תחרויות השחייה במכבייה החמישית והשישית, במסגרתה השתתפה מרילין רמנובסקי מארצות הברית שיאנית העולם וסגנית אלופה אולימפית, התקיימו בבריכת "גלי גיל" ברמת גן, במכבייה השביעית והשמינית התקיימו המשחים בבריכת גלית בתל אביב ובהמשך תחרויות השחייה במכביות הבאות התקיימו בבריכות אולימפיות נוספות ברחבי הארץ כמו בריכת האוניברסיטה בתל אביב, בריכת הטכניון בחיפה והבריכה האולימפית במכון וינגייט בנתניה.
אף על פי ששחייה היא תחביב נפוץ בישראל, מספר הבריכות האולימפיות מצומצם למדיי, ומספר הבריכות המותאמות לתחרויות בגודלן, עומקן, ומספר המקומות לקהל קטן במיוחד. לרוב בריכות השחייה הקיימות המשמשות לאימונים, משמשות במקביל גם את הציבור הרחב. בריכות אולימפיות מסוימות נפתחו גם בפארקי מים ומוסדות ציבוריים כמו ״בית הלוחם תל אביב״ ולכן לא משמשות את השחייה התחרותית. חלק מהשחיינים הישראליים המקצועיים המובילים מתאמנים בחו"ל, לרוב באוניברסיטאות בארצות הברית המציעות תוכניות אימונים ותחרויות לשחיינים. עם זאת קיימים בישראל מספר איגודי שחייה שמתאמנים בבריכות מקומיות, חצי אולימפיות ואולימפיות וחלק מהבריכות אירח תחרויות לחובבנים ומקצוענים לנוער ולבוגרים ואף תחרויות בינלאומיות ותחרויות במסגרת המכביה.
בין בריכות השחייה האולימפיות המקורות שבישראל ניתן לציין את בריכת האוניברסיטה בתל אביב, בריכת הטכניון בחיפה, בריכת בית לברון באשדוד ועוד.
מרכז השחייה המוביל בישראל המשמש לאימונים ולמרבית התחרויות הרשמיות ממוקם במכון וינגייט בנתניה. בריכת טוטו וינגייט שייכת לקומפלקס ספורט שבו התקיימו תחרויות שחייה ישראליות ובינלאומיות וכן תחרויות שחייה במסגרת המכביה. במתחם בריכה אולימפית מקורה חדשה, עם 3,000 מקומות ישיבה. ישראל אירחה בבריכה זו, בשנת 2015 את אליפות אירופה (בריכת 25 מטר) ואת אליפות אירופה לנוער בשנת 2017.
במקביל מקודמות תוכניות לבניית בריכות שחייה אולימפיות רב תכליתיות נוספות בקריית הספורט בשכונת מלחה בירושלים, סמוך לאצטדיון הכדורגל סמי עופר בחיפה ובקריית הספורט החדשה בבאר שבע.
המדליות בהן זכו שחייניות ושחייני ישראל בתחרויות הבינלאומיות החשובות ביותר.
מדליות אישיות בתחרות שמונה האומות.
השחייניות והשחיינים הישראלים שזכו בלפחות מדליית זהב אישית אחת בתחרות שמונה האומות
שחייני ישראל בתחרויות בינלאומיות (1937 - 1974).
בשנים 1937 - 1974 קיימה נבחרת ישראל 25 תחרויות בינלאומיות כולל 5 תחרויות שמונה האומות. בתחרויות השתתפו 47 שחייניות ו-74 שחיינים.
שחיית נכים בישראל.
שחייניות ושחייני ישראל זכו במשחקים הפאראלימפיים ב-166 מדליות בסך הכל, מהן 55 מדליות זהב, 57 מדליות כסף ו-54 מדליות ארד.
ז'אן יונג
זָ'אן יוּנְג (בסינית מסורתית: 冉雍, בסינית מפושטת: 冉雍, בפין-יין: rǎn yōng. 522-? לפנה"ס), ידוע גם בכינוי הכבוד ג'ונְג גונְג (סינית: 仲弓, פין-יין: Zhong gong, ווייד ג'יילס: Chung-kung) היה אחד מהתלמידים הבולטים של קונפוציוס. קונפוציוס גילה הערכה רבה להצטינותו בהתנהלות מוסרית, והחשיב אותו מתאים לשמש שליט מדינה. לאחר שסיים את לימודיו, שירת כקצין ראשי של גִ'יסוּן, שבט האצילים ששלט בפוליטיקה של מדינת לוּ.
חייו.
זָ'אן יוּנְג היה יליד מדינת לוּ. הוא היה צעיר מקונפוציוס ב-29 שנים, והיה בן אותו שבט ממנו הגיעו גם זָ'אן גֶנְג וזָ'אן צְ'יוֹ, תלמידים בולטים אחרים של קונפוציוס. הוא היה בן גילו של זָ'אן צְ'יוֹ. זָ'אן יוּנְג נודע בשל היושרה המוסרית שלו, למרות שנולד לאב ממעמד נמוך, וקונפוציוס הכריז שהרקע שלו לא יגרע ממצוינותו. באופיו היה נאמן ומעמיק.
נאמר עליו שאינו דובר רהוט, אולם קונפוציוס גילה עמדה מעניינת בנושא: כאשר אמרו לקונפוציוס שזָ'אן יוּנְג בעל אנושיות ומוסר, אך אינו כשרוני בדיבור, ענה קונפוציוס: "מה התועלת בחלקות לשון? הבולם אנשים בעזרת מוצא שפתיים, רק נעשה יותר ויותר שנוא באנשים, באין יודע אנושיותו. מה התועלת בחלקות לשון?". בניגוד לקריאה האינטואיטיבית שנוטה לפרש את המשפט ככזה החושש לתדמיתו של האדם כמי שמפגין אנושיות, נראה כי קונפוציוס כיוון לכך כי הרהוט בדיבור נעשה מבחינתו שנוא מקרב האנשים, מאחר שבדיבורו הרהוט הוא מטשטש את היכולת להבחין באם הוא ניחן באנושיות או שדבריו הם מס שפתיים בלבד.
הבנתו העמוקה הופגנה היטב במאמרות, בפרק 雍也, שם מסופר כי זָ'אן יוּנְג שאל את קונפוציוס על דְזְה סָאנְג בָּוֹ דְזְה , וקונפוציוס השיב שהוא "בסדר, הוא קליל". זָ'אן יוּנְג בשלב זה העמיד את מורהו על דיוקם של דברים, שקלילות קבילה רק אם הוא נשוא פנים במילוי תפקידו אך קליל בהליכותיו. אולם קלילות גם במילוי תפקידו וגם בהליכותיו היא כבר פתח לתוהו כולל (או במינוח של זָ'אן יוּנְג "קלילות כוללת"). על כך ענה קונפוציוס "נכונים הם דבריו של יוּנְג".
המלומד הקונפוציאני גֶ'נְג שׂוֵ'אן מתקופת שושלת האן האמין כי זָ'אן יוּנְג היה בין יוצרי המאמרות, ביחד עם יֵן יֵן ובּוּ שָׁאנְג.
פולחן.
במקדשי קונפוציוס, לוח רוחו של זָ'אן יוּנְג נמצא שני מבין תריסר החכמים, במזרח.
תוארי כבוד.
במהלך שושלת טאנג, הקיסר שׂוֵ'אנְדְזונְג העניק לזָ'אן יוּנְג את תואר האצולה "מרקיז שׂוֵּ'ה" (薛侯). במהלך שושלת סונג הוסיף לו הקיסר גֶ'נְדְזונְג את התואר דוכס שְׂיָאפִּי (下邳公) והקיסר דוּדְזונְג את התואר דוכס שׂוֵּ'ה (薛公). בתקופת שושלת מינג תיקן הקיסר שְׁדְזונְג את כינויו ל"המכובד הקדום החכם זָ'אן".
צאצאים של זָ'אן יוּנְג החזיקו בתואר "דוקטור לחמש הקלאסיקות".
השימוטו תירואידיטיס
מגדלנה זיבילה מסקסוניה-וייסנפלס
מגדלנה זיבילה מסקסוניה-וייסנפלס (בגרמנית: Magdalena Sibylla von Sachsen-Weißenfels; 2 בספטמבר 1648 – 7 בינואר 1681), הייתה אשתו של פרידריך הראשון, דוכס סקסוניה-גותה-אלטנבורג וסבתא רבתא של ג'ורג' השלישי, מלך הממלכה המאוחדת.
ביוגרפיה.
מגדלנה זיבילה נולדה ב-2 בספטמבר 1648 בהאלה שהשתייכה לארכיבישופות מגדבורג, לאוגוסט, דוכס סקסוניה-וייסנפלס ולמריה אנה ממקלנבורג-שוורין, בתם של אדולף פרידריך הראשון, דוכס מקלנבורג-שוורין ואנה מריה מפריזיה המזרחית.
ב-14 בנובמבר 1669 התחתנה מגדלנה זיבילה עם פרידריך, נסיך סקסוניה-גותה, ממנו היו לה 8 ילדים. לאחר מותו של חמיה ארנסט הראשון, דוכס סקסוניה-גותה בשנת 1675, שלטו בעלה פרידריך ואחיו במשותף, ובשנת 1680 פוצלה הדוכסות בין שבעת האחים; פרידריך הראשון, דוכס סקסוניה-גותה-אלטנבורג, אלברכט החמישי, דוכס סקסוניה-קובורג, ברנהרד הראשון, דוכס סקסוניה-מיינינגן, היינריך, דוכס סקסוניה-רמהילד, כריסטיאן, דוכס סקסוניה-אייזנברג, ארנסט השלישי, דוכס סקסוניה-הילדבורגהאוזן, ויוהאן ארנסט, דוכס סקסוניה-זאלפלד. ב-7 בינואר 1681 מתה מגדלנה זיבילה, והיא בת 32 שנים.
נכדתה של מגדלנה זיבילה - אוגוסטה, נסיכת סקסוניה-גותה-אלטנבורג, הייתה אמו של ג'ורג' השלישי, מלך הממלכה המאוחדת.
משפחתה.
ב-14 בנובמבר 1669 התחתנה מגדלנה זיבילה עם פרידריך הראשון, דוכס סקסוניה-גותה-אלטנבורג, ממנו היו לה 8 ילדים:
סופיה, נסיכת סקסוניה-וייסנפלס
מתקן התפלה אשדוד
מתקן התפלה אשדוד הוא מפעל התפלת מי ים המספק מים באיכות מי שתיה למערכת המים הארצית. המתקן בעל כושר ייצור של 100 מלמ"ש. המתקן ממוקם באזור התעשייה הצפוני של העיר אשדוד.
היסטוריה.
המתקן הראשון.
בשנת 1975 נחתם הסכם בין ממשלת ישראל וממשלת ארצות הברית על הקמה במימון משותף של מתקן התפלה באשדוד, בשיטת זיקוק באידוי רב שלבי, על ידי חברת הנדסת התפלה. הקמת המתקן, שנבנה בצמוד לתחנת הכוח אשכול, הושלמה בשנת 1981 והוא החל לספק מים בתפוקה של 20,000 קוב ליממה. לאחר שנה וחצי של הפעלה החליטה חברת מקורות להשבית את המתקן משיקולי כדאיות כלכלית ולאחר חורף שבו ירדה כמות משקעים גבוהה מהממוצע.
מכרז מקורות שבוטל.
בדצמבר 1999, קיבלה ועדת השרים לכלכלה בראשות שר האוצר, אברהם שוחט, ההחלטה על הקמת מספר מתקני התפלה בישראל, כדי להתמודד עם המחסור במים שפירים בישראל בטווח הארוך. מכרז ראשון פורסם להקמת מתקן התפלה אשקלון בשיטת בנה-הפעל-העבר (BOT), ובפברואר 2001 הודיע שוחט מייד על מכרז שני לשלושה מתקני התפלה, שיפיקו כ-50 מיליון מ"ק מים בשנה כל אחד, כדי להתמודד עם המחסור הצפוי במים.
אביגדור ליברמן בזמן כהונתו כשר תשתיות חתם על הכרזת מכרז לבניית מתקן להתפלת מי הים בשיטת BOO - build–own–operate (הזכיין הפרטי מממן את המיזם ומפעיל אותו והוא גם הבעלים של המיזם). מתקן התחיל לעבוד באשקלון בשנת 2005. זה היה מתקן ראשון בישראל להתפלת מי ים, אם לא לקחת בחשבון בתקן התפלה קטן באילת (סבחה ג) שהתחיל לספק מים ב-1997. שש הצעות הוגשו במסגרת מכרז ההתפלה השני.