במחקר של הרדוף ונחמיאס עלה כי כל הסטודנטים באקדמיה, אשר השתתפו במחקר, ייחסו תפקיד מרכזי למרחב המידע האישי בתהליך הלמידה. הוא משמש בשבילם התווך בין מרחב המידע הציבורי לבין מרחב המידע הפנימי המוגבל ביכולותיו. ניתן לזהות שלושה היבטים של ניהול מידע אישי במהלך משימות למידה: פונקציונליים – מרחב המידע משמש למטרות שמירה, אחזור וניהול הלמידה, היבטים קוגניטיביים – מרחב המידע משמש כמקום להבניית, פירוק וסינתזה של מידע, והיבטים רגשיים – לתלמידים יש רגשות מעורבים לגבי ניהול המרחב האישי. ישנם הבדלים גדולים בין סטודנטים במאפייני ובסגנון ניהול מידע אישי והם נובעים מהבדלים באסטרטגיות, במטרות, בהיקף המרחב, ביחס של התלמידים לפריטי מידע שבמרחב ועוד. כן יש הבדלים בסוגי הפריטים שהתלמידים שומרים וכן בשמות שהתלמידים נותנים לפריטים אלה. כמו כן קיימים מאפיינים שונים של תלמידים אשר משפיעים על סגנון ניהול המידע האישי שלהם. שני מאפיינים עיקריים: רמת האוריינות הטכנולוגית ועומס המידע עמו הם מתמודדים.
זיקה בין משימות למידה לבין פעילויות ניהול מידע אישי.
קיים קשר בין סוג משימות הלימוד או סביבת הלמידה לבין מאפייני ניהול המידע האישי. סטודנטים מנהלים באופן שונה את המידע שלהם במשימות וסביבות למידה שונות. ישנם כמה גורמים אשר משפיעים על מאפייני ניהול המידע האישי אצל תלמידים, החשובים מבין גורמים אלה:
הבדלים בין גילאים במאפייני ניהול מידע אישי בתהליך הלמידה.
נמצאו הבדלים בולטים במחקר של הרדוף והנחמיאס בין תלמידי תיכון לסטודנטים בשני דברים: החשיבות וההשלכה שהם מייחסים לניהול המידע האישי בתהליך הלמידה, כאשר הסטודנטים ייחסו חשיבות הרבה יותר מאשר תלמידי התיכון שלא היו מודעים לחשיבות מרחב הלמידה האישי, וכן בשימוש בדואר אלקטרוני, כאשר הסטודנטים התעסקו אתו ברמה יומית ואילו תלמידי תיכון השתמשו בו רק למסירת מטלה באופן רשמי.
הפרגמינטציה של המידע.
מרחב המידע האישי היום מפוזר, הן במיקומים פיזיים שונים (מחשב, טלפון, כרטיסי זיכרון, כוננים ניידים, וכדו), והן בישומים שונים כמו דואר אלקטרוני, רשת או מסמכי OFFICE ואחרים.
תהליך השמירה ותהליך השליפה של מידע כוללים אינטגרציה של אינפורמציה ממקורות שונים ושימוש חוזר של האינפורמציה.
שמירה של המידע.
ההחלטה "האם לשמור מידע" תלויה בשני מרכיבים: מרכיב של אינפורמציה ומרכיב פסיכולוגי. המרכיב הראשון - האינפורמציה - דורש מאנשים לחזות את השימוש העתידי שלהם במידע זה. המרכיב השני - הפסיכולוגי - הוא החלטה סובייקטיבית (החלטה לעיתים לא פשוטה שכן לאנשים קשה לעשות החלטות לגבי העתיד שלהם). בנוסף, אנשים מערבים רגש בהחלטה "האם לשמור מידע" משום שזה חלק מהחיים האינטלקטואליים או המקצועים שלהם.
תחזוקה.
לפי מחקרים רבים יש שתי אסטרטגיות עיקריות לתחזוקה של מידע אישי: סיווג ותיוק (filing and piling). באסטרטגית סיווג פרטי אינפורמציה נערמים בתיקייה אחת. באסטרטגית תיוק פרטי אינפורמציה מחולקים לתיקיות לפי קטגוריות והתיקיות נקראות בהתאם לקטגוריה. ברגמן ואחרים חקרו אסטרטגיות שונות של האנשים כאשר הם צריכים לשמור ולהשתמש מחדש באינפורמציה. הם חקרו מבנה של תיקיות, ניווט של קבצים אישיים וקשר ביניהם. הם מצאו שאנשים מייצרים מבנה של תיקיות ותת תיקיות, אבל לא מייצרים היררכיות עמוקות. עומק אופייני הוא לא יותר מ שתי רמות. ברגמן מראה שככל שתיקיה מכילה יותר קבצים ותת תיקיות חיפוש של אינפורמציה פחות יעיל, כי יש הרבה פריטים לעבור עליהם. אחד מהסיבות למה אנשים מייצרים תיקיות גדולות זה שמירה של קבצים עם חשיבות סובייקטיבית נמוכה שכנראה לא ישתמשו בהם.
שימוש חוזר.
אחת המטרות החשובות בניהול מידע אישי זה למצוא את המידע שפעם שמרנו. חוקרים מצאו שאנשים משתמשים באסטרטגיות שונות לחיפוש חוזר לפי סוגים שונים של אינפורמציה: קבצים, מיילים, תמונות, ואתרים באינטרנט. הם מצאו שניווט הוא עדיין אסטרטגיה מאוד שימושית לחיפוש חוזר של קבצים.
לדוגמה, תמונות דיגיטליות הן פריט מידע חשוב לרוב בני האדם, ועדיין חלקם מאוד מתקשים למצוא תמונות דיגיטליות ישנות. יש הרבה סיבות אפשריות לזה: מספר מאוד גדול של תמונות, אחסון מבוזר, תחזוקה לא שיטתית וחוסר של תחזוקה.
תחום רגשי בניהול מידע אישי.
Robinson and Johnson טוענים שהבנת הפן הרגשי, הערכים והנורמות שסטודנטים מפתחים בפעילויות הקשורות לניהול מידע אישי יכולים להביא להבנה יותר עמוקה של האופן בה סטודנטים מחפשים, שומרים ומתחזקים את האינפורמציה בזמן הלימודים. הם סבורים שהנחיות טובות לניהול מידע אישי יכולות לעזור לסטודנטים להבין את גם את התהליך ואת אספקטים הרגשיים והשפעתם.Kuhlthau בנתה מודל של תהליך של חיפוש האינפורמציה שמגדיר באופן אמפירי את האמוציות חזקות כחלק מאוד חשוב בתהליך החיפוש. היא מכניסה מושג של חוסר ודאות כחלק אינטגרלי בתהליך החיפוש. חוסר ודאות זה מצב קוגניטיבי שיכול לגרום לחרדה וחוסר ביטחון. אנשים מרגישים חרדה, בלבול וחוסר ביטחון בהתחלת התהליך של חיפוש אינפורמציה חדשה כאשר הנושה והבעיה שקשורים לחיפוש לא ברורים ולא מגובשים.
Anderson טוענת שמנקודת מבט של המשתמשים חוסר ודאות זה חוויה טבעית בזמן חיפוש המידע ובניית משמעות. היא חוקרת את החוסר ודאות שקשורה למשימה מורכבת שמוגדרת כמשימה בה האינפורמציה הדרושה לצורך ביצוע של המשימה לא יכולה להיות ידועה מראש.
לקריאה נוספת.
Hardof-Jaffe, S., &amp; Nachmias, R. (2011). Personal information management and learning. "International Journal of Technology Enhanced Learning", "3"(6), 570-582. DOI: http://dx.doi.org/10.1504/IJTEL.2011.045453
מפלגת העבודה הנורווגית
מפלגת העבודה הברזילאית
איי פלאג'יה
איי פלאג'יה (באיטלקית: Isole Pelagie, בסיציליאנית: Ìsuli Pilaggî) הם שלושה איים איטלקים קטנים: למפדוזה, לינוזה , למפוינה . האיים שוכנים במצר סיציליה שבים התיכון, בין סיציליה לתוניסיה. מבחינה פוליטית האיים מנוהלים כחלק מנפת אגריג'נטו, השייכת לסיציליה, והם מהווים את הנקודה הדרומית ביותר באיטליה.
בשל קרבתם לאפריקה, האיים מהווים באחרונה מוקד למתיחות בינלאומית בשל היותם מוקד להגירה בלתי-חוקית לאירופה.
האיים מהווים את אחד מאזור הגידול האחרונים של צב הים החום, מין בסכנת הכחדה, בים התיכון. בשנת 2002 הכריזה איטליה על האיים כשמורת טבע "Area Marina Protetta Isole Pelagie".
נעלמת
נעלמת (באנגלית: Gone Girl) הוא ספר מתח מאת גיליאן פלין שפורסם לראשונה ביוני 2012 והפך מיד לרב מכר. עלילת הספר נסובה סביב חוסר הנהירות באשר למעורבות הדמות הראשית, ניק דאן, בהיעלמות רעייתו, איימי.
הספר עובד לסרט קולנוע מצליח בבימויו של דייוויד פינצ'ר ובכיכובם של בן אפלק ורוזמונד פייק שיצא לאקרנים ב-3 באוקטובר 2014.
עלילה.
הספר מגולל את קורות מערכת היחסים ונישואיהם המתוסבכים של ניק ואיימי דאן החיים בניו יורק. המחצית הראשונה של הספר מסופרת בגוף ראשון מנקודת מבטם של ניק ואיימי, כשנקודת מבטו של ניק היא בהווה ושל איימי היא בעבר. שני הסיפורים שונים, בעוד סיפורה של איימי מגולל כיצד חיי הנישואין משפיעים עליה לטובה וגורמים לה שמחה, מצדו של ניק, הנישואים מעוררים שאט נפש ואובדן חיי חברה. תיאורה של איימי מציג את ניק באור אלים בהרבה מכפי שנדמה.
ניק מאבד עבודתו כעיתונאי והזוג מתמקם מחדש בעיירה נורת' קרת'ייג' שבמיזורי. ניק מטפל באמו הגוססת ופותח בר מכספי קרן הנאמנות של רעייתו ומנהל אותו עם אחותו התאומה, מרגו. החיים השקטים בעיירה הופכים למעמסה על איימי שלא מסתגלת למצב החדש.
ביום השנה החמישי לנישואיהם, איימי נעלמת. ניק הופך לחשוד עיקרי בהיעלמותה משלל סיבות: הוא השתמש בכספה כדי לנהל עסק, הגדיל את ביטוח החיים שלה ומתגלה כחסר רגש אל מול המצלמה. המשטרה, מאוחר יותר, מוצאת קופסאות של תצלומי פורנוגרפיה אלימים בבקתת העץ של ניק, מה שמחזק את החשדנות כלפיו.
במחצית השנייה של הספר, הקורא לומד שאיימי וניק לא חלקו עמו את כל המידע שברשותם. ניק מנהל רומן ואיימי לא נעלמה, אלא חיה ומסתתרת ומנסה לעורר בו רגשות אשם על "מותה". היומן שלה הוא זיוף ונועד להסגיר את ניק למשטרה. ניק חושף זאת עד מהרה, אך לא מוצא דרך להוכיח זאת.
איימי נשדדת בידי עוברי אורח במלון דרכים ועוזבת ללא כסף. בינתיים, ניק מתחיל להתחנן לחזרתה, מה שגורם לה לראות שהוא אוהב אותה עדיין. נואשת, היא מבקשת את עזרת החבר הכפייתי הראשון שלה, דסי. דסי מסכים להסתיר אותה, אבל איימי עד מהרה חשה לכודה בביתו כשדסי הופך לרכושני. היא רוצחת אותו וחוזרת לבעלה ואומרת שהיא נחטפה. ניק מבין שהיא רוצחת, אך אינו עושה דבר כי אין לו הוכחות. איימי מתחילה בכתיבת זכרונותיה, ואילו ניק כותב ספר זיכרונות משלו, החושף את השקרים של איימי. איימי מעברת את עצמה עם הזרע של ניק וגורמת לו למחוק את ספרו כשהיא מאיימת להרוג את הילד שבבטנה. בסופו של דבר ניק בוחר להישאר עם איימי, למען הילד שלו.
בובי פארל
רוברטו "בובי" אלפונסו פארל (בהולנדית: Roberto "Bobby" Alfonso Farrell; 6 באוקטובר 1949 - 30 בדצמבר 2010) היה רקדן וזמר הולנדי יליד ארובה, ידוע בעיקר בזכות תפקידו כסולן הראשי של להקת הפופ והדיסקו המצליחה משנות השבעים, בוני אם. פארל נפטר במהלך סיבוב הופעות של הלהקה ב-2010.
תחילת חייו.
פארל נולד וגדל באי ארובה המהווה חלק מהאנטילים הקטנים עד לגיל 15. לאחר שסיים את בית הספר הוא עבד כמלח במשך שנתיים לפני שעבר לנורווגיה. מנורווגיה עבר להולנד, בה התפרנס מתקליטנות כמשרה זמנית לפני שהחליט לעבור לגרמניה.
להקת בוני אם.