ערב הקמת המדינה, שימש כשוטר צבאי ושמר על העיתונאים הזרים, במוזיאון תל אביב, במעמד הכרזת העצמאות. במאי 1948, לפני הכרזת העצמאות סיים את לימודי המשפטים, קיבל תעודת עורך דין והצטרף לשורות עורכי הדין בפלשתינה.
עם שחרורו מהצבא הועבר למשטרת ישראל והיה ממקימי המשטרה. במהלך שירותו במשטרה, סיים את לימודי חקירה כללית- מדעים לגילוי הפשע, באוניברסיטת שיקגו. בין היתר שימש גם כחוקר ראשי, כתובע המחוזי בבתי המשפט השלום והמחוזי בתל אביב ולאחר מכן כיועץ משפטי של אגף החקירות. עד שנת 1951 שימש כפרקליט נפת יפו, ואז העבירו פרקליט המדינה, לשמש כסגן פרקליט המחוז.
הוא נקרא ביחד עם חברים נוספים, (השופטים חיים כהן ואליהו מני) להקים את הגרעין של משרד המשפטים.
במהלך שנות החמישים, לאחר שפרש משירותו כעובד מדינה, עסק כעורך דין עצמאי עד יום מותו.
נפטר ב-26 במאי 2005.
תארים, הישגים, ותרומה לקהילה.
במשך השנים קיבל תואר "מוסמך במשפטים" מאוניברסיטת תל אביב ולאחר מכן תואר דוקטורט במשפט בינלאומי מאוניברסיטת קולומביה, באמצעות אוניברסיטת לונדון. קיבל תואר "פרופסור כבוד", מאוניברסיטת אקולוגיה בבוקרשט, רומניה בה נתן בהתנדבות הרצאות על המשפט בישראל.
בשנת 1960 השתתף בהכנות ללכידת אדולף אייכמן, שבמהלכן יצא קנת - שהיה מ"טובי החוקרים" - לארגנטינה, וסייע בהכנות שם. באותה השנה היה קנת ממקימי ארגון השוטרים הבינלאומי בישראל. שימש בתפקידים שונים והיה לנציג הארגון בוועדות שונות של משטרות העולם.
בנוסף, כיהן גם כנשיא בית הדין הצבאי בעזה, במסגרת שירות מילואים, בדרגת רב-סרן.
כמו כן שימש כסגן יושב ראש בתי הדין למשמעת של לשכת עורכי הדין למעלה מ-30 שנה. והיה פעיל בוועדות שונות של לשכת עורכי הדין ובעיקר בוועדות ההתמחות, וכבוחן בבחינות מתמחים של הלשכה. כמו כן שימש נציג הלשכה, בועדת חוק חוקה ומשפט, בכנסת.
בנוסף היה גם פעיל בתפקידים ציבוריים רבים ושימש כיושב ראש עמותות כגון:
תפקידים נוספים:
בשנת 1998 קיבל מאת לשכת עורכי הדין מדליית זהב על יובל שנות פעילות במערכת המשפט.
בשנת 2004 הוענק לו תואר "יקיר המקצוע" של לשכת עורכי הדין על תרומתו למשפט בישראל וללשכת עורכי הדין.
פרנסואז דיר
פרנסואז דיר (בצרפתית: Françoise Dürr; נולדה ב-25 בדצמבר 1942) היא טניסאית עבר צרפתית. אחת הטניסאיות הבולטות בעולם בשנות ה-60 ובשנות ה-70, דורגה במקום השלישי בעולם בשנת 1967. היא זכתה ב-12 תוארי גראנד סלאם, מהן זכייה ביחידות, 7 זכיות בזוגות נשים ו-4 בזוגות מעורבים.
פרנסואז דיר נולדה באלז'יר שאז הייתה בירה של המושבה הצרפתית. אביה שירת בחיל האוויר הצרפתי ונהרג בשנת 1945. בשנת 1955 עם תחילת מלחמת העצמאות של אלג'יריה המשפחה עברה לפריז.
במסגרת טורנירי גראנד סלאם היא השתתפה רק פעם במשחק גמר בתחרויות ליחידים וזכתה בתואר.
במסגרת טורנירי גראנד סלאם לזוגות נשים היא השתתפה ב-18 גמרים נשים וזכתה ב-7 תארים עם פרטנריות שונות.
במסגרת טורנירי גראנד סלאם לזוגות מעורבים היא השתתפה ב-8 גמרים נשים וזכתה ב-4 תארים עם פרטנריות שונות.
לאחר הפרישה היא עברה להתגורר בארצות הברית (בעלה היה אמריקאי) אך בשנת 1992 חזרה לצרפת עם שני ילדיה.
סיכום גמרי גראנד סלאם לזוגות נשים.
הרעה: בשנת 1977 אליפות אוסטרליה הפתוחה נערכה פעמיים.
קליטשאנעף
קליטשנף
קליטשאניף
FSC Żuk
FSC Żuk (בפולנית: FSC Żuk) הוא כלי רכב בתצורות: מסחרית ו-טנדר אשר יוצרה על ידי יצרנית כלי הרכב הפולנית Fabryka Samochodów Ciężarowych, (באנגלית: FSC Lublin Automotive Factory) בלובלין, בין השנים 1958–1996.
יוצרו 587,820 יחידות.
ההרפתקה של אולף
דאורייתא
דְּאוֹרָיְתָא (או: מִדְּאוֹרָיְתָא; בעברית: "של התורה") הוא שמן של הוראות הלכתיות ביהדות.
ההלכות מדאורייתא הן אלו שנחשבות לחלק ממערכת החוקים שניתנו על ידי אלוהים למשה, לעומת ההלכות מדרבנן שנחשבות לחוקים שחז"ל תיקנו והוסיפו על גבי מערכת ההלכות דאורייתא ("תקנות חכמים").
להבחנה בין הלכות בעלות תוקף מדאורייתא לעומת הלכות בעלות תוקף מדרבנן משמעויות מעשיות בפסיקת ההלכה, כגון במקרה של ספק אם יצא ידי חובת המצווה.
הגדרת מושגים.
דין דאורייתא כולל את כל הדינים שנמסרו למשה רבנו בהר סיני. כלומר הן דינים הכתובים בתורה (במפורש או שנלמדים מפסוק) והן דינים שהם "הלכה למשה מסיני", כלומר דינים שאין להן מקור בתורה שבכתב והם בבחינת תורה שבעל פה. "דאורייתא" הוא מונח בארמית שמשמעתו "של התורה", כינויים נוספים הם "דבר תורה" או "דברי תורה".
בנוסף, המונח מצווה משמש בדרך כלל דווקא להוראות דאורייתא, בניגוד להוראות דרבנן (מתייחסים בשיח ההלכתי ל"תרי"ג מצוות" שהן מן התורה לעומת "ז' מצוות דרבנן" ושאר תקנות וגזירות חכמים). בשיח ההלכתי מקובל להתייחס ל"דין/איסור/חיוב דאורייתא" לעומת "דין/איסור/חיוב דרבנן".
דרבנן.
דרבנן הוא כינוי לתקנות גזירות ומצוות שתקנו חז"ל במשך הדורות, ואין להם מקור בתורה, (אמנם ישנם מקומות שחז"ל מצאו רמז לתקנה או למצווה בתורה, לימוד זה נקרא אסמכתא). חיוב דרבנן קל יותר מחיוב דאורייתא, וכן בספק בדין דרבנן אפשר להקל.
דינים דרבנן נקראים גם "תקנת חכמים" או "גזירת חכמים" (גם בקיצור: "תקנה" או "גזירה" בסתם).
דברי קבלה.
בין דין דאורייתא לדין דרבנן יש גדר אמצעי שנקרא דברי קבלה. כלומר מצוות או חיובים שנאמרו על ידי הנביאים, או שנלמדות (בדרכי הלימוד של התורה שבעל פה) מן הכתוב בספרי הנביאים והכתובים. דברי קבלה אינם כתוקף של דיני התורה, אך הם יותר חמורים מדינים דרבנן. יש בהם גם צד קל יותר משאר דיני דרבנן, אלא נידונים כדיני דאורייתא, שכן במקרים מסוימים החמירו חכמים בדבריהם יותר מדיני התורה, ובדברי קבלה לא החמירו כבדיני תורה.
דוגמה למצווה מדברי קבלה היא פורים שנתקנה על ידי הנביאים.
הגדרת הדאוריתא.
הבסיס להוראות וחיובים דאורייתא הן תרי"ג המצוות, כלומר, מערכת החוק המקראי הכתובה בתורה שבכתב. בנוסף לכך, ישנם עוד חיובים ומצוות שאינם כתובים במפורש בתורה, אך דינם הוא כדין דאורייתא:
חומר דין דאוריתא.
ספיקות.
כשישנו ספק בדין דאורייתא, כגון שמסופק אם יצא ידי חובה או לא, במקרה וחיוב המצווה הוא מדאורייתא, חייב לנהוג לחומרא (להחמיר), ולקיים את המצווה, עד שידע בוודאות שיצא ידי חובה. בראשונים נחלקו אם חיוב זה עצמו, הוא דין דאוריתא, או מדרבנן.
בניגוד לכך, כשישנו ספק במצוות ודינים שחיובים מדרבנן, ההלכה היא שניתן להקל בכך, מדין ספק דרבנן לקולא (להקל).
דאוריתא
דרבנן
דְרַבָּנָן (או: מִדְּרַבָּנָן; בעברית: "של רבותינו") הוא הגדרה של מקור אפשרי להוראות הלכתיות ביהדות. ההלכות מדרבנן שנחשבות לחוקים שחכמים הוסיפו על גבי מערכת ההלכות דאורייתא ("תקנות חכמים").
להבחנה בין הלכות בעלות תוקף מדאורייתא לעומת הלכות בעלות תוקף מדרבנן משמעויות מעשיות בפסיקת ההלכה.
הגדרת מושגים.
"דרבנן" הוא מונח בארמית שמשמותו "של רבותינו". כינויים נוספים הם "דברי סופרים" או "דברי חכמים".
הוראות דרבנן נקראות גם "תקנת חכמים" או "גזירת חכמים" (גם בקיצור: "תקנה" או "גזירה" בסתם). בשיח ההלכתי מקובל להתייחס ל"דין/איסור/חיוב דאורייתא" לעומת "דין/איסור/חיוב דרבנן".
דאורייתא.
דין דאורייתא כולל את כל הדינים שנמסרו למשה רבנו בהר סיני. כלומר הן דינים הכתובים בתורה (במפורש או שנלמדים מפסוק) והן דינים שהם "הלכה למשה מסיני" כלומר תורה שבעל פה. "דאורייתא" הוא מונח בארמית שמשמעתו "של התורה", כינויים נוספים הם "דבר תורה" או "דברי תורה".
דברי קבלה.
בין דין דאורייתא לדין דרבנן יש גדר אמצעי שנקרא דברי קבלה. כלומר מצוות או חיובים שנאמרו על ידי הנביאים. דברי קבלה אינם כתוקף של דיני התורה, אך הם יותר חמורים מדינים דרבנן. אם כי יש בהם קולא מדיני דרבנן כדיני דאורייתא, שבמקרים מסוימים החמירו חכמים בדבריהם יותר מדיני התורה, ובדברי קבלה לא החמירו כבדיני תורה. דוגמה למצווה מדברי קבלה היא פורים שנתקנה על ידי הנביאים.
השתלשלות תקנות חכמים.
מקור ההוראות שנוספו מדרבנן אינו בנקודה היסטורית אחת. המסורת היהודית מייחסת כמה מהתקנות לדמויות מקראיות שונות, ובהן משה, שלמה ועזרא. תקנות אחרות מיוחסות לחכמים מסוימים שפעלו בתקופת בית שני או בתקופה שלאחר החורבן.
לגבי רוב הדינים דרבנן אין מסורת מפורשת המתייחסת לזמן שבו הן נתקנו, אך בדרך כלל התלמוד ושאר הספרות ההלכתית עוסקים בתקנות המיוחסות על ידם לתקופת התנאים או מוקדם יותר.
דין דרבנן.
כאמור דינים דרבנן הן דינים שאין להם מקור בתורה שבכתב או בעל פה, והם ניתקנו על ידי חז"ל בדורות שלאחר מתן תורה. רבים מגזירות חז"ל ניתקנו על מנת להרחיק את האדם מלעבור על איסור דאורייתא. כך למשל מופיע בתחילת מסכת ברכות שתיקנו חז"ל לקרוא קריאת שמע של ערבית עד חצות הלילה, על אף שמהתורה זמנה הוא עד הבוקר על מנת "להרחיק את האדם מן העבירה". טעם התקנה הוא על מנת שאדם לא ילך לישון קודם שקרא קריאת שמע, כאשר בדעתו לקרואה בהמשך הלילה, וייתכן שיגרר בשנתו עד הבוקר וימנע מלקרוא קריאת שמע.
בופסקים ובתלמוד מובאים כמה הבדלי דינים שמייחדים דינים דרבנן:
טלגראס
טלגראס היא קהילת רשת להפצה ומכירה בישראל של צמח הקנאביס וסם הקנאביס שמופק ממנו ועוד מגוון סמים קלים אחרים. זאת באמצעות שימוש באפליקציית טלגרם בה המסרים מוצפנים מקצה עד הקצה. הסוחרים ברשת מציעים משלוחי קנאביס מהירים עם אפשרות למתן ביקורות על איכות החומר והסוחרים. על פי הערכות מחזור הכספים בטלגראס עומד על כ-60 מיליון שקל בחודש והשתמשו בה למעלה מ-200 אלף ישראלים. להערכת גורמים במשטרה, עד 70% מהסחר בסמים בישראל בוצע באמצעות טלגראס.