האצטדיון מצויד במיטב מערכות האבטחה הקיימות בשוק, אלה הותקנו כדי לעמוד בדרישות פיפ"א למשחקי גביע העולם. באצטדיון מערכת וידאו במעגל סגור ומערכות זיהוי פנים שנועדו לנטר כל פעילות עוינת של אוהדים בעייתיים. באצטדיון מותקנת גם מערכת התרעה ומערכות כיבוי אש רובוטיות.
על ביטחון האצטדיון אחראי שירות הביטחון של מועדון הכדורגל זניט סנקט פטרבורג.
תחבורה ודרכי הגעה.
סביב לאצטדיון עובר כביש הטבעת של סנקט פטרבורג ונבנה גשר ממנו אל מגרש חניה שמאפשר חניה לרכבים פרטיים. בנוסף, סמוך לאצטדיון ישנה תחנת רכבת תחתית בשם "האי קרסטובסקי" ונחנכה תחנה נוספת בשם "נובוקרשטובסקאיה", שנחנכה לקראת המונדיאל, ב-13 במאי 2018 (וביולי 2020 שונה שמה לתחנת זניט).
אצטדיון גזפרום ארנה
חסידות קליבלנד
חסידות קליבלנד הוא שמה של חצר חסידית משושלת נדבורנה אשר מקורה בעיר קליבלנד בארצות הברית.
החסידות הוקמה בידי האדמו"ר רבי יצחק אייזיק רוזנבוים, בנו של הרב ישכר בער רוזנבוים מסטרוז'ניץ.
רבי יצחק אייזיק הקים בית מדרש חסידי בקליבלנד וכונה האדמו"ר מקומרנא מאחר שנקרא ע"ש סבו רבי רבי יצחק אייזיק מקומרנא. לאחר מכן בשנת תשל"ו עלה לישראל והשתקע ברעננה בהוראת אביו, כדי להשפיע על תושבי העיר. מעת הגיעו לרעננה כונה האדמו"ר מקליבלנד. הקים את בית המדרש היכל הברכה על שם סבו בעל ההיכל הברכה מקאמרנא. בכוללים שהקים לומדים עשרות אברכים המגיעים מדי יום מבני ברק. מאוחר יותר הוקמו שני בתי מדרש של החסידות בביתר עלית בראשות בנו, הרב אורי לייב.
החסידות מוציאה עלון פרשת השבוע בשם "יעלזו חסידים" המופץ ברעננה. בשנת 2007 הוציאה החסידות את ניגוניה באלבום המוזיקה 'שמעה תפילתי', מפי הזמר משה רוזנברג. את המנגינות הלחין בנו הרב אורי לייב.
הרב יצחק אייזיק ערך טישים בסעודה שלישית בבית מדרשו בהשתתפות חסידיו ואורחים. בשבת שלפני יום השנה לפטירת אביו היו באים חסידים רבים לשבת התוועדות.
רבי יצחק אייזיק נפטר בל' בשבט תש"פ. את מקומו ממלא בנו רבי אורי לייב.
דברי תורתו של רבי יצחק אייזיק יצאו לאור בספר תפארת יצחק, רעננה, תשפ"א.
חסידות קליבלנד ארצות הברית.
חסידות נוספת שנקראת בשם זה ונמצאת בארצות הברית, נוסדה על ידי רבי מאיר מקליבלנד בן רבי ישכר בער מסאטמר וחתן רבי אלטר זאב הורביץ מסטריזוב. לאחר פטירתו בי"ב בניסן ה'תש"א מילא את מקומו חתנו רבי אשר מרדכי רוזנבוים (בן רבי ישכר בער רוזנבוים מסטרוז'ניץ). כיום מכהן בנו השני של רבי אשר מרדכי, רבי יהושע העשיל, כאדמו"ר מקליבלנד בארצות הברית.
אצטדיון פטרובסקי
אצטדיון פטרובסקי (Стадион «Петровский»), השוכן על האי נייבה הקטנה ב"פטרוגרדסקאיה סטראנה" הוא אצטדיון המכיל 21,500 מושבים. עד 1992 האצטדיון נקרא בשם "האצטדיון ע"ש לנין".
היסטוריה.
האצטדיון נבנה בשנים 1924–1925 על פי פרויקט של אלויס ווייבודי הצ'כי מקבוצת "ספורט" סנקט פטרבורג. ב-1933 האצטדיון שופץ והורחב מ-10,000 ל-25,000 מושבים. ב-14 ביולי 1933 נבחרת ברית המועצות בכדורגל שיחקה במגרש זה, שהיה האצטדיון היחיד מחוץ למוסקבה שבו שיחקה הנבחרת.
במהלך מלחמת העולם השנייה האצטדיון נהרס כליל ושופץ שוב בשנים 1957–1961. לאחר השיפוץ, האצטדיון כבר הכיל 33,000 מושבים ומסלול הריצה לאתלטיקה קלה הורחב והיה לאחד ממרכזי הספורט במדינה למשחקי אתלטיקה. בשנות ה-60 וה-80, האצטדיון אירח את משחקי אליפות ברית המועצות ברוגבי, משחקי הוקי דשא והיה אצטדיון הבית של דינמו סנקט פטרבורג, ששיחקה באותה עת בליגות הנמוכות. בשנות ה-70 נערכו בו שיפוצים נוספים, על מנת להכינו לקראת אולימפיאדת 1980.
ב-1992 האצטדיון קיבל את שמו הנוכחי והחל מ-1995 נחשב למגרש הבית של קבוצת הכדורגל זניט סנקט פטרבורג. ב-16 בנובמבר 1996 נערך משחק הזהב הראשון של ליגת העל הרוסית, שנערך באצטדיון זה. המשחק נערך על מנת לקבוע מיהי אלופת המדינה, לאחר ששתי הקבוצות המתחרות סיימו באותו מספר נקודות ויחס שערים דומה בטבלת האליפות.
ב-1997 האצטדיון אירח משחק ידידות בין נבחרת רוסיה בכדורגל לנבחרת יוגוסלביה בכדורגל וב-1999 זניט אירחה באצטדיון זה משחק בינלאומי ראשון, במסגרת גביע אופ"א, שבו הפסידה ליריבתה בולוניה 1909, בתוצאה 0:3.
החל מ-2005, נבחרת רוסיה בכדורגל אירחה באצטדיון מספר משחקים רשמיים. באפריל 2017 הנהלת קבוצת זניט סנקט פטרבורג הכריזה כי החל מה-23 באפריל היא תארח את משחקיה באצטדיון קרסטובסקי החדש ותעזוב את אצטדיון פטרובסקי, בכך זניט עזבה את האצטדיון אחרי ששימש כמגרש הבית במשך 22 שנה ואחרי שאירחה בו 461 משחקים רשמיים. בנובמבר 2018 זניט-2 סנקט פטרבורג אירחה בו את משחקה האחרון והאצטדיון נסגר לצורך שיפוצים.
כהכנה לטורניר יורו 2020, נעשתה עבודה רבה באצטדיון: בוצי תיקון לחיפוי מסלולי הריצה והיציעים; בוצעה מודרניזציה מוחלטת של כלל המערכות הטכניות של האצטדיון בעיקר של מערכת האבטחה ומעקב הווידאו. עלות המודרניזציה הכוללת עלתה על 200 מיליון רובל. במהלך יורו 2020 שימש כמגרש אימונים ל, , , ו.
מיולי 2021 משמש לעיתים את מועדון הכדורגל דינמו סנקט פטרבורג, לאירוח משחקיה ב וב.
זירת הספורט הקטנה "פטרובסקי".
זירת הספורט הקטנה "פטרובסקי" (Малая спортивная арена «Петровский») הנמצאת במרחק 100 מטר מאצטדיון פטרובסקי מכילה כ-2,835 מושבים והוא נפתח ב-1994.
האצטדיון מארח משחקים מהליגה הרוסית הראשונה והליגה השנייה ונחשב למגרש הבית של קבוצת הנוער של זניט סנקט פטרבורג וכמגרש הבית של זניט-2 סנקט פטרבורג. עד למעברה לסוצ'י דינמו סנקט פטרבורג קיוותה להשתמש במגרש כמגרשה הבייתי לאחר שזניט עברה לאצטדיון קרסטובסקי החדש, אך הרעיון לא מומש בסוף עד 2021.
בעבר שימש את קבוצות פטרוטרסט סנקט פטרבורג, פ.צ. קרליה, טוסנו וקבוצת סבר מורמנסק.
בורא מיני בשמים
כוס אולד פאשנד
כוס אולד פאשנד, ידועה גם בשם לואו בול (Lowball), היא כוס המשמשת בעיקר להגשת משקאות חריפים נקיים ואת הקוקטייל הנקרא גם הוא אולד פאשנד. כוס אולד פאשנד היא כוס שקופה ורחבה המכילה בין 200–300 מיליליטר נוזל. נהוג להגיש בה משקאות איכותיים שרוצים ליהנות מהטעם, מהארומה ומהצבע שלהם.
12 (סרט, 2007)
12 (ברוסית: Двенадцать) הוא סרט דרמה רוסי בבימויו של הבמאי הרוסי, ניקיטה מיכאלקוב, שיצא לאקרנים בשנת 2007. זכה בפרס נשר הזהב הרוסי לסרט הטוב ביותר.
הסרט הוא עיבוד קולנועי לסרט האמריקאי משנת 1957, 12 המושבעים.
תקציר עלילת הסרט.
הסרט מגולל את סיפורו של חבר מושבעים המורכב מ-12 גברים הנדרשים להכריע בשאלת אשמתו או חפותו של נער צ'צ'ני הנאשם ברצח אביו על סמך הראיות שהוצגו במשפט.
עלילת הסרט מתרחשת כולה בחדר המושבעים, מלבד סצינות בודדות בתחילת הסרט ובסופו.
הפקה.
הסרט צולם בתוך חמישה שבועות, כך השחקנים לוהקו ללא שנערכו מבחנים והתסריט נכתב בליווי השחקנים. מיכאלקוב רצה ללהק את אולג מנשיקוב לתפקיד המושבע שמטה את הכף לטובת הנאשם, אך מנשיקוב סירב.
עיבוד לתיאטרון.
באפריל 2021 מיכאלקוב ביים, הפיק וגילם תפקיד ראשי בהצגת התיאטרון "12" שהוצגה במוסקבה ומהווה עיבוד בימתי לסרט הקולנוע.
אצטדיון זניט החדש
איסור הוראה בשכרות
איסור הוראה בשכרות איסור הלכתי לפסוק הלכה למעשה כאשר הפוסק הוא שיכור.
מקור האיסור.
מקור האיסור מופיע בחומש ויקרא פרשת שמיני:
חלות האיסור על כל הוראה.
אף שמפשט הכתוב ניתן היה להבין שאיסור זה נאמר לכוהנים בלבד, וכך אכן מפרש הרלב"ג, חז"ל הבינו שפסוק זה מתייחס על הוראת הלכה באופן כללי והאיסור קיים בין בכוהנים ובין בישראלים המורים הוראות ("דתניא יצא שרץ טמא וצפרדע טהור ששתויי יין מורין בהן הוראה [...] רב לא מוקים אמורא מיומא טבא לחבריה משום שכרות") וכך פסק הרמב"ם. ספר החינוך הוסיף שהאיסור חל גם על "אשה חכמה הראויה להורות".
ההוראה האסורה.
הספרא והתלמוד, פרשו את כוונת הכתוב להוראה במקצועות אלו דווקא:
בגדרי ההוראה האסורה נחלקו תנאים וראשונים:
עונש המורה בשכרות.
חז"ל דרשו בספרא כי בניגוד לאיסור על כוהנים לעבוד בשכרות הנזכר בראשית הפסוק שעונשו מיתה, על הוראה בשכרות אין חיוב מיתה והאיסור הוא בלאו בלבד, זאת בין בהוראה של כהן ובין של ישראל. וכך פסקו הרמב"ם וספר החינוך שכל העובר על האיסור מתחייב מלקות בלבד כדין לאו רגיל.
מוני המצוות.
הרמב"ם וכן ספר חינוך אינם מביאים את האיסור כלאו בפני עצמו, אלא יחד עם האיסור לכהן להקריב קרבנות בשכרות.
הרמב"ן חולק ולדעתו יש למנות מצווה זו כמצווה נפרדת, אולם לא כלאו, אלא כאיסור עשה (לאו הבא מכלל עשה) להורות הלכה רק כאשר אין שכרות, ולדעתו אכן אין מלקות על הוראה בשכרות, אך בסיכום מניין המצוות מסתפק הרמב"ן האם אכן למנותה כמצוות עשה נפרדת או לא.
טעם האיסור.
לפי פרשנות המקרא, סיבת האיסור להורות הלכה בשכרות הוא כי היין מבלבל לכל אדם את דעתו הצלול ולא יוכל להבחין בדקדוק הלכתי.