אגודת הגליל היא הארגון המקצועי-חברתי, הוותיק והראשון שהוקם בחברה הערבית בשנת 1981. האגודה קמה במטרה לשפר את התנאים הבריאותיים והסביבתיים של האוכלוסייה הערבית בישראל ולקדם את יכולת מיצוי הזכויות של האוכלוסייה בתחומים אלו באמצעות מחקרים, פיתוחים טכנולוגיים, פעילות קהילתית וקידום מדיניות ברמה המוניציפלית והארצית.
אגודת הגליל הוקמה על ידי ארבעה רופאים מובילים: ד"ר חאתם כנאענה, ד"ר אנור עאוד, ד"ר שוקרי עטאלה וד"ר רוני מיקיי שרצו וחלמו לקדם את המצב הבריאותי של החברה הערבית. באגודה עובדים אנשי ונשות מקצוע לצד חוקרים/ות בכירים/ות בתחומי המחקר השונים: החברתי והביוטכנולוגי ונחשבת לארגון הגדול ביותר בחברה הערבית.
כגוף מקצועי, בלתי מפלגתי, המוביל בתחומי הבריאות והסביבה מהווה אגודת הגליל כתובת לידע, מידע ושיתופי פעולה עבור מגוון רחב של קהלי יעד – חוקרים, סטודנטים, בתי ספר רשויות מקומיות, ארגוני חברה אזרחית, משרד הבריאות, מוסדות אקדמאיים ומכוני מחקר ועוד.
אגודת הגליל מוכרת בחברה הערבית ובקהילת המחקר כמובילה ומקדמת מחקר מדעי אקדמי בתחומים ביוטכנולוגיים שמטרתם קידום פתרונות לבעיות סביבתיות כמו פסולת שמן זית, טיהור שפכים תעשייתיים, צמחי מרפא, ביו אנרגיה.
תחומי פעילות מרכזיים.
"מחקר ופיתוח": האגודה מקדמת את הפעילות המחקרית ממרכז המו"פ האזורי היישומי בשפרעם המצויד במעבדות חדישות ומאויש במיטב החוקרים בתחום. בתקופת עבודת המו"פ הצליחה האגודה להקים שבע חברות סטארט אפ. אחד החברות הללו היא חברת אינזומטיק המפורסמת שכיום הפכה להיות מפעל גדול המעסיק כ-200 עובדים במגדל העמק.
המחקרים פועלים בחסות אקדמית של אוניברסיטת חיפה ובהכרה של משרד המדע החלל והטכנולוגיה ובין מטרותיהם:
ריכאז – בנק המידע.
לקידום המחקר החברתי אגודת הגליל מובילה את מרכז ריכאז – בנק המידע העוסק במחקר אקדמי חברתי בתחומי החברה, כלכלה, הבריאות והסביבה. איסוף הנתונים נעשה באמצעות סקרים ומחקרי עומק מחקרים שנחשבים ייחודיים ומשמשים לצורך בניית תוכניות התערבות ברמת הפרט והקהילה.
צוות אגודת הגליל פועל עם מגוון רחב של שותפים בהפעלת תוכניות התערבות עם הקהילה לקידום אורח חיים בריא, אבחון ומניעה של מחלות ושיפור התנאים הסביבתיים ביישובים הערבים. ניתן לעיין בפרסומי ריכאז און ליין בקישור הבא: https://web.archive.org/web/20161026140304/http://www.rikaz.org/ar/index.php
פעילות חינוכית-קהילתית-ציבורית.
האגודה מפעילה את מרכז אלמייסם לצמחי מרפא לצורך קידום פעילות ההדרכה והחינוך, אלמייסם משמש אתר הדרכה ולימוד בתחום צמחי מרפא לתלמידי בתי הספר. האתר נמצא בכפר כנא על שטח 4 דונמים, בנוסף לחממה המכילה עשרות זנים וסוגים שונים של צמחים אנדמיים לאזור הגליל והארץ בכלל. האתר כולל כיתות לימוד ואולם הצגות. התוכניות כוללות חוקר צעיר, בשביל המדע, אקוטופ, השתלמויות לעובדי הוראה ופרויקטי גמר לסטודנטים.
המרכז לצדק סביבתי וזכויות בריאות - עוסק בקידום הזכויות הבריאותיות של החברה הערבית, ומקדם פרויקטים עם רשויות מקומיות בתחום, האגודה מקדמת נושא שירותי הבריאות תוך כדי שיתוף פעולה עם ארגונים מקומיים וארציים ועבודה מול משרד הבריאות.
חברי הנהלה: נבחרים על ידי האספה הכללית..
פרופ' חוסאם חאיק – חוקר בטכניון. פרופ' אשרף בריק – חוקר בטכניון, ד"ר מבדא נעום – רופא. ד"ר גמאל דקדוקי – פסיכולוג קליני ומנהל יחידת שפי בכפר כנא. ד"ר רוזלנד דעים – מרצה במכללה האקדמית בחיפה. מר ואל עומרי – אח מוסמך ופעיל חברתי. ד"ר ריממא דעאס – חוקרת בתחום הסטטיסטיקה. גב' אפנאן חאד עלי – חוקרת בתחום האיכות. גב' נאדרה חוריה – רוקחת ומקדמת בריאות.
מנכ"ל העמותה הוא בכר עואודה מונה למנכ"ל מאז 2009.
LATAM אקוודור
LATAM אקוודור בעבר: LAN אקוודור היא חברת תעופה אקוודורית המהווה חלק מחברת LATAM. בסיסה הראשי של החברה נמצא בנמל התעופה הבינלאומי חוסה חואקין דה אולמדו שבעיר גואיאקיל. החברה מפעילה טיסות סדירות פנימיות באקוודור וכן טיסות בינלאומיות ליעדים בדרום אמריקה, צפון אמריקה ואירופה.
תולדות החברה.
החברה נוסדה ביולי 2002. הטיסות הראשונות שלה נערכו ב-28 באפריל 2003 ליעדים בינלאומיים בלבד.
בתחילת שנת 2009 LAN אקוודור קיבלה את האישור מהרשויות המקומיות להפעלת טיסות פנימיות באקוודור.
צי המטוסים.
צי המטוסים של החברה, נכון ליולי 2018:
אילן בוגר
אילן בוגר (נולד ב-1966) הוא תת-אלוף במילואים בצה"ל, כיהן כראש להק כוח האדם בחיל האוויר הישראלי.
חייו.
נולד בבסיס תל נוף, שבו שירת אביו, הרצל בודינגר. התחנך בפנימייה הצבאית לפיקוד בתל אביב והתגייס לקורס טיס מספר 111 ב-1984 אותו סיים במגמת קרב ב-1986. שירת בטייסת 102 בה טס על מטוסי A-4 סקייהוק וכפיר, עבר הסבה למטוסי F-16 ושובץ בטייסת 110. מילא תפקיד ראש מדור במחלקת אמצעי לחימה של מטה חיל האוויר, וכמדריך ומפקד קורס בבית הספר לטיסה בחצרים.
בשנת 2000 מונה למפקד טייסת 105, טייסת העקרב, בשנים 2003 עד 2005 כיהן כראש ענף לוחמים בלהק כוח האדם ואחר כך שירת כראש מחלקת הדרכה בלהק האוויר. בשנת 2007 מונה למפקד בסיס רמת דוד ופיקד עליו במהלך מבצע עופרת יצוקה. בספטמבר 2009 מונה על ידי מפקד החיל, עידו נחושתן, לעמוד בראש ועדת חקירה לנסיבות התאונה בה נהרג טייס הקרב אסף רמון, בנו של אילן רמון. ביולי 2010 מונה לראש להק כוח האדם בדרגת תת-אלוף, שירת בתפקיד עד נובמבר 2013 והשתחרר משירות הקבע.
בספטמבר 2012 פורסם כי תתי-האלופים אילן בוגר וזיו לוי, מפקד בסיס חצרים, התקרבו בניגוד לנהלים למרחק של 100 מטר בלבד, במהלך תרגול קרב אווירי בדרום.
משנת 2014 מכהן כמנכ"ל חברת הסטארט-אפ Double Cool וחבר בצוות הטייסת - מתחם סימולטורי טיסה שנמצא במבנה סינמה סיטי גלילות.
בעל תואר ראשון בלוגיסטיקה ובכלכלה מאוניברסיטת בר-אילן, בוגר המכללה לביטחון לאומי ובעל תואר שני מאוניברסיטת חיפה. נשוי לעו"ד טל אייל-בוגר, ולהם ארבעה ילדים.
פתח הריגה
פתח הריגה (אנגלית: Murder-hole; צרפתית: Meurtrière או Assommoir) הוא פתח בתקרת מעבר מקורה במצודה, בדרך כלל בתקרת מעבר בשער דרכו יכולים לוחמי חיל המצב לירות חיצים, להשליך חפצים או לשפוך נוזלים על אויב שפרץ את דלתות השער החיצוני.
פתחים מיוחדים שנקבעו מעל שער הכניסה החיצוני ובמגדלים איפשרו למגינים לכסות באש את קו החומה ונקראים משיקולי.
עמיהוד גלעד
עמיהוד גלעד (נולד בינואר 1947) הוא פילוסוף ישראלי ופרופסור מן המניין (אמריטוס) בחוג לפילוסופיה באוניברסיטת חיפה.
ביוגרפיה.
נולד לברכה לבית קרסני ולמרדכי סיגלר (לימים גלעד) וגדל בשכונת קריית משה בירושלים. למד בבית הספר העממי בית הכרם ובבית הספר התיכון ליד האוניברסיטה במגמה הביולוגית. שירת בצבא כספרן במכללה לביטחון לאומי. החל ללמוד פילוסופיה וספרות עברית באוניברסיטה העברית בירושלים, המשיך בלימודי פילוסופיה והיה לתלמידו של נתן רוטנשטרייך. את התואר הראשון והשני סיים בהצטיינות באוניברסיטה העברית בירושלים וגם את הדוקטורט, אותו סיים בשנת 1980 בנושא תורת שפינוזה. בין השנים 1988 ל-1993 כיהן כראש החוג לפילוסופיה באוניברסיטת חיפה. בשנת 2003 מונה לפרופסור מן המניין.
בתחילת דרכו האקדמית חקר את הפילוסופיה החדשה המוקדמת ופרסם מחקרים על תורותיהם של אפלטון, שפינוזה וקאנט (באנגלית ובעברית). ולאחר מכן המשיך לחקור את הדיאלוגים של אפלטון ופרסם ספר באנגלית על משמעותה הפילוסופית של כתיבתו הספרותית של אפלטון.
באמצע שנות התשעים החל לגבש תורה פילוסופית מטאפיזית עצמאית הקרויה פאננמנטאליזם. שמה מורכב משתי מילים יווניות: פאן - כל, אן - בתוך, ומנטליזם - רוחניות. תורה זו עוסקת בקיומן של אפשרויות טהורות ויש לה השלכות בעיקר בתחומי פילוסופיה אלו:
את התורה הציג ופיתח בכמה ספרים ומאמרים שפרסם באנגלית, וכן מבוא עברי לפאננמנטליזם שנקרא "אהבה ואפשרויות טהורות אחרות" (בהוצאת נהר ספרים).
פרסם שתי נובלות וסיפורים קצרים אחדים.
היה נשוי לרות לבית בנדל במשך שלושים ושש שנים (נפטרה ביום 24 במאי 2018), אב לבן, לבת וסב לארבע נכדות ושני נכדים.
קישורים חיצוניים.
https://www.youtube.com/watch?v=guSMR7GNYMw&amp;list=PLtX8ZCcA-Vapy7GZX9lSUWUtZPJDUwR_i
ויטגנשטיין
טחנה (משחק)
טחנה (או "טחנות") הוא משחק אסטרטגיה מופשט לשני שחקנים, ששורשיו בעת העתיקה.
באנגלית המשחק ידוע במספר שמות, בהם Mill ו־Mills (כלומר "טחנה" או "טחנות", כמו בעברית), שהנפוץ ביניהם הוא Nine Men's Morris ("מוריס של תשעה חיילים", כמספר הכלים על הלוח). למעשה מדובר במשפחה של משחקים שההבדל ביניהם הוא בגודל לוח המשחק ומספר הכלים על הלוח, וידועים בשמות מוריס של שלושה חיילים, מוריס של שישה חיילים ומוריס של 12 חיילים (הידוע בדרום אפריקה בשם מורַבַרַבה).
המשחק מוזכר במחזהו של ויליאם שייקספיר, "חלום ליל קיץ", שבו אומרת טיטניה: "The nine men's morris is fill'd up with mud"; בתרגומו של אפרים ברוידא: "ריבוע הפסיפסים כוסה ברפש", ובתרגומו של אהרן קומם: "משחק האבנים מושבת מרוב בוץ".
לוח המשחק.
המשחק נערך על גבי לוח המכיל 24 צמתים המצוירים על הלוח על ידי 3 ריבועים בגדלים שונים המחוברים על ידי 4 קווים היוצאים ממרכז צלעות הריבועים. מטרת המשחק היא להותיר בידי היריב פחות מ-3 חיילים או לחסום את היריב מלבצע מהלכים.
מהלך המשחק.