במרץ 2018 פורסם מחקר של הארכאולוגים אנדריאה זרביני ומיכאל פרדלי, מאוניברסיטת אוקספורד, אשר הדגימו כי צילומי לוויין של מדינת ישראל, ברזולוציה גבוהה מ-2 מטר, זמינים מזה שנים מהחברה הצרפתית איירבוס ומספר חברות לוויינים נוספות, כולל החברה הדרום קוריאנית קומפסאט, אשר מכרו תצלומי לוויין של מדינת ישראל ברזולוציה של 0.4 מטר מלוויין K3A.
בחודש אוקטובר 2018 דחתה הוועדה המייעצת של מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה האמריקני את הראיות ולפיהם תצלומי לוויין, ברזולוציה גבוהה מזו המצויה ממקורות אמריקנים, זמינים בשוק, אולם הוועדה לא הצליחה להפריך את טענותיהם של זרביני ופרדלי. לאחר בחינה נוספת בשנת 2019, מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה שינה את החלטתו וקבע רזולוציה מקסימלית חדשה, של 0.4 מטר לתצלומי לוויין של ישראל. החלטה זו פורסמה באופן רשמי בארצות הברית ביום 21 ביולי 2020.
לשינוי בחקיקה האמריקנית הייתה השפעה מיידית על המידע שניתן להפיק מתצלומי לוויין על המתרחש במדינת ישראל, כולל אתרים שהמידע על המתרחש בהם נשמר בסודיות רבה. כך למשל, בחודש פברואר 2021 הבחינה קבוצת מומחי גרעין בינלאומית כי במתחם הכור הגרעיני בדימונה מתרחשת בנייה משמעותית.
קישורים חיצוניים.
נוסח החוק המקורי באתר Federation of American Scientists
דייוויד ריקארדו
חטא המתאוננים
חטא המתאוננים הוא מאורע מקראי שאירע סמוך לעזיבת עם ישראל את הר סיני במסעם אל קדש ברנע שממנה שלחו את שנים עשר המרגלים שיתורו את הארץ במטרה להתכונן לכניסה אליה ולכיבושה. לאחר עזיבת הר סיני בו חנו העם למשך כשנה, החלו להתלונן על ה' תלונה שמהותה לא התבארה בכתובים. בעקבות זאת כעס ה' על עם ישראל והחלה לבעור בקרב העם אש שכילתה אנשים 'בקצה המחנה'. בעקבות זאת צעקו העם אל משה שיבקש מה' שהאש תפסיק לכלות בהם. משה נענה לבקשתם, התפלל אל ה' ואז שקעה האש.
בעקבות מאורע זה, קרא משה למקום 'תבערה', .
תיאור החטא ועונשו.
התיאור המקראי לחטא המתאוננים מופיע בפרשת בהעלותך שבספר במדבר, שם מסופר כי לאחר שעזבו עם ישראל את הר סיני לכיוון קדש ברנע, החל העם להתאונן על דבר מה שהכתוב נמנע מלבאר באופן מפורש: .
עקב התלונה כעס ה' על כפיות הטובה של העם, ואש שנשלחה מאת ה' החלה אוכלת בקצה המחנה וממיתה מהעם: . במדרשים המילים 'בקצה המחנה' לא מתפרשות כפשוטן שהאש פרצה באחת מקצות מחנה ישראל, אלא נדרשות במשמעות של קצה המדרג החברתי של העם. אלא שישנה מחלוקת קיצונית באיזה קצה מדובר: . ובמדרש אחר המחלוקת מובאת בצורה מעט שונה, האם הכוונה לרשעים שבמחנה או לצדיקים שבמחנה: . כיוצא בזה פירש רש"י: . מעין זה תרגם תרגום המיוחס ליונתן: .
כאשר ראו זאת עם ישראל, זעקו אל משה שיתפלל אל ה' שהאש תשקע. משה נעתר לבקשתם והתפלל אל ה' שהאש תשקע. ה' שמע לתפילת משה והאש שקעה: .
בסיום הפרשיה התורה מציינת שמשה קרא למקום 'תבערה' על .
פירוש המילה 'כמתאוננים'.
הפרשנים הציעו הצעות שונות לפירוש המילה 'כמתאוננים', שהיא נדירה במקרא. רוב פרשני הפשט, כמו הרשב"ם, הרמב"ן ורבנו בחיי, מבארים שהמילה 'מתאוננים' משמעותה: מצטערים וכואבים, כמו: . בסגנון דומה בארו פרשנים אחרים את המילה 'מתאוננים' במובן של המתאבל ומצטער על מות קרובו. ראב"ע וחזקוני פירשו שהמילה 'מתאוננים' נגזרת מהמילה 'אָוֶן' שפירושה הוא: דברי שוא וריק, כדוגמת הפסוק: . בדומה לזה פירשו חז"ל את המילה מתאוננים במובן של עלילת שוא, כמו: .
פרשנות למהות החטא.
בתיאור המקראי לחטא לא מבואר מה בדיוק היה תוכן התאוננותם של העם, וניתנו לכך פרשנויות רבות: רבים פירשו שהתואנה נבעה מכך שעד כה חנו ישראל במדבר סיני קרוב לשנה, וכעת התחילו במסע ארוך ומתיש לעבר קדש ברנע, וזה מה שהביא להתאוננותם על צער וטורח הדרך. והחטא הוא שלא קבלו את הנהגת ה' עימם בשמחה והכרת הטוב. יש המבארים שלא הייתה סיבה אמיתית לתלונה על טורח הדרך, אלא הם חיפשו תואנה כדי לנסות את ה'. יש שפירשו שהתלונה נבעה מקטנות אמונה בה', וחשש ממלחמות הארץ שלקראתן הם הולכים, וזה היה חטאם. חז"ל במדרש מחריפים תלונה זו:
מקום החטא.
בסיום הפרשיה קורא משה למקום 'תבערה' על שם האש שבערה וכילתה בעם כעונש על חטאם. על פי פשט הפסוקים, וכך פירשו פרשנים רבים, 'תבערה' הוא מקום שונה מקברות התאווה שבו אירע חטא המתאווים, וכמבואר בנאום התוכחה של משה בספר דברים: . לפרשנות זו, הסיבה ש'תבערה' לא נזכרה במסעות עם ישראל במדבר, המנויים בפרשת מסעי, היא משום ש'תבערה' זה לא מקום מסוים שבו חנו עם ישראל, אלא אזור שבו עבר העם בדרכו מהר סיני לקברות התאווה.
אמנם לדעת כמה פרשנים המסופר בתחילת פרק י"א בספר במדבר (חטא המתאוננים) הוא למעשה פתיח מקוצר לחטא המסופר בהמשך הפרק (חטא המתאווים), ואזי לפי זה 'תבערה' ו'קברות התאווה' זהו למעשה אותו מקום, ולכן הוא לא מופיע ברשימת המסעות כמסע בפני עצמו.
Wide Awake in America
Wide Awake in America (ער לגמרי באמריקה) הוא מיני-אלבום של להקת הרוק האירית U2 אשר יצא ב-10 ביוני 1985.
האלבום יצא תחילה רק באמריקה הצפונית וביפן, אך המכירות שלא היו מוצלחות והוא נכנס למצעד הבריטי כסינגל מיוצא. הוא יצא בבריטניה ב-19 באוקטובר 1987. שם האלבום מגיע משורה בשיר "Bad" המופיע באלבום.
הערות על השירים.
"Bad" (רע) הופק על ידי הלהקה והוקלט בהופעה חיה ב-National Exhibition Centre בברמינגהאם, אנגליה ב-12 בנובמבר 1984, כחלק ממסע ההופעות של "The Unforgettable Fire" (האש הבלתי נשכחת). דה אדג' טעה בתו האחרון של השיר, אך U2 החליטה להשתמש בגרסה בכל מקרה והטעות תוקנה בשלב המיקס.
"A Sort of Homecoming" (מין שיבה הביתה) מופיע בגרסה חיה שהוקלטה בארנה של ומבלי בלונדון, אנגליה ב-15 בנובמבר 1984. השיר הופק על ידי טוני ויסקונטי והוקלט במהלך בדיקת סאונד לפני ההופעה. רעש הקהל הוסף לאחר מכן באולפני "Good Earth".
"The Three Sunrises" (שלושת הזריחות) הופק על ידי הלהקה, בריאן אינו ודניאל לנואה. השיר מופיע גם במהדורה המוגבלת של "The Best of 1980–1990" אשר יצאה ב-1998.
"Love Comes Tumbling" הופק על ידי הלהקה וגרסה מעט שונה שלו מופיעה גם היא ב-"The Best of 1980–1990".
כל השירים חוץ מ-"Bad" הופיעו לראשונה בסינגל של  "The Unforgettable Fire" אשר יצא באפריל 1985. הגרסה של "A Sort of Homecoming" שונה קצת מהגרסה בסינגל.
רשימת שירים.
מצעדי אלבומים
מצעדי שירים
אינואיטים גרינלנדים
אינואיטים גרינלנדים (בגרינלנדית: kalaallit) הם העם הילידי של גרינלנד. נכון לשנת 2012, כ-89% מאוכלוסיית גרינלנד (51,349 איש) הם אינואיטים גרינלנדים. מבחינה אתנוגרפית, הם מורכבים משלוש קבוצות עיקריות:
מטבח האינואיטים מבוסס בעיקר על יונקים ימיים, התבשיל המסורתי הוא סואסאט.
ממפרינט
אליאס קוטיס
שרה פוליי
קתרין סיאצ'וקה
קתרין סיאצ'וקה (בספרדית: Catherine Siachoque, נולדה ב-21 בינואר 1972) היא שחקנית קולומביאנית הידועה בשל תפקידיה בטלנובלות רבות.
ביוגרפיה.
קתרין סיאצ'וקה נולדה בקולומביה לפליקס סיאצ'וקה וולנטה ג'נט.
קריירה.
היא שיחקה בטלנובלות רבות של טלמונדו כמו  Pecados Ajenos ("חטאים קטנים"),  Tierra de Pasiones "(עמק התשוקות"), Venganza ("נקמה"), אלמד אותך לאהוב ,Amantes del desierto (אוהבי המדבר). למרות שהיא גלמה דמות של נבל אהבו אותה. בשנת 2010 גילמה את הנבלית בסדרה איפה אליסיה, בשנים 2010 -2011 שיחקה בסדרה הבית הסמוך לצד בילה מיגל ורנו, בשנת 2014 גילמה את הנבלית במלכת הלבבות לצד פאולה נונייז אאוחניו סייר לאורה פלורס וחואן סולר.
תחנת ארלוזורוב
תחנת ארלוזורוב היא תחנת רכבת קלה תת-קרקעית הנבנית בקרבת רחוב ארלוזורוב שבתל אביב-יפו, כחלק מהקו האדום של הדנקל. פתיחת התחנה מתוכננת לשנת 2022, עת פתיחת רוב תחנות הקו האדום.
מבנה התחנה.
התחנה תהיה בעומק של 31 מטרים ותכלול קומה לכרטוס וקומת רציפים. רוחב רציפי התחנה יהיה באורך 10 מטרים. הודות לסמיכות התחנה למסוף 2000 ולתחנת הרכבת תל אביב סבידור מרכז, התחנה צפויה להיות התחנה העמוסה ביותר בקו האדום במבחינת מספר הנוסעים המשתמשים בה, אשר עשוי להגיע לכ-66,000 נוסעים ביום בממוצע.
בנוסף, התחנה ממוקמת בסמוך לתחנת הקצה של הקו הסגול במסוף 2000, כך שיתאפשר במקום מעבר בין הקווים.
היסטוריה.
במאי 2015 זכו ביחד חברת סולל בונה וחברת CRTG הסינית במכרז לבניית המנהרות והתחנות בחלק המערבי של הקו האדום הכולל גם את תחנת ארלוזורוב.
העבודות לצורך בניית התחנה החלו ב-4 בספטמבר 2015. האזור שבו נבנית התחנה נמצא מעל רחוב על פרשת דרכים. לצורך כך, במהלך העבודות על בניית התחנה, נסלל כביש חלופי עוקף למכוניות ולהולכי רגל דרך גן וולובלסקי-קרני.
נכון למאי 2020 מתבצעות בתחנה עבודות הגמרים ועבודה על גג התחנה. ביוני 2020, נפתח רחוב על פרשת דרכים מחדש לתנועה על גבי גג התחנה וכביש המעקף נסגר.
שרה שוב
שרה שוב (נולדה ב-1934) היא משוררת וחוקרת חגי ישראל ומועדיו.
ספריה "לטייל עם חגי ישראל" ו"מעל מישור החולין" הוציאו את חקר החגים מההקשר הדתי המקובל, ובחנו אותם בהקשרים תרבותיים והיסטוריים כמייצגי ערכים יהודים ואוניברסליים. בכך הם תרמו רבות לקידום הדיון החילוני בחגים. נוסף לאלה היא הוציאה לאור שני ספרי שירה המשלבים מודרניזם מערבי, אהבת הארץ והיכרות עמוקה עם המקורות.
ביוגרפיה.
שרה שוב נולדה וגדלה בתל אביב. בשרותה הצבאי הייתה סמלת "חינוך שדה" תחת פיקודו של נגה הראובני והדריכה חיילים קרביים בנושאי הישרדות ומקורות ישראל. כחברה בקיבוץ משגב עם שבגבול לבנון עבדה בגננות נוי והייתה פעילה בחיי התרבות.