אדם שעבר שתי עבירות חייב להביא קורבן חטאת על כל אחד מהם, אך בתנאי שלא היו ב'בהעלם אחד' - זאת אומרת שבין שתי העבירות נזכר שהמעשה שעשה הוא אסור בשבת. בתלמוד ישנה נידון ארוך, האיך להתייחס לאדם שעבר כמה עבירות בשבת אחת או שעבר על אותו עבירה בשתי שבתות, באיזה מקרה חייב להביא רק קורבן אחד, ובאיזה מקרה מתחייב להביא קורבן על כל עבירה.
רציחה בשגגה.
רוצח בשגגה עונשו שגולה לעיר מקלט. בתלמוד נאמרו כמה כללים מה נחשב שוגג לעניין זה:
מזיד אונס ומתעסק.
יש להבדיל בין 'שוגג', 'מזיד', 'אונס' ו'מתעסק'.
יעקב מזור
ד"ר יעקב מזור (נולד בשנת 1935) הוא חוקר מוזיקה חסידית, מוזיקת כליזמר ושירי ארץ ישראל.
ביוגרפיה.
למד באקדמיה למוסיקה ולמחול ע"ש רובין בירושלים. בעל תואר מוסמך במוזיקולוגיה מאוניברסיטת בר-אילן.
מזור החל כבר בשנות ה-60 באיסוף ושימור אלפי ניגוני חסידים. הוא הוציא לאור תווים של 101 ניגונים מתוכם יחד עם אנדרה היידו בספר שם 'אוצר החסידות'.
מזור מורה לנגינת כינור ולתאוריה באקדמיה למוסיקה ע"ש רובין, ומורה למקצועות סולפג' וקונטרפונקט, ומרצה למוזיקה באוניברסיטת בר-אילן.
חוקר במרכז לחקר המוזיקה היהודית משנת 1966. אוצר בארכיון הצליל הלאומי בספרייה הלאומית משנת 1987 עד שנת 2000.
התחתן עם צילה, בתו של אברהם יערי.
סוכן העוולה
לצן
מזיד
ההגדרה המילולית של מזיד - חוטא בזדון, דומה להגדרתו בהלכה היהודית, בעוד בחוק העונשין מעשה במזיד מנמיך את דרגת היסוד הנפשי הנדרש להרשעה בביצוע העברה, ממעשה הנעשה "בכוונה תחילה" למעשה שמספיק שנעשה "בפזיזות" (אדישות, קלות דעת).
בהלכה.
בהלכה, מזיד הוא אדם שעבר על אחת ממצוות ה'לא תעשה', בכוונה. שידע שהמעשה שעושה הוא מעשה עבירה, וידע שזמן זה הוא זמן האסור בעשיית המעשה. בניגוד לשוגג שלא ידע שמעשה זה הוא מעשה אסור, או שלא ידע שזמן זה הוא זמן אסור.
מי שעבר במזיד על אחת מהעבירות, עונשו תלוי בסוג העבירה שעבר, וכן תלוי אם היו עדים והתראה. עונש העובר במזיד שונה מעבירה לעבירה, ישנם עבירות שהעובר עליהם חייב מיתת בית דין, ויש עבירות שחייב עליהם מיתה בידי שמים, או כרת. עונש רוב העבירות קל יותר וחייב עליהם מלקות בלבד.
הגדרת מזיד.
בהלכות תערובות בדין ביטול איסור לכתחילה נערכו דיונים וניתנו גדרים לשוגג (וכתוצאה מכך גם למזיד):
עדים והתראה.
העובר במזיד על אחד מהלוואים מתחייב בעונש, ישנם לאווים שהעונש עליהם מיתה, וישנם לאוים שהעונש עליהם הוא מלקות. אך ישנם שני תנאים הנצרכים, על מנת שבית הדין יוכלו להעניש את החוטא באחד מהעונשים הללו, הראשון הוא שני עדים שאכן האדם עבר על העבירה במזיד. ותנאי שני הוא שהתרו בו קודם שעבר את העבירה (או תוך כדי דיבור לאחר העבירה), תוכן ההתראה היא שידע שהמעשה זו שעושה הוא עובר על אחת מהעבירות שבתורה, ועונשו הוא במלקות או מיתה. במקרה ואחד מתנאים אלו חסר, אין בית הדין רשאים לעונשו.
עונשים.
כאמור כאשר העבירה נעשית במזיד ישנם עונשים שונים, בהתאם לחומרת העבירה.
בספרו משנה תורה מפרט הרמב"ם 43 חטאים שהמזיד חייב כרת או מיתת בית דין.
ישנם קצת לאווים שאף שהאדם העובר עליהם חייב אך אין עליהם עונש בידי אדם של כרת או מיתת בית דין, אף שעבר עליהם במזיד ובעדים והתראה. והעונש עליהם הוא 'בידי שמים' בלבד, בכלל לאווים אלו ניתן למנות את האוכל מאכל.
שוגג, אונס ומתעסק.
במקביל למזיד, ישנם עוד אפשריות נוספות לעבור עבירה: .
אמיר ירון
אמיר ירון (נולד ב-1964) הוא כלכלן ישראלי המכהן מדצמבר 2018 כנגיד בנק ישראל. קודם לכן כיהן כפרופסור לבנקאות ומימון בבית הספר וורטון למינהל עסקים של אוניברסיטת פנסילבניה.
ביוגרפיה.
אמיר ירון נולד בישראל וגדל ברמת השרון וברמת גן, ולמד בבית ספר ע"ש אוסישקין. אביו יעקב היה כלכלן שעבד בתחילת הקריירה בבנק הפועלים, בהמשך שימש במספר תפקידי ניהול בכירים בתעשייה הישראלית, ולאחר מכן עבד בבנק העולמי והיה מומחה לבנקאות של מדינות ושווקים מתפתחים. בעקבות שליחות זו עברה המשפחה לארצות הברית. אמו של ירון הייתה מורה ופסיכולוגית.
בין השנים 1985–1989 שירת כקצין ביחידת היועץ הכספי לרמטכ"ל, ממנה השתחרר בדרגת סרן. ב-1989 השלים בהצטיינות את לימודי התואר השני בכלכלה באוניברסיטת תל אביב וב-1994 סיים תואר שני נוסף ולימודי דוקטורט באוניברסיטת שיקגו. עבודת הדוקטורט של ירון הושלמה תחת הנחייתו של לארס פיטר הנסן, זוכה פרס נובל לכלכלה לשנת 2013.
החל משנת 1997 ירון נמנה עם הסגל האקדמי של בית הספר וורטון למנהל עסקים באוניברסיטת פנסילבניה. בשנת 2004 מונה לפרופסור חבר ובשנת 2009 מונה לפרופסור מן המניין. תחומי המחקר העיקריים שלו הם תמחור נכסים, השקעות, פיננסים, שווקים בין לאומיים וחברות בינלאומיות ומקרו-כלכלה. כמו כן הוא משמש עמית מחקר בלשכה הלאומית למחקר כלכלי (NBER), שם הוא עומד בראש קבוצת שוקי הון וכלכלה. אקדמאי אורח בבנק הרזרב הפדרלי של פילדלפיה.
עד למינויו כנגיד בנק ישראל, ירון היה פעיל רבות בישראל, וכיהן כחבר הדירקטוריון של מכון אהרון דוברת למדיניות כלכלית במרכז הבינתחומי הרצליה, שם גם שימש כמרצה אורח. בנוסף, הוא שימש דירקטור בחברת ההייטק הישראלית ControlRad, המפתחת מכשור להפחתת החשיפה לקרינה בבדיקות רפואיות].
ב-9 באוקטובר 2018 הודיעו ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ושר האוצר משה כחלון על מינויו של ירון לנגיד בנק ישראל עם סיום כהונתה של קרנית פלוג, והוא נכנס לתפקידו ב-24 בדצמבר 2018.
עמדותיו הכלכליות.
ירון נחשב לאחד החוקרים המובילים בעולם בכלכלה פיננסית, והוא התפרסם בזכות מחקריו במקרו-מימון, בתמחור נכסים ובהשקעות. ירון הוא מומחה בתחום המימון, ופרסם בכתבי עת אקדמיים מובילים בכלכלה ובפיננסים. כמרצה עסק רבות בתחום השקעות בינלאומיות וחברות רב-לאומיות.
ב-28 באוקטובר 2019 קיבל ירון את פרס "סטיבן רוס" הבינ"ל מאוניברסיטת MIT על מחקרו בנושא תשואת היתר של המניות. מחקרם של פרופ' ירון ופרופ' ראבי בנסל, שפורסם בעת שירון היה חוקר באוניברסיטת פנסילבניה, התפרסם בכתב העת "Journal of Finance". במאמר מצאו השניים פתרון לתופעה מוכרת בכלכלה הידועה בשם "חידת תשואת היתר של המניות", כלומר תשואה רב שנתית גבוהה יותר של מניות לעומת איגרות חוב ומספר אנומליות נוספות בספרות המימון ותמחור הנכסים. במחקרם, נמצא שהשינויים בתשואות ממניות ומאיגרות חוב נגרמים גם משינויים בתפיסת סיכונים מקרו-כלכליים ארוכי טווח שמאיימים על צמיחתו של המשק ובשינויים באי הודאות הכלכלית.
בדברי ההסבר של ועדת הפרס נכתב שהמחקר תרם תרומה מכרעת לשאלות מרכזיות בסוגיות תמחור נכסים ובמגוון רחב של תחומים, הן בפיננסים והן במקרו-כלכלה. בין היתר, מחקר זה סייע בהבנת המציאות שהובילה לפרוץ המשבר הפיננסי העולמי ב-2008, והניח תשתית מדעית מוצקה להכללת גורמים שונים המשפיעים על חיסכון וצריכה של הציבור. בין גורמים אלו ניתן למנות את החששות ממצבי משבר עולמיים כגון מלחמות הסחר, שינויי מדיניות בכלכלה עקב שינויים בזירות הפוליטיות וההתחממות הגלובלית. מאז פרסום המאמר הוא צוטט פעמים רבות במחקרים, פרסומים מדעיים ומאמרים כלכליים כולל מסמך ועדת פרס נובל ל-2013, שציינה כי מודל בנסן-ירון השפיע עמוקות על מחקרי המשך רבים, וביניהם מחקרו של חתן הפרס באותה שנה, לארס פיטר הנסן.
לפרופסור ירון גם מחקרים חשובים בתחומי מקרו ומדיניות ציבורית. פרופסור ירון היה בין התורמים הראשונים לספרות מקרו כלכלית בה המודלים מכילים מספר רב של צרכנים ופירמות הטרוגניות, וגם כתב מחקרים העוסקים באי שוויון, צרכנות, הון אנושי, אבטלה, כושר השתכרות, ביטוח לאומי ועוד.
ירון נחשב למומחה לסיכוני מקרו למערכת הפיננסית. על אף חוסר התמחותו במדיניות מוניטרית של ישראל, נבחר ירון לתפקידו, זאת לאור התמחותו בתחום המימון ומיקרו כלכלה.
נגיד בנק ישראל.
בנאום כניסתו לתפקיד, שנערך בבית הנשיא ב-24.12.2018, סימן ירון את הנורמליזציה של המדיניות המוניטרית כאתגר המיידי שעמד בפני בנק ישראל בזמנו, והדגיש שהריבית היא הכלי המרכזי להתוויית הכיוון של המדיניות המוניטרית. כמו כן הדגיש ירון בנאומו את הצורך הדחוף בהשקעה נרחבת בתשתיות ובהון האנושי הנדרשים למימוש פוטנציאל הצמיחה של המשק. פרופ' ירון ציין את תחומי החדשנות הפיננסית ככאלה שיגבירו את התחרות וישפרו את המערכת הפיננסית הישראלית.
ב-7 בינואר 2019 הודיע ירון כי לאחר התייעצות עם הוועדה המוניטרית של הבנק, הוחלט כי הריבית תישאר ללא שינוי, ותעמוד על 0.25%, זאת לאחר שב-26 בנובמבר 2018, טרם כניסתו לתפקידו, החליטה הוועדה המוניטרית על העלאת הריבית לשיעור של 0.25%, לאחר שהיא עמדה במשך שלוש שנים על שיעור של 0.1%. בהודעה שליוותה את פרסום ההחלטה נכתב כי בשנתיים הקרובות צפויה עלייה הדרגתית וזהירה של הריבית במטרה לייצב את האינפלציה.
ביוני 2019 הזהיר הנגיד ירון מפני עליית הגירעון בתקציב ומפני הידרדרות ביחס החוב-תוצר של המשק. הנגיד הוסיף כי לממשלה לא יהיה מנוס מהעלאת מיסים ומביטול פטורים קיימים.