עד 2013 השירות היה בבעלות חברת "קינופואיסק" שהחזיקה ב-60% מהמניות, בעוד 40% מהן הוחזקו בידי חברת AlloCiné הצרפתית. באוקטובר 2013 נרכשה KinoPoisk על ידי Yandex, אחת מחברות טכנולוגיית המידע הגדולות ברוסיה. בשנת 2015 KinoPoisk עברה עיצוב מחדש. עם זאת, העיצוב החדש ספג ביקורת חריפה מצד המשתמשים והתקשורת בשל הפונקציונליות הנחותה שלו וזמן הטעינה האיטי יותר של האתר. תוך ארבעה ימים החזירה יאנדקס את האתר לעיצובו הקודם שנשאר בשימוש עד 2021, עת החברה השיקה בסופו של דבר עיצוב מחודש לאתר כולל לוגו חדש.
KinoPoisk HD.
בשנת 2018, KinoPoisk הציגה תכונה מקוונת של "אולם קולנוע" שמספק כמה מהסרטים בחינם ומאפשר למנויים להזמין צפייה ישירה בסרטי קולנוע באמצעות הפורטל. כך בשיתוף פעולה עם אולפני יאנדקס נוצר שירות הזרמת המדיה KinoPoisk HD שמספק גם תוכן מקורי.
Kinopoisk.ru
תסמונת הסינוס החולה
תסמונת הסינוס החולה (באנגלית: "Sick sinus syndrome", או "SSS") היא שם שניתן לקבוצה של הפרעות קצב לב הנגרמות כתוצאה מתפקוד לא תקין של קשר הגת והפרוזדור, שהוא הקוצב הראשי בלב האדם. התסמונת מאופיינת באפיזודות חוזרות של הפסקה בפעילות הקוצב הראשי, המתבטאות בהפסקה של מספר שניות בפעילות הלב, או בהופעה של ברדיקרדיה. "תסמונת טכיקרדיה-בדיקרדיה" היא הופעה קלינית מסוימת של תסמונת הסינוס החולה, במהלכה קצב הלב משתנה בין קצב מהיר לקצב איטי לסירוגין. תסמונת זאת מקושרת במקרים רבים למחלת לב איסכמית ולבעיות במסתמי הלב.
הגורמים לתסמונת הסינוס החולה הם לרוב הצטלקות, התנוונות או נזק אחר לקוצב הסינוס. במקרים מסוימים עשויה התסמונת להיות תוצאה של מחלות כמו סרקואידוזיס, עמילואידוזיס, המוכרומטוזיס ומחלת צ'אגאס. לעיתים נגרמת התסמונת כתוצאה מקרדיומיופתיה
או מניתוח לב.
תסמונת הסינוס החולה עשויה להיות גם תוצאה של השפעות חיצוניות. תרופות מסוימות כמו דיגוקסין, חוסמי בטא או חוסמי תעלות סידן עלולות לגרום להפרעה בפעילות קוצב הסינוס. כמו כן, הפרעה באיזון של מערכת העצבים האוטונומית, תת-פעילות של בלוטת התריס או הפרעות אלקטרוליטריות כגון היפרקלמיה.
התסמונת נפוצה יותר בקרב קשישים, שם הסיבה היא לרוב הצטלקות לא ספציפית של הקוצב. בילדים, עשויים חלק מניתוחי הלב, ובעיקר ניתוחים המבוצעים בפרוזדורי הלב, לגרום לתסמונת הסינוס החולה.
סימנים וסימפטומים.
על אף שמקרים רבים של תסמונת הסינוס חולה אינם גורמים לסימפטומים, מטופלים רבים הסובלים מהתסמונת מציגים סימפטומים הנגרמים בשל הירידה בזילוח הדם לרקמות, הנובעת מההפרעה בקצב הלב. הסימנים והסימפטומים הנפוצים הם:
אבחנה.
מכיוון שהתסמונת מתבטאת באירועים חולפים של הפרעה בקצב הלב, בדיקת א.ק.ג. לא תתעד ברוב המקרים הפרעות המשויכות לתסמונת. לרוב יהיה צורך במעקב אחר קצב הלב של החולה לאורך זמן באמצעות מכשיר הולטר. האבחנה מתבססת על:
טיפול.
הטיפול במקרים סימפטומטיים של תסמונת הסינוס החולה כולל ברוב המקרים השתלה של קוצב לב. הקוצב פועל באמצעות אלקטרודה הממוקמת בעלייה ימין, שמטרתה היא להחליף את קוצב הסינוס. תפקידו של הקוצב הוא למנוע האטה של קצב הלב אל מתחת לקצב מסוים. במקרים בהם מעורבת גם טכיקרדיה, יתווסף גם טיפול תרופתי להאטת קצב הלב. עם זאת, טיפול כזה יוכל להינתן רק לאחר השתלה של קוצב לב, בשל החשש כי טיפול להאטת הקצב עלול לגרום לברדיקרדיה. במקרים בהם הטכיקרדיה היא מסוג פרפור עליות, יהיה צורך לעיתים בטיפול בנוגדי קרישה על מנת למנוע היווצרות קרישי דם העלולים לגרום לשבץ מוחי. מקרים של תסמונת הסינוס החולה שאינם מלווים בסימפטומים אינם דורשים טיפול. עם זאת, במקרים רבים חלה התקדמות במחלה במהלך השנים, כך שגם מקרים שלא התבטאו בסימפטומים בתחילה עשויים לגרום לסימפטומים בהמשך.
במקרים בהם התסמונת היא תוצאה של גורם חיצוני כמו תרופות או היפרקלמיה, יש לטפל בגורם.
מדובר באלבום
מדובר באלבום הוא האלבום השני של פנחס ובניו, שיצא בשנת 2018.
רקע.
האלבום מומן בקמפיין מימון המונים באתר הדסטארט. עיקר הקמפיין והתשורה המרכזית הייתה "ההקלטות הפתוחות" - קונספט הקלטה שפיתח ההרכב, במסגרתו יגיעו התומכים ליום ההקלטות וישתתפו בהקלטת השירים החדשים.
האלבום מורכב מסוגים שונים של הקלטה: חלקו הוקלט באולפן באופן "מסורתי", קטע אחד ממנו הוקלט מהופעה חיה, קטע נוסף הוקלט במהלך חזרה, והשאר בהקלטות הפתוחות.
מבחינה סגנונית, האלבום דומה לקודמו ומאחד שלל סגנונות מוזיקליים. הקטע הפותח "פרלוד" הוא עיבוד של ההרכב לפרלוד מס' 1 של יוהאן סבסטיאן באך. השירים "עץ שנופל" ו"מחול הטירוף" הם חידוש לשירים שהופיעו באלבום הקודם.
באלבום מתארחים המוזיקאי גיא מזיג ("כן זה חסר סיכוי") והזמרת שירן אברהם ("שני שושנים"). השיר "שני שושנים" הוא עיבוד שנעשה במסגרת פרויקט מחווה לשירי שושנה דמארי.
משתתפים.
פנחס ובניו:
אורחים:
משתתפי ההקלטות הפתוחות:
אוקראינה-גייט
קראמורה (סדרת טלוויזיה)
קראמורה (ברוסית: Карамора) הוא סדרת ערפדים רוסית משנת 2022, שבוימה על ידי דנילה קוזלובסקי שגם מככב בו לצד אנדריי סמוליאקוב. זהו שיתוף הפעולה השלישי בין קוזלובסקי לסמוליאקוב לאחר שהשניים עבדו יחד גם על הסרטים "הוויקינג" ו"המאמן". הסדרה הופקה על ידי Premier Studios וסנטרל פרטנרשיפ. עלילתה מגוללת היסטוריה אלטרנטיבית של המדינה הרוסית בתחילת המאה ה-20. האנרכיסט קראמורה מקבל גישה למידע על חיי המשפחה הקיסרית. מתברר כי במשך שלוש מאות שנים השושלת אובטחה על ידי מסדר ערפדים חשאי.
סדרת טלוויזיה פותחה כסדרה בת 8 פרקים. בהמשך, במקום איליה נאישולר שתוכנן לביים את הסדרה, הוזמן דנילה קוזלובסקי לביים וגם לככב בו. חלק מהצילומים נערכו בגאורגיה.
הקרנת הבכורה של "קראמורה" תוכננה תחילה ל-19 בנובמבר 2020, אך בעקבות התפרצות נגיף הקורונה ברוסיה השידור נדחה תחילה לספטמבר 2021 ולאחר מכן לינואר 2022.
עלילה.
ראשית המאה העשרים. רוסיה נמצאת על סף מהפכה, כאשר קראמורה, אנרכיסט צעיר, לומד סוד נורא - במשך מאות שנים נשמרה שושלת רומנוב על ידי מסדר חשאי המורכב מערפדים. במאבק איתם מאבד האנרכיסט הצעיר קראמורה את אהובתו, אלינה. כעת אין לו ברירה אלא לצאת לדרך הנקמה. הוא אוסף קבוצה של נאמנים שמכריזה מלחמה על מסדר הערפדים, כשאירועים אלה הופכים לתחילת מלחמת העולם הראשונה ולאחריה מהפכת 1917, שישפיעו גם על גורלה של המדינה כולה.
הפקה.
במקור זו נועדה להיות סדרה שתוכננה לעלות לשידור בערוץ TV3. הצילומים החלו במהלך שנת 2019 ונערכו בגאורגיה עד פברואר 2020. באוקטובר 2020 חודשו צילומי השלמה במוסקבה ובנובמבר עברו לסנקט פטרבורג, בה נמשכו עד דצמבר 2020.
חורף האימה
חורף האימה הוא הכינוי שניתן לחורף 1950–1951, שבו התרחשו מאות מפולות שלגים בהרי האלפים שבאירופה. מפולות אלו גרמו למותם של 265 בני אדם ולנזק כבד לרכוש באוסטריה, שווייץ ואיטליה.
המפולות.
המפולות התרחשו בדצמבר 1950 ובעיקר בחודשים ינואר ופברואר 1951 עקב תנאי מזג אוויר חריגים. נפילת השלג באלפים החלה כבר בנובמבר. במהלך שני אירועי מזג אוויר חריגים בינואר ובפברואר ירדו באלפים כמויות גדולות מאוד של שלג, כ-200 עד 400 אחוז (במקומות מסוימים 600 אחוז) מעל הממוצע הרב-שנתי. במחצית ינואר ירדו בחלק מהמקומות כ-2.5 מטר של שלג בתוך ימים ספורים. במחצית פברואר נערמו בשני אתרים בשווייץ ארבעה מטרים של שלג.
באוסטריה גרמו מפולות השלג למותם של 135 בני אדם, בעיקר במדינות טירול, קרינתיה וזלצבורג. כפרים חרבו, כ-200 מבנים נהרסו וכ-350 דונם של חורש נפגעו.
בשווייץ נספו 92 בני אדם, רובם במפולות שהתרחשו בחודש ינואר. נהרגו מאות ראשי בקר, מאות מבנים חרבו ואלפי דונם של יער ניזוקו. הכפר אנדרמאט (Andermatt) שבקנטון אורי ספג שש מפולות שלגים, שגרמו למותם של 13 בני אדם.
בעת התרחשות המפולות הוכחה יעילותם בהפחתת נזק של מחסומי מפולות שהיו מותקנים בהרי האלפים, ובעשורים שלאחר מכן הורחב מאוד בשווייץ השימוש בהם.
שער הניצחון של בוקרשט
שער הניצחון (ברומנית: Arcul de Triumf) הוא מונומנט, שנבנה לראשונה בצפון בוקרשט, ב-1878, בהצטלבות הרחובות קונסטנטין פרזאן, אלכסנדרו אוורסקו ואלכסנדרו קונסטנטינסקו, כדי לחגוג את שובם של החיילים הרומנים מהמלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878), שנחשבת למלחמת העצמאות של רומניה. החיילים, ששבו מהחזית הבולגרית, עברו מתחת לשער, אבל השער נבנה מחומרים שלא היו עמידים לגשם.
אחרי מלחמת העולם הראשונה התקבלה החלטה לבנות שער ניצחון קבוע יותר. ב-1922, בעת כהונתו של ראש עיריית בוקרשט, מאתיי קורבסקו, אורגן מצעד לכבוד איחוד רומניה עם הטריטוריות, שסופחו אליה (טרנסילבניה, בוקובינה, באנאט ובסרביה) וראש העירייה הציע לבנות שער ניצחון מעץ. הצעתו זכתה לביקורות רבות ובין המבקרים היה גם ג'ורג'ה אנסקו ששאל: "ושער ניצחון אמיתי מתי?".
צ'רנוביל 1986
צ'רנוביל 1986 (ברוסית: Чернобыль) הוא סרט דרמה ואסונות רוסי משנת 2021, שבוים על ידי דנילה קוזלובסקי שגם מככב בו. בשלבי ההפקה הראשונים הסרט נקרא "כשהחסידות נפלו", לאחר מכן שונה שם הסרט לשם "צ'רנוביל: התהום" (Чернобыль. Бездна) ובאוגוסט 2020 שונה שם הסרט ברוסית ל"צ'רנוביל". בישראל הסרט שווק על ידי נטפליקס בשם "צ'רנוביל 1986".