בשנת 1923 הגיע מיד לארץ ישראל בהזמנת ההסתדרות הציונית כדי לבחון את ההתיישבות החקלאית. בדו"ח שלו הוא הציע לפתח תעשייה בענפים הקשורים לחקלאות וביקר את התלות המופרזת של היישובים החקלאיים במימון של המוסדות הלאומיים, תלות המביאה לדבריו בזבוז בגלל הידיעה שיש מי שיכסה את הגירעונות. הוא שב לארץ ישראל ב-1927 כאחד המומחים שנלוו לוועדת הסוכנות, שבאו להמליץ המלצות לגבי כלכלה, בנקאות, תעשייה, התיישבות, עבודה ובריאות בארץ ישראל. מיד תקף את שיטות ההתיישבות בארץ ישראל וכתב נגד השיוך המפלגתי של היישובים החקלאיים והאפליה נגד המפלגות שאינן שייכות להסתדרות בהקמת יישובים. מיד גם המליץ שלא להשקיע בהתיישבות בנגב מדרום לבאר שבע.
ביתן בצלאל
ביתן בצלאל ליד שער יפו בירושלים היה מבנה עץ מצופה פח עם גג משונן ומגדל, אשר הוקם מחוץ לחומות העיר העתיקה בשנת 1912. המבנה כלל חנות ואולם תצוגה למוצרי בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות, שנועדו במיוחד עבור התיירים והעוברים ושבים בדרכם אל העיר העתיקה וביציאה ממנה.
המבנה פורק ביוזמת מושל ירושלים רונלד סטורס, לאחר כיבוש ירושלים בידי הבריטים במלחמת העולם הראשונה. סטורס טען כי הביתן אינו הולם את האופי ההיסטורי של העיר העתיקה. הריסת המבנה נעשתה כחלק משיפוץ מבנה מגדל דוד על ידי האגודה למען ירושלים שבראשה עמד סטורס, ותאמה את עוינותו לסגנון "התנ"כי" שהנהיג בוריס שץ מייסד "בצלאל".
צילום של הביתן הופיע בסרטו של יעקב בן דב "יהודה המשוחררת" (1918).
אראן' יאנוש
דוקטור לתאולוגיה
דוקטור לתאולוגיה (Doctor of Divinity, ראשי-תיבות .D.D או DD, בלטינית Divinitatis Doctor) היא דרגה אקדמית מתקדמת בתאולוגיה. בעבר היא הוענקה למי שהורשה על ידי אוניברסיטה להורות תאולוגיה נוצרית או נושאים דתיים קשורים. התואר מוענק לאנשים שהקדישו את חייהם לעיסוקים תאולוגיים או לשיפור הקהילה. תוכנית אקדמית זו, המוצעת בדרך כלל באמצעות אוניברסיטאות וסמינרים תאולוגיים, מדגישה מחקר עצמאי ומגיעה לשיא בעבודת דוקטורט הניתנת לפרסום. בדרך כלל לוקח לה חמש עד שבע שנים להשלים. בעבר, בממלכה המאוחדת, דוקטור לתאולוגיה היה התואר הגבוה ביותר שהוענק על ידי אוניברסיטאות, והוא ניתן על פי רוב למלומד דתי בעל מעמד וייחוד. סטודנטים יכולים גם לזכות בתואר דוקטור לתאולוגיה (ThD), המתמקד ביישום תורות תאולוגיות על קהילות דתיות. אפשרויות ההתמחות בתוכניות אלה כוללות אתיקה דתית, היסטוריה של הנצרות והיסטוריה של היהדות. רוב הסטודנטים המסיימים את תוכניות הדוקטורט באלוהות עוסקים בתפקידי מחקר אקדמיים במכללות ובאוניברסיטאות.
כיום, בארצות הברית, דוקטור לתאולוגיה מוענק על פי רוב כתואר לשם כבוד.
עלייתו של אפוקליפס
עלייתו של אפוקליפס היא מיני סדרה במהדורה מוגבלת שפורסמה בין אוקטובר 1996 לינואר 1997 על ידי מארוול קומיקס, הסדרה נכתבה על ידי טרי קאבאנו וג'יימס פלדר ואוירה על ידי אדם פולינה ואנטוני ויליאמס.
חלק ניכר מן העלילה עובד לסרט הקולנוע "".
תקציר העלילה.
לפני 5000 שנים, תינוק נמצא במדבר המצרי על ידי חבורה של נוודים שודדים. הילד גדל ונקרא בשם עין סבאח נור על ידי מנהיג השבט, בעל, אשר מלמד את הילד את הישרדותם של החזקים. במהלך אותה תקופה, מצרים נשלטת על ידי פרעה ראמה-תות, אשר למעשה הוא הנוסע בזמן קאנג הכובש, שהגיע מהעתיד כדי להכתיר את עין סבאח נור כיורשו, בשל העובדה כי הילד יגדל ויהפוך למוטאנט החזק ביותר ואחד היצורים הידועים לשמצה בהיסטוריה. השבט של נור נהרס על ידי צבאות של תות. לפני שבעל מת, הוא אומר לנור כי הוא מיועד לדברים גדולים. נור מחפש נקמה ונוסע לעיר של ראמה-תות שם הוא מסתתר, מתחזה לעבד ומתאהב בנפרי, אחותו של אוזאימאנדיאס, הגנרל של תות. לבסוף נור נדחה על ידי נפרי, כשהיא רואה את פרצופו המעוות. הכוחות המוטאנטיים שלו מתעוררים, הוא משעבד את אוזאימאנדיאס בזמן שראמה-תות בורח. הוא מכנה את עצמו אפוקליפס ומתחיל לחסל את החלשים.
קריית הלאום
קריית הלאום (נקרא גם קריית האומה) הוא מתחם בירושלים הכולל חלק נכבד ממוסדות השלטון של מדינת ישראל, והקמתו נמשכת לשם העברת יחידות ממשלתיות נוספות אליו.
שטחו של המתחם כולל את קריית הממשלה ע"ש דוד בן-גוריון, בניין מבקר המדינה, הכנסת, חורשת קריית הממשלה, גן סאקר ולצדו בית הקברות שייח' באדר, התחנה לחקר ציפורי ירושלים של החברה להגנת הטבע, גן מנורת הכנסת ולצדו גן הוורדים, בית החייל, בית יד לבנים, ומרכז תזמורת משטרת ישראל.
היסטוריה.
לאחר קום המדינה ב-1948 והכרזתה של ירושלים כבירת מדינת ישראל החלו מיד באיתור שטח במרכז ירושלים עבור מוסדות השלטון ומשרדי המדינה הראשיים. תחילה חיפשו שטח במרכז העיר ליד רחוב יפו ומשלא נמצא, אותר שטח במערב העיר - "גבעת רם", ששימש לפני קום המדינה כשטח אימונים של ארגון "ההגנה" בירושלים והיה חלק מן הכפרים הערביים שייח' באדר ואבו סיל. שלושת בנייני הממשלה הראשונים הוקמו בשנות ה-50 ללא תוכנית בניין עיר מסודרת עם מבנים מפוזרים ללא דרכי גישה מסודרות ובשנת 1966 הוקם לידם גם בניין הכנסת ללא תוכנית מתאר מסודרת למקום. בסוף שנות ה-80 החליטה הנהגת המדינה להכין תוכנית מסודרת עבור קריית הממשלה בפרט ואזור גבעת רם והכניסה הראשית לירושלים בכלל. התוכנית החדשה נקראה בשם "קריית הלאום" (או "קריית האומה") ונכללו בה בנוסף לבנייני הממשלה גם מוסדות תרבות לאומיים כגון: בניין הספרייה הלאומית, בניין הגלריה הלאומית, ובניין ארכיון המדינה. לאחר חנוכת קריית הלאום מתוכננים לעבור אליה כל משרדי הממשלה כולל אלו המצויים כיום בקריית מנחם בגין במזרח העיר.
במשך השנים שונו מספר שמות של רחובות בקריית הלאום:
"רחוב העם" הפך ל"דרך רופין", "דרך ליגת נשים ישראלית" הפך ל"שדרת המוזיאונים הלאומית", ואילו "שדרות האומה" שונה ל"רחוב הנשיא השישי" (ע"ש חיים הרצוג).
בשנת 2009 אושרה בממשלת ישראל הקמתו של פרויקט אלמוג - מבנה חדש בשטח קריית הלאום שהיה אמור לכלול את משרד ראש הממשלה ובית ראש הממשלה. בהמשך אותה שנה, עם מינויו של בנימין נתניהו לראשות הממשלה, הקפיא את התוכנית. בשנת 2013 הוחלט על הקמת ועדה מיוחדת שתבחן את נחיצות הפרויקט.
בשנת 2010 חתמה ממשלת ישראל על הסכם עם משרד אדריכלים הולנדי שאמור לתכנן את הפרויקט ולסיימו בתוך 20 שנה. במקביל חתמה הממשלה על הסכם עם משרד אדריכלים ישראלי שאמור לתכנן ולסיים את פרויקט הכניסה לעיר בתוך 5 שנים ושאמור להתחבר אל קריית הלאום בצדה הצפוני. האזור אמור לכלול חניות רבות לכלל האורחים הזרים במקום והמבקרים הישראלים שעתידים להגיע לאזור. בנוסף מתוכנן לכלול האזור גם שדרות חדשות ורחובות להולכי רגל שיעברו מעל כבישים שיושקעו אל מתחת לאדמה.
בשנת 2016 נחנך "רחוב מבקר המדינה" במקום בו נמצאים בנייני הנהלת מבקר המדינה.
תכנון עירוני וסביבה.
בשטח הקריה המתוכנן ובסמוך לו קיימים מבני שלטון ותרבות רבים.
בקריית הממשלה, הנמצאת במרכז השטח, קיימים המבנים העיקריים של שלוש רשויות השלטון במדינת ישראל:
מדרום לקריית הממשלה ולצידה של האוניברסיטה העברית - גבעת רם, נמצאת קריית המוזיאונים שבגבעת רם (הנקראת גם שדרת המוזיאונים) ובה מוזיאון ישראל, מוזיאון ארצות המקרא, הקריה הלאומית לארכאולוגיה של ארץ ישראל, ג'וינט ישראל, ומוזיאון המדע. בשדרת המוזיאונים בסמוך אל מוזיאון המדע, בשטח שבין קריית הממשלה לבין האוניברסיטה העברית, עתידים לקום בניין מוזיאון הטבע, בניין הספרייה הלאומית, ובניין הגלריה הלאומית האמור לקום בצורת גורד שחקים מסתובב .
את הקריה חוצה, ממזרח למערב, כביש שדרות יצחק רבין (כביש המע"ר החדש) המחבר בין שכונת נחלאות ושכונת קריית משה.
בחלקה הצפוני של הקריה נמצאים הארכיון הציוני המרכזי שלידו אמור לקום בניין ארכיון המדינה, משרדי המוסד לביטוח לאומי, בנייני האומה. כמו כן, באזור נבנה בניין חדש עבור משרד מבקר המדינה ועתידים לקום בית ראש הממשלה החדש ובית הארחה למדינאים זרים. חלקה הצפוני של קריית הלאום הכולל גם את בנייני האומה חופף בחלקו לרובע מבוא העיר - פרויקט הקמת הכניסה הראשית החדשה של ירושלים.
מבנים נוספים שאמורים לקום בקריית הלאום הם משכן האקדמיה ללשון העברית ובניין חדש למטה הארצי של משטרת ישראל.
תוכנית הקריה כוללת סלילת צירים ראשיים, מסילת רכבת קלה, שבילי הולכי רגל ושבילי אופניים תוך שילובה של קריית הלאום במע"ר החדש של ירושלים וחיבורה אל האוניברסיטה העברית.
בקריה עוברים מספר קווי תחבורה ציבורית עירוניים. בראשית העשור השני של המאה ה־21 הופעלו 2 קווי תחבורה ציבורית בין עירוניים, המקשרים את קריית הלאום עם חניון שפירים של הנתיב המהיר ומודיעין, ללא מעבר בתחנה המרכזית ירושלים.
כיכר הלאום והשדרה הממלכתית.
בצמוד אל בניין ראש הממשלה החדש מתוכננת לקום כיכר גדולה שתקרא בשם: "כיכר הלאום" שאמורה לשמש בתור הכיכר הלאומית של מדינת ישראל. על פי התכנון תוביל אל הכיכר שדרה לאומית על בסיס התוואי של רחוב קפלן, שבה יוצבו אנדרטאות וסמלים לאומיים ותשמש גם למצעדים ואירועים ממלכתיים בדומה אל שדרות ממלכתיות הנמצאות בערי בירה אחרות בעולם כגון: "המול" בוושינגטון הבירה בארצות הברית, או "שדרת המצעדים אנזא"ק" בקנברה, בירת אוסטרליה.
חניון קריית הלאום ובניין סינמה סיטי ירושלים.
מבנה חניון שהוקם ב-2004 במרכז קריית הלאום עם כ־1,800 מקומות חנייה עבור המבקרים באזור הקריה. המבנה נמצא מול בית המשפט העליון והיו בו סניף מכבי אש, תחנת משטרה, סניפי בנק וסניף של המועצה לישראל יפה (עם כיכר הצופה אל גן סאקר).