בסוף שנת 2019 תיקנה גוגל את התמיכה לעברית, וכעת הממשק מיושר מימין לשמאל, וכן ניתן לכתוב מימין לשמאל בצורה מושלמת.
צנזורה.
בשנת 2009, בית משפט מחוזי בטורקיה פסק על חסימת הגישה לאתר לאחר שאחד הדפים שאוחסנו עליו הכיל עלבונות במייסד טורקיה המודרנית, מוסטפא כמאל אטאטורק. בשנת 2012 קרא בית המשפט של האיחוד האירופי להסיר את החסימה אך נכון ל-2013 היא עדיין קיימת.
2147483647
עדנאן ח'אשוקג'י
עדנאן ח'אשוקג'י (בערבית: عدنان خاشقجي; תעתיק מדויק מערבית: עדנאן ח'אשקג'י; לעיתים גם: עדנאן חאשוגי; 25 ביולי 1935 – 6 ביוני 2017) היה סוחר נשק ואיש עסקים סעודי. נודע במעורבותו ב"פרשת איראן-קונטראס" ובהיותו האיש העשיר בעולם בשנות ה-80.
ביוגרפיה.
נולד במכה כבן הבכור למוחמד ח'אשוקג'י, שהיה רופאו האישי של המלך אבן סעוד. אביו היה טורקי שהשתקע בסעודיה ושימש תקופת מה כסגן שר הבריאות.
עד שנת 1952 למד בקולג' ויקטוריה היוקרתי באלכסנדריה, שם גם הכיר את מלך ירדן, חוסיין.
משנת 1953 למד באוניברסיטת סטנפורד ובאוניברסיטת המדינה של קליפורניה. הוא הפסיק את לימודיו ונכנס לעסקים.
ח'אשוקג'י תיווך בעסקאות נשק בין חברות אמריקניות לסעודיה בשנות השישים והשבעים, ועבד בצמוד לתאגיד לוקהיד, כיום לוקהיד מרטין בהמשך ייצג את צרפת במרוץ מול בריטניה במטרה להשיג עסקה בסך 20 מיליארד דולר של נשק תמורת נפט עם הסעודים. ב-1987 תמונתו פורסמה בשער מגזין "טיים", תחת הכותרת: "עסקאות הנשק האפלות - חיי החברה הגבוהה והעסקאות הנוצצות של עדנאן ח'אשוקג'י"..
בשנת 1988 הוא נעצר בשווייץ והואשם בהסתרת כספים של נשיא הפיליפינים פרדיננד מרקוס ואשתו אימלדה, ולאחר שלושה חודשים הוסגר לארצות הברית. הוא שוחרר בערבות ובסופו של דבר זוכה מהאישומים נגדו. שנה לפני כן בית משפט בפריז חייב אותו לשלם 1.6 מיליון דולר על הברחת 37 ציורים לפריז, ציורים שאותם קנה בארצות הברית עבור מטוסו הפרטי.
בשיא גדולתו, הונו של ח'אשוקג'י נאמד ב-2.4 מיליארד דולר, והוא נחשב לאיש העשיר בעולם. בניגוד לסוחרי נשק אחרים ששמרו על חשאיות, במסיבות שלו הופיעו סלבריטאים רבים, נשים יפהפיות, וטייקונים אחרים. אחת המפורסמות שביניהן הייתה זו שערך באיסטנבול אחרי ניתוח של ליז טיילור, שחלתה בסרטן; לאחרת הזמין את להקת קווין. להערכת העיתון הגרמני "דר שפיגל", ח'אשוקג'י החזיק רק כ-50 מיליון דולר ב-1990.
ח'אשוקג'י החזיק בעבר באחת היאכטות הגדולות בעולם, "נבילה", שנקראה על שם בתו. היאכטה, שאורכה 86 מטרים, הכילה חניה לרולס-רויס פנטום 5, מסוק, וצוות בן 40 איש. היאכטה הופיעה בסרט של ג'יימס בונד "לעולם אל תאמר לעולם לא". כשהאימפריה שלו נקלעה לקשיים כספיים, הוא מסר את היאכטה לסולטן של ברוניי, שמכר אותה אחר כך לדונלד טראמפ תמורת 29 מיליון דולר - כ-30 שנה לפני שטראמפ נבחר לנשיא ארצות הברית (כיום בידי המשקיע הסעודי אל-וליד בן טלאל).
החזיק במספר מעונות בעולם, ביניהם וילה "מוחמדיה" בריביירה הצרפתית, "לה בראקה" במרבייה שבספרד, וכן שתי קומות במגדל אולימפיק בשדרה החמישית בניו יורק.
פרשת איראן-קונטראס.
ח'אשקג'י היה מעורב בפרשת איראן-קונטראס כמתווך מרכזי בחילופי הנשק לבני ערובה יחד עם סוחר הנשק האיראני מנוכר גורבניפר. בסדרת אירועים מורכבת נמצא כי לווה כסף בגין רכישות נשק אלה מהבנק לאשראי ומסחר בינלאומי (Bank of Credit and Commerce International) בגיבוי ערב הסעודית וארצות הברית. פקידו בפרשה יצר מחלוקת קשורה כאשר חשוגי תרם מיליונים לאמריקן יוניברסיטי בוושינגטון הבירה כדי לבנות אולם ספורט שנשא את שמו. ח'אשוקג'י היה חבר בוועד הנאמנים של האוניברסיטה החל משנת 1983 ועד שהוגש נגדו כתב אישום בגין הונאה ואישומים אחרים במאי 1989. חשוגגי היה "הסוכן הזר ראשי" של ארצות הברית וסייע בהקמת השותפות המודיעינית המכונה "מועדון ספארי". זו הייתה ברית סמויה של שירותי מודיעין שהוקמה בשנת 1976, וניהלה פעולות חשאיות ברחבי אפריקה בתקופה בה הקונגרס בארצות הברית הגביל את כוחו של ה-CIA.
חיים אישיים.
ח'אשוקג'י התחתן בשנת 1961 עם סנדרה דיילי, בריטית בת 20 שהתאסלמה ושינתה את שמה לסוראיה. השניים היו נשואים עד שנת 1974, נולדו להם ארבעה בנים ובת. ב-1982 קיבלה גרושתו 870 מיליון דולר במסגרת הסכם הגירושין.
בשנת 1978 נישא בשנית עם האיטלקייה לאורה ביאנקוליני, שהייתה אז בת 17, התאסלמה והפכה ללאמיה ח'אשוקג'י. לשניים בן משותף.
מאוחר יותר נישא בשלישית לאיראנית בשם לשאהברי עזם זנכנה.
הוא הודה בפומבי על חיבתו ליצאניות ואמר כי יש לו 11 "נשות שעשועים" - שעינגו אותו ביאכטות ובבתי הקיט שלו.
אחותו של ח'אשוקג'י, סמירה, היא אימו של דודי אלפאיד, שהיה ידידה של הנסיכה דיאנה.
בסוף ימיו סבל ממחלת פרקינסון ומת בבית חולים בלונדון.
מנהל מערכות מידע ראשי
Chief Information Officer
התאחדות נשים עבריות לשיווי זכויות בארץ ישראל
התאחדות נשים עבריות לשיווי זכויות בארץ ישראל היה ארגון נשים פמיניסטי ציוני, על-מפלגתי, שפעל בתקופת היישוב בארץ ישראל.
תולדותיו.
ההתאחדות הוקמה ב-1919 במטרה לקדם את מעמדן הפוליטי של נשים יהודיות בארץ ישראל. מקימות ההתאחדות היו נשים ממגזרי היישוב השונים: עירוניות ובנות המושבות הוותיקות, חילוניות, משכילות ואשכנזיות, שראו עצמן כארגון ארצי בלתי מפלגתי הפועל תחת הסיסמה "חוקה אחת ומשפט אחד לאיש ולאישה".
משנות ה-20, החליטה ההתאחדות להקים רשימה פוליטית שתתמודד בבחירות לאספת הנבחרים של היישוב המאורגן. נציגות ההתאחדות התמודדו ונבחרו לכל ארבע אספות הנבחרים וחלקן לאחר תקופת פעילות מצאו עצמן משתלבות בגופים פוליטיים אחרים.
באספת הנבחרים הראשונה (1920) זכתה ההתאחדות (שרצה תחת השם "אגודת הנשים") ב-5 נציגות מתוך 314 נציגים (אסתר ייבין, נחמה פוחצ'בסקי, אלישבע גיסין-שטרויט וחמדה רוזנברג), באספת הנבחרים השנייה זכתה ההתאחדות ב-13 נציגות מתוך 221 צירים, באספה השלישית ב-3 נציגות מתוך 71 נציגים, בשותפות עם הסתדרות נשים עבריות ובאסיפה הרביעית זכתה יחד עם ויצו ב-4 נציגות מתוך 171 צירים. בבחירות השתתפו רשימות נוספות של נשים.
בשלב הקמת הרשימה עוד לא עוגנה בחוק זכות בחירה לנשים ואחת ממטרות הרשימה הייתה לעגן בחוק זכות זו. לאחר עיגון חוק זכות הבחירה, פעלה ההתאחדות להרחבת זכות זו גם לרשויות המקומיות ובמקביל קידמה הקמת לשכות ייעוץ משפטיות, בעיקר כדי לסייע בנושאי אישות ומשפחה. נושאים נוספים שהעסיקו את ההתאחדות היו המאבק לאיסור נישואי קטינות, זכות ההתאזרחות של נשים בנפרד מבני זוגן וזכותן לסרטיפיקטים לעלייה לארץ על סמך הכנסתן, וללא אישור בני זוגן.
ד"ר רוזה וולט-שטראוס אשר עלתה לארץ ישראל ב-1919, נבחרה חודשיים לאחר מכן ליושבת ראש התאחדות הנשים העבריות לשיווי זכויות האישה. וולט-שטראוס, שנהנתה מיוקרה רבה ומקשרים ענפים במסגרות תנועות הנשים העולמיות, כיהנה בתפקיד זה כ-18 שנה. בין חברות הוועד היו ד"ר מרים נופך, פניה מטמון-כהן, אסתר ייבין, חסיה סוקניק ושרה עזריהו.
הסניף הראשון של ההתאחדות הוקם בירושלים וחברותיו עסקו בעיקר בהנחלת השפה העברית לנשים והקניית מקצוע לנשים ולנערות. סניפים נוספים נפתחו בחיפה, ביפו ובתל אביב, שם החלו לעסוק בקידום זכות הבחירה לנשים בבחירות שהתקיימו לוועד הקהילה. מאמצים אלה נשאו פרי ב-1919 עם בחירת נשים לוועדי חיפה וראשון לציון.
לאחר תקופה קצרה של פעילות נפרדת, התאגדו הסניפים לארגון ארצי אחד ונפתחו סניפים ברחובות, ראשון לציון, פתח תקווה, צפת וטבריה. במקביל, שיתפה ההתאחדות פעולה עם גופים פמיניסטים בינלאומיים והצטרפה ב-1920 לברית הבינלאומית של הסתדרויות נשים לשוויון זכויות. נשות ההתאחדות השתתפו בקונגרסים בינלאומיים להשגת זכות הבחירה בז'נבה ב-1920, ברומא ב-1923, ב-פריס ב-1926 ובברלין ב-1929. בכך הייתה ההתאחדות לארגון היהודי הארץ ישראלי הראשון שהצטרף לארגון בינלאומי כלשהו.
ההתאחדות הוציאה עיתון בשם "החוזר", עלונים וחוברות מידע בהן "זכויות האשה לפי חוקי ארץ ישראל" שיצאה ב-1930 בעריכת דב יוסף, כללה 75 עמודים והודפסה במספר מהדורות.
דיני הנאמנות
התאחדות נשים עבריות לשיווי זכויות בא&quot;י
התאחדות נשים עבריות
התאחדות הנשים העבריות לשווי זכויות האישה בארץ ישראל
דניאל סברובסקי
דניאל סוורובסקי (בלועזית: Daniel Swarovski; 24 באוקטובר 1862 - 23 בינואר 1956) היה איש עסקים אוסטרי יליד צ'כיה בתחום הזכוכית, מייסד חברת ייצור הזכוכית והקריסטלים "סברובסקי".
ביוגרפיה.
סברובסקי נולד בעיר צפון בוהמיה, באימפריה האוסטרית (כיום בצ'כיה), לאב שעסק בחיתוך זכוכית.
האב היה בעל מפעל זכוכית קטן, ובבגרותו דניאל למד את רזי המקצוע במשך שנתיים במפעל המשפחתי. בתקופה זו הוא פיתח מיומנות באומנות חיתוך הזכוכית.
בשנת 1892 המציא מכונה שהקלה על תהליך חיתוך בדולח, אותה רשם כפטנט.
בשנת 1895 ייסד חברה ומפעל על שמו, "סברובסקי", בעיר ואטנס (Wattens) במחוז אינסברוק שבאזור טירול, כדי להשתמש במשאבי האנרגיה הטבעיים של האזור (כגון מים) עבור הייצור התעשייתי של הקריסטלים. בעשורים הבאים פיתח עם שלושת בניו טכניקות ייצור שונות ליצירת קריסטלים בוהקים וטהורים ככל האפשר, ותעשיית התכשיטים של החברה החלה לשגשג. ב-1935 ייצר בנו הבכור לראשונה משקפיים, ובכך הונחה התשתית למחלקה האופטית של החברה.
סברובסקי מת ב-1956, בגיל 94.
רון בן-ישראל
רון בן-ישראל (נולד ב-1957) הוא שף מגדנאות ישראלי, הפועל ומתגורר בניו יורק. בעליו של 'רון בן-ישראל עוגות' בסוהו, מנהטן.