בשנת 2004 הודה העיתון בניפוח נתוני התפוצה שלו למפרסמים. החשיפה באה בתקופה שבה הולינג'ר הציעה למכירה את נכסיה העיתונאיים לאחר שנקלעה למצוקת מזומנים, והמנכ"ל שלה ובעל השליטה, קונרד בלק, הודח.
שיקגו סאן טיימס
רפלקס קושינג
רפלקס קושינג נקרא גם המשולש על שם קושינג או משולש קושינג הוא תגובה פיזיולוגית של מערכת העצבים לעלייה בלחץ התוך-גולגולתי, הכוללת את הטריאדה על שם קושינג: עלייה בלחץ הדם, האטה בקצב הלב ושינויים בקצב הנשימה. הרפלקס מופיע בדרך כלל בשלבים מאוחרים של חבלת ראש קשה ועשוי להעיד על תהליך הרניאציה של המוח. ניתן להפיק את הרפלקס גם כתגובה למתן תוך ורידי של תרופות כמו אדרנלין. הרפלקס תואר לראשונה על ידי הנוירוכירורג האמריקני הארווי קושינג בשנת 1901.
הרפלקס מתרחש בשלושה שלבים:
אופן ריק
דיאגרמת הסה
דיאגרמת הָסֶה היא דיאגרמה המתארת יחס סדר חלקי.
הדיאגרמה בנויה כגרף מכוון שבו הצמתים הם איברים בקבוצה הסדורה, וקשת בין x ל-y, (כאשר y מעליו) מציינת ש-y מכסה את x, כלומר y&gt;x ולא קיים z כך ש-y&gt;z&gt;x. דיאגרמה כזאת קובעת את הסדר באופן יחיד. אם מתקיים a&gt;b, אז קיים מסלול בין a ל-b.
הדיאגרמה נקראת על שם הלמוט הסה, שעשה בה שימוש נרחב, אף על פי שלא היה הראשון שהשתמש בה.
לנסמטר
לָנְסְמֶטֶר או לנסומטר, הידוע גם כפוֹסימֶטֶר, הוא מכשיר אופתלמולוגי, המשמש אופטיקאים ואופטימטריסטים בעת יצירת משקפיים. הלנסמטר משמש למדידה שהעדשה שהוכנה אכן תואמת למרשם, ולצורך כוונון וסימון העדשה לפני החיתוך, וכן כדי לוודא שהעדשה הורכבה נכון במסגרת המשקפיים. ניתן להשתמש בלנסמטר גם למדידת עדשות מגע, בשימוש אוחז עדשה מתאים.
לנסומטר
פוקימטר
תקיפת שגרירות ישראל במצרים (2011)
תקיפת שגרירות ישראל במצרים התרחשה ב-9 בספטמבר 2011, כאשר אלפי מפגינים מצרים פשטו בכוח אל תוך בניין השגרירות הישראלית בגיזה שבמצרים לאחר שמוטטו את קיר הביטחון מבטון שהקיף את הבניין.
ששת אנשי שגרירות ישראל בקהיר, ששהו בעת התקיפה בחדר מאובטח בבניין השגרירות, פונו בהמשך מהמקום על ידי יחידת קומנדו מצרית, רק לאחר התערבותם האישית של נשיא ארצות הברית ברק אובמה ומזכיר ההגנה של ארצות הברית לאון פאנטה.
בעקבות התקיפה הוטסו 85 אנשי צוות השגרירות ובני משפחותיהם חזרה לישראל בעוד שסגן השגריר הישראלי נשאר בקהיר. בעקבות התקרית הכריז צבא מצרים על מצב כוננות.
רקע.
במהלך 2011, היחסים בין ישראל ומצרים הידרדרו באופן חמור לאחר ההפיכה במצרים והדחתו של נשיא מצרים חוסני מובארכ והגיעו לנקודת השפל הנמוכה ביותר מאז נחתם הסכם השלום בין ישראל למצרים בשנת 1979. חוסר היציבות הפוליטית במצרים הוביל לכך שהגבול בין ישראל למצרים הפך לאזור של עימות וחוסר יציבות עקב פעילות מיליטנטית מוגברת בחצי האי סיני, ובמקביל להתגברות של פעולות מחאה חריפות נגד ישראל ברחובות מצרים.
במהלך 18 באוגוסט 2011 חוליית מחבלים חמושה חצתה את הגבול ישראל-מצרים, כ-12 ק"מ מצפון לאילת, וביצעה סדרת פיגועים בחלקה הדרומי של ישראל בהם הצליחה לרצוח שמונה ישראלים. בחילופי האש בין כוחות צה"ל למחבלים אשר התקיימו במהלך המרדף אחרי התוקפים נהרגו 7 מהמחבלים, חמישה חיילים מצרים וכן חייל צה"ל ולוחם ימ"מ. מותם של החיילים המצרים מהאש הישראלית הצית גל של הפגנות מחאה חריפות מול השגרירות הישראלית בגיזה. במהלך הפגנה ב-20 באוגוסט 2011 הצליח מפגין מצרי לטפס על חזית בניין השגרירות הישראלית בגיזה ולהסיר את דגל ישראל שהתנוסס על הבניין.
בעקבות המתיחות, השלטונות במצרים שקלו אף להחזיר את השגריר המצרי בתל אביב למצרים. בסופו של דבר ישראל התנצלה בפומבי על הריגתם בשוגג של החיילים המצרים במהלך חילופי האש. אף על פי כן, השלטונות במצרים מסרו בתגובה כי ההתנצלות של ישראל לא מספיקה.
התקיפה.
ב-9 בספטמבר 2011 החלו להתאסף מאות מפגינים מצריים מחוץ לשגרירות הישראלית. בסביבות השעה 18:30 החלו המפגינים לנסות להפיל את קיר הביטחון שהקיף את הבניין באמצעות פטישים ואיל ניגוח. קיר ביטחון זה, עשוי הבטון, הוצב מחוץ לבניין השגרירות הישראלית בעקבות מחאות אינטנסיביות שהתקיימו מול בניין השגרירות במהלך אוגוסט 2011.
התקיפה על בניין השגרירות.
בשעה 00:30 במהלך יום שבת, 10 בספטמבר 2011, אלפי מפגינים מצרים הצליחו למוטט את קיר הביטחון. בסביבות השעה 01:00 בלילה המפגינים הצליחו להיכנס ללובי של הבניין ומשם ההמון פרץ לשאר חלקי הבניין. המפגינים בזזו את בניין השגרירות הישראלית וזרקו פריטים שונים, בהם מסמכים, מחלונות הבניין אל הרחוב ההומה. רבים מהמסמכים נסרקו וזכו בהמשך לניתוחים וביקורות במדיה המצרית. במקביל, במהלך התקיפה, מספר אנשי צוות של השגרירות הישראלית שהו בתוך בניין השגרירות בתוך חדר מאובטח, בעוד שרק דלת הפלדה של החדר חצצה בין הפורעים לאנשי השגרירות.
בכל אותה העת, ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו ובכירים ישראלים נוספים צפו במתרחש בזמן אמת באמצעות מצלמות המעקב שהותקנו ברחבי בניין השגרירות.
דובר משרד החוץ הישראלי יגאל פלמור העריך כי קרוב ל-3,000 מפגינים השתתפו בהריסת קיר הביטחון.
חילוץ אנשי צוות השגרירות ודעיכת המהומות.
מיד לאחר שהמפגינים חדרו לבניין לשגרירות, פנה שר הביטחון הישראלי אהוד ברק למזכיר ההגנה האמריקני לאון פאנטה וביקש את סיועו בהצלת אנשי השגרירות. בעקבות כך, הפעילה ארצות הברית לחץ על גורמים בכירים במצרים שיפעלו כדי להגן על הדיפלומטים הישראלים. בכיר ביטחוני מצרי ציין לאחר האירוע כי יחידת הקומנדו המצרית נשלחה לשגרירות רק לאחר שהשגריר הישראלי יצחק לבנון שוחח בטלפון עם חבר אנונימי במועצה הצבאית השלטת של מצרים, וביקש ממנו להסדיר את פינויים הבטוח של עובדי השגרירות הישראלית. רק לאחר התערבות הממשל האמריקאי שלחו השלטונות המצרים כוחות קומנדו מצריים אל תוך בניין השגרירות, שהצליחו להוציא בבטחה את ששת הישראלים.
בשעה 2:40 בלילה, שגריר ישראל במצרים, כ-85 דיפלומטים ישראלים נוספים ובני משפחותיהם הגיעו לשדה התעופה והוטסו ממצרים. רק סגן השגריר הישראלי נשאר במצרים, ועבר לשהות בבניין שגרירות ארצות הברית במצרים. ההפגנה וביזת הבניין נמשכו עד לשעות הבוקר המוקדמות כאשר מפגינים רבים הבעירו צמיגים והעלו מספר ניידות משטרה מצריות באש. כוחות המשטרה הצליחו בסופו של דבר לשים קץ למהומות ולפזר את אלפי הפורעים באמצעות גז מדמיע ויריות אזהרה באוויר. בסיכומו של יום האירועים, דווחו המצרים על קרוב לאלף פצועים ושלושה הרוגים מבין המתפרעים.
לאחר האירוע שיבחו ראש הממשלה נתניהו וראש המוסד לשעבר אפרים הלוי את פעולותיו של נשיא ארצות הברית ברק אובמה, אשר סייע לוודא כי אנשי השגרירות יפונו מהבניין בשלום.
אחרית דבר.
בעקבות האירוע, הצבא המצרי הכריז על מצב כוננות במדינה.
בבוקר יום שבת, 10 בספטמבר, המועצה הצבאית השלטת במצרים דחתה את בקשות ההתפטרות שהוגשו בעקבות האירוע על ידי ראש ממשלת מצרים עיסאם שרף ומספר שרים מצריים – בקשות אלו הוגשו בשל כך שאלו כשלו בהתמודדות עם הפרעות.
יום לאחר ההתקפה על בניין השגרירות הותקפה גם קבוצת עיתונאים שהגיעה לזירת המהומות. העיתונאים הותקפו על ידי קבוצת מפגינים שעדיין שהתה בקרבת זירת המהומות. שני עיתונאים הופלו לקרקע ונרמסו, אך הם הצליחו בהמשך לברוח לרכבם ולסגת מהמקום בעוד המפגינים יידו אבנים לעברם.
בעקבות האירוע הצהיר שר ההסברה המצרי אוסאמה הייכל כי מצרים עדיין מחויבת לכל האמנות הבינלאומיות אשר עליהן חתומה מצרים, והוסיף כי מצרים מחויבת לשלומם של כל הדיפלומטים הזרים השוהים במצרים. בנוסף, הייכל ציין כי מצרים תנקוט בשורה של צעדים על מנת להבטיח כי לא יתרחשו מהומות נוספות
במסיבת עיתונאים שנערכה בערב של 10 בספטמבר הדגיש נתניהו את הצורך לשמור על היחסים האסטרטגיים של ישראל עם מצרים, אשר חיוניים ליציבות האזור. בנוסף, נתניהו הודה ליחידת הקומנדו המצרית על כך שמנעה אסון. הוא הצהיר כי הסכם השלום עם מצרים לא יפגע למרות המחאות האלימות.
בתקשורת.
ב-24 באפריל 2018 שידרה כאן 11 את הסרט "דלת ברזל אחת" העוסק באירועים במסגרת התוכנית זמן אמת בהשתתפות שר ההגנה האמריקני לשעבר ליאון פאנטה וראש הממשלה בנימין נתניהו. יומיים לאחר מכן קשת שידרה את סרטו של העיתונאי יואב לימור "נצורים בקהיר" שכלל תיעוד בלעדי ממצלמות האבטחה.
ג'ו ג'ונסטון
ג'וזף איגלסון "ג'ו" ג'ונסטון השני (נולד ב-13 במאי 1950 באוסטין, טקסס) הוא אמן אפקטים מיוחדים, מפיק ובמאי קולנוע אמריקני, שידוע בעקבות עבודתו בסרטים מותק, הילדים התכווצו, ג'ומנג'י, הרפתקאות רוקטיר, פארק היורה 3, איש הזאב, קפטן אמריקה והדרמה התקופתית שמי אוקטובר.
ג'ונסטון החל את עבודתו כמעצב אמנותי וטכנאי אפקטים בסרטי מלחמת הכוכבים, אותם ביים ג'ורג' לוקאס. בשנת 1982 הוא זכה בפרס אוסקר עבור האפקטים בסרט הקולנוע שודדי התיבה האבודה של סטיבן ספילברג. בשנת 1988 הוא עזר בהפקת סרט הפנטזיה ווילו והנסיכה לפני שביים את סרטו הראשון, מותק, הילדים התכווצו.
בשנת 1991 ביים ג'ונסטון את הרפתקאות רוקטיר, עיבוד קולנועי מודרני לקומיקס משנות ה-80, אך לא זכה להצלחה אלא לאחר צאת סרטו ג'ומנג'י משנת 1995, בכיכובו של רובין ויליאמס. בשנות ה-2000, ג'ונסטון שב לשתף פעולה עם ספילברג בסרט ההמשך פארק היורה 3, ואף ביים את המערבון הידלגו משנת 2004. לאחר שש שנות הפסקה, הוא שב לביים, והפעם סרט אימה בשם איש הזאב, עיבוד מודרני לסרט קלאסי משנת 1941 בכיכובם של בניסיו דל טורו ואנתוני הופקינס.