ישנם חוקרים המאחרים את זמן כתיבת הספר לתקופת חז"ל, בגלל הקרבה התוכנית של הספר לספרות חז"ל.
הספר שייך לסוגה המכונה מקרא משוכתב. הספר נמצא בידינו בלטינית בלבד, ב-18 כתבי יד שלמים ושני כתבי יד חלקיים אך כנראה הוא תורגם אליה מיוונית, שאליה תורגם מעברית במאה ה-11 או ה-12. חוקרי הספר נעזרים בכתב יד עברי מהמאה ה-14 בשם "דברי הימים" שהוא עיבוד של אלעזר בן אשר הלוי של ספרו של ירחמיאל בן שלמה, שהוא כנראה תרגום חוזר לעברית של הגרסה הלטינית של "קדמוניות המקרא". השם "קדמוניות המקרא" הוא תרגום השם המופיע בכתבי היד הלטיניים של החיבור, והוא משקף את תוכנו.
מבין הספרים החיצוניים, זהו הספר הקרוב ביותר לספרות התלמודית, ואין בו דבר המנוגד לשיטת חז"ל. הספר מתאר את תולדות העולם מאדם הראשון, ומסיים באופן מפתיע דווקא בשאול. מכיוון שלא נראה שיש היגיון רב בסיום הספר דווקא בתקופה זו, סבורים חוקרים רבים שכתבי היד שהגיעו אלינו קטועים, והספר הסתיים במקורו בתקופת דוד או מאוחר יותר. היה מי שהציע שהספר נועד להשלים את דברי הימים (אשר מתחילים בתיאור היסטורי מימי שאול). יש בספר הרחבות פרשניות לנושאים שונים שהמקרא מקצר בהם או עובר עליהם בשתיקה, והוא ממעט לדון בנושאי הלכה, ובשונה מספרים אחרים בני תקופתו אינו מייחס עצמו להתגלות או לדמות מקראית כלשהי.
בספר ישנם תכנים אגדיים המופיעים אצלו לראשונה, כגון האגדות על השלכת אברהם לכבשן האש, נישואי דינה לאיוב, והיוולדו של משה כשהוא נימול.
הספר לא נכלל במהדורת "הספרים החיצונים" של אברהם כהנא.
אלימות כלכלית במשפחה
אלימות כלכלית במשפחה היא אלימות כלכלית במסגרת משפחתית ומהותה היא מניעת אדם מלשלוט על הנכסים והמשאבים הכלכליים השייכים לו על פי חוק במסגרת כזו.
מאפיינים.
הובאו מספר מאפייני אלימות כלכלית במשפחה - בפרט הפרקטיקות הבאות כשהן מלוות בהטלת אימה או בכפייה מתמשכים:
נתונים סטטיסטיים.
בישראל.
כ-4% מהפניות לקו החירום הארצי למניעת אלימות במשפחה המופעל על ידי ארגון הנשים ויצו עוסקות באלימות כלכלית.
בסקר שנערך ב-2012 בקרב 450 נשים, נמצא כי כ-30% מהנשים ילידות ישראל שנסקרו השיבו שלבן זוגן נתונה הסמכות הבלעדית לנהל את העניינים הפיננסיים של התא המשפחתי (לעומת 26% מהנשים יוצאות אתיופיה ו-20% מהנשים יוצאות ברית המועצות לשעבר). מתוך נשים אלו, 20% מהנסקרות ילידות ישראל, ו-16% מהנסקרות יוצאות ברית המועצות ציינו שהבעל הציב עובדה בקובעו שהוא ינהל את העניינים הכלכליים. שיעור המקרים שבהם השליטה מהווה צורה של אלימות כלכלית לא נבחן בסקר זה. לא נעשה שאלון דומה בקרב גברים.
בינואר 2018, לכבוד עשור שנות פעילות, ערכה עמותת רוח נשית (עמותה פמיניסטית הפועלת לחיזוק כוחן הכלכלי של נשים נפגעות אלימות בישראל), בשיתוף המרכז האקדמי רופין, כנס ראשון מסוגו בישראל, בנושא "אלימות כלכלית" בישראל. בסקר שערכה העמותה התברר כי כשליש מהאוכלוסייה מכירים נפגע מאלימות כלכלית בפועל, אף על פי שהמושג אלימות כלכלית לא מוכר (בסקר שנערך, 39% מהנשים ו-33% מהגברים הכירו את המושג.).
תהליכי חקיקה בישראל.
התארגנות "מכה מצלצלת", שהוקמה על ידי ד״ר קוטי לפיד ונילי גולן, פעלה עם ח"כ אורית זוארץ לקדם חוק פרטית למניעת אלימות כלכלית. ההצעה הוגשה בשנת 2009 אך לא קודמה. הצעה דומה הוגשה בשנת 2015 על ידי קבוצת חברי כנסת. ביולי 2016 הוצגה הצעת חוק בנושא, על ידי המשרד לשוויון חברתי.
בהצעת חוק פרטית של ח"כ אורית זוארץ הוגדרה אלימות כלכלית במשפחה כהתנהגות של בן זוג שיש בה לפחות אחד מהמאפיינים הבאים:
תור M/M/1
בתורת התורים, תור M/M/1 הוא מודל תורים בעל שרת יחיד וללא מגבלה על קיבולת התור המשמש לעיתים קרובות למידול של מערכות בשל פשטותו המתמטית. הסימון M/M/1 מייצג על פי סימון קנדל מערכת כלהלן:
ההכללה של תור M/M/1 למערכת בעלת מספר כלשהו של שרתים מכונה תור M/M/c.
תור M/M/1 כתהליך לידה ומוות.
אם נגדיר את מספר הלקוחות במערכת, "k", כמשתנה המצב, תור M/M/1 הוא תהליך לידה ומוות (Birth-death process) מהפשוטים ביותר, שבו קצב הלידה (הגעת לקוח חדש לתור) וקצב המוות (סיום שירות ויציאה מהמערכת) קבועים עבור כל המצבים למעט מצב הקצה שבו אין לקוחות במערכת (במצב הקצה קצב המוות הוא אפס). יהי λ קצב מופע הלקוחות ו-μ קצב השירות, שניהם קבועים כאמור עבור כל המצבים למעט מצב האפס.
מכאן אפשר לנסח את משוואות המצב הדיפרנציאליות המתארות את הסתברות המערכת להיות במצב "k" בזמן "t":
במצב שיווי המשקל הנגזרות מתאפסות ועל כן קצב הכניסה למצב מסוים שווה לקצב היציאה ממנו, כך שמתקבלות המשוואות הבאות:
שאותן ניתן לפתור ביחד עם משוואת נורמליזציה אחת לסכום ההסתברויות:
הסכום המתקבל במשוואת הנורמליזציה הוא טור גאומטרי המתכנס רק עבור μ&gt;λ, אז ניתן לומר שקיים מצב שיווי משקל בו המערכת תהיה יציבה, שכן אחרת התור ילך ויגדל לאינסוף. מכאן נגזר תנאי שיווי המשקל של התור, שניתן לתארו מילולית כתנאי הדורש שקצב השירות יהיה גדול מקצב מופע הלקוחות.
תוצאות שיווי המשקל.
נהוג להגדיר את היחס בין הקצבים כפרמטר של המערכת: formula_6, וכאמור, המערכת תגיע לשיווי משקל רק עבור formula_7. פתרון תהליך הלידה והמוות מניב את ההסתברות שהמערכת תהיה במצב "k", כלומר שבמערכת כולה יהיו "k" לקוחות, והיא:
באמצעות הסתברויות אלו ניתן לחשב בקלות יחסית את המדדים האחרים:
גדעון אלטשולר
גדעון אלטשולר (אלשור) (ט"ו בשבט תרפ"ח; 6 בפברואר 1928 – ט"ז בחשוון תשס"ט; 14 בנובמבר 2008) היה איש צבא, מוותיקי קציני חיל השריון בצה"ל, שימש ראש המטה של אריאל שרון במלחמת יום הכיפורים. היה חבר התנועה למען ארץ ישראל השלמה, ממייסדי התחייה ומזכ"לה, וממקימי חוג הקצינים לביטחון ושלום. ממייסדי היישוב כרמי יוסף.
ביוגרפיה.
גדעון אלטשולר נולד בחיפה וגדל ברחובות. אביו הוא נקדימון אלטשולר, בנו של
יצחק זאב אלטשולר, מחלוצי העלייה הראשונה וממייסדי המושבה רחובות. אמו, חיה לבית אפשטיין, הייתה נצר לעליית החסידים בשנת 1777. אמה פרל לבית יפה, ילידת חברון, הייתה מצאצאי ישראל יפה, "המדפיס מקאפוסט".
בשנת 1942, בהיותו בכתה ח', גויס גדעון אלטשולר להגנה על ידי מדריכו במכבי צעיר, אך בנערותו הצטרף לאצ"ל, ואחר כך התנדב לבריגדה היהודית. הוא שירת בגדוד השלישי של הבריגדה במצרים, בהולנד ובבלגיה.
במלחמת העצמאות שירת בגדוד 52 של חטיבת גבעתי ולחם בקרבות בלטרון, בתל א-ריש ובדרום. לאחר המלחמה למד מזרחנות ומדע המדינה באוניברסיטה העברית בירושלים. היה ממקימי מערך המודיעין של צה"ל.
אלטשולר הוא מוותיקי חיל השריון. בשנים 1964–1965 היה מפקד גדוד 52, והשתתף ב"מלחמה על המים" מול צבא סוריה. במלחמת ששת הימים היה סגן מפקד חטיבה 60 ונפצע בקרבות בסיני.
בשנת 1969 הקים את חטיבה 274, שהייתה הכוח המשוריין הראשון של טנקים רוסיים מדגם "טירן" T-54 ו-T-55 אשר נלקחו שלל במלחמת ששת הימים. תג החטיבה עוצב על ידי בן דודו גרשון גרא. חטיבה 274 כללה ארבעה גדודים, שהתאמנו לצליחת תעלת סואץ, למקרה הצורך.
במלחמת יום הכיפורים היה ראש המטה של אוגדה 143 בפיקודו של אריאל שרון, שלחמה בקרבות הבלימה בסיני וצלחה את תעלת סואץ לעומק מצרים. לאחר מלחמת יום הכיפורים, ב-1974, נשלח לכורדיסטן לארגן את אימון השריון של הפשמרגה, הצבא הכורדי, ונפגש עם המנהיג הכורדי מולא מוסטפא ברזאני. השתחרר מצה"ל ב-1975, בדרגת אלוף-משנה.
אלטשולר היה בעל אידאולוגיה לאומית עקבית. עם שחרורו מצה"ל הצטרף לתנועה למען ארץ ישראל השלמה. נטל חלק בעליות על הקרקע באלון מורה ובקדומים. השתתף בשביתות הרעב מול משרד ראש הממשלה במחאה על הסכמים מדיניים שהיו כרוכים בפשרות מדיניות. כשהפגין נגד ביקור נשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר בכנסת נעצר על ידי המשטרה ושהה במעצר מספר ימים.
היה ממייסדי "התחייה" וכיהן כמזכ"ל התנועה. לימים הצטרף לצומת, ואחר כך פרש ממנה. היה בין מקימי חוג הקצינים לביטחון ושלום, ועבד בשיתוף פעולה עם חוג הפרופסורים לחוסן מדיני וכלכלי. לפני יישום תוכנית ההתנתקות מגוש קטיף קרא לסרב פקודה.
אלטשולר היה ממייסדי היישוב הקהילתי כרמי יוסף במועצה האזורית גזר, ובמשך שנים עמד בראש שני הוועדים ביישוב – ועד האגודה והוועד המקומי.
גדעון אלטשולר היה נשוי לחרות, ולהם חמש בנות. בתם היא ד"ר מור אלטשולר. בתם בשמת שלומציון נשואה לרב ארז סלע, מחבר הספר "ארזי הלבנון" על מסכת נזיר, העומד בראש מיזם אוצר החכמה.
קראטה קיד (סרט, 2010)
קראטה קיד (באנגלית: The Karate Kid) הוא סרט פעולה אמריקאי משנת 2010, שביים הרלד זוורלד, בכיכובם של ג'יידן סמית' וג'קי צ'אן. הסרט מבוסס על סרט בעל אותו שם משנת 1984. את הסרט הפיקו הוריו של ג'יידן, ויל וג'יידה פינקט סמית'.
עלילה.
דרה פרקר (ג'יידן סמית') בן ה-12 עובר יחד עם אמו מדטרויט שבארצות הברית לבייג'ינג שבסין. דרה מתאהב בכנרית בת גילו – מי יינג – אך סובל מהצקותיו של הבריון הכיתתי צ'נג. באחד המקרים מתערב לטובתו של דרה איש התחזוקה של בית הדירות בו הוא גר, מר האן, המתגלה כאמן קונג פו. האן מלמד את דרה קונג פו ובכך מתחיל לרכוש ביטחון עצמי. במקביל הוא מתיידד עם מיי יינג (Wenwen han).