בעונת זכה חרזי עם מכבי חיפה באליפות השנייה שלה ברציפות, הרביעית שלו עם הקבוצה והחמישית שלו בסך הכול. בניגוד לעונה הקודמת, הפעם פתח בקביעות בהרכב הקבוצה במשך כל העונה, ושיחק שוב תחת גרנט בעמדת המגן הימני. לקראת סיום העונה הוא החל לשחק גם כבלם אחורי, לאחר שאנדריי אוסטרובסקי איבד את מקומו בהרכב. מלבד יכולת טובה בהגנה תרם חרזי תרומה משמעותית גם בהתקפה, עם שלושה שערים ושלושה בישולים במסגרת הליגה. חרזי העפיל עם קבוצתו עד לגמר גביע המדינה, אך הפסיד עמה בגמר למכבי תל אביב בדו-קרב בעיטות עונשין, ובכך נמנעה ממנו זכייה שנייה בקריירה בדאבל.
חרזי היה שותף בתחילת עונת , עם המאמן החדש יצחק שום, להעפלתה של מכבי חיפה לשלב הבתים של ליגת האלופות – בכך הפכה חיפה לקבוצה הישראלית הראשונה שמגיעה להישג. חרזי, במרכז ההגנה, היה חלק מחוליית הגנה מצטיינת יחד עם בנאדו, אריק אג'יופור, אבישי ז'אנו ואדורם קייסי, ובשילוב עם שחקני התקפה טובים כדוגמת יעקובו איגביני, מיכאל זנדברג, ג'ובאני רוסו ויניב קטן, הגיעה הקבוצה להישג. חרזי פתח בהרכב בכל ששת משחקיה של קבוצתו גם בשלב הבתים, וסייע לה לסיים במקום השלישי בבית. אף על פי כן, איבדה חיפה את האליפות באותה עונה למכבי תל אביב בשל הפרש שערים נחות. חרזי היה אחראי במידת מה לאיבוד התואר – הוא כבש שער עצמי בהפסד קריטי לבית"ר ירושלים כאשר מסר כדור לשוער דודו אוואט, שעבר בין רגליו של אוואט ונכנס לשער. חרזי התנחם בזכייה עם הקבוצה בגביע הטוטו השלישי שלו.
בגיל 32, לאחר שהגיע להישגים גדולים בקריירה, הוצע לחרזי לפרוש ממשחק פעיל, אך הוא החליט להמשיך ולשחק. על אף גילו המתקדם, הוא רכש בעונות הבאות גם את אמונו של המאמן רוני לוי. בעונת הוא היה חלק מהגנת חיפה שספגה 25 שערים בלבד ותרם לקבוצתו שני בישולים, וסייע לה לזכות באליפות הליגה. לאחר עונה זו התעורר ספק בקרב הציבור והתקשורת האם הוא עדיין מתאים לקבוצה בגילו המבוגר יחסית לכדורגלן, אך לבסוף הושאר במועדון. הוא זכה עם הקבוצה באליפות גם בעונה הבאה, , תוך שהוא משחק בכל עמדות ההגנה בהצטיינות. בכך הוא השיג את האליפות השביעית בקריירה, והפך לכדורגלן הישראלי הראשון שמגיע לכמות כזו של אליפויות.
סיום הקריירה.
ב-15 באוקטובר 2005, במשחק מול הפועל כפר סבא באצטדיון לויטה בתחילת עונת , שבר חרזי את שיא ההופעות בליגה לשחקן במדי מכבי חיפה, שהיה שייך עד לאותה עת לאברהם אבוקרט, והעמיד אותו על 396 הופעות. העובדה שחרזי, בניגוד לאבוקרט, לא גדל במכבי חיפה ולא שיחק בה לאורך כל הקריירה, הופכת את שיאו למרשים אף יותר. חברו של חרזי לקבוצה, עידן טל, הקדיש לחרזי את השער שכבש במשחק זה לכבוד המאורע. במהלך עונה זו רבים פקפקו ביכולתו של חרזי להמשיך ולשחק גם בגילו המבוגר, אך חרזי זכה להוקרה מנשיא המועדון יעקב שחר על תרומתו לקבוצה, והוחתם על ידו בינואר 2006 על חוזה חדש עד לסיום עונת 2008. חרזי כבש בעונה זו שני שערים ובישל שלושה נוספים, וסייע לקבוצתו לזכות באליפות השלישית ברציפות, והחמישית בשש שנים.
בסיום עונה זו עזב חברו הוותיק של חרזי לקבוצה, אריק בנדו, את מכבי חיפה. בעקבות כך, קיבל חרזי את סרט הקפטן של מכבי חיפה, והחזיק בתפקיד במשותף עם יניב קטן. בעונת היה שותף להצלחה נוספת של הקבוצה באירופה, העפלה לשמינית גמר גביע אופ"א, לאחר שגברה על צסק"א מוסקבה מבלי לספוג שער בשני המשחקים. בכך שברה מכבי חיפה שיא כקבוצה הישראלית הראשונה שעוברת את שלב הבתים במפעל זה. בליגה תרם חרזי לקבוצה מבחינה התקפית עם שני שערים ושלושה בישולים, אך היה חלק מהגנה חדירה של הקבוצה, שאיבדה את האליפות לבית"ר ירושלים. במהלך העונה, במשחק מול מכבי תל אביב ב-18 בפברואר 2007, שבר חרזי שיא כשחקן המבוגר ביותר שמשחק במדי מכבי חיפה, בגיל 36.
בדצמבר 2007, תחילתה של עונת , זכה חרזי עם מכבי חיפה בגביע הטוטו בפעם החמישית בקריירה שלו, לאחר ניצחון בגמר על איחוד בני סכנין. היה זה הגביע הראשון שאותו הניף, יחד עם קטן, כקפטן של מכבי חיפה. עם זאת, חרזי לא הצליח למנוע את כישלונה של קבוצתו בעונה זו במסגרת הליגה, כשסיימה במקום החמישי בלבד ולא העפילה לאף מפעל אירופי או לגביע האינטרטוטו. חרזי הצהיר על נאמנותו למכבי חיפה, כאשר חשף כי סירב להצעה מקבוצה ישראלית בכירה, שהייתה משתלמת עבורו מבחינה כספית יותר מהישארות במועדון. בסיום העונה הוחתם חרזי על ידי שחר לחוזה חדש לעונה נוספת בקבוצה.
במהלך עונת שבר חרזי את שיא ההופעות לשחקן בליגת העל, שהיה שייך עד לאותה עת לגדעון דמתי ורפי כהן, והעמידו על 520 הופעות. חרזי ניצל את ניסיונו הרב ואת יכולתו ההגנתית על מנת לשמש מנהיג של הקבוצה, ובגילו המבוגר המשיך להפגין יכולת טובה ויעילות בהגנה, גם כאשר נקלעה הקבוצה לבעיה מבחינה הגנתית. בשל גילו המתקדם חרזי לא שותף על ידי המאמן אלישע לוי בחלק מסוים של העונה, אך גם אז שיחק ב-23 משחקי ליגה שברובם פתח בהרכב, וסייע לקבוצה לזכות באליפות. הייתה זו האליפות התשיעית בקריירה של חרזי, והוא הניף את צלחת האליפות בתור קפטן הקבוצה. חרזי סייע לקבוצה להעפיל גם לגמר גביע המדינה, טורניר שבו הבקיע שער אחד. חיפה הפסידה בגמר לבית"ר ירושלים, וחרזי החמיץ שוב זכייה שנייה בדאבל.
לאחר אותה עונה, סיכם חרזי עם נשיא מכבי חיפה, יעקב שחר, על סיום דרכו כשחקן בקבוצה לאחר סיום משחקיה בליגת האלופות בעונה שלאחר מכן. בנוסף מינה שחר את חרזי לתפקיד סקאוט במועדון לאחר פרישתו. ב-5 בדצמבר 2009 הוא ערך את הופעתו האחרונה מתוך 526 בליגת העל, נגד בני סכנין. שלושה ימים לאחר מכן, חרזי נכנס כמחליף במחצית השנייה במשחק נגד בורדו בשלב הבתים של ליגת האלופות, שאליו העפילה חיפה בשנית באותה עונה. לאחר אותו משחק, חרזי פרש סופית ממשחק פעיל.
נבחרת לאומית.
בצעירותו שיחק חרזי בנבחרות הנוער של ישראל בגילאים שונים. לאחר שהובא על ידי שלמה שרף למכבי חיפה, הוא זומן על ידו לנבחרת הצעירה של ישראל, ושיחק במדיה במסגרת מוקדמות אליפות אירופה לנבחרות צעירות.
את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת של ישראל ערך חרזי במשחק ידידות מול נבחרת פולין ב-9 בספטמבר 1992. המסגרת הרשמית הראשונה שבה שיחק במדי הנבחרת הייתה קמפיין מוקדמות מונדיאל 1994, בו שיחק לראשונה בהפסד הנבחרת 5:2 לאוסטריה. במהלך קמפיין זה הציג חרזי יכולת טובה והיה חלק חשוב בנבחרת, כאשר שותף כמעט בכל משחקיה, אך ישראל לא נחלה הצלחה וסיימה במקום האחרון בלבד בבית. לקראת סיום הקמפיין היה חרזי שותף לניצחון המפתיע 2:3 על נבחרת צרפת החזקה בפארק דה פראנס, במה שמנע בסופו של דבר מהצרפתים להעפיל למונדיאל עצמו. חרזי היה אחד משמונה שחקנים של מכבי חיפה ששיחקו בהרכב הנבחרת במשחק זה.
במוקדמות יורו 1996 היה חרזי שוב שותף פעיל, ושיחק בשבעה מתוך עשרת משחקי הנבחרת. הקמפיין היה לא מוצלח לישראל, שכשלה להעפיל לטורניר היורו. במוקדמות מונדיאל 1998 הוא לא זומן לרוב המשחקים, מאחר שמיעט לשחק באותה תקופה במכבי חיפה תחת גיורא שפיגל. בשניים מתוך המשחקים ששיחק ישראל ניצחה, אך הוא היה שותף להפסדה של ישראל לרוסיה, שהיה גורם מכריע בכישלון ההעפלה למונדיאל. ב-25 בפברואר 1998 כבש חרזי את שערו היחיד במדי נבחרת ישראל, במשחק ידידות נגד .
חרזי חזר להיות שחקן מרכזי בנבחרת במוקדמות יורו 2000. בקמפיין זה הוא שיחק בשבעה משחקים, והיה שותף למספר ניצחונות של ישראל בתוצאות גבוהות. הניצחון הגדול ביותר היה הניצחון 0:5 על נבחרת אוסטריה באצטדיון רמת גן, שבו הפגין חרזי יכולת גבוהה יחד עם שאר שחקני הנבחרת, שהביאה לניצחון שנחשב לאחד מהגדולים בתולדותיה. חרזי שותף גם בשני משחקי הפלייאוף מול נבחרת דנמרק, שבהם הפסידה ישראל בתוצאות גבוהות ושוב לא הצליחה להעפיל למשחקי היורו.
במוקדמות מונדיאל 2002, לאחר פיטוריו של שרף מתפקיד מאמן הנבחרת, מיעט חרזי לשחק. במוקדמות יורו 2004, תחת המאמן אברהם גרנט, הוא לקח חלק פעיל יותר במשחקי הנבחרת. במהלך משחקי מוקדמות מונדיאל 2006 שבר חרזי יחד עם אריק בנדו את שיא ההופעות של כל הזמנים בנבחרת ישראל. משחקו האחרון של חרזי עם נבחרת ישראל היה בהפסד 2:0 לדנמרק ב-1 במרץ 2006.
בתחילת עונת 2006/2007 זומן חרזי על ידי המאמן דרור קשטן למחנה האימונים של הנבחרת, אך לא נכלל בסגל באף משחק במסגרת מוקדמות יורו 2008 ומוקדמות מונדיאל 2010 בשל גילו המבוגר. בסך הכול רשם חרזי 89 הופעות ושער אחד במדי נבחרת ישראל, והוא מדורג במקום הרביעי בדירוג שיאני ההופעות של הנבחרת בכל הזמנים. לאורך השנים הפגין חרזי את יכולתו הטובה ממכבי חיפה גם בנבחרת, ונעשה לאהוד מאוד על האוהדים הישראלים.
סגנון משחק ומורשת.
,מאחר שחרזי החל את דרכו כחלוץ ובהמשך כשחקן רב-תפקידי במכבי חיפה של שלמה שרף, הוא מסוגל היה לשחק בכל העמדות על המגרש. עם זאת, הוא שיחק לרוב בעמדות הבלם הקדמי, הבלם האחורי והמגן הימני. חרזי, משחקני ההגנה המובילים בכדורגל הישראלי, תרם רבות לקבוצתו בתחום ההגנה, אך היה מסוגל גם לתרום להתקפה ולקישור, וכראיה לכך הוא כבש לאורך הקריירה שלו 43 שערים במדי מכבי חיפה בכל המסגרות. לזכות חרזי נזקפו גם לא מעט בישולים לחבריו לקבוצה, מאחר שהיה מצטרף לעיתים להתקפה ומסייע במשחק האגפים. לאורך הקריירה התבלט חרזי בכל עמדה שבה שיחק במגרש, ומילא בהצלחה גם תפקידים שאותם לא היה רגיל לקחת, בעקבות פציעות או הרחקות של שחקנים אחרים. בעקבות כך הוא רכש אמון רב ממאמניו במכבי חיפה בתור אחד מהשחקנים היעילים בקבוצה. בשנות השיא שלו ניחן חרזי במהירות גבוהה בריצתו ובכושר גופני עילאי, מה שהוסיף ליעילותו.