העברה טיפתית מתרחשת כאשר טיפות ממערכת הנשימה הנושאות מחולל ומופקות בעת שיעול, עיטוש או דיבור, באות במגע עם רירית חשופה, כגון של העיניים, האף או הפה. מאחר שהטיפות הנשימתיות גדולות וכבדות, הן אינן נשארות באוויר זמן רב, והעברת מחולל המחלה מתרחשת במרחקים קצרים. החלקיקים הנושאים את המחולל, הנקראים חלקיקי פליג, על שם קארל פליג, הם בקוטר של 0.1–2 מ"מ, וכאשר הם מתאדים לארסס, הם יכולים להישאר באוויר לתקופות ממושכות יותר. מחלות המועברות בדרך זו הן מחלות של נגיפים נשימתיים, כגון שפעת, Human parainfluenza viruses, אדנווירוס, Human respiratory syncytial virus ו-Human metapneumovirus, וכן שעלת, פנאומוקוק, דיפתריה, אדמת וקורונה.
עטיית מסכה רפואית יכולה לצמצם את הפצת הטיפות לסביבה, ואת הפיכתן לארססים.
בין משטחים.
העברה בין משטחים מתרחשת כאשר טיפות של מחולל המחלה מגיעות למשטח ומסוגלות להדביק אדם אחר שנגע במשטח ולאחר מכן בריריות חשופות כמו העיניים האף או הפה. זיהום המשטח יכול לנבוע מחניתה ישירה של הטיפות (למשל התעטשות לכיוון שולחן) או לא ישירות (למשל בהתעטשות ליד ולאחר מכן אחר נגיעה בידית או שולחן). תנאי סביבה כמו סוג החומר ממנו עשוי המשטח, טמפרטורה ולחות יכולים להשפיע על זמן הישרדות המחולל על המשטח. עם המחלות המעוברות בדרך זו נמנות: הצטננות, שפעת, סארס ושפעת העופות.
ניקיון וחיטוי המשטחים, התעטשות והשתעלות למרפק, ושטיפת ידיים יכולים למנוע העברה בין משטחים.
מחזור צואה-פה.
במחזור צואה-פה, מחוללי מחלה בחלקיקי צואה עוברים מאדם אחד לפיו של אדם אחר, לאו דווקא ישירות. הסיבות העיקריות לאופן העברה זה הוא תנאי תברואה ירודים והיגיינת ידיים לקויה. אחת הדרכים להעברה צואתית-פומית היא דרך מזון או מים שזוהמו במחולל, למשל כאשר אדם יוצא מהשירותים ללא רחצת ידיים ולאחר מכן מכין אוכל או מטפל באחרים. במדינות מתפתחות, שבהן רמת תברואה ירודה, והפרשות או ביוב מזהמים מקורות מים לשתייה, אנשים השותים מים אלה עלולים להידבק במזהמים. כמו כן, ישנן מדינות שבהן תרבות של צאייה בגלוי. דרך זו היא דרך העברה טיפוסית למחוללים הבאים: כולרה, הפטיטיס A, שיתוק ילדים, Rotavirus, סלמונלה ומיני טפילים.
יחסי מין.
מחלות מין הן כלל המחלות המועברות בעת מגע מיני, בין אם ביחסי מין וגינליים, אנאליים או אוראליים. ההעברה מתרחשת בעקבות מגע ישיר בין איברי המין, או דרך הפרשות, בין נוזל הזרע מצד הגבר או הפרשות נרתיקיות של האישה. בקבוצת המחלות המועברות במין נכללות איידס, כלמידיה, קונדילומה, זיבה, הפטיטיס B, עגבת, הרפס ולימפוגרנולומה ונראום.
שימוש בקונדום יכול למנוע מעבר של ההפרשות ולהפחית את הסיכון להדבקה.
מפה לפה.
מחלות המועברות בדרך זו מועברות במגע ישיר, כמו בנשיקה, או בעקיפין, כמו בעת שתייה מכוס משותפת או עישון מאותה סיגריה. בקבוצה זו נכללים כל המחוללים העוברים טיפתית וכן נגיפים ממשפחת ההרפס: CMV, הרפס ומונונוקלאוזיס זיהומי (מחלת הנשיקה).
מגע ישיר.
אופן העברה זה דורש מגע ישיר של העור או מגע עקיף, למשל דרך מגבת או בגדים משותפים. עם המחלות המועברות בדרך זו נמנות: פטרת הרגליים, סעפת, עגבת (במקרה שהמגע היה עם הפצע הכיבי), יבלות עור ודלקת הלחמית.
מהורה לילד.
העברה אנכית היא העברה של מחלה מהורה, על פי רוב אם, לילד, במהלך שהותו ברחם, בעת הלידה או בהנקה. צורת ההעברה אנכית כוללת מחלות כמו איידס, הפטיטיס B ועגבת.
טיפול רפואי.
ישנם מחוללים המועברים ישירות מטיפול רפואי, אם הציוד הרפואי היה נגוע, אם איבר מושתל היה מזוהם או בעת השהות במוסד רפואי והעברת המחולל מהצוות הרפואי.
וקטור.
וקטור (מעבירן) הוא אורגניזם שאינו מחולל מחלה בעצמו, אך מעביר את המחולל מפונדקאי אחד לאחר. וקטורים יכולים להעביר את המחולל בצורה מכנית, שאינה מערבת כניסה של המחולל לגופו של הווקטור, כמו למשל זבוב הנוחת על צואה ואחר כך מתיישב על מזון, או בצורה ביולוגית, שבה המחולל נכנס לגופו של הווקטור, לעיתים אף עובר שלבים במחזור חייו, ומועבר לפונדקאי, לדוגמה בעקיצה. הווקטורים הם ברובם פרוקי-רגליים, ובכלל זה יתושים, קרציות, פרעושים וכינים. אלה מעבירים מחלות כמו מלריה, קדחות מוח נגיפיות למיניהן (קדחת מערב הנילוס, קדחת דנגי וכו'), מחלות הנגרמות מריקציות, מחלת צ'אגאס, מחלת ליים ומחלת השינה. אחת הדרכים להתמודדות עם מחלות המועברות דרך וקטור היא הדברה של הווקטור.
בית הכנסת הגדול (בני ברק)
בית הכנסת הגדול בבני ברק ממוקם ברחובה הראשי של העיר, רחוב רבי עקיבא.
"בית הכנסת הגדול הישן" נוסד בכ"ד באלול תרפ"ח ברחוב קאליש. ישנם בו שישה חדרי תפילה, ובהם מניינים ושיעורים לאורך רוב שעות היום.
"בית הכנסת הגדול החדש", ברחוב רבי עקיבא, נחנך ב-1962. יוזם בית כנסת זה היה אברהם שטרן, לעילוי נשמת בני משפחתו שנספו בשואה ושני בניו חללי צה"ל. כיום מתפללת בו קהילה של יוצאי ישיבת חברון ויש בו כולל של כמה מאות אברכים.
היסטוריה.
הנחת אבן הפינה לבית הכנסת הגדול של המושבה הצעירה הייתה בי' באב תרפ"ז. שנה לאחר מכן, באלול תרפ"ח, נחנך בית הכנסת בטקס מפואר שבו נכח גם הרב אברהם יצחק הכהן קוק, הרב הראשי לארץ ישראל. בית הכנסת עבר בתחילת שנות האלפיים שיפוץ נרחב במימונו של רפאל הלפרין. יש בו כמה אולמות תפילה והמניין המרכזי מתקיים בחדר המרכזי המכונה "האולם הגדול". נוסח התפילות בחדר זה הוא נוסח ספרד, בשאר האולמות נוסח התפילה משתנה לפי זהותו של זה שנבחר לשמש כשליח ציבור.
בשנת 1962 נפתח בצמוד לבית הכנסת הישן בית הכנסת הגדול החדש, המכיל כמה מאות מקומות ישיבה ובית הכנסת הוותיק קיבל את השם "בית הכנסת הגדול הישן". יוזם בית הכנסת אברהם שטרן קרא את שמו "גיבורי ישראל" על שם הנופלים במלחמות ישראל. שניים מבניו של שטרן נפלו במלחמת העצמאות במסגרת הפלוגה הדתית של הפלמ"ח. בבית הכנסת פעלה קהילה ציונית דתית לאומית. עם השנים עזבו בני הקהילה למקומות יישוב אחרים והמעטים שנותרו התבגרו. בימי חול היה בית הכנסת סגור. בתחילת שנות האלפיים, עם התמעטותם של המתפללים הוותיקים, נכנסו לעמותת בית הכנסת גם מתפללים חרדים מיוצאי ישיבת חברון ובמשך הזמן החלו לנהל את המקום. בבית הכנסת ישנו לוח הנצחה לראש הממשלה המנוח מנחם בגין ובו תקציר קורות חייו.
בקומת הקרקע מתנהל בית תמחוי "בית התבשיל". בקומה השנייה בית הכנסת האמור של יוצאי ישיבת חברון ובקומה השלישית כולל "הליכות משה" במימונו של דן גרטלר, שמימן גם את עלות בניית הקומה השלישית.
מונסונייגו
אבי בן זקן
אבי בן זקן (נולד ב-8 באוקטובר 1982) הוא יוצר, צלם, מוזיקאי ובמאי קליפים ישראלי.
ביוגרפיה.
בן זקן נולד בקריית ים. בעשור הראשון של המאה ה-21 הוציא לאור שלושה אלבומים תחת השם 'אוויל הכפר'. בעשור השני של המאה ה-21 החל לצלם, לערוך ולביים קליפים. בשנת 2015, השלים לימודי תקשורת חזותית במרכז האקדמי לעיצוב ולחינוך ויצו חיפה, במסגרתם יצר את סרטו התיעודי הקצר 'ננסלבן'. בין הקליפים שביים ניתן למנות את 'כולנו נשתגע' (פאר טסי), 'תן למוזיקה לדבר' (סאבלימינל), 'קומי לכי' (דנה ברגר), 'תגידי מה קורה לך' (מאור אדרי), 'אומר דברים בשקט' (אורן ברזילי), 'ישראלה' (האולטראס), 'נגן' (שיר לוי), 'לפעמים' (אורי בן ארי) ו'השעות הקטנות' (ניב דמירל).
בשנת 2018, הוציא את הסינגל 'סוף העולם הזה', אותו כתב והלחין עם זי קיי, ואת הסינגל 'כמה מתוק' אותו ביצע וכתב ביחד עם נומי. בנוסף, כתב את התסריט לקליפ 'טיפוס של חורף' של מושיקו מור, אותו גם הפיק, צילם וערך. בשנת 2019, הוציא את הסינגל 'אבק וזכוכיות' אותו כתב והלחין, ואף ביים את הקליפ. באותה השנה, כתב את התסריט לקליפ 'הניחי לי' של מושיקו מור, אותו גם ביים, הפיק, צילם וערך. כמו כן, כתב את התסריט, הפיק, צילם וערך גם את הקליפ 'תסביכים' של מושיקו מור, וצילם וערך גם את הקליפ 'זאב בודד' של מושיקו מור.
בשנת 2020, צילם וערך את הקליפ 'השתגע העולם' של עומר אדם. בשנת 2021, כתב והלחין את השיר 'תן בי אור' של מירי מסיקה ואלמוג טבקה, ואת השיר 'אין לאן לחזור' של פאר טסי. כמו כן, ביים וערך את הקליפ 'נצנצים' של אודיה, ואייר את עטיפת הספר 'יום אחד נעוף' מאת איציק חדד. בשנת 2022, כתב והלחין את השיר 'מאיה' של ניב דמירל. כמו כן, ביים וערך את הקליפ 'הרב שלי אומר' של אודיה.
בן זקן עוסק גם בצילום סטילס, לרוב בנושאי טבע ואורבניות ישראלית בגישת ואבי-סאבי. משרד החוץ הישראלי רכש ממנו מאגר תמונות.
תחנת הרכבת ערד
__ללא_תוכן_עניינים__
ויאצ'סלב איוואנקוב
ויאצ'סלב קירילוביץ' איוואנקוב (ברוסית: Вячеслав Кириллович Иваньков;; 2 בינואר 1940 - 9 באוקטובר 2009) היה מראשי המאפיה הרוסית וגנב בחוק מפורסם שפעל בברית המועצות ובארצות הברית.
היה ידוע בכינוי "יפונצ'יק" ("היפני") שהוענק לו על שם עיניו המלוכסנות, אם כי ישנה גרסה הטוענת כי קיבל את הכינוי על הישגיו בג'ו ג'וטסו.
ביוגרפיה.
איוואנקוב נולד ב-2 בינואר 1940 למשפחה לא מתפקדת. אמו הייתה עצבנית לעיתים תכופות ואביו היה אלכוהוליסט. בריאותו של איוונקוב בילדותו הייתה חלשה. בבית הספר החליט לחזק את בריאותו ולעסוק אינטנסיבית בענפי ספורט, כגון איגרוף ואמנויות לחימה. מגיל 14 החל ויאצ'סלב לגנוב.
את הפעילות הפלילית החל באמצע שנות ה-60, ועסק בגנבה. בסוף שנות ה-60 הצטרף לכנופיה של גנאדיי קרקוב הידועה בכינוי "מונגול". הכנופיה התמקדה בסחיטת אנשים אמידים. תחת איומים הוציאו אותם מן העיר ואילצו אותם למסור כסף ודברי ערך תוך שימוש באלימות, ואפילו חפרו עבורם קברים כלחץ פסיכולוגי.