ששה ימים לאחר הפיגוע פוצץ חיל ההנדסה של הצבא האירי את שרידי האנדרטה שמעל לבסיסה הרבוע, לאחר שקבע כי היא פגועה מכדי לשקמה. הפיצוץ גרם לנזק רב יותר מהפיגוע שקדם לו, כאשר ניפץ חלונות רבים בבתים סביב.
ממשלת אירלנד גינתה את הפיגוע, בתגובה שתוארה על ידי האייריש טיימס כתגובה פושרת נוכח המהלומה הישירה שהונחתה על יוקרתה של המדינה וסמכותה של הממשלה. רבים חשו כי דבלין איבדה את אחד מסמליה הבולטים. יחד עם זאת חוברו מספר שירים על החבלה, חלקם היתוליים.
שרידי האנדרטה סולקו מהרחוב והאתר בו עמדה שוטח ונסלל ככביש. כתובת הזיכרון שנמצאה על האנדרטה הועברה לגנו של בית היסטורי בעיר קילקני. ראשו של פסל נלסון עבר ידיים רבות ונמצא כיום באחת מספריות העיר.
ב-1988 הוצב במקום פסל ברונזה בשם Anna Livia. בשנת 2001 הועתק הפסל למיקום אחר ובמקומו הוצב באתר מונומנט החוד של דבלין. בעת ביצוע עבודות ההכנה להצבתו התגלה מתחת לפני הקרקע לוח שתיעד את הנחת אבן הפינה לאנדרטת נלסון ב-1808. הלוח נקבר במקום בשלהי המאה ה-19, כאשר הכניסה התת-קרקעית לאנדרטה הוחלפה בכניסה בגובה פני הקרקע. הלוח נמצא כיום במוזיאון הלאומי של אירלנד.
שום אדם לא הועמד לדין בקשר לפגיעה באנדרטה. בשנת 2000 טען תושב דבלין בתוכנית רדיו כי הוא זה אשר הניח את המטען, אך כאשר נעצר לחקירה על ידי המשטרה הוא נמנע מלחזור על טענתו ושוחרר.
איתקה (ניו יורק)
אית'קה
פורטל הבוגרים של גרמניה
פורטל הבוגרים של גרמניה הוא רשת חברתית ללא מטרות-רווח עבור ״בוגרי גרמניה״ - אנשים שלמדו, חקרו, עבדו, ערכו השתלמות או סיימו קורס שפה בגרמניה או במוסד גרמני מחוץ לגרמניה. הפורטל פתוח לשימוש מקצועי ופרטי של כל בוגרי גרמניה, ללא קשר לקבלת מלגה מקרן גרמנית, לימודי חוץ בגרמניה או הרשמה ישירה למוסד גרמני, וכן ארגונים, בתי עסק ומוסדות בעלי זירה לגרמניה. הפרויקט מנוהל על ידי ארבעה ארגונים גרמניים בלתי-ממשלתיים, נתמך על ידי שותפים אסטרטגיים, וממומן על ידי המשרד לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי של ממשלת גרמניה. השימוש בפורטל הבוגרים הוא בחינם ונגיש בשפות האנגלית והגרמנית, אך שפת התקשורת בתוך הקהילה האינטרנית היא לבחירת המשתמש.
מטרות/ תוכן.
פורטל הבוגרים של גרמניה מציע לבוגרי גרמניה אפשרות ליצור קשר עם בוגרים אחרים, וכן ארגונים, בתי עסק ומוסדות גרמניים או בעלי גישה לגרמניה. בנוסף לקהילה, האתר מציג הצעות עבודה מסביב לעולם הקשורות לגרמניה, לוח תעסוקה, ומידע אודות תוכניות הכשרה ואירועים מסביב לעולם. כן מכיל הפורטל מגזין אינטרנטי הכולל מאמרים בנושאי חברה, חינוך, כלכלה, מדע ומחקר, תרבות, מעניק כלים ללימוד השפה הגרמנית. וובינרים (סמינר על-גבי האינטרנט) בתחומים שונים. פורטל הבוגרים מעניק לארגונים החברים גישה לרשת בינלאומית של גורמים בעלי קשר לגרמניה, לצד אפשרויות גיוס ופעילות בוגרים עצמאית. לצד זאת, מאפשר הפורטל לעסקים לאתר עובדים פוטנציאליים, מומחים ושותפים פוטנציאליים.
רקע/ היסטוריה.
בעבר, ניהול הקשר עם בוגרי גרמניה נערך בכל ארגון באופן עצמאי, וזה סייע להם בהתפתחות המקצועית וגישה ללימודי חוץ. עם זאת, כאשר שמונים אחוזים מהאנשים אשר למדו וערכו התמחות בגרמניה - כ-14,000 איש בשנה - עובדים במדינות אחרות בעולם, קיים קושי לשמירת הקשר. פורטל הבוגרים הוא רשת חברתית אינטרנטית שנוצרה במיוחד עבור בוגרי גרמניה, ללא קשר להשתייכות ארגונית, כדי לתרום ליתרון היחסי שלהם בקשר עם גרמניה, עבור ארגוני המלגות השונים, ועבור חברות ומוסדות המחפשים מומחים ברמה גבוהה בעל ניסיון הקשור לגרמניה. מאז הפעלת הפורטל בשנת 2008, הצטרפו אליו יותר מ-115,000 איש, 1,700 חברות, ו-350 ארגונים מ-194 מדינות (נכון לספטמבר 2015).
מבנה הפורטל.
פורטל הבוגרים של גרמניה מחולק לארבעה חלקים: הקהילה האינטרנטית, המגזין, וובינרים ואירועים, ועבודה וקריירה. הקהילה האינטרנטית מהווה רשת חברתית הפועלת באתר. חברים בפורטל יכולים ליצור קשר ולשוחח על בוגרים נוספים וארגונים דרך קבוצות, בלוגים, פרופילים אישיים, פורומים וכו׳. המגזין כולל חדשות על גרמניה ועל נושאים הקשורים לגרמניה, וניתן למצוא בו כלים לשיפור כישורי השפה הגרמנית. המאמרים כוללים מידע אודות כלכלה, מדע ומחקר, לצד נושאים נוספים. כמו כן, אפשר לקחת חלק במשחקים שונים, כמו ניחוש ניבים גרמניים ולשפר את הבנת השפה הגרמנית. יש לציין כי במאמרים מידע על מוסדות לימוד בגרמניה ואפשרויות לקבלת מלגות. הפורטל מארח באופן סדיר וובינרים נושאי מומחים במבחר נושאים. בשנת 2014 התמקדו הוובינרים בדיגיטציה של החברה ורבים המאמרים והוובינרים שהתעסקו בנושא זה. יתר על-כן, מכיל הפורטל מידע אודות אירועים הקשורים לגרמניה לפי מפתח מדינות, החל מירידי קריירה ועד להרצאות אקדמאיות על נושאים גרמניים. החלק הקשור לעבודה וקריירה מכיל לוח עבודות לפי מפתח מדינות, ומציג משרות לדוברי השפה הגרמנית בכלל התחומים. לצד מאגר המידע בעל יכולות חיפוש מתקדמות, המשתמשים יכולים לבנות פרופיל תעסוקתי ולהציג את קורות חייהם, תוך שהם מאפשרים לחברות לחפש מועמדים בעלי כישורים מיוחדים ולמצוא עובדים חדשים בעלי קשר קיים לגרמניה. לאחר ההרשמה לפורטל, החברות רשאיות לפרסם הצעות עבודה, לחפש אחר קורות חיים ומועמדים בעלי פוטנציאל, להעלות מידע אודות אירועים עתידיים.
ארגונים מנהלים.
ארבעת הארגונים העיקריים אשר אחראים ליצירת, תחזוקת וקידום פורטל הבוגרים של גרמניה הם ארגונים בלתי-ממשלתיים וללא מטרות-רווח. הארגונים הם:
יותר מעשרה שותפים אסטרטגיים תומכים בארגונים המנהלים, לרבות משרד החוץ הגרמני ומשרד החינוך והמחקר הגרמני, וכן מספר קרנות פוליטיות כגון קרן פרידריך אברט, קרן קונראד אדנאואר וקרן היינריך בל.
פעילות בישראל.
פורטל הבוגרים החל בפעילות ממוקדת בישראל בשנת 2014. הפורטל כולל קבוצה ישראלית רשמית, המתמקדת בבוגרים הישראלים. הפורטל משתף פעולה עם מספר גורמים במגזר הפרטי, עסקי וציבורי בישראל, ועם מוסדות ומרכזים אקדמיים. כן מחזיקה הרשת החברתית בנציג ישראלי האחראי לתפעול הקהילה הישראלית ולקידום שיתופי פעולה מקומיים. בנוסף, במאגרי הפורטל ניתן למצוא נתונים אודות אירועים בישראל, הצעות עבודה על ידי חברות בישראל, ומלגות המוענקות לישראלים.
סטפן ר. בורנשטיין
נתן עמרם
הרב נתן בן חיים עמרם (תקנ"א, 1791 - כ"ט בחשוון תרל"א, 23 בנובמבר 1870), נמנה עם גדולי התורה ואישי הרוח של העם היהודי במאה ה-19. היה רב, דיין, סופר, מנהיג, שד"ר של קהילת טבריה לאלכסנדריה ושד"ר קהילת חברון לאירופה, סוחר, מרפא ובשנות חייו האחרונות כיהן כרב הראשי של קהילת אלכסנדריה.
ביוגרפיה.
נתן בן חיים עמרם נולד בצפת בסביבות שנת 1791, בן למשפחה שורשית-ספרדית ומשפחת רבנים ושד"רים ידועה. סב סבו היה בן דודו של הרב הידוע, ר' חיים בן עטר (אור החיים הקדוש), שעלה כנראה עם חבורתו של בן-עטר ממרוקו לארץ ישראל. הר"ן עמרם התחנך בבית אביו ובישיבת משפחת פרחי הידועה, מעשירי דמשק. כנער עבר עם הוריו להתגורר בצפת ונאלץ לעקור ממנה עם אמו ואחיו לכפר רמיש בשל המגפה שפרצה בעיר בשנת תקע"ב (1812). מאוחר יותר חזר לצפת. לאחר נישואיו, כיהן כרב בארם צובא (חלב) ובהמשך עבר לדמשק ושימש שם בתור אחד הרבנים בישיבה בחסות משפחת פרחי. מסוריה הגיע לטבריה ומטעמה יצא בשנת תקפ"ה (1825) לשליחות דרבנן לקהילת נא אמון (אלכסנדריה). בשליחותו שם שימש כרב, דיין והיה אחראי גם על מוסדות החינוך בקהילה. בשנת תקצ"ב (1832) התמודד על תפקיד הרב הראשי של קהילת אלכסנדריה. נגדו התמודד הרב שלמה חזן, ומשנבחר הרב חזן פנה הרב עמרם לחברון. בעת שהותו בחברון חווה על בשרו, יחד עם כל הקהילה היהודית שם, את המאורעות הקשים, מרד הפלאחים ורעידת האדמה, של שנת תקצ"ד (1834) בהמשך לאירועים אלה ולמשבר הכלכלי שבא בעקבותיהם נשלח הר"ן עמרם כשליח הקהילה לאירופה.
בשנת 1835 יצא כשד"ר בשליחות עדת הספרדים ועדת חב"ד בחברון למסע גיוס תרומות באירופה והגיע בין היתר לאיטליה, יוון, צרפת ואנגליה. ביקוריו בארצות אלו השאיר עליו רושם רב. בשליחותו ביקר הר"ן עמרם בקהילות רבות וגייס כסף רב, אך על פעילותו זו העיבה גזירה שיצאה מטעמו של אחד הארגונים המרכזיים שאספו תרומות לטובת יהודי ארץ-ישראל אז, ארגון ה'פקידים ואמרכלים'. ההודעה שיצאה מטעמם לערי אירופה, דרשה שלא לקבל שלוחי דרבנן מארץ ישראל אלא לרכז את התרומות שנאספו אך ורק דרך גבאי ארגונם. שבע שנים סבב הר"ן עמרם באירופה ובסופן הגיע לאמשטרדם כדי להיפגש עם ר' צבי הירש להרן, ראש ארגון ה'פקידים ואמרכלים'. בפגישה ביקש הר"ן עמרם לדון בהחלטת הארגון לבטל את השליחות מארץ-ישראל לאירופה ולהציג את משנתו האידאולוגית התומכת בהמשך קיום מוסד השד"רות. הפגישה לא עלתה יפה וכתגובה פרסם הר"ן עמרם את חיבורו 'איגרת האמונה והתפארת', בה הציג מסמכים המוכיחים באופן ברור את יושרו. בחיבור זה הצביע הר"ן עמרם על חשיבות מוסד השד"רות ועל תפקידו המרכזי של מוסד זה בחיזוק הקשר בין יהדות התפוצות ליישוב היהודי בארץ-ישראל.
בתום שליחותו נשאר הר"ן עמרם להתגורר בליוורנו ומשם, בשנת תר"ו (1846), חזר למצרים. תחילה שימש כרב של קהל הפרנקוס באלכסנדריה, ובשנת תרכ"ג (1863) התמנה לרבה של קהילת אלכסנדריה לאחר שקודמו בתפקיד, הרב ישראל משה חזן, עלה לארץ ישראל. בתפקידו זה שימש הרב נתן עמרם עד לפטירתו.