לצד אלו, בשנת 2013 קיבלה הרשת זיכיון לשיווק מוצרי נשיונל ג'יאוגרפיק. בנובמבר 2016 השיקה רשת ריקושט מועדון לקוחות בשם "ריקושט CLUB".
ריקושט בקהילה.
החל משנת 2001 מקיימת הרשת שיתוף פעולה הדוק עם האגודה למען החייל ומועדון יותר, המתרכזת בהסתגלות ושירות קל יותר עבור המתגייסים והחיילים בצה"ל. במסגרת שיתוף הפעולה ובאמצעות "קרן יותר", מעניקה הרשת מדי שנה הטבות למאות מתגייסים המוגדרים על פי אכ"א כמיעוטי יכולת, במטרה לאפשר להם רכישת ציוד טרם הגיוס ובכך להקל עליהם את התהליך.
לשכת סוכני ביטוח בישראל
לשכת סוכני ביטוח בישראל נוסדה בשנת 1941 ומהווה ארגון של סוכני הביטוח בישראל. החברות בלשכת סוכני הביטוח היא וולונטרית. רישיון סוכן מורשה מוענק על פי הקבוע בחוק פיקוח על שירותים פיננסים (ביטוח), התשמ"א-1981 ללא התערבות לשכת סוכני הביטוח.
הלשכה מונה כ-5,000 חברים, סוכני ביטוח עצמאיים המחולקים על פני 15 סניפים ושישה מחוזות ברחבי הארץ. בראש לשכת סוכני ביטוח עומד נשיא הלשכה אשר נבחר אחת לארבע שנים על ידי חברי הלשכה. ללשכה הנהלה מקצועית שבראשה מנכ"ל הלשכה.
הלשכה היא עמותה המונהגת על ידי האספה הכללית, המועצה הארצית והוועד המנהל. הלשכה עוסקת בכל תחומי הביטוח: פנסיוני, פיננסי, חיים, בריאות ואלמנטרי.
בין מטרותיה העיקריות של הלשכה:
שמירה על האינטרסים של ציבור המבוטחים אל מול הרגולטור וחברות הביטוח, עמידה על האינטרסים הכלכליים ועל משמר המקצוע ורמתו למען הגנת ענייניו של המבוטח, קיום פיקוח וביקורת מקצועיים והפעלתם של כללי נוהג מחייבים ועקרונות אתיקה מקצועיים, שיפור רמתם המקצועית של סוכני הביטוח, לרבות רמת ההתמחות של העתידים להיות סוכני ביטוח.
מבנה הלשכה.
הלשכה מורכבת מוועדות מקצועיות אשר מניעות את פעילותה: ועדה לביטוח פנסיוני, ועדה לביטוח אלמנטרי, ועדת טכנולוגיה, ועדת בריאות וסיעוד, ועדת מחוזות וסניפים, ועדת כספים, ועדת קשרי קהילה, ועדת צעירים, ועדת רווחה, ועדת ביקורת, ועדת אתיקה וועדת תקנון.
הלשכה מורכבת משישה מחוזות: חיפה והצפון, השרון, תל אביב, השפלה, ירושלים והדרום.
ללשכת סוכני הביטוח יש 15 סניפים ברחבי הארץ: טבריה, חיפה, חדרה, נתניה, השרון, תל אביב, רמת גן-גבעתיים, בני ברק, פתח תקווה, חולון-בת ים, ראשון לציון, רחובות, אשדוד-אשקלון, ירושלים ובאר שבע.
המכללה לפיננסים וביטוח.
המכללה לפיננסים וביטוח (בשמה הקודם - המכון להכשרת הסוכן) ע"ש שלמה רחמני של לשכת סוכני ביטוח בישראל הוקמה בשנת 1991 כמוסד להכשרת סוכני ביטוח והעשרתם המקצועית בתחומי הביטוח השונים.
המכללה ממוקמת בבניין לשכת סוכני ביטוח בישראל בתל אביב ויש לה אתרי לימוד נוספים בתל אביב ושלוחות בחיפה ובירושלים.
בשנים האחרונות הפכה המכללה למוסד הלימודים המרכזי בתחום הכשרת סוכני ביטוח והעשרתם המקצועית בתחומי הביטוח השונים. בשנת 2007 נפתחה במכללה גם המגמה הרב שנתית להכשרת עובדי חברות ביטוח וסוכנויות ביטוח (מיסודו של איגוד חברות הביטוח), דבר שגיוון את פעילויותיה וחיזק את מעמדתה של המכללה כיוצרת התשתית המקצועית עבור ענף הביטוח.
במשך שנות קיומה הרבות, צברה המכללה ניסיון רב ועשיר בלימודי ביטוח, הן מבחינת שיטות לימוד ייחודיות, והן מבחינת איכותיות המרצים וחומר הלימוד. במכללה מאמינים שמטרתה העיקרית היא לתרום בצורה המרבית להכשרתם המקצועית של חניכיה והדבר מתבטא בגישה האוהדת של הנהלת המכללה ועובדיה, באיכות המרצים, במחירי הקורסים וההשתלמויות וברמת הציונים. המכללה פועלת מכוח הגדרתה של לשכת סוכני ביטוח בישראל כחותם המקצועי של סוכני ביטוח בישראל ומשכך, רואה עצמה מחויבת לרמה מקצועית גבוהה ולערכים של האתיקה המקצועית.
המאבק בביטוח ישיר.
מאז הקמתה של חלוצת הביטוח הישיר בישראל, איי.די.איי. חברה לביטוח, שהחלה לפעול בנובמבר 1994, מתנהל מאבק בין חברה זו ובין לשכת סוכני הביטוח, הרואה בשיטת הביטוח הישיר, שבה ביטוח נמכר ללא סוכן ביטוח, איום ישיר על פרנסת חבריה. נקודת ציון במאבק זה הוא מסע הפרסום "שוקה", של איי.די.איי. חברה לביטוח, שהציג את סוכני הביטוח כנהנתנים ומיותרים. לשכת סוכני הביטוח ניסתה בדרכים שונות (פנייה לבית המשפט, תלונה למפקח על הביטוח, תלונה לרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו) לעצור את מסע הפרסום. בשנת 2014 הפיקה פרסומת נגדית, בכיכובו של אורן איילון, בעליה של סוכנות ביטוח בנתניה. בית המשפט המחוזי קיבל את עמדתה של הלשכה, והורה להפסיק את שידור פרסומות "שוקה", אך פסק דינו בוטל בערעור לבית המשפט העליון.
אומגה פרמה-קוויק סטפ
טאו תשואות
טאו תשואות בע"מ המוכרת בשם המקוצר טאו הייתה חברת השקעות ציבורית שמניותיה נסחרו בבורסת תל אביב. כיום החברה נמצאת בפירוק.
היסטוריה.
טאו הוקמה על גבי החברה ירדן בע"מ שהתאגדה בשנת 1944 ובשנת 1956 הציעה החברה לראשונה את ניירות הערך שלה לציבור בבורסה. פעילות החברה משנת 1990 ועד לשנת 2001 התמקדה בהחזקת נכסי מקרקעין להשכרה ובהחזקת תיק השקעות בניירות ערך. בשנת 2001 רכשה גבור ספורט החזקות בע"מ את גרעין השליטה בחברה.
במרץ 2005, רכש אילן בן דב מידי חברת גבור ספורט את השליטה בחברת ירדן השקעות, ביולי 2005 שינה את שמה של החברה לשם טאו תשואות בע"מ (טאו הואחברת הש קיצור של טאואיזם, אחת מדתות סין ומשמעותה היא "דרך".) ורכש עמה את תיק ההשקעות הפיננסיות של סאני אלקטרוניקה.
ביולי 2012 בית המשפט נתן צו הקפאת הליכים לטאו. במרץ 2013 החליט בית המשפט שלא להאריך את צו הקפאת ההליכים, ומינה מפרק לטאו.
נכון למרץ 2013 לטאו חוב של יותר מ-400 מיליון שקל למחזיקי האג"ח.
בהסדר חוב שגובש ביולי 2018 נקבע שבגין איגרות חוב של החברה בסך 330 מיליון ש"ח יפרעו רק 110 מיליון ש"ח.
בעלי עניין.
עד לפירוק החברה, מנכ"ל החברה היה יוסי ארד ויושב הראש היה אילן בן דב.
בנובמבר 2014 בית המשפט הורה על השעיית עו"ד יוסי שגב מתפקידו כמנהל המיוחד של טאו.
תמונת עמיר פרץ צופה דרך משקפת סגורה
תמונת עמיר פרץ צופה דרך משקפת סגורה היא צילום עיתונות שצילם אפי שריר, צלם "ידיעות אחרונות", בפברואר 2007. התצלום תיעד את שר הביטחון, עמיר פרץ, מנסה לצפות בתרגיל צבאי ברמת הגולן, מבעד למשקפת שעדשותיה מכוסות, כשלצידו הרמטכ"ל גבי אשכנזי. התצלום פורסם בכלי תקשורת בישראל ובעולם וגרם לסיקור לועג כלפי פרץ.
התייחסות לתצלום.
התצלום פורסם בכלי תקשורת רבים בישראל. רבים השתמשו בתמונה כדי ללגלג על פרץ.
גם פרץ עצמו התייחס לתמונה בהזדמנויות רבות.
מנהיג חזבאללה חסן נסראללה לעג לעמיר פרץ על רקע התמונה בנאום פומבי.
בימים שלאחר מכן התמונה זכתה לסיקור באמצעי תקשורת בעולם: ה"גארדיאן" הבריטי, אתר האינטרנט של ה-BBC, החינמון הלונדוני "מטרו", אתר האינטרנט של רשת הטלוויזיה האמריקאית CBS, אתר פוקס, העיתון "סידני מורנינג הראלד" האוסטרלי והעיתון "אוסטרליאן". התמונה כיכבה בערוץ הטלוויזיה של חזבאללה "אל-מנאר", וגם העיתון הלבנוני "אל-אח'באר" הציג את התמונה בכותרת הראשית. שופטת בית משפט השלום בבית שאן תיארה את הפרסום ב"אל-אח'באר": "הכתבה הלבנונית שמה לה למטרה ללעוג למי שעמדו בראש ההנהגה הישראלית בתקופת מלחמת לבנון השנייה, ובחירת תמונתו של שר הביטחון בזמן שהוא מביט במשקפת סגורה נועדה לשרת מטרה זו בבחינת 'תמונה אחת שווה אלף מילים'".
בראיון שנתן ביולי 2014 התייחס פרץ לתמונה: "אני מתפלא על כך שעדיין יש אנשים שמעזים לדבר על זה".
במתחם סינמה סיטי ירושלים הוצג פסל אדם קדמון משופם, הצופה מבעד למשקפת. בינואר 2015 הודיעה הנהלת סינמה סיטי על הסרת הפסל, בשל דמיונו, לדעת המבקרים, לתמונתו הידועה של פרץ צופה מבעד למשקפת שעדשותיה מכוסות. יצחק הרצוג וציפי לבני גינו את הצגת הפסל.
תביעות עקב הפרת זכויות יוצרים.
בפברואר 2014 פסק בית משפט השלום בבית שאן כי הפרסום באתר האינטרנט "וואלה!" של קטע מהעיתון הלבנוני "אל-אח'באר" שבו מופיעה התמונה, ללא מתן קרדיט לצלם, מהווה הפרת של זכויות יוצרים וזכות מוסרית של הצלם. בית המשפט חייב את "וואלה!" בתשלום פיצוי בסך 6,000 ש"ח, "בשים לב להיקף ואופי ההפרה, משכה, חומרתה, התנהגותה של וואלה שפעלה מיידית להסרת הצילום עם פניית התובע, הרווח שהפיקה מהפרסום והעובדה שלא נגרם לתובע נזק ממשי עקב ההפרה".
בבחירות לכנסת ה-19 השתמשה מפלגת מרצ בתצלום בכרזה שבה הופיע חלק מהתצלום המקורי שצילם שריר מוטבע לצד דמויות פוליטיקאים אחרים שהיו מועמדים מטעם מפלגת "התנועה", כשכולם מביטים מבעד למשקפת סגורה. הכרזה פורסמה, בין היתר, בדף הפייסבוק של מרצ. הצלם תבע את מרצ בגין הפרת זכות יוצרים ובנוסף גרימת נזק לשמו ולכבודו המקצועי בגלל השימוש הפוליטי שנעשה בתצלום. ב-5 בינואר 2014 פסק בית משפט השלום בעפולה שזכות היוצרים אינה של הצלם אלא של מעבידו, העיתון "ידיעות אחרונות", אך קיבל את הטענה שנפגעה זכותו המוסרית של הצלם וגזר על מרצ לשלם פיצויים בסך 14 אלף ש"ח. השופטת ציינה כי השימוש בתמונתו של שריר, עלול להוביל את הצופה למסקנה שהוא אישר את השימוש בתצלומו "מתוך הזדהות עם עמדותיה הפוליטיות" של מרצ.
ב-12 בנובמבר 2014 הגיש שריר תביעה לתשלום סך של 50,000 ש"ח בגין נזקים, לכאורה, שנגרמו לו בעילה של הפרת זכות יוצרים וזכות מוסרית על ידי חברת נירית זרעים בע"מ, שהשתמשה בתצלום במודעה שפרסמה. תביעתו נדחתה בבית המשפט השלום ובערעור שהגיש לבית המשפט המחוזי. בבקשת רשות ערעור לבית המשפט העליון נפסק שהנתבעים ישלמו לצלם 1,800 ש"ח עקב פגיעה בזכותו המוסרית.
מנהיגים נוספים שצולמו עם משקפת סגורה.