ההתנקשות עוררה הד גדול בעולם בכלל ובעולם הערבי בפרט. ההתנקשות הייתה למעשה פיגוע אסטרטגי, אחת מהתקפות הטרור הראשונות שבוצעה על ידי מה שכונה לימים "הג'יהאד העולמי".
סיום שלטונו.
בחודש ינואר 2011 החלו, בהשראת המהפכה בתוניסיה, הפגנות ברחבי מצרים נגד מובארכ ושלטונו, בטענה לכישלון בתחום החברתי, המדיני והכלכלי. בהפגנות נהרגו עשרות אזרחים מירי של הצבא והמשטרה. בעקבות המהומות פיזר מובארכ את ממשלתו והרכיב ממשלה חדשה, ומינה את עומר סולימאן לסגן הנשיא.
ב-1 בפברואר הודיע מובארכ כי יסיים כהונתו בספטמבר 2011 ולא יתמודד בבחירות. ב-10 בפברואר הודיע מובארכ בנאומו כי יעביר את סמכויותיו לסגנו סולימאן. יום לאחר מכן, הודיע סגן הנשיא סולימאן כי מובארכ העביר את כל סמכויותיו לידי הצבא ובכך התפטר למעשה מתפקידו כנשיא מצרים לאחר 30 שנה.
מובארכ עזב את קהיר ועבר לגור בבית הנופש שלו בשארם א-שייח'.
משפטו.
בפברואר 2011 נעצר והואשם בארבע עבירות של שחיתות שלטונית וירי על מפגינים בימי המהומות. ב-3 באוגוסט 2011 החל משפטו, יחד עמו נשפטו שני בניו, שר הפנים לשעבר, חביב אל-עאדלי וקצינים נוספים. בשל מצבו הבריאותי הרעוע מובארכ עצמו הובל באמבולנס לאולם בית המשפט, שם הושכב על מיטה בתוך כלוב הנאשמים. ב-2 ביוני 2012 נגזר דינו למאסר עולם בתיק הרג המפגינים. באוגוסט 2013 שוחרר למעצר בית אותו ריצה בבית חולים צבאי. בנובמבר 2014 ביטל בית המשפט לערעורים פליליים את הרשעתו של מובארכ בהרג מפגינים ובשתי עבירות שחיתות שלטונית, שכללו האשמה כי מכר גז לישראל במחירים מוזלים.
בינואר 2015 בוטלה גם הרשעה נוספת של מובארק ובניו בתיק שחיתות שלטונית שכונה "ארמונות הנשיאות". עם זאת, משפט חוזר על האשמות בשחיתות הוביל להרשעה בת 3 שנים של מובארק במאי 2015, כשבניו קיבלו עונש מאסר של 4 שנים, לצד קנס כספי.
בניו של מובארכ שוחררו באוקטובר 2015 בהוראת בית משפט בקהיר. מובארכ הוחזק בבית חולים צבאי, ממנו שוחרר במרץ 2017.
ב-25 בפברואר 2020 הלך מובארכ לעולמו. נערכה לכבודו הלוויה צבאית והוא הוצג בעיתונות ובאתרי החדשות הישראלים כפטריוט מצרי, כטייס מוכשר וכמצביא אימתני, אך גם כמנהיג חסר חזון ובלתי-אהוד על עמו אשר לקה בתפיסותיו החברתיות והכלכליות.
משפחה.
חוסני מובארכ היה נשוי לסוזאן (נולדה ב-28 בפברואר 1941) בת לאם ולשית ואב מצרי. היא למדה לתואר ראשון במדע המדינה באוניברסיטה האמריקאית בקהיר, ולאחר מכן השלימה תואר שני בסוציולוגיה. את רוב זמנה הקדישה לפעילות בעמותות צדקה ופיתוח של החברה המצרית. לזוג שני בנים, גמאל ועלאא. גמאל מובארכ, בנו הצעיר, קרוי על שמו של גמאל עבד אל נאצר, נשיא מצרים לשעבר, שהיה מושא הערצתו של אביו. לפי ידיעות שונות גמאל אמור היה לרשת את השלטון אחרי אביו, למרות שטענה זו הוכחשה על ידי משפחת מובארכ. הדבר זכה למחאה נרחבת במצרים מתוך חשש שהיא תהפוך לגומלוכיה. לבסוף גמאל ואחיו עלאא' הועמדו לדין על עבירות שחיתות שלטונית, וביוני 2012 הסתיים משפטם בזיכוי מחמת התיישנות.
מלכת השלג (אנדרסן)
מלכת השלג (בדנית: Sneedronningen) היא מעשייה מאת הסופר הדני הנס כריסטיאן אנדרסן שפורסמה לראשונה ב-21 בדצמבר 1844.
במרכז הסיפור עומד מאבק בין טוב ורע כפי שהוא מתבטא בין הנערה גרדה ובין חברה קאי. הסיפור מופיע לעיתים קרובות בקובצי סיפורים לילדים של אנדרסן ותורגם לשפות רבות, ביניהן גם לעברית. בדומה לאגדות אחרות, גם לסיפור זה גרסאות שונות.
תיאור העלילה.
הסיפור מתחיל בשדון מרושע שביקש לחמוד לצון. הוא הכין מראה מיוחדת, המשקפת רק את הדברים הרעים והמכוערים בעולם, וכל הדברים הטובים והיפים משתקפים בה כהיפוכם - רעים ומכוערים. כאשר נשאו השדים את המראה גבוה אל השמיים, וגן העדן החל להשתקף בה, לא עמדה המראה בעומס הרשע שעליה להראות, והתנפצה למיליון רסיסים, שהתפזרו בכל העולם. אחד הרסיסים חדר לעינו וללבו של ילד קטן בשם קאי, שגר בעיר סקנדינבית בשכנות לחברתו גרדה.
באחד מימי החורף פגש קאי את מלכת השלג - אישה יפהפייה עטויה בלבן, שפיתתה אותו לעלות על מרכבתה ולקחה אותו עמה לארמונה שבקוטב הצפוני. אהבתה של גרדה לקאי דחפה אותה לצאת לחיפוש ארוך ומסוכן אחריו. בדרך היא פגשה מכשפה מרושעת שניסתה לחטוף אותה, גן של פרחים מדברים שניסו לעזור לה, שודדת קטנה ומחוצפת שהתעקשה שגרדה תישן במיטתה, נסיך ונסיכה טובי לב ומגוון יצורים טבעיים ועל-טבעיים.
הסיפור מתאפיין באווירה חלומית ופנטסטית, ולעיתים אף ארוטית, ומבטא, כנראה, את מלחמתו התמידית של אנדרסן בדיכאון.
עיבודים מאוחרים.
לסיפור מלכת השלג יצאו עיבודים רבים ושונים בספרות, בתיאטרון ובקולנוע. בין הסרטים שמבוססים על הסיפור ניתן למנות את מלכת השלג משנת 2012 ואת הסרט לשבור את הקרח של אולפני ההנפשה של וולט דיסני מ-2013, כאשר שניהם מבוססים עליו באופן רופף בלבד. ניתן גם למצוא קווי דמיון בין הסיפור לבין האריה, המכשפה וארון הבגדים, כך שייתכן וק"ס לואיס אף הוא הושפע מיצירתו זו של אנדרסן. בשנת 2016, הופק מחזמר ישראלי מקורי על פי האגדה בבית הספר למשחק בית צבי.
דמות המבוססת עליה הוצגה במהלך העונה הרביעית של סדרת הפנטזיה "עד עצם היום הזה", וגילמה אותה השחקנית האמריקאית אליזבת מיטשל.
חלקה הראשון של עלילת העונה האחרונה של "סיילור מון" (סיילור מון סטארס) מושפע בחלקו ממלכת השלג.
בשנת 2022 יצא לאור תרגום חדש לעברית, מלכת השלג: אגדה בשבעה סיפורים, תרגמה מדנית דנה כספי, הוצאת קדימה.
ביירנסטרנה ביירנסון
בְּיֶרְנְסְטְיֶרְנֶה מרטינוס בְּיֶרְנְסוֹן (בנורווגית: Bjørnstjerne Martinus Bjørnson; 8 בדצמבר 1832 – 26 באפריל 1910) היה משורר, מחזאי וסופר נורווגי, זוכה פרס נובל לספרות לשנת 1903.
קורות חיים.
בירנסטירנה בירנסון נולד ב-8 בדצמבר 1832 בקוויקנה (Kvikne) שבמזרח נורווגיה. אביו היה כומר לותרני כפרי. בגיל 6 עברה המשפחה לרומסדאלאן, לאזור עירוני ומשכיל. משנת 1850 למד באוסלו, שבאותה תקופה נקראה עדיין כריסטיאניה, באותו בית ספר בו למד איבסן. משנת 1852 למד באוניברסיטה והתחיל לפרסם מאמרים ורשימות בעיתונות. הוא נאבק למען שחרור התיאטרון הנורווגי מהחסות הדנית. בשנת 1856 עבר לקופנהגן והחל לפרסם דברי שירה. בשנת 1857 התמנה למנהל תיאטרון בברגן ואחרי זה שימש במשך שנה כעורך עיתון באוסלו. אחרי תקופה קצרה בהמבורג, הוא שב לקופנהגן. אחרי כן בשנת 1860 נסע דרך גרמניה לרומא, שם חיבר טרילוגיה על המלך סיגורד.
בשנת 1862 שב מרומא, לאחר ששהה בה שנתיים והפרלמנט הנורווגי העניק לו קצבה של 1000 זהובים, שפטרה אותו מדאגות פרנסה. הוא דגל בעמדות רדיקליות, הרבה להרצות ונחשב לאחד מגדולי הנואמים של דורו.
בירנסון לא רק עסק בספרות – במשך השנים, הפך לאחד האישיים המשפיעים ביותר בארצו. הוא התיימר להיות יורשו של וורגלאנד, נלחם למען שלום עולמי ונגד דיכוי עמים ואף התערב לטובתו של אלפרד דרייפוס.
בירנסטירנה בירנסון נפטר ב-26 באפריל 1910 בפריז שבצרפת.
יצירתו.
בירנסון הושפע מבראנדס, מהריאליזם הצרפתי ומידידו/יריבו, איבסן.
הוא ביסס את שמו כסופר בשלושה רומנים המתארים את חיי האיכרים בנורווגיה. הוא כתב גם מחזות, שירים, פורטרטים בחרוזים של בני תקופתו ונחשב למשורר הראשון במעלה בדורו.
יצירותיו "הכפריות" החשובות ביותר הן:
שירו של בירנסון "הו, נאהב ארץ זו" הפך להמנון הלאומי של נורווגיה בשנת 1864.
מטר רבוע
מטר רבוע (בראשי תיבות: מ"ר) הוא יחידת מידה לשטח בשיטה המטרית, והיא שווה לשטחו של ריבוע שאורך צלעו מטר אחד.
המטר הרבוע מסומן formula_1. בהינתן, לדוגמה, בית מלבני שאורך צלעו האחת 8 מטר, ואורך צלעו האחרת 12 מטר, אז שטחו הוא formula_2. ואם רדיוס הים של שלמה הוא 2.5 מטר וגובהו 1.25 מטר, אז שטח המעטפת שלו הוא formula_3
יחידות מידה נוספות לשטח, הנגזרות מיחידה זו באמצעות התחיליות במערכת היחידות הבינלאומית הן:
יחידות מידה נוספות הנגזרות מיחידה זו אך אינן חלק מיחידות המידה הסטנדרטיות של מערכת היחידות הבינלאומית הן:
חסרי חוליות
חסרי חוליות הוא שם כולל (למעשה נטול משמעות טקסונומית) של כל מערכות בעלי החיים האיקריוטיים (מורכבים מתאים בעלי גרעין), שהם נטולי עמוד תמיכה גבי, כגון חרקים, סרטנים, רכיכות ואלמוגים. אפילו לחלק מהמיתרניים אין עמוד שדרה כך שהם נחשבים חסרי חוליות. הקבוצה כוללת 97% מכלל המינים בממלכת בעלי חיים. 75% מהמינים בקבוצה זו משתייכים למערכת פרוקי-הרגליים.
לרוב חסרי החוליות אין מערכת דם סגורה.
המין הידוע הגדול ביותר השייך לקבוצת חסרי החוליות הוא דיונון עצום.
שוקדה
שׁוֹקֵדָה הוא מושב עובדים בצפון-מערב הנגב, כ־6 קילומטרים מערבית לנתיבות. המושב משתייך לתנועת הפועל המזרחי והוא שוכן בתחומי מועצה אזורית שדות נגב. שטחו כ־6,000 דונם. משמעות שם המושב סמלי, לציון עצי השקד בנגב.
היסטוריה.
המחלקה להתיישבות בסוכנות היהודית הקימה את שוקדה בשנת 1957 ויישבה במקום עולים ממרוקו. העולים הגיעו בשתי קבוצות, ובתחילה היו אמורים להיות בשטח של שוקדה שני יישובים, שוקדה וצומחה, אך לאחר מכן הם התאחדו ונקראו בשם שוקדה.
המושב בנוי בכעין מעגל, בחציו האחד מתגוררים תושבים שהגיעו בקבוצה הראשונה ובחציו השני תושבים שהגיעו בקבוצה השנייה.