לאחר קבלת אישורי הקרן הקיימת בשנת 1933, המשיך לעסוק בתכנון והקמת השכונה עד לחניכתה באוקטובר 1934 ואף היה מראשוני המשתכנים.
גם בשכונה החדשה המשיך בפעילותו הציבורית ונבחר לכהן כחבר בוועד השכונה. תקופה קצרה אף כיהן כיו"ר ועד השכונה.
בהשפעתו כאיש שומר מצוות ומסורת, ניתן השם שדרות השופטים (היום שדרות משה גושן), לרחובה הראשי של השכונה, וגם לחלק מהרחובות הסמוכים אליו ניתנו שמות מקראיים מתוך ספר שופטים: ברק, יעל, דבורה.
בתקופת כהונתו החלה הקמת בית הספר הראשון בקריית מוצקין, בית ספר "אחדות ישראל", היום אחדות, בנין בית הכנסת המרכזי בשדרות השופטים העומד עד היום, שבחנוכתו השתתף מושל המחוז הבריטי, ארגון ומיסוד שירותי הקהילה למתיישבים הראשונים. הקדיש מאמצים רבים ושתדלנות מרובה אצל השלטונות הבריטיים, להענקת מעמד מוניציפלי רשמי לקריית מוצקין, לתועלת היישוב והתפתחותו.
עם כינון המועצה המקומית הראשונה בחודש אפריל 1940, שהחליפה את ועד השכונה שעד אז עסק בענייני השכונה, מונה לראש המועצה הראשון וכיהן בתפקידו זה כשנתיים, עד למועד הבחירות הראשונות למועצה, שהתקיימו בסוף שנת 1941, עת נבחר לתפקיד אריה גרושקביץ.
ישראל שפירא נפטר בנובמבר 1961 (י' בכסלו ה'תשכ"ב).
עמיר סולד
עמיר סולד (נולד בשנת 1956) הוא דוקטור לרפואה המתמחה בכירורגיה לפרוסקופית. מקים היחידה הראשונה בישראל לכירורגיה אנדוסקופית ומרכז ההדרכה בבית החולים איכילוב. ביצע כמה סוגי ניתוחים שלא בוצעו קודם לכן בישראל. מייסד שותף, יו"ר ומנהל רפואי של "אסיא מדיקל". מרצה בכיר באוניברסיטת תל אביב, פרסם עשרות מאמרים בספרות הרפואית. נבחר לרופא הטוב בישראל בתחום ניתוחים זעיר-פולשניים על ידי מגזין פורבס לשנת 2017–2021.
ביוגרפיה.
נולד ביפו לחדווה (ורדינה), מפיקה ועורכת בקול ישראל, ועוזי (מיכאל), מהנדס אלקטרוניקה ויזם. סבו מצד אימו היה ד"ר אברהם זוסמן, מאבות רפואת השיניים בישראל. סביו מצד אביו היו חברי גדוד העבודה וממייסדי קיבוץ משמר העמק. בשנותיו הראשונות גר סולד בפריז, שם השתלם אביו בתכנון כורים גרעיניים. ב־1960 חזרה המשפחה לישראל ואביו הצטרף לצוות ההקמה של הכור בדימונה. בשנת 1967 עברה המשפחה לירושלים כשאביו הקים את מפעל הטלוויזיות הראשון במזרח התיכון, זניט. סולד למד בתיכון ליד האוניברסיטה.
סולד התגייס בשנת 1975 לחטיבת הנח"ל המוצנח. במהלך לימודי הרפואה עבר לחיל הרפואה ושירת שירות מילואים כרופא עד שנת 1999. הוא השתחרר בדרגת רב-סרן, כמפקד פלוגת רפואה חטיבתית של בית ספר למ"כים.
סולד היה נשוי למשוררת ליאת קפלן ולהם שלושה ילדים משותפים. בתם הייתה נשואה לפסנתרן קיריל גרשטיין .
ד"ר סולד מתאמן באמנויות לחימה סיניות יותר משלושים שנה, ומשמש כמדריך בכיר ב"מרכז הישראלי לטאי צ'י". שיחה בינו לבין ניר מלחי, מורה לאמנות לחימה, תועדה בספר "אמנות הלחימה: שיחות עם מאסטר ניר מלחי" (2016, מאת עומר ברקמן, הוצאת אסיה).
לימודי רפואה והתמחות.
בין השנים 1979 ו־1986 למד סולד רפואה בבית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1987 סיים סטאז' וקיבל תואר MD מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
בין השנים 1987 ו־1993 התמחה בכירורגיה כללית במחלקה לכירורגיה כללית וכירורגיית ילדים בבית החולים הדסה הר הצופים, בתחילה בניהולו של פרופסור שמואל ניסן, ובהמשך בניהולו של פרופסור הרברט פרוינד. במהלך ההתמחות יצא להשתלמות בת שנה בבית החולים מאונט סיני בניו יורק, שם החל לבצע ניתוחים לפרוסקופיים בהדרכתו של חלוץ הניתוחים בתחום זה, פרופסור בארי סאלקי (barry salky). בשנת 1993 קיבל ד"ר סולד את התואר מומחה לכירורגיה כללית. בנוסף להשתלמויות בהנחיתו של סאלקי, השתלם ד"ר סולד בהנחייתו של פרופסור הושר ברומא, בכירורגיה זעיר פולשנית של כליה, המעי הגס ומערכת עיכול עליונה.
פועלו בבתי חולים ציבוריים.
בין השנים 1993 ו־1995 שימש ד"ר סולד כרופא ראשי קבוע במחלקה לכירורגיה כללית בהדסה הר הצופים, שם ביצע לראשונה בישראל כריתת מעי גס לפרוסקופית, תיקון בקע סרעפתי ופונדופליקציה לפרוסקופית, גם בילדים הסובלים מתסמונת דיסאוטונומיה משפחתית. בהמשך ביצע לראשונה בישראל כריתת טחול לפרוסקופית, פרסם כמה מאמרים פורצי דרך בנושא, והשתתף בנייר העמדה הרשמי של האיגוד האירופי לכירורגיה אנדוסקופית (EAES).
בשנת 1995 עבר ד"ר סולד לעבוד במרכז הרפואי תל אביב על שם סוראסקי, אליו נקרא כדי לפתח את תחום הכירורגיה הלפרוסקופית שהייתה עוד בחיתוליה. כעבור כשנתיים התמנה למנהל היחידה לכירורגיה אנדוסקופית מתקדמת. במסגרת תפקידו הכניס הדרכה בניתוחים לפרוסקופיים כחלק בלתי נפרד מתוכנית ההתמחות של כל המתמחים והמומחים במחלקה.
בשנת 1996 ביצע ד"ר סולד לראשונה בישראל ניתוח בריאטרי (ניתוח לטיפול בהשמנת יתר) לפרוסקופי, ואז גם יזם והקים את המרפאה הבינתחומית לטיפול בהשמנת יתר בבית החולים. בנוסף, לאחר השתלמות מיוחדת בניו יורק, ביצע את הניתוח הראשון בישראל לתרומת כליה מתורם חי בגישה לפרוסקופית, וכך הגדיל באופן ניכר את תוכנית ההשתלות של בית החולים.
פועלו האקדמי.
בשנת 1989, בזמן שהיה סטודנט לרפואה, פרסם סולד את המאמר הראשון שלו, בהנחייתו של פרופסור עזריאל פרל. בשנת 1994 מונה למדריך ובהמשך למרצה בכירורגיה בביהס לרפואה באוניברסיטה העברית. ד"ר סולד פרסם מאמרים פורצי דרך בכירורגיה אנדוסקופית ובזכותם מונה כמרצה בכיר בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת תל אביב בשנת 2002. בין השנים 2005 ו־2007 ניהל את הקורס ללימודי המשך בכירורגיה באוניברסיטת תל אביב והקים את מרכז הסימולציה הראשון בישראל לכירורגיה אנדוסקופית, במרכז הרפואי תל אביב. בשנת 1990 זכה בקרן מחקר של האוניברסיטה העברית בנושא "Microvascular anastomosis using a biodegradable stent and biological glue". זכייה ראשונה מתוך כמה זכיות במענקי מחקר. כאקדמאי פרסם למעלה ממאה מחקרים שעסקו בנושאים מגוונים ופורצי דרך, כגון כירורגיה אנדוסקופית, טיפול כירורגי בהשמנת יתר וטכנולוגיות רפואיות חדשות כולל ניירות עמדה בינלאומיים בנושאים כמו תוצאות וסיבוכים אחרי ניתוחים לפרוסקופיים, כריתת טחול לפרוסקופית ונייר עמדה חשוב בנושא שימוש בטכנולוגיות רובוטיות בחדר הניתוח. בסך הכול פרסם ד"ר סולד עשרות מאמרים וכתב כמה פרקים בספרי רפואה.
פעילות באיגודים רפואיים בישראל ובעולם.
בשנת 1999 הקים ד"ר סולד את החברה הישראלית לכירורגיה אנדוסקופית (חיל"א) והיה נשיאה הראשון במשך 6 שנים, ובהמשך חבר בוועד המנהל עד 2012. בשנת 1997 הצטרף כחבר באיגוד האמריקני לכירורגיה אנדוסקופית (Society of American Gastrointestinal and Endoscopic Surgeons - SAGES) וכיהן בוועדות שונות באיגוד בשנים 1999–2006 ושוב בשנת 2017. בשנת 2001 הצליח להביא לצירופה של חיל"א כחברה באיגוד האירופי לכירורגיה אנדוסקופית (EAES) והתמנה כחבר בוועדה המדעית של האיגוד. בשנת 2005 התמנה כחבר בוועדה לטכנולוגיות חדשות של האיגוד האירופי ובשנים 2013–2017 כיהן כראש הוועדה וכחבר בוועד המנהל של האיגוד האירופי. כיהן פעמיים כחבר בוועד המנהל של איגוד הכירורגים הישראלי. ב 2005 התמנה כחבר בוועד המנהל של האיגוד הבינלאומי לחדשנות וטכנולוגיה רפואית (iSMIT – The international Society for Medical Innovation and Technology), תפקיד בו הוא ממשיך לשאת, ובשנת 2011 כיהן כנשיא האיגוד ונשיא הכנס הבינלאומי השנתי שהתקיים בתל אביב.
פיתוח טכנולוגיות רפואיות.
בשנת 1997 התמנה ד"ר סולד לראשונה כיועץ לחברת הזנק בתחום הכירורגיה (Visionsense). מאז ועד היום הוא משמש כיועץ, כיזם וכחבר הנהלה במספר רב של חברות הזנק בתחום הכירורגיה הזעיר פולשנית. כמה חברות בהן היה מעורב נמכרו לחברות בינלאומיות גדולות, ביניהן: Simbionix, Visionsense ,MST - Medical Surgery Technologies, Asymmetric Medical, Surgical Structure, Colbar, Virtual Ports. סולד משמש יועץ וחבר הנהלה בכמה חברות בשלבים מתקדמים, ביניהן: Artack, Human Xtensions, LifeBond. בתור יזם טכנולוגי, ד"ר סולד מרצה על טכנולוגיות ישראליות ברחבי העולם.
פעילות התנדבותית.
בשנת 2000 טיפל ד"ר סולד במהגר עבודה נטול מעמד מניגריה בחדר המיון. המטופל סבל מבעיה רפואית יחסית פשוטה, אותה הזניח זמן רב מחשש שיוסגר ויגורש, אך בסופו של דבר נפטר ממחלתו. בעקבות המקרה פנה סולד לכמה גופים עד שעמותת רופאים לזכויות אדם הקימה ביפו את מרפאת המתנדבים למהגרי עבודה וחסרי מעמד הפועלת, מרפאה בה סולד פועל כמנתח מתנדב עד היום.
אסיא מדיקל ורפואה פרטית.
כרופא פרטי נחשב אחד מהכירורגים המובילים בישראל. בשנת 2003 הקים יחד עם פרופסור אברהם צ'רניאק ופרופסור מיכה רבאו את "אסיא מדיקל", שותפות רפואית כירורגית ראשונה בישראל (group practice) במסגרתה עובדים עשרות רופאים מומחים מובילים ומנהלי מחלקות בתחומי הכירורגיה, רפואת שד, פרוקטולוגיה בריאטריה, אורולוגיה ועוד. ד"ר סולד משמש כיו"ר וכמנהל רפואי של המרכז.
מערכת ניקוד הפגיעות המשותפת (באנגלית: Common Vulnerability Scoring System; בראשי תיבות: CVSS) היא תקן תעשייה חופשית ופתוחה להערכת חומרת פרצי האבטחה של מערכות מחשב. CVSS מנסה להקצות ציוני סיכון לפגיעות, ומאפשר לאנשי אבטחה לבחור תגובות ומשאבים בהתאם לאיום.