בחודש יולי 2012, החליטה ממשלת הודו לצמצם את הקשרים הדיפלומטיים שלה עם דנמרק לאחר סירובם לערער בבית המשפט העליון שלהם נגד החלטה של בית המשפט התחתון שלה לדחות את ההסגרה של מקרה הנשק הנוטף של פרוליה הנאשם קים דייוי שידוע גם כנילס הולק. כשהיא כועסת על סירובה של דנמרק לפעול על פי בקשותיה החוזרות ונשנות של הודו לערער בבית המשפט העליון שלהם כדי להקל על הסגרתו של דייוי להודו, פרסמה ממשלת הודו חוזר המנחה את כל הפקידים הבכירים שלא להיפגש או לארח כל דיפלומט דני שהופיע בהודו.
השקעות.
דנמרק מדורגת במקום ה-26 בקרב המשקיעים הזרים בהודו. במהלך השנים 2008 ו-2009 ההשקעה הדנית הישירה בהודו הייתה 57 מיליון ו-75 מיליון דולר אמריקני בהתאמה.
הסכמים.
הסכמים דו-צדדיים חשובים:
מרה ורומסדל
מרה ורומסדל (בנורווגית: Møre og Romsdal, בתעתיק לעברית: "מרה או רומסדל") הוא אחד ממחוזות נורווגיה. למחוז גבול משותף עם המחוזות טרנדלג, אופלנד, וסון או פיורנה. מרה ורומסדל הוא המחוז ה-11 הגדול ביותר מבחינת שטח וה-8 הגדול ביותר מבחינת אוכלוסייה. מנהל המחוז נמצא במולדה.
המחוז קיבל את שמו הנוכחי בשנת 1936. הוא קרוי על שם הנפות "נורדמרה" ו"סונמרה". האלמנט האחרון מתייחס לשמו של המחוז ההיסטורי רומסדל. עד שנת 1919 נקרא המחוז " רומסדלנס", ומ-1919 ועד 1935 נקרא המחוז "אמט פילקה".
בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 באזור נבנתה הדרך האטלנטית שהיא אטרקציה תיירותית וגם נתיב תחבורה חשוב.
מרה ורומסדל תואם בערך את הממוצע הארצי מבחינת רמת ההכנסה. בשנת 2013 24% ממשקי הבית הרוויחו מתחת ל -350,000 כתר נורווגי ו -24% על יותר ממיליון כתר נורווגי (לעומת מקסימום 24 ו -23% במדינה כולה). רמת ההשכלה נמוכה – 24.9% מהאנשים הם בעלי השכלה גבוהה, לעומת 30.4% בנורווגיה בסך הכל. תוחלת החיים נמצאת הרבה מעל הממוצע הארצי לשני המינים. הגברים במורגה ואוד רומסדל יכולים לסמוך על היותם בני 79 והנשים 83.9 שנים, לעומת מקסימום 78.4 ו -82.9 בכל המדינה. שיעור הגירושין ומספר העבירות המדווחות לתושב הם השני הנמוך ביותר במדינה, ויש מעט פחות מעשנים מהממוצע. 23% מהמורינגים והרומסדלים הבוגרים מעשנים מדי יום או מדי פעם, לעומת 26% מכל הנורווגים. 6.7% מהאנשים הם בני קהילות דתיות ופילוסופיות מחוץ לכנסיית נורווגיה, הרבה מתחת לממוצע הארצי (11.5%).
אלברטפלבה
אלברטפלבה (בהונגרית: Albertfalva, בגרמנית: Sachsenfeld, זקסנפלד) היא שכונה ברובע אויבודה בעיר בודפשט, בירת הונגריה, אשר הייתה עד שנת 1950 כפר נפרד.
בכפר הייתה קהילה יהודית אשר בשיאה מנתה 56 יהודים. רוב יהודי הקהילה נשלחו בשנת 1944 למחנה אושוויץ.
מרגוט קלסטיל לפלר
מרגוט קלסטיל לפלר (בגרמנית: Margot Klestil-Löffler; נולדה ב-4 במרץ 1954) היא דיפלומטית אוסטרית.
ביוגרפיה.
לפלר נולדה באוסטריה תחתית לזוג הורים חוואים, היא עבדה כדיפלומטית במוסקבה ולאחר מכן החלה לעבוד במשרדו של תומאס קלסטיל, כשהתמודד בבחירות לנשיאות ב-1992 היא ניהלה את קמפיין הבחירות שלו, שהסתיים בניצחונו בבחירות.
במהלך כהונתו הראשונה של קלסטיל כנשיא אוסטריה, פורסם בתקשורת שהוא מנהל רומן עם לפלר. לאחר מכן התגרש מאשתו, וב-1998 הם נישאו.
היא החלה לשמש כגברת הראשונה של אוסטריה, אך המשיכה את עבודתה במשרד החוץ, היא חדלה מלהיות הגברת הראשונה ב-2004 עם מות בעלה סמוך לפני מועד סיום הקדנציה השנייה שלו.
באותה שנה החלה לשמש כשגרירת אוסטריה בצ'כיה. ב-2009 נכנסה לתפקיד של שגרירת אוסטריה ברוסיה, במסגרת תפקידה פתחה ספרייה אוסטרית באוניברסיטה בניז'ני נובגורוד.
ריזודוס
ריזודוס (שם מדעי: "Rhizodus"; מילולית: "שורש שן") הוא סוג דג נכחד מהמחלקה בעלי סנפירים בשרניים אשר חי במהלך הקרבון, לפני 300–330 מיליון שנה. דג זה היה מקרוביו של הלטימריה המודרנית והיה אולי מאבותיהם של החולייתנים היבשתיים. דג זה התגלה בסקוטלנד ב-1840 וקיבל את שמו מהחוקר האנגלי הידוע ריצ'רד אוון.
הריזודוס היה הגדול מבני מחלקתו והיה בעל זוג ניבים באורך 22 ס"מ לאורך קצוות לסתותיו הרחבות שמאחוריהם בלטו שיניים נוספות שאורכם הגיע עד שישה ס"מ והם עזרו לדג לקרוע טרף לחתיכות. בהתאם לגודל הניבים היו חוקרים שהעריכו שהגיע לאורך של מעל 12 מטרים, אך כיום סוברים שהיה קרוב יותר לתשעה מטרים וכמה מינים "רק" באורך 6–7 מטרים. דבר זה הפך אותו לטורף-על בביצות סקוטלנד הקרבוניות.
הריזודוס חי במי הביצות וזינק על דגים ודו-חיים ששכנו בביצה בעזרת לסתותיו הגדולות. ייתכן שאף יצא מהמים או ארב לטרף על הגדה, בדומה לתנינים המודרניים. נמצאו הוכחות לכך שקשקשיו היו גרמיים, בדומה לדג ארפאימה מודרני, והגנו עליו מפציעות.
תאוריית מרחב העבודה הגלובלי
תאוריית מרחב העבודה הגלובלית (GWT) היא פשוטה שפותחה על ידי ברנרד בארס , כדי לתת מענה איכותני עבור מערך גדול תהליכים קוגניטיביים מודעים ולא מודעים.
תאוריית מרחב העבודה הגלובלית היא מושג דומה למושג זיכרון העבודה, המתייחס לאירוע פעיל באופן רגעי, אשר נחווה באופן סובייקטיבי בזיכרון העבודה - כמו למשל, דמיון חזותי או דיבור פנימי.
על פי תאוריית מרחב העבודה הגלובלי, תכנים מנטליים מתחרים על גישה למרחב העבודה, כאשר הזוכים מיוחסים לחשיבה המודעת.
מרחב העבודה הגלובלי מכיל ייצוגים שמשודרים אליו ממערכות שונות לגמרי, כמו למשל: ייצוגים תפיסתיים, מוטוריים, רגשיים ומנומוניים.
היציבות של התכנים המודעים נשמרת, משום שלמרחב העבודה הגלובלי יש את היכולת להגביר ולהדגיש את זרמי הקלט של התכנים שנמצאים בו ברגע נתון.
על פי תאוריית מרחב העבודה הגלובלי המודעות מאפשרת להנגיש מידע באופן גלובלי עבור טווח רחב של תהליכים קוגניטיביים כמו חשיבה לוגית, שליפה מהזיכרון, יכולת תכנון, גיבוש כוונות ודיווח מילולי.
על פי רוב מרחב העבודה הגלובלי מקושר לחוויות תפיסתיות מודעות, כלומר חוט מחשבה המונחה על ידי גירויים חיצוניים (externally guided train of thought). עם זאת היבטים מסוימים של הארכיטקטורה של מרחב העבודה הגלובלי יכולים להיות ישימים גם עבור מחשבה מודעת המונחת על ידי גורמים פנימיים (internally mediated conscious thought).
בהקשר זה רשת ברירת המחדל מתפקדת כמנגנון נוסף של מרחב העבודה הגלובלי, שמופעל כאשר החשיבה המודעת עוקבת אחרי חוטי מחשבה המונחים על ידי גורמים פנימיים.
מטפורת התיאטרון.
ניתן להסביר את תאוריית מרחב העבודה הגלובלי במונחים של מטפורה התיאטרון. על פי מטפורה זו, ב"תיאטרון של התודעה" "זרקור" של תשומת לב סלקטיבית מקרין נקודת אור על הבמה. הנקודה הבהירה חושפת את התוכן המודע של תהליכי החשיבה, כלומר, את המתרחש על הבמה באזור שאותו היא מאירה. השחקנים נעים לעבר האזור המואר של הבמה ויוצאים ממנו לאחר שסיימו לבצע את תפקידם. באותו הזמן, הקהל שאינו מואר - נמצא בחושך (כלומר, בלא מודע) ומשם הוא צופה בהצגה. מאחורי הקלעים, שגם הם נמצאים בחושך, פועלים הבמאי (תפקודים ניהוליים), עוזרי הבמה, תסריטאים, מעצבים וכדומה. הם מעצבים את הפעילות הגלויה בנקודה המוארת על ידי הזרקור, אבל הם עצמם בלתי נראים, כלומר - לא מודעים.
אורתקנתוס
אורתקנתוס (שם מדעי: Orthacanthus) הוא סוג של כריש נכחד שחי בין הקרבון הפנסילבני לפרם שבעידן הפלאוזואיקון. מאובניו נמצאו ברחבי אירופה ואמריקה הצפונית וקיבלו שם בידי החוקר השווייצרי-אמריקאי לואי אגאסי ב-1840.
דג זה היה בעל קרניים מעל ראשו והיה בעל סנפיר גבי גדול ורחב כמו של צלופח. ככל הנראה הוא חי במים מתוקים בביצות ונהרות רדודים לאורך אירופה ואמריקה הצפונית. מבנה שיניו דמויי-הניבים מרמז שהיה טורף והוא הגיע לאורך 3 מטרים.
הדג היה אולי טורף-על בסוף הקרבון והפרם, אז טרף דגים אחרים ודו-חיים בביצות והנהרות. נמצאו הוכחות לקניבליזם ממאובניו. הוא נכחד בהכחדת הפרם שהובילה לתחילת עידן המזוזואיקון.
Orthacanthidae
הוועדה הקטרית לשיקום רצועת עזה
הוועדה הקטרית לשיקום רצועת עזה היא מדיניות קטרית שהחלה ב-2018, במהלך כהונת ממשלת נתניהו הרביעית. במסגרתה מועברים מענקים כספיים מקטר לרצועת עזה באישורה של מדינת ישראל. הכסף מועבר בפעימות, ובכל פעימה מועברים במזוודות 15–40 מיליון דולר במזומן. במאי 2019, מיד לאחר שנורו לעבר ישראל 700 רקטות ו-4 אזרחים נהרגו, אישרה ישראל את העברת 180 מיליון דולר לרצועה. על מדיניות זו נמתחה ביקורת נוקבת מימין ומשמאל.
השליח הקטארי לרצועה עבד גם בקידום תוכניות לשיקום חלקים מרצועת עזה.
רקע.
ב-2017 הרשות הפלסטינית החלה לקצץ במשכורות פקידי הרשות הפלסטינית ברצועה. פקידים אלה למעשה לא עובדים מאז סכסוך חמאס פת"ח מ-2007. בנוסף, הרשות החליטה ב-2017 להפסיק לשלם עבור החשמל שמוזרם מישראל לרצועת עזה.
במרץ 2018 החלו מהומות המוניות בגבול ישראל-רצועת עזה, שכללו אלימות רבה והסלימו מספר פעמים לסבבי לחימה בין ישראל לחמאס וארגונים נוספים ברצועה. במקביל לעימות המתמשך החלו ניסיונות למה שכונה 'הסדרה' - הסכם רגיעה ארוך טווח ברצועה. במסגרת ניסיונות ההסדרה הציעה קטר להעביר מכספה מענקים לרצועת עזה להרגעת המצב. ממשלת ישראל הסכימה שהכסף יועבר בשש פעימות חודשיות, הכוללות 15 מיליון דולר כל אחת, בנוסף למענק של 10 מיליון דולר לקניית סולר להפעלת תחנת הכוח ברצועה.
העברת מענקי הכסף.
ב-8 בנובמבר 2018 נכנס לרצועת עזה מענק הכסף הראשון. המענק חולק למחרת לפקידי ממשל של חמאס בסקטור האזרחי ברצועת עזה. ב-6 בדצמבר נערכה ההעברה השנייה של הכסף. באמצע ינואר אמורה הייתה להתקיים העברה שלישית, שנדחתה עקב פעילות חבלנית מצד צלפים מהרצועה, שפצעה חייל צה"ל.