הונגריה כיום מאמצת בחום את מורדי 1956. אנדרטאות הוקמו במקומות בו פוזרו המפגינים בכוח הזרוע. דמותו של נאג' מועלית על נס כרפורמטור ומהפכן אשר הוצא להורג רק בשל רצונו להביא להונגריה את הדמוקרטיה. ליד בניין הפרלמנט ההונגרי, בסמוך לכיכר קושוט בה פוזרו המפגינים ביומה הראשון של המרידה באש מקלעים שהותירה כשמונים הרוגים, מצויות מספר אבני זיכרון, וכן אש תמיד, בסמוך לדגל הטריקולור ההונגרי, ממנו נגזר עיגול שבו היה סמל הפטיש והמגל הקומוניסטי, בדומה לדגלם של המהפכנים הרומנים במהפכה נגד ניקולאה צ'אושסקו. הבניין בבודפשט, בשדרות אנדרשי 60, בו שכן מרכזה של המשטרה החשאית השנואה (ובאופן אבסורדי גם מטה הגסטפו בתקופת הכיבוש הגרמני), הפך למוזיאון הנקרא "בית הטרור", בו מוצג השלטון הקומוניסטי כהמשך ישיר לשלטון הפשיזם, ודיכויה האכזרי של מרידת 1956 מוצג כפשע נגד העם ההונגרי ונגד האנושות.
קישורים חיצוניים.
[[קטגוריה:המרד ההונגרי ב-1956|*]]
[[קטגוריה:המלחמה הקרה]]
[[קטגוריה:מרידות]]
[[קטגוריה:מהפכות במאה ה-20|הונגריה]]
[[קטגוריה:1956 בהונגריה]]
[[קטגוריה:מחאות ב-1956]]
אקסטרני
פקודת goto
פקודת goto ("go to", בעברית: "לך אל" או "עבור ל-") היא פקודה בסיסית בשפות תכנות. הפקודה שייכת לקבוצת הפקודות העוסקות בבקרת זרימה של תוכנית המחשב. פקודות בקרת זרימה מאפשרות להורות למחשב לשנות את סדר קריאת שורות הפקודה: ברירת המחדל של המחשב היא לבצע את הפקודות באופן סדרתי לפי סדר הופעתן, ופקודות בקרת זרימה מאפשרות למתכנת להתנות ביצוע של חלק מהתוכנית, לבצע לולאות, לדלג וכו'. משמעות הפקודה goto למחשב: עבור לפקודה הנמצאת במקום אחר בתוכנית.
זיהוי המקום שאליו תתבצע הקפיצה נעשה בדרך כלל באמצעות מתן תגית (label) למקום זה. בשפת BASIC ניתן מספר (בסדר עולה) לכל שורת פקודה, והקפיצה נעשית באמצעות ציון מספר השורה בפקודת ה־goto. בשפת פסקל יש להגדיר את התווית באמצעות פקודת codice_1 לפני שניתן להשתמש בה.
ירידת קרנה של פקודת goto.
בשנת 1968 פרסם אדסחר דייקסטרה מאמר מפורסם בשם "פקודת GOTO נחשבת מזיקה", ובו שלל את השימוש בפקודת goto. לטענת דייקסטרה ורבים אחרים, ניתן לכתוב כל תוכנית מחשב ללא שימוש בפקודת goto. גישתו של דייקסטרה הפכה למקובלת ביותר בעולם התכנות, אך אל מול שלילה מוחלטת של הפקודה הציב דונלד קנות' גישה המתירה שימוש בפקודה במקרים מסוימים, במאמרו "תכנות מובנה הכולל שימוש ב-GOTO".
שימוש מופרז בפקודה goto עלול להביא לקוד לא מובנה ולא קריא, המכונה לעיתים קוד ספגטי. כיום, כחלק ממוסכמות תכנות מקצועי, נחשבת פקודת ה־goto מוקצה מחמת מיאוס, וזאת על מנת להקל על תחזוקה והרחבה של קוד קיים: קוד אשר משתמש ב־goto, ולו לעיתים נדירות, עלול ליצור תופעות לוואי שקשה לעקוב אחריהן, ומקשה על הבנה של קוד ירושה. מוסכמה זו נאכפת לרוב גם בשפות המאפשרות שימוש ב־goto. עם זאת, במקרים כגון יציאה מקינון מרובה, שימוש ב־goto עשוי להיות הפתרון הנכון (במקרים כאלו ניתן להשתמש בשפות תכנות חדשות במנגנון הטיפול בשגיאות על מנת להשיג תוצאה דומה).
ברוב השפות שתומכות בתכנות פרוצדורלי ומאפשרות שימוש בפקודת goto לא ניתן לקפוץ מחוץ לשגרה הנוכחית. בשפת C ישנו צמד פונקציות (codice_2 ו־codice_3) שנועד לביצוע goto שאינו מקומי על ידי שמירת מצב המחסנית לפני הקפיצה ושחזורה לאחריה.
בשפות חדשות יותר כמו Java לא ניתן להשתמש בפקודה זו - ב־Java, למשל, ישנה מילת מפתח בשם goto שכל מטרתה היא "נעילת" מילת המפתח, כדי למנוע חזרה לשימוש בה.
דוגמאות שימוש.
בשפת C, שימוש בפקודה יראה כך:
goto LABEL;
LABEL:
זיהום
זיהום או אילוח הוא נוכחות של חומר או גורם זר במקום בו אינו נמצא בדרך כלל. לזיהום יש בדרך כלל משמעויות שליליות, כמו זיהום אוויר או זיהום רפואי בגוף האדם, אך באלקטרוניקה הזיהומים דווקא רצויים – הם אלו העושים את הסיליקון למוליך למחצה, ומזהמים במים הופכים אותם למוליכי חשמל.
גיבון שחור מצויץ
גיבון שחור מצויץ (שם מדעי: "Nomascus concolor") הוא מין בסוג גיבון מצויץ, השייך למשפחת הגיבונים. המין מצוי בסכנת הכחדה חמורה בטבע.
תפוצה ואזור מגורים.
גיבון שחור מצויץ שוכן ביערות הטרופיים וביערות העד ביבשת דרום-מזרח אסיה, מזרחה מנהר המקונג בסין ובלאוס, בווייטנאם צפונה מהנהר האדום. כמו כן באי היינן שבסין.
תיאור פיזי.
משקלו נע בין 5-8 ק"ג, אורך הגוף כולל הראש 45 - 64 ס"מ.
המין נולד כשצבע פרוותו זהוב, אך עד גיל חצי שנה היא מתכהת ונעשית שחורה. פרוות הזכרים נשארת שחורה, בנוסף להופעת כסות לבנה באזור הלחיים ובכיפת הראש. הנקבות חוזרות לפרווה זהובה עם הבגרות המינית, כשלעיתים מתווספים כתמים שחורים.
הזכר והנקבה זהים בגודל ובצורה. למין שק גרון חיצוני קטן (לא כמו הסיאמנג) המשמש כתיבת תהודה להגברת קולו.
רבייה.
המין מונוגמי. הזוג וצאצאיו שומרים על הטריטוריה. הגיבונים מגיע לבגרות מינית בגיל 8 שנים. תקופת הייחום אורכת כ-28 יום בדומה לאדם, אין שינויי צורה אך איבר המין משנה צבעו. אין קשר עונתי לבחירת העיתוי לילודה. הזכרים יוזמים את ההזדווגות יותר מהנקבות, אך ההזדווגות מותנית בהסכמת הנקבה, ובסמנה לזכר על ידי "השתחוות" לעברו שהיא מוכנה. צאצא יחיד נולד כל 2-3 לאחר תקופת הריון של 7-8 חודשים. הנקבה מניקה את הצאצא הנולד במשך שנתיים, הזכר וצאצא בוגר מסייעים בהגנה עליו ובחינוכו.
התנהגות.
המין עדין ביותר ותנועותיו אציליות. עיקר תנועתו היא ברכיאלית - התקדמות על ידי התנדנדות בין ענפי העצים. בנדנוד אחד הוא עובר מרחק של 3 מטרים וכ-850 מטרים ביום אחד. בשעת הליכתם על הקרקע, הם מרימים את ידיהם מעל הראש, כדי לאזן את הגוף, אולם הליכתם על הקרקע נעשית לעיתים רחוקות ולמרחקים קצרים. בשעת אכילה, המין נצפה מטפס. המין אינו שוחה ונמנע מהתקרבות למקווי מים.
המין מתארגן במשפחות של זכר ונקבה המקיימים אורח חיים מונוגמי בעיקרו, ולהם 1-4 צאצאים. במקרים נדירים נצפו קבוצות עד 8 פריטים, להם אורח חיים פוליגמי (מה שלא קיים במינים אחרים של הגיבון המצויץ), בעקבות תוספת של נקבה מבוגרת וצאצאים של שתי הנקבות. הם מגינים על נחלתם בחריפות, על ידי השמעת קולות עזים וכן ברדיפה אחר פולשים. קולותיהם משמשים אף לתקשורת בין בני הזוג ולמטרת חיזוק הקשר, ונעשים על ידי הזכר והנקבה גם יחד. לעיתים נאספות משפחות יחדיו כדי ללקט מזון יחדיו, לנוח בצוותא ולהשתתף במלאכת ניקוי הגוף.
תזונה.
עיקר התזונה של המין היא פירות הנמצאים בצמרות העצים הטרופיים, בעיקר פרות עשירים בסוכר כתאנים. המין נצפה אוכל גם עלים ופרחים. תזונה המתבססת כמעט רק על פירות היא בעייתית, בשל עונתיות הפירות וכן תפוצתם הנמוכה בתוך היער. על כן צורת התניידות הגיבונים עוזרת לו לנוע בין אזורי המזון במהירות.
שימור המין.
למין ערך חינוכי ותרבותי עבור האדם, גם בשל דמיונו הגנטי לאדם וגם בשל אצילות תנועותיו, ההופכות אותו למיצג מבוקש בגני חיות. לעיתים ניצוד המין או נתפסים גוריו ומוחזקים כחיות שעשועים בארצות המוצא בעיקר. בסין נחשב בשר הגיבון למעדן, ועצמותיו נחשבים כתרופה עממית לראומטיזם.
המין נמצא בסכנת הכחדה מידית, בעיקר בעקבות הריסת בית הגידול על ידי בירוא יערות הגשם למטרות חקלאות ותעשייה. משערים כי 75% מבית הגידול הטבעי של המין הושמד, מצב זה גרם לבידוד אוכלוסיות מסוימות, והרחקתן ממקורות מזון זמינים. בעבר היה נפוץ אף בקמבודיה, אך הפעילות הצבאית בכל האזור בשנות ה-70, גרמה להכחדה הדרגתית של תת-המין האנדמי למדינה זו, עד להכחדתו הסופית בשנת 1996. בתאילנד הוכחד תת-המין האנדמי בעקבות תהליך תיעוש מואץ עוד בשנות ה-70.
Nomascus concolor
בקרת זרימה
פקודות בקרת זרימה הן פקודות בסיסיות בשפות תכנות, המודיעות למחשב מהי הפקודה הבאה שצריך לבצע. ברירת המחדל של המחשב היא לבצע את הפקודות באופן סדרתי. פקודות בקרת זרימה מאפשרות למתכנת להתנות ביצוע של חלק מהתוכנית, לגרום לחלקים מהתוכנית להתבצע שוב ושוב, ולדלג על קטעי קוד.
פקודת GOTO.
הפקודה הבסיסית ביותר בבקרת זרימה היא פקודת GOTO ("לך אל", או Branch שפירושה "הסתעף") המורה למחשב: "עבור לפקודה הבאה הנמצאת במיקום זה וזה". למעשה, כמעט כל פקודות בקרת הזרימה, למעט פסיקות תוכנה, קריאה לשגרה וחזרה ממנה, ממומשות בשפת מכונה באמצעות פקודת הסתעפות מותנית או בלתי מותנית.
בשפות התכנות הראשונות, כגון COBOL ו־FORTRAN, נעשה שימוש נרחב בפקודת GOTO, תוך ביצוע קפיצות מכל מקום לכל מקום, לפי שיקולי המתכנת. בדרך זו ניתן לחסוך שכפול קוד, ולהגיע לביצועים אופטימליים מבחינת סיבוכיות זמן ומקום. עם זאת, שימוש חסר עכבות ב-GOTO יוצר תוכנית חסרת מבנה ברור, מה שנקרא קוד ספגטי (בשל הקושי לעקוב אחר מסלול הבקרה), שכמעט בלתי אפשרי לתחזק או להרחיב אותו, ומקשה על כתיבת קוד נטול באגים.
בשנת 1968 פרסם אדסחר דייקסטרה מאמר ובו שלל את השימוש בפקודת GOTO. לטענת דייקסטרה ורבים אחרים, ניתן לכתוב כל תוכנית מחשב ללא שימוש בפקודת GOTO מפורשת בשפה עילית. בעקבות מכתב זה התפתח התכנות המובנה, המאפשר כתיבת תוכניות נטולות GOTO.
מבני בקרת זרימה.
מבני הבקרה החלופיים בשפות עיליות, המאפשרים כתיבת תוכניות נטולות GOTO, הם:
על אף שהשימוש בGOTO לא מומלץ, איסור מוחלט על שימוש כזה נחשב על פי רוב למוגזם, למעט בשפות שאינן נותנות כלל את האפשרות הזאת, כגון שפת ג'אווה.
ליל הגלשונים
ליל הגלשונים הוא פיגוע טרור שהתרחש ב-25 בנובמבר 1987 בקרבת הגבול בין ישראל ללבנון בו נהרגו 6 חיילי צה"ל ו-10 נפצעו מאש מחבל שחדר לישראל בעזרת גלשן אוויר.
מהלך האירוע.