועוד. ניתן לראות בנחל לוטם שעיר ולוטם מרווני. במפנה הצפוני של הנחל ובאזורים הלחים יותר צומחים כליל החורש, ער אציל ומורן החורש.
ממצאים ארכאולוגיים.
בחודשים נובמבר 2000 - ינואר 2001 נערכה חפירת הצלה בגדה הצפונית של נחל גלים במרחק של כ-300 מטר ממזרח לטירת כרמל. במקום נמצאו שלוש אמות מים שהובילו מים מעין קדם שבנחל נדר אל הכפר טירה. האמה הקדומה ממנה נחפרו כ-30 מטר עשויה מאבני גוויל ומטויחת בטיח לבן. מעליה נמצאה אמה נוספת שנבנתה על מסד של אבני גזית ועליהם חוליות אבן. האמה השלישית נחפרה לאורך 115 מטר. היא בנויה בשיפולי המדרון. אמה זו נבנתה משתי שורות של אבני גיר כשביניהן נבנה צינור חרס. ממצא כלי החרס היה קטן ולא איפשר תיארוך של האמות. השערת החופרים היא שהאמות היו בשימוש מהתקופה הביזנטית ועד המאה ה-20, כאשר האמה השנייה הונחה מעל הראשונה, וכשאמה זו יצאה מכלל שימוש נבנתה אמה שלישית באותו תוואי. אמות אלה נסקרו על ידי אברהרד פון-מולינן שסקר את הכרמל ותיעד את ממצאיו בין השנים 1908-1907. במקום נמצאו גם מחצבה, מערות קבורה ובריכת מים.
המקרא המשוכתב
הקשה
גביע הספורטיביות של ה-NBA
המנון הקרב של הרפובליקה
אמריקן פאי (שיר)
הפגזת החוף הסורי ב-11 באוקטובר 1973
הפגזת החוף הסורי במלחמת 1973 הייתה סדרת תקיפות שנערכו בלילה שבין ה-10 ל-11 באוקטובר, בלילה החמישי של מלחמת יום הכיפורים. במהלכן הופגזו יעדים צבאיים ואסטרטגיים סוריים על ידי ספינות סער ישראליות.
רקע.
לאחר שהסורים שיגרו ב-8 באוקטובר רקטות סובייטיות מסוג פרוג-7 לעבר בסיס חיל האוויר רמת דוד ומגדל העמק, החליטה הממשלה על בצוע תקיפות עומק בסוריה בעלות אופי חמור יותר מאשר פגיעה בשדות התעופה ומתקנים צבאיים. בצהרי יום שלישי, 9 באוקטובר תקף חיל האוויר את בניין המטכ"ל הסורי ובניין מפקדת חיל האוויר הסורי בדמשק.
המודיעין והתוכנית.
לאחר קרב לטקיה שנערך בלילה שבין 6 ל-7 באוקטובר, והסתיים בניצחון לחיל הים הישראלי, נמנעו כלי שיט של חיל הים הסורי להתרחק מהחוף.
גם לאחר הטבעת שלש ספינות טילים, מקשת וטרפדת, עדיין נותרו לחיל הים הסורי כלי שיט רבים. כשמונה ספינות טילים נמצאו בנמל הצי הסורי במינת אל-ביידה וחלקן פוזרו בנמל טרטוס ונמל לטקיה. כלי השיט הסורים נשארו בתוך הנמלים או בצמוד לחוף.
על מנת להגן על עצמם העגינו הסורים אוניות סוחר ממדינות זרות מחוץ לפתחי הנמלים. למודיעין הימי לא היה מידע על כך ולא נלקח בחשבון בשלב התכנון.
בהתאם לשינוי באופי הלחימה כנגד סוריה, הוחלט במטה הכללי לפגוע במתקנים אסטרטגיים לאורך החוף הסורי באמצעות הפגזה של חיל הים ובכך גם לרתק שתי חטיבות שהיו פרושות באזור החוף ולמנוע מהן להישלח לאזורי הקרבות.
התכנון כלל לתקוף באזור החוף הסורי שלוש מטרות: המעגן הצבאי במינט אל ביידה, נמל לטקיה וחוות מכלי הדלק בבניאס
תפישת הלחימה ותורת הקרב לספינות סער הנחתה לתת עדיפות להשמדת כלי שיט של הצי הסורי שיפגשו במהלך התקיפה.
כוחות ומשימות.
על מפקד השייטת אל"ם מיכאל ברקאי כמפקד בכיר בים הוטל להפגיז את נמלי מינת אל-ביידה ולטקיה.
נמל לטקיה – ברקאי פיקד ישירות על הכח שיפגיז את נמל לטקיה. לכך הוקצו שלוש ספינות סער: אח"י חץ (סער 3) בפיקוד רס"ן משה אורון כספינת פיקוד, אח"י חיפה (סער 2) בפיקוד רס"ן שמואל שריג ואח"י חרב (סער 3) בפיקוד סרן שמואל פרס.
מעגן מינת אל-ביידה - על סא"ל גדעון רז הוטל להפגיז את המעגן הצבאי במינת אל-ביידה. לפיקודו הועמד כח שכלל את אח"י געש (סער 3) בפיקוד רס"ן אריה שפר ואת אח"י סופה (סער 3) שהייתה בפיקודו הישיר. מטרת הפגזה בעדיפות משנית הייתה מפקדות מחבלים במחנה בורג' אל אסלאם.
מסוף דלק בניאס –על סא"ל אלי רהב הוטל להבעיר את מכלי הדלק במסוף בניאס. הכח שהוקצה לכך כלל את שתי הספינות מדגם סער 4: אח"י רשף בפיקוד רס"ן מיכה רם כספינת פיקוד ואח"י קשת בפיקוד סרן דוד הרפזי כספינה בת זוג. על אח"י רשף נמצאו שלושה מפקדי חיל הים: אלוף שלמה אראל שהצטרף כאורח, סרן אלכס טל שימש כקצין גשר במינוי חירום ורס"ן מיכה רם היה מפקד הספינה.
נמל טרטוס – אף כי היה ידוע על הימצאותן של ספינות טילים בנמל טרטוס ועל קיום מכלי דלק בסביבתו, לא נקבעה משימה בשלב התכנון ולא הוקצה כוח לפעול נגדן או לאבטח כנגד פעילותן.
קרב לטקיה השני.
ב-10 באוקטובר בשעה 16:00 יצאו חמש הספינות בפיקוד מיכאל ברקאי מפקד שייטת ספינות הטילים בספינה המובילה אח"י חץ (סער 3) מנמל חיפה. ההפלגה צפונה בוצעה בחשאיות בנתיב עוקף ללא הפעלת מכ"ם או קשר. בניסיון לחמוק מגילוי של אוניית ביון הסובייטית ששהתה מול חיפה. הספינות הישראליות הפליגו מערבה עד שיצאו מטווח הגילוי של אניית הביון ואז פנו צפונה לכוון החוף הקפריסאי. גירוד החוף הקפריסאי לכיוון צפון מזרח עד מעבר לכף אנדריאס, שם פנו מזרחה לכוון גבול טורקיה – סוריה.
ההפלגה בוצעה ב צמוד טווח בין הספינות 50 מטר. בשלב התנועה באור יום נתגלה מטוס העוקב אחרי הכח בתנועתו והמודיעין הימי דיווח שהכח התגלה. ההתקרבות לחוף נעשתה מאזור הגבול עם טורקיה.
הפגזת נמל לטקיה.
בקרבת החוף הסורי פנו הספינות דרומה והפליגו בטווח של כ – 2000 מטר מהחוף, במרווח של ק"מ אחד ביניהן, הים היה שקט מאוד, הייתה רוח מזרחית קלה. למרות הלילה האפל ניתן היה להבחין בבירור בקו החוף הסורי ובהרים שמזרחית לו. לאחר חצות בוצעה הפעלת מכ"מים וכל הכח נערך לירי בתותחים על המטרות בחוף לפי חלוקת מטרות מוקדמת. בטווח 10 ק"מ מלטקיה החלו סוללות החוף הסוריות בירי מקבצים של 4 פגזים. הנפילות היו קרובות ובמקרים אחדים נרטבו הספינות מנדי המים.
בשעה 01:30 הגיעו שלושת הסטי"לים חץ, חיפה וחרב לעמדות הירי ופתחו באש על המטרות בנמל. תוך כדי הפגזה יצאו סטי"לים סוריים אל פתח הנמל ושיגרו שמונה טילי סטיקס לעבר הסטי"לים הישראלים ושבו לתוך הנמל. הטילים הסוריים החטיאו, טיל אחד נפגע מירי מקלע 0.5 מאח"י חץ (סער 3). בשלב זה נורו טילי גבריאל ישראליים לעבר הסטי"לים הסוריים חלק מהטילים סבלו מתקלות והחטיאו. הטווח הקרוב אפשר ירי תותחים לעבר אחד הסטי"לים הסוריים. סטי"ל סורי אחד נפגע אך לא טבע.
החל מהשעה 02:00 שוב התפנו הסטי"לים הישראלים להפגיז מטרות בנמל לטקיה ובחוות המיכלים לידו. בעת ההפגזה נפתחה אש אינטנסיבית אל הסטי"לים הישראלים אך לא פגעה בהם. בחילופי הירי נפגעו מתקנים בנמל. שתי אוניות אזרחיות: היפנית 'ימאשירו מארו' ואניה יוונית, נפגעו מטיל גבריאל. הירי הישראלי נפסק בשעה 02:40.
פעילות ספינות הטילים.
מפקד הכח אל"ם מיכאל ברקאי ניהל את הפעילות האופרטיבית והטקטית מה הנמצא בבטן הספינה, ליד מכשירי המכ"ם והגילוי של ספינת הפיקוד. משלב גילוי האויב עקב הטווחים הקצרים מהחוף התפתח קרב פנים אל פנים כשכל מפקד ספינה מבצע את הלחימה של ספינתו בצורה הטובה ביותר.
אח"י חץ (סער 3) ספינת הפיקוד.