בליל 27-28 בפברואר 1997 התרחש אירוע "ואדי זאוס" בו נתקל טנק מרכבה מגדוד 75 של חטיבה 7 במספר חוליות של כח עילית של חזבאללה שתקף את הטנק והמוצב במטרה להשמיד טנק ולחטוף מתוכו חיילים חיים או מתים. צוות הטנק פגע וחיסל מספר מחבלים במהלך ליל הקרב ולפנות בוקר נפגע מטיל שנורה מתוך הכפר הסמוך נבטייה. טען הטנק, סמל נהרג במקום ומפקד הטנק נפצע.
ב-8 בספטמבר 1997, בשעות הבוקר המוקדמות, ירו מחבלים אש מרגמות לעבר המוצב. אחת מן הפצצות נפלה בתוך המוצב וכתוצאה מכך, נפצע אנושות סגן , קצין פלחה"ן נח"ל. הוא טופל במקום אולם נפטר בדרך לבית החולים.
בעת הנסיגה מלבנון, בליל 25 במאי 2000, פונה המוצב ופוצץ על ידי פלוגת פלנ"ט נח"ל בפיקוד רן כהנא, בדומה לשאר מוצבי צה"ל ברצועת הביטחון.
חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות
חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע"ד-2013, המוכר בשם חוק הריכוזיות, הוא חוק שמטרתו להפחית את הריכוזיות במשק הישראלי ולהגביר את התחרות ובכך להקטין את יוקר המחיה. עיקרי החוק: מניעת אחזקות צולבות בחברות פיננסיות וריאליות גם יחד ומניעת שליטה בחברה ציבורית באמצעות פירמידת שליטה. החוק אושר ב-9 בדצמבר 2013.
החוק.
לחוק ארבעה פרקים עיקריים:
היסטוריה חקיקתית.
דברי ההסבר להצעת החוק מנמקים את הצורך בו:
הצעת החוק הוגשה על ידי הממשלה לכנסת בעקבות המלצות הוועדה להגברת התחרותיות במשק. החוק אושר ב-9 בדצמבר 2013, בעת כהונתו של ח"כ יאיר לפיד כשר האוצר, לאחר שעבר הכנה ממושכת של חודשים בוועדת הכספים של הכנסת בראשות ח"כ ניסן סלומיאנסקי.
בשנים 2016–2020 נעשום בחוק שישה תיקונים עקיפים קטנים, לשם התאמתו לשינויים בחוקים אחרים.
פעילות הוועדה לצמצום הריכוזיות.
הוועדה החלה לפעול בדצמבר 2014 וזאת מכוח סעיף 40(ב) לחוק הריכוזיות, כאשר כאמור יושב הראש שלה הוא הממונה על ההגבלים העסקיים, וחבריה הם המנהל הכללי של משרד האוצר או ראש אגף כלכלה במשרד האוצר, וראש המועצה הלאומית לכלכלה או אחד מסגניו. עיקר פעולותיה כולל:
משנת 2015 ועד מרץ 2021 פרסמה הוועדה 32 חוות דעת, חלקן באותם תיקים. בהן, חוות דעת בעניין השתתפותן של שיכון ובינוי בע"מ מקבוצת אריסון ואלקטרה (זכיינות) בע"מ במכרז הרכבת הקלה בירושלים, בעניין הפרטת חברת דואר ישראל, בעניין מכירת אתרי הייצור של חברת החשמל, הפרטת נמל חיפה, רישיונות השידור במסגרת מיזוג רשת מדיה וערוץ עשר, הקצאת רישיון חיפוש הגז והנפט "בלוק 72" לקבוצת תשובה ועוד
הוועדה פועלת על בסיס "מתודולוגיה לבחינת ריכוזיות כלל-משקית" שפורסמה על ידה במרץ 2019, ארבע שנים לאחר תחילת פעילותה. מטרת המתודולוגיה היא לשמש ככלי מנחה להפעלת שיקול דעתה של הוועדה עת היא נדרשת לייעץ למאסדר בהקצאת זכות. המסמך מבוסס על הנימוקים המפורטים בטיוטת המלצות הוועדה להגברת התחרותיות במשק, דברי ההסבר לחוק, על חוות דעת הוועדה שפורסמו עד למועד זה, על כתיבה אקדמית בתחומים רלוונטיים ועל הערות שהתקבלו לטיוטת המתודולוגיה שפורסמה לציבור בינואר 2017.
הוועדה לצמצום הריכוזיות מפרסמת את רשימת הגורמים הריכוזיים ואת רשימת התאגידים הריאליים המשמעותיים. הופעת תאגיד ברשימת הגורמים הריכוזיים גורמת לכך שמתן רישיונות או זיכיונות בתשתיות חיוניות, או הפרטה של חברות ממשלתיות על-ידי המדינה, לגורמים המנויים ברשימה, מחייבים את המאסדר לשקול שיקולי ריכוזיות כלל-משקית ולהיוועץ בוועדה לצמצום הריכוזיות לגבי ההשלכות של ההקצאה על הריכוזיות הכלל-משקית. בנוסף, להימצאות ברשימות יש השלכות בהקשר של חובת ההפרדה בין תאגידים ריאליים משמעותיים ובין גופים פיננסיים משמעותיים.
חוק הריכוזיות
מכבי שרותי בריאות
שרותי בריאות כללית
טירת אגסקוב
טירת אגסקוב (בדנית: Egeskov Slot, נהגה:אייסקואו) היא טירה הנמצאת בדרום האי פין, דנמרק. זוהי טירת המים שנשתמרה בצורה הטובה ביותר באירופה מתקופת הרנסאנס.
היסטוריה.
טירת אגסקוב נבנתה על ידי פרנדס ברוקנהוס (Frands Brockenhuus) בשנת 1554, קודם לכן הייתה במקום חוה חקלאית המתוארכת למאה ה-15.
בעקבות תקופת אי השקט של "מאבק הרוזנים" (בדנית Grevens fejde) ומלחמת האזרחים של המעבר לרפורמציה הפרוטסטנטית, מרבית אנשי האצולה הדנית בנו את בתיהם כמבצרים. הטירה ממוקמת בתוך אגם קטן שעומקו המרבי מגיע ל-5 מטרים. במקור, הכניסה היחידה אליו הייתה בעזרת גשר מתרומם.
לפי האגדה, נדרש יער שלם של אלונים כדי לבנות את היסודות, ומכאן שמה של הטירה, "אגסקוב", שפירושה "יער אלונים".
אדריכלות ועיצוב.
הטירה בנויה משני בניינים המחוברים בעזרת חומה כפולה ועבה, המאפשרת למגנים עליה לנטוש בית אחד ולהמשיך להילחם מהבית השני. החומה הכפולה בעובי מטר ומכילה באר וגרמי מדרגות נסתרים. המגנים יכלו להתקיף את שורות האויב משני מגדלים פינתיים עגולים. הגנות אחרות מימי הביניים כוללים חרכי ירי, משיקולי ותחנות עגינה לארטילריה. הטירה בנויה על גזעי אלון התקועים בקרקע ומשמשים יסודות. הלבנים מהם בנויה הטירה הם לבנים גדולות מהרגיל שנקראו לעיתים "לבני נזירים". המגדלים החרוטיים בנויים מסדרת פנלים נפרדים.
המבנה מכיל דגם של מערכת ביוב ראשונית, מהראשונות שנעשה בהם שימוש באירופה, בעלת פירים אנכיים לפסולת. החומה העבה כוללת בתוכה באר, שניתן להגיע אליו ממטבח המשרתים בחלק המזרחי של הבניין.
הטירה מכילה תיבת ברזל מסיבית מתחילת המאה ה-16, שהגיעה מטירת הבדהולם, שהייתה שייכת בעבר לאחוזת אגסקוב, שנמצאת כ-10 ק"מ מערבית לטירה.
בתוך הטירה נמצאים ציורי שמן רבים כולל ציור גדול באולם הראשי שבקומה הראשונה של האדמירל הדני נילס ג'ואל, שהביס את הכוחות השוודים בקרב על מפרץ קוגה בשנת 1677.
אליעזר יריב
אליעזר יריב (נולד ב-10 בדצמבר 1949) הוא פסיכולוג חינוכי ישראלי, מרצה להוראה וחוקר בתחום הקשיים המקצועיים של מורים, ניהול כתה וטיפול בבעיות התנהגות ומשמעת; מרצה באקדמית גורדון בחיפה.
ביוגרפיה.
יריב נולד בשנת 1949 בקיבוץ דפנה. הוריו היו ממייסדי הקיבוץ. את שנות התיכון עשה בבית הספר "הר וגיא" שבקיבוצו. לאחר השירות הצבאי כסייר אוויר במודיעין פיקוד צפון, השלים לימודי פסיכולוגיה לתואר ראשון ושני באוניברסיטת חיפה.
ב-1987 שימוש שליח ההסוכנות היהודית בעיר רוצ'סטר, ניו יורק.
בשנת 1990 התמנה למנהל השירות הפסיכולוגי החינוכי בחצור הגלילית, ובתקופה זו החל לחקור את תחום המשמעת בכיתה ולפתח שיטות פדגוגיות לניהול כתה ולטיפול בבעיות התנהגות.
בשנת 1996 פרסם בהוצאת רכס את ספרו הראשון, "שיחת משמעת". בספר זה, יריב מציע מתכונת התערבות קצרת-מועד של למידה חברתית רגשית - כזו המאפשרת לברר אירוע משמעתי, לאתר את מניעי התלמיד ולפתור את הבעיה כדי למנוע הישנות שלה.
ב-2002 השלים דוקטורט בנושא "Managing Challenging Teachers" בבית הספר לחינוך של אוניברסיטת לסטר באנגליה. באותה שנה, החל ללמד במכללת גורדון.
ב-2014 קיבל דרגת פרופסור חבר בפסיכולוגיה חינוכית.
יריב היה חבר בצוות המחקר הבינלאומי של "Botin Foundation", שמושבה באוניברסיטת סנטנדר ועסק בלמידה חברתית ורגשית. כמו כן, שימש חוקר בכיר במכון המחקר "מעל הממוצע", העוסק בדירוג מוסדות אקדמיים ותוכניות לימודים בישראל.
בעשור השני של המאה ה-21, מלבד ההוראה האקדמית, הוא מרכז צוות חשיבה ומחקר במכון מופ"ת העוסק בניהול כיתה.
יריב, המתגורר בכרמיאל, נשוי ואב לשלושה. אחד מבניו הוא גיא יריב, מומחה בהדרכת מיומנויות רטוריקה ודיבור מול קהל.
תחומי המחקר.
יריב עוסק בשני תחומי מחקר: איתור הגורמים לבעיות משמעות והתנהגות בכיתה והדרכים להתמודד עמן. בספרו "שקט בכיתה, בבקשה!", הוא פיתח טיפולוגיה שעוסקת בגורמים להפרעות והקשיים בבית הספר; המניעים הפסיכולוגיים והאישיים של כל המעורבים בהתנהגות האלימה שמתרחשות בו, ובאמצעים להתמודדות עם הפרעות. הספר "יש לי עיניים בגב" מוקדש לשאלה כיצד להתמודד עם בעיות והפרעות שמתרחשות בכיתה. יריב מציג מודל תאורטי של "פירמידת התגובות החינוכיות", היררכיית תגובות שמבוססת על עקרון אקונומי לפיו המערכת מנסה להשיג שיפור במינימום מאמצים. תחילה מורים מעדיפים להתעלם מהקשיים, אחר כך לנסות פתרון מיידי, בהמשך להגיב בגישת "חוק וסדר" ולבסוף, "להסיר חסמים", כלומר לערוך טיפול יותר מעמיק וממושך, תוך שיתוף אנשי מקצוע נוספים. במיטבה, התערבות עשויה להוליד "הצמחה", משמע להביא למימוש הפוטנציאל של התלמיד.
תחום המחקר השני של יריב נוגע לקשיים אישיים ומקצועיים של מורים, והאופן בו מנהלים יכולים לסייע לאותם עובדים.
אייסטיין אור
אייסטיין אור (בנורווגית: Øystein Ore; 7 באוקטובר 1899, אוסלו (אז כריסטיאניה) - 13 באוגוסט 1968, אוסלו) היה מתמטיקאי נורווגי-אמריקאי, על שמו נקרא מספר אור.
חייו.
אור למד באוניברסיטת אוסלו בין השנים 1918–1922, וקיבל תואר דוקטור בשנת 1924, על עבודת דוקטורט בשם "Zur Theorie der algebraischen Körper" ("התאוריה של השדות האלגבריים"). לאחר מכן המשיך בלימודיו באוניברסיטת גטינגן, שם למד והושפע עמוקות מגישתה של אמי נתר שלימדה שם אלגברה מופשטת. ב-1925 הפך לעוזר מחקר באוניברסיטת אוסלו.
המתמטיקאי האמריקני ג'יימס פִּירְפּוֹנְט מאוניברסיטת ייל נסע בשנת 1926 לאירופה במטרה להרחיב את שורות סגל האוניברסיטה במתמטיקאים. אור התקבל לתפקיד, והחל לעבוד באוניברסיטה בשנת 1927 כעוזר פרופסור, ובמהרה הפך לפרופסור חבר, ושנה לאחר מכן לפרופסור מן המניין. ב-1931 מונה לפרופסור שטרלינג (דרגת הפרופסורה הגבוהה ביותר באוניברסיטת ייל), תפקיד בו כיהן עד פרישתו לגמלאות ב-1968.