עונת 1957/1958 הייתה עונתו הראשונה של גוטהלף בקבוצה. באותה עונה, זכתה מכבי תל אביב באליפות, לאחר ששתי הקבוצות מתל אביב סיימו בשוויון בטבלת הליגה, אולם מכבי ניצחה בשובר שוויון: ניצחה את הפועל בדרבי בסיבוב הראשון 41–36, והפסידה בסיבוב השני רק 36–37. גוטהלף סיים את העונה עם ממוצע של 6.6 נקודות למשחק. גם בעונה הבאה, 1958/1959, סיימה הפועל סיימה כסגנית של מכבי. גוטהלף קלע בממוצע שלו עם 9.9 נקודות למשחק, והיה אחד השחקנים הבולטים בקבוצה.
עונת 1959/1960 הייתה עונת האליפות ההיסטורית של הפועל תל אביב, ששברה את ההגמוניה של מכבי תל אביב, עת סיימה ביתרון של שתי נקודות עליה. גוטהלף קלע בממוצע של 10.9 נקודות למשחק, והיה חלק מחמישיית הקבוצה יחד עם חיים חזן, ארז לוסטיג, עזרי לובושיץ וצבי לובצקי. בעונה הבאה היה שותף גוטהלף לאליפות שנייה ברציפות של הפועל תל אביב, בזכות הפרש סלים טוב יותר מזה של סגניתה מכבי. גוטהלף קלע בממוצע של 13.3 נקודות למשחק והיה מלך הסלים של הקבוצה.
בעונת 1961/1962, אחרי שתי אליפויות רצופות, כשלה הפועל בהגנה על התואר, וסיימה במקום השלישי בלבד, אחרי מכבי תל אביב והפועל חיפה. במהלך העונה קלע גוטהלף בממוצע 9.5 נקודות למשחק ב-19 משחקים. עם זאת, בעונה זו רשמה הפועל היסטוריה כאשר זכתה בגביע המדינה הראשון בתולדותיה, אחרי ניצחון בגמר על מכבי תל אביב. המשחק הדרמטי הגיע לשוויון 48-48, והוכרע על ידי ארז לוסטיג בסל ניצחון, 20 שניות לסוף, שקבע 48–50 להפועל. גוטהלף קלע 10 נקודות בגמר. בשתי העונות הבאות, 1962/1963 ו-1963/1964, לא זכתה הפועל תל אביב בתארים, וגוטהלף קלע בממוצע של 9.7 ו-4.9 נקודות למשחק בכל עונה בהתאמה.
בעונת 1965/1966 הצטרף לאס"א תל אביב ששיחקה בליגה א', היא הליגה השנייה באותם ימים. בעונת 1966/1967 עלתה הקבוצה לליגה הבכירה, אולם סיימה במקום האחרון ונשרה חזרה לליגה השנייה, כאשר גוטהלף קולע בממוצע של 13.6 נקודות למשחק). בסיום העונה, בגיל 32, פרש גוטהלף מכדורסל מקצועני.
סך הכל שיחק גוטהלף בהפועל תל אביב בין השנים 1957–1964, קלע 1,070 נקודות, והיה שותף לזכייה בשתי אליפויות וגביע המדינה אחד. המשחק שנחשב למשחקו הטוב ביותר היה נגד אלופת ברית המועצות, א.ס.ק. ריגה.
בשנת 1974 השתתף כשחקן כדורסל "ניצב" בסרט הישראלי עיניים גדולות.
בשנת 1966 קיבל תעודת הוראה. עבד כמורה במשך יותר מ-40 שנה וריכז את לימודי המתמטיקה בתיכון עירוני ד', נחשב למורה המפורסם ביותר בתיכוני תל אביב ולאחד מהמורים הנערצים והטובים ביותר בארץ בתחומו. לאורי היה סגנון הוראה ייחודי שהעמיד דורות של תלמידים מצטיינים. גם לאחר שפרש לגמלאות, המשיך ללמד מתמטיקה בתיכון אליאנס. בשנת 2014 הוענק לגוטהלף התואר "יקיר העיר תל אביב-יפו".
פגיון &quot;יחידות הפשיטה&quot; של הנחתים
פגיון "יחידות הפשיטה" של הנחתים עוצב בעבור היחידה שאת שמה הוא נושא. הפגיון היה בשימוש במהלך מלחמת העולם השנייה, אך זכה לתגובות מעורבות מצד החיילים שהשתמשו בו. לאחר המלחמה פריטים אלו הפכו לפריט אספנות נדיר.
היסטוריה.
בתחילת מלחמת העולם השנייה, הממשל האמריקני הביע עניין ביצירת כוחות "קומנדו" - יחידות פשיטה קלות - בדומה לבריטים. בעת הכניסה הפעילה של ארצות הברית למלחמת העולם השנייה (1941), אדמירל צ'סטר נימיץ, הבין שיש צורך ביחידות ימיות "קלות", והעלה דרישה ליחידות פשיטה, המשתמשות בכוח חי"ר, אשר יוכלו לבצע תקיפות על מאחזים יפנים באוקיינוס השקט. בפברואר 1942 הוקמה מקרב מתנדבים של הנחתים, היחידה כונתה Marine Raiders. יחידות אלו השתתפו במספר משימות מיוחדות, אשר עיקרן פעולות מאחורי קווי האויב, פשיטות על יעדים אשר היו מוגנים קלות, פשיטות בעומק האיים, אשר היו בשליטה יפנית וכו'. פעולות קצרות. לעיתים היו מגיעים ליעד באמצעות צוללת ומשם בסירות גומי קלות.
יחידות אלו השתתפו גם בקרבות ככוחות נחתים לכל דבר ועניין. חלק מייחוד של אותן קבוצות לוחמות היה הציוד שסופק להן: מדים מנומרים (לראשונה), כלי נשק בהתאמה אישית, נעלים משודרגות ואף הוחלט על ייצור פגיון בלעדי ל"יחידות הפשיטה".
פיתוח הדגם.
זהו אחד מהסכינים הראשונים, אשר עוצב על ידי חיל הנחתים, לכוחות חיל הנחתים. המעצב הראשי של הסכין היה קפטן, קליפורד שואי, אשר היה קצין במערך לוגיסטי בנחתים. פגיון יחידות הפשיטה קיבל את שמו מכך שסופק בעיקר ליחידה זו (כ-500 סכינים גם סופקו ליחידת צנחנים מובחרת בצבא הקנדי וליחידות צלפים/סיירים בחלק מחטיבות הנחתים). דגם הסכין זו דומה מאוד ל- או ה- של חברת , ניתן להצביע על מספר גורמים לכך:
ייצור הסכין.
היצרן אשר נבחר לסכין הייתה חברת , הייצור החל ב-1942 והסכינים הראשונות סופקו לכוחות "הפושטים" במהלך יוני 1942.
החומרים שקליפורד שואי בחר ליצירת הסכין היו פלדה ללהב וחומר חדש באותה תקופה - סגסוגת לידית. הליך הייצור במפעל של קמילוס היה כדלקמן: חיתוך הלהב מגיליון פלדה עבה, עיצוב פאזה (גאומטריה גסה של הלהב), חיסום, יציקת הידית והשחזה. היו גרסאות עם להב מבריק והיו גרסאות עם להב מושחם. כלל הסכינים המבריקות וכנו עם צריבה במרכז הלהב של האותיות USMC על רקע של מגילה.
השימוש במהלך מלחמת העולם השנייה.
לא ידוע היקף השימוש, והעמדות כלפי יעילותה היו חלוקות. זמן קצר לאחר שהדגם הגיע לידי 'יחידת הפשיטה' התקבלו תלונות על קושי לבצע עמה מטלות שונות באקלים הטרופי בו שהו הנחתים, החוד היה עדין והלהב לא היה רחב דיו למשימות הדורשות מאמץ כגון פתיחת ארגזי תחמושת או קופסאות שימורים. לראיה, בחלק לא קטן מהסכינים שניתן למצוא כיום (מקוריות) החוד יהיה מעוגל או שבור (בעקבות כך שהיו מבצעים עם הסכינים מטלות שונות והחוד לא עמד בעומס). כמו כן, סגסוגת האלומניום/אבץ ממנה הורכבה הידית עם השנים מאבדת מיציבותה ונוטה להיסדק, להישבר ואף להתפורר, לכן בחלק לא קטן מהסכינים הידית מעט סדוקה או השמורה שבורה. לבסוף סכין סימן 2 של הצי החליפה לא מעט מהסכינים הללו והוכיחה את עצמה ככלי המתאים יותר לשימוש צבאי כלל ו'יחידות הפשיטה' בפרט.
אספנות.
ממסמכים רשמיים עולה כי יוצרו סה"כ כ-14,500 סכינים מהדגם הזה והדגם נחשב לפריט אספנות מבוקש ביותר, לאור שיוכם ל'יחידות הפשיטה של הנחתים' (יחידה יוקרתית) והעובדה שרבים מהסכינים נהרסו, התפרקו עם השימוש בשטח ועם הזמן.
נתונים טכניים.
פגיון יחידות הפשיטה מורכב מלהב פלדה שאורכו בערך 7 אינץ', בעל פרופיל דק וצר, חד משני צדדיו, הטאנג - מגיע עד אמצע הידית. השמורה והידית היו יחידה אחת יצוקה של סגסוגת אבץ. הנדן היה עשוי עור, בחלק מהנדנים היו חיזוקי פלדה בחלק התחתון, כדי למנוע חירור של הנדן על ידי החוד, בדומה לנדן ה-M6.
גמר גביע המדינה בכדורגל 2019
גמר גביע המדינה בכדורגל 2019 התקיים באצטדיון סמי עופר בחיפה ב-15 במאי 2019, ובו נקבע כי מחזיקת גביע המדינה בכדורגל 2018/2019 היא בני יהודה תל אביב, שניצחה במשחק את מכבי נתניה 5-4 בדו-קרב בעיטות עונשין, לאחר שוויון 1-1 בתום הארכה. הייתה זו המהדורה השמונים של גביע המדינה, וה-66 מאז קום המדינה.
בני יהודה זכתה בגביע הרביעי בתולדותיה, והראשון מאז 2017, אז גם כן נזקקה לדו-קרב פנדלים כדי לנצח במשחק הגמר את מכבי תל אביב. הייתה זו הופעתה השמינית במעמד גמר הגביע. מנגד, מכבי נתניה העפילה לגמר החמישי בתולדותיה, והראשון מאז ההפסד 0–1 בהארכה לעירוני קריית שמונה בגמר גביע המדינה 2014. מאזנה ערב משחק הגמר - שלושה הפסדים וניצחון בודד.
שתי הקבוצות כבר נפגשו בעבר במעמד הגמר, כאשר בגמר גביע המדינה 1978 גברה מכבי נתניה 1–2 על בני יהודה, וזכתה בגביע הראשון בתולדותיה.
במשחק הגמר העלה גיא מלמד את נתניה ליתרון כבר בדקה הרביעית, אך שמונה דקות לסיום איזן דור ג'אן עבור בני יהודה. לאחר שוויון 1-1 בתום הארכה, ניגשו הקבוצות לדו-קרב פנדלים. בבעיטה החמישית, במצב של שוויון 4-4, החמיץ גבי קניקובסקי את הבעיטה החמישית של נתניה, בעוד יובל אשכנזי כבש מנגד את הפנדל המכריע לזכות קבוצתו.
הדרך אל הגמר.
בני יהודה.
בני יהודה הצטרפה למפעל בסיבוב ח', עם יתר קבוצות ליגת העל. בסיבוב הראשון היא הוגרלה למשחק חוץ באצטדיון טדי מול בית"ר נורדיה ירושלים מליגה א'. בדקה ה-16 עלתה המארחת ליתרון מפתיע מבעיטת עונשין של אבי יוסף, לאחר עבירה של השוער יהונתן שאבי על דייוויד גומז. בדקה ה-67 איזן דור ג'אן את התוצאה, ושלוש דקות לאחר מכן השלים צמד שהעלה את בני יהודה ליתרון ראשון במשחק. שלוש דקות לסיום קבע דולב חזיזה את תוצאת הסיום, 3-1 לבני יהודה.
בשמינית הגמר אירחה בני יהודה את הפועל נצרת עילית מהליגה הלאומית באצטדיון המושבה. פעם נוספת התקשתה בני יהודה להתמודד מול קבוצה מליגה נמוכה יותר עד לשלבי הסיום של ההתמודדות. דור ג'אן, בשערו השלישי במפעל, העלה את בני יהודה ליתרון ראשון בדקה ה-71. עשר דקות לאחר מכן קבע יובל אשכנזי את תוצאת הסיום, 2-0 לבני יהודה.
בני יהודה שוב זכתה להגריל קבוצה מליגה נמוכה יותר, כאשר הוגרלה ברבע הגמר מול הפועל עפולה. במשחק הראשון באצטדיון העירוני עפולה העלה שי קונסטנטין את בני יהודה ליתרון בדקה ה-59. ארבע דקות לסיום הכפיל דור ז'אן, בשערו הרביעי המפעל, וקבע את תוצאת הסיום, 2-0 לבני יהודה. בגומלין במושבה עלתה עפולה ליתרון ראשון בדקה ה-31 משער של יוריצה גרגץ, והייתה רחוקה שער ממחיקת יתרונה של בני יהודה מהמשחק הקודם, אך יאקוב סילבסטר איזן בדקה ה-55 וקבע 1-1 בסיום, ועם 1–3 בסיכום המפגשים עלתה בני יהודה לחצי הגמר.