הנזירים לא היו רק תושבי ארץ ישראל ושכנותיה, אלא אף יוצאי ארצות רחוקות יותר (בעיקר משטחי האימפריה הביזנטית). חלקם החליטו עוד בארצות מוצאם על רצונם להיות נזירים ולעשות זאת בארץ הקודש וחלקם עלו לרגל לארץ ישראל וכאן החליטו להצטרף ללאורה ההרמיטית או למנזר שיתופי (קוינוביטי).
בחירתם של נזירים להתגורר במדבר יהודה נבעה ממספר סיבות, בהן: הקרבה לירושלים ולבית לחם, העובדה שזה היה המדבר בו התבודד ישו ופעל יוחנן מטביל והעובדה שזה היה אזור מאוכלס בדלילות והתאפשר להם להתבודד (להיות הרמיטים). הקרבה לירושלים והיכולת להגיע לכינוסים האקומניים אפשרה להם להשפיע על החלטות הכנסייה.
דמויות מפתח.
ראשון מייסדי המנזרים במדבר יהודה נחשב חריטון בן המאה הרביעית.
שקיעתו של מפעל הנזירות במדבר.
הפלישה הפרסית.
בשנת 614 פלשו הפרסים לארץ ישראל, שלטו באזור לתקופה קצרה ונסוגו ממנו. על פי פרופסור מאיר בן דב החריב הצבא הפרסי באופן שיטתי את מנזרי מדבר יהודה למעט בודדים. במחקר מאוחר יותר של פרופסור יזהר הירשפלד נטען כי לקביעתו של פרופסור בן דב אין ביסוס, והרס המנזרים לא בוצע על ידי הצבא הפרסי עצמו אלא על ידי שבטים נודדים שנעו עמו, או על ידי אוכלוסיות מקומיות, ששדדו את המנזרים ויושביהם. פשיטות שבחלק מהמנזרים אף הגיעו לידי טבח יושביהם.
עדות להתרחשות במנזר מרסבא נמצאה במכתב שנשלח בשנת 620 על ידי אחד מיושבי הלאורה, אנטיוכוס מונוכוס, ובו הוא מתאר טבח של 44 נזירים תוך פשיטה שערכו "הישמעאלים" תוך שהם שודדים את המנזר.
עדויות ממנזר חוזיבה מספרות כי הפולשים שרצחו ובזזו במנזר חסו על גאורגיוס הזקן, ובמקום להורגו לקחו אותו בשבי ושחררוהו לאחר זמן קצר.
הכיבוש המוסלמי.
האימפריה הסאסאנית שלטה על מדבר יהודה בין השנים 614 ל-628. ב-636 התרחש קרב הירמוך שהתחיל את הכיבוש הערבי של ארץ ישראל. מנזרי מדבר יהודה נותקו מאחד מבסיסי התמיכה העיקריים שלהם – תושבי האימפריה הביזנטית, וכך נעצרו תרומות ונעצר זרם עולי הרגל ונזירים טירונים משטחים שהיו עדיין בשליטה ביזנטית.
תהליך זה גרם לנטישה של חלק מהמנזרים, בעיקר כאלו שהיו רחוקים ממקומות יישוב גדולים ונזקקו לתמיכה שוטפת לשם הישרדותם. מנזרים גדולים, שהיו קרובים ליישובים מרכזיים ולמקור מים, ושהיו להם מקורות הכנסה מספיקים על מנת לממן רכישת מזון שרדו. בהם מנזר חריטון ומנזר סבאס.
התחדשות במאה ה-19.
במהלך המאה ה-19, כחלק משקיעת האימפריה העות'מאנית, היחלשות השלטון המרכזי בארץ ישראל, וכחלק מהתערבות המעצמות בארץ ישראל שוקמו חלק מהמנזרים במדבר יהודה ואוכלסו בנזירים שהגיעו מאירופה, בעיקר ממזרח היבשת. שוקמו והורחבו מנזרים אחדים בהם מנזר מר סבא, מנזר סנט תיאודוסיוס (דיר דוסי), מנזר גרסימוס שליד הירדן, דיר אל-קרנטל, מנזר סנט ג'ורג' ולאורת קלמון.
מנזרים.
בסקרים ארכאולוגים מקיפים אותרו שרידיהם של כ-60 מנזרים נוצרים שפעלו בתקופה הביזנטית במדבר יהודה. למעט בודדים, רובם ככולם נחרבו בפלישת הפרסים בשנת 614 או בתקופה המוסלמית.
בין המנזרים הידועים שנוסדו על ידי בני הדור הראשון:
הדור השני:
השפעה וכח פוליטי.
אורח חייהם הסגפני והקשה של נזירי מדבר יהודה נתפס בעיני רבים כאורח חיים של דבקות ללא רצון בהנאה או טובות אישיות, לכן דעותיהם של ראשי המנזרים נתפשו כדרך "נוצרית" ו"נכונה" יותר. אורח חייהם הסגפני והמבודד הקשה על גורמים עוינים בחצר הקיסרות או במוסדות הכנסייה להטיל עליהם סנקציות קשות, כי עונשים כמו החרמת רכוש וחרם לא היו איום משמעותי על נזירים שאוכלים שורשים בתוך מערה באמצע המדבר. לעובדות אלו היה משקל פוליטי רב בדיונים תאולוגים ואחרים: אותימיוס לדוגמה, לאחר ועידת כלקדון בחר בצד הכלקדוני בדעת מיעוט (דעת יחיד) ופרש חזרה למדבר עד שהקיסרית אאודוקיה שלחה שליחים לבקשו. כוחה הפוליטי של תנועת הנזירות גדל עם ריבוי מספר הנזירים והעלייה בנכסי המנזרים ובכמות התרומות שזרמה אליהם מכל רחבי הממלכה הביזנטית.
ראשי מנזרים קיבלו תפקידי מפתח בכנסייה, כמו אליאס, או כמו סבאס שנשלח לחצר קיסר ביזנטיון פעמיים על מנת לייצג את הכנסייה.
מכבי רמת גן
מכבי רמת גן היא אגודת ספורט ישראלית, השייכת למרכז מכבי וממוקמת בעיר רמת גן. האגודה הוקמה בשנת 1927 ומשחקת לרוב בצבעים כחול ולבן.
קבוצת הכדורסל (נשים).
קבוצת מכבי עירוני רמת גן (לשעבר מכבי רמת חן) משחקת כיום בליגת העל בכדורסל נשים. הקבוצה הוקמה ב-1957 והישגיה הם אליפות אחת, ארבע סגנויות באליפות המדינה וארבע זכיות בגביע המדינה. ביתה של הקבוצה הוא אולם זיסמן.
בקיץ 2019 הודיעה עיריית רמת גן כי הקבוצה תאוחד עם עירוני רמת גן ושמה ישונה למכבי עירוני רמת גן.
בקיץ 2021 החתימה הקבוצה שחקנית זרה הראשונה, אליסיה ג'נקינס (27, 1.85 מ') המשחקת בעמדת הפורוורדית.
קבוצת הכדורסל (גברים).
נכון ל-2022, הקבוצה משחקת בליגה הלאומית בכדורסל. הקבוצה נוסדה ב-1928 והישגיה הם כשלוש סגנויות בליגת העל בכדורסל, ושתי סגנויות בגביע המדינה בכדורסל. ביתה הנוכחי הוא אולם זיסמן.
קבוצת הכדורגל.
הקבוצה משחקת כיום בליגה ב'. הקבוצה הוקמה ב-1962, לאחר איחוד בין הקבוצה ההיסטורית מכבי רמת גן להכח תל אביב. המועדון זכה בעברו פעמיים באליפות המדינה ופעמיים בגביע המדינה בכדורגל. אצטדיונה הביתי הוא אצטדיון וינטר.
קבוצות הכדוריד.
כיום, קבוצת הנשים משחקת בליגה הלאומית והיא האלופה הנוכחית. קבוצת הגברים משחקת בליגה הארצית. קבוצת הנשים זכתה בכ-14 אליפויות הליגה הלאומית ובכ-7 גביעי המדינה. קבוצת הגברים זכתה פעם אחת בגביע המדינה. שתי הקבוצות חולקות את אותו אולם ביתי - אולם אהל שם.
קבוצות כדורגל מליגות נמוכות.
הקבוצה הוקמה בשנת 1989 ומשחקת כיום בליגה ג. ביתה הוא אצטדיון השקמה (על יד אצטדיון וינטר).
קבוצות עבר.
מכבי רמת גן - קבוצת עבר בכדורגל שנוסדה עוד לפני קום המדינה ב-1939, שיחקה בעיקר בליגות נמוכות, והתאחדה עם הכח תל אביב ליצירת קבוצת הכח מכבי רמת גן.
מכבי רמת עמידר - קבוצת עבר בכדורגל שנוסדה ב-1957 והתאחדה בשנת 2005 עם הכח רמת גן תחת השם הכח מכבי עמידר רמת גן.
עירוני ר&quot;ג
מכבי ר&quot;ג
וילהלמינה, מלכת הולנד
וילהלמינה (וילהלמינה הלנה פאולין מרי - Wilhelmina Helena Pauline Marie; 31 באוגוסט 1880 - 28 בנובמבר 1962) הייתה מלכת הולנד בין 1890 ל-1948. היא מלכה בהולנד במשך חמישים ושמונה שנים, יותר מכל מונרך הולנדי אחר. בתקופת מלכותה הייתה הולנד מעורבת במלחמת העולם הראשונה, ידעה את השפל הגדול, כיבוש נאצי בזמן מלחמת העולם השנייה, וכוחה כמעצמה קולוניאלית עולמית ירד. מחוץ להולנד ידועה וילהלמינה בשל עמידתה האיתנה במלחמת העולם השנייה, בה גלתה לבריטניה, עמדה בראש הממשלה ההולנדית הגולה, והיוותה מקור עידוד והשראה ללוחמי המחתרת ההולנדית.
ילדות ונעורים.
הנסיכה וילהלמינה הלנה פאולין מרי, נולדה ב-31 באוגוסט 1880 בהאג. היא הייתה בתם היחידה של וילם השלישי, מלך הולנד ואשתו השנייה, אמה, נסיכת ולדק ופירמונט. ילדותה אופיינה בקשרים חזקים עם הוריה, ובמיוחד עם אביה, שהיה בן 63 שנים כשנולדה.
לוילם היו שלושה בנים מאשתו הראשונה, סופיה, נסיכת וירטמברג. אך כאשר וילהלמינה נולדה, שניים מהם כבר לא היו בין החיים, ובהיותה בת ארבע מת האחרון שבהם, אלכסנדר, ווילהלמינה הוכרזה כיורשת העצר.
ב-23 בנובמבר 1890 מת המלך וילם, ועל אף שהנסיכה וילהלמינה הפכה, על פי החוקה ההולנדית, למלכת הולנד באופן מיידי, מונתה אמה של וילהלמינה, המלכה אמה, כעוצרת. ב-1895 ביקרה וילהלמינה את המלכה ויקטוריה אשר התרשמה לחיוב מהנערה הצעירה.
כשמלאו לווילהלמינה שמונה עשרה שנים, ב-31 באוגוסט 1898 פסקה אמה מלשמש עוצרת, ווילהלמינה הייתה למלכה לכל דבר.
נישואים ולידה.
ב-7 בפברואר 1901 נישאה וילהלמינה בהאג להיינריך, דוכס מקלנבורג-שוורין, בנו של פרידריך פרנץ השני, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין. הנישואים היו בשידוך, ונראה כי חיי הנישואים של הזוג לא היו מאושרים. וילהלמינה סבלה מהפלות חוזרות ונשנות, אך באפריל 1909 ילדה את בתה יוליאנה. יוליאנה הייתה בת יחידה, ווילהלמינה הפילה עוד פעמיים לאחר מכן.
תחילת מלוכתה.
מאחר שבלוקסמבורג נהג החוק הסאלי שלא מאפשר לנשים לשלוט לא יכלה וילהלמינה לשלוט גם שם, ובמקומה עלה בלוקסמבורג לשלטון קרוב משפחה, אדולף,דוכס נסאו.
וילהלמינה הייתה אישה בעלת רצון חזק, והשתדלה להשפיע ככל יכולתה בזירה הפוליטית, אך לשמור על המגבלות להן ציפו ההולנדים ממלכתם. עם תחילת מלכותה, בשנת 1900, הורתה לספינת מלחמה הולנדית לשוט לדרום אפריקה על מנת להציל את פול קרוגר נשיא הרפובליקה הדרום-אפריקאית, מנהיג המאבק נגד הבריטים במלחמת הבורים. במלחמה זו נקטה וילהלמינה עמדה לטובת הבורים, שהיו צאצאיהם של מתיישבים הולנדים. את ענייניה הכספיים ניהלה בתבונה, ונחשבה לאחת הנשים העשירות בעולם. לפני פרוץ מלחמת העולם הראשונה, ביקרה את וילהלם השני, קיסר גרמניה, שהתפאר בפניה כי כל חיילי חיל המשמר שלו הם בגובה מטר ותשעים, וכי חיילי משמרה האישי מגיעים רק עד לכתפיהם. בתגובה ענתה וילהלמינה - "נכון מאוד, הוד מעלתו, שומרייך הם בגובה מטר ותשעים. אך כאשר אנו פותחים את הסכרים בהולנד, המים מגיעים לגובה של שלושה מטרים."
מלחמת העולם הראשונה ולאחריה.