בירהוף נכלל בסגל הגרמני ליורו 2000, אך ערך בו הופעה אחת בלבד, בתיקו 1-1 מול נבחרת רומניה. גרמניה הודחה בתום שלב הבתים של הטורניר. בשנת 2001 בירהוף העביר את סרט הקפטן לאוליבר קאן. בשנת 2002 השתתף בירהוף עם גרמניה בטורניר הגדול האחרון שלו, מונדיאל 2002. בירהוף נכנס כמחליף בשני משחקים בשלב הבתים, באחד מהם הבקיע שער, בניצחון 8-0 על נבחרת ערב הסעודית. גם בשלבי הנוק אאוט בירהוף עלה שלוש פעמים מהספסל, ולא שיחק יותר מעשרים דקות באף משחק. עם זאת, בירהוף קיבל הזדמנות בגמר מונדיאל 2002 מול נבחרת ברזיל, כאשר נכנס כמחליף בדקה ה-74 במקומו של מירוסלב קלוזה, במצב של 1-0 לברזיל. ברזיל לבסוף ניצחה 2-0 וזכתה במונדיאל. משחק זה היה ה-70 והאחרון של בירהוף במדים הלאומיים, בהם הבקיע 37 שערים.
לאחר פרישתו, בירהוף המשיך לעבוד בנבחרת גרמניה, בתפקידים ניהוליים בעיקר, ואף היה עוזרו של יואכים לב.
חיים אישיים.
בשנת 2001, בירהוף נשא לאישה את קלרה שלנצי, דוגמנית ממינכן, שהייתה בעבר חברתו לחיים של הכדורסלן המנוח דראז'ן פטרוביץ', והייתה הנהגת בתאונה הקטלנית בה פטרוביץ' קיפח את חייו. בשנת 2007 נולדה להם בת.
בירהוף הוא נוצרי קתולי.
בירהוף מופיע במשחק פיפ"א 2014 כשחקן בקבוצת אגדות העבר.
בשנת 2015 חתם בירהוף על עצומה של עיתון הבילד הגרמני נגד הארגון האנטי-אסלאמי הגרמני PEGIDA.
תארים.
עם מילאן:
עם נבחרת גרמניה:
תארים אישיים:
נבחרת פינלנד בכדורגל
נבחרת פינלנד בכדורגל היא נבחרת הכדורגל הלאומית של פינלנד. פינלנד היא מהמעטות שבמדינות אירופה שהכדורגל הוא לא ענף הספורט הפופולרי בה. הוקי קרח הוא ענף הספורט הפופולרי בפינלנד.
היסטוריה.
נבחרת פינלנד העפילה לראשונה בתולדותיה לאליפות אירופה ב-2020, ובנוסף השתתפה באליפות המדינות הנורדיות בכדורגל וזכתה בו ב־2001.
ב-15 בנובמבר 2019, פינלנד הצליחה להעפיל לטורניר הגדול הראשון שלה, יורו 2020. חלוצה, טימו פוקי, כבש עשרה שערים במוקדמות התחרות.
ב-12 ביוני 2021, ביורו 2020 ניצחה פינלנד את משחק הבכורה שלה בטורניר, כשגברה 0–1 על דנמרק. יואל פוהיאנפאלו כבש את השער, והעניק למדינתו את השער הראשון בתחרות וניצחון ראשון בתולדותיה.
סגל הנבחרת.
סגל הנבחרת לקראת יורו 2020
הנתונים מעודכנים ל-5 ביוני 2021
שיאים.
נכון ל-29 במרץ 2021. כתב מודגש מסמל שחקן פעיל בנבחרת.
נבחרת ארמניה בכדורגל
נבחרת ארמניה בכדורגל היא נבחרת הכדורגל הלאומית של מדינת ארמניה.
נבחרת ארמניה הוקמה בתחילת שנות ה-90, לאחר הכרזת עצמאותה של ארמניה, בעקבות פירוק ברית המועצות. משחקה הראשון של הנבחרת התקיים ב-12 באוקטובר 1992, נגד מולדובה, במשחק שהסתיים בשוויון ללא שערים.
שיאי שחקנים.
נכון ל-31 במרץ 2021. שחקנים מודגשים הם שחקנים שעדיין פעילים.
שולה כהן
אוראניה
אוראניה (ביוונית: Ουρανία; "שמיימית") הייתה אחת מתשע המוזות במיתולוגיה היוונית, בנותיהם של זאוס, ראש האלים, ושל מנמוסינה, אלת הזיכרון, ומלוותיו של אפולו, אל היופי והאמנויות. אוראניה הייתה המוזה של האסטרונומיה והאסטרולוגיה. בדרך כלל היא מתוארת מחזיקה גלובוס בידה השמאלית ויתד בידה הימנית, וכשלגופה היא עוטה גלימה משובצת בכוכבים.
מספר מצפי כוכבים ברחבי העולם נקראים על שמה של אוראניה, דוגמת אלו בברלין, בווינה, בציריך ובאנטוורפן. גם מצפה הכוכבים המפורסם "אוראניבורג" (אנגלית: Uraniborg; דנית: Uranienborg) שהקים האסטרונום הדני טיכו ברהה נקרא על שמה, והוקדש לכבודה.
על שמה נקרא האסטרואיד 30 אוראניה שהתגלה ב-1854 על ידי ג'ון ראסל הינד.
רשימת מידות, שיעורים ומשקלות בהלכה
מידות, שיעורים ומשקלות משמשים בתחומים הלכתיים רבים. מהם שיעורי נפח שהשימוש בהם נוגע בעיקר לאיסורי אכילה כגון אכילת מאכלים אסורים (נקראים גם "מאכלות אסורות"), ולמצוות שבאכילה כגון אכילת מצה ומרור בפסח ומהם מידות אורך ורוחב הנוגעות לדיני מחיצה ולמדידת מרחקים ועוד.
בעקבות סתירות בחישוב המידות, ישנה מחלוקת בספרי האחרונים, בחישוב המידות על פי שיעורי זמננו. ידועות בעיקר שתי שיטות בחישוב המידות, שיטת החזון איש המחמירה (המבוסס על שיטת הנודע ביהודה), ושיטת רבי חיים נאה המקילה, אם כי לעיתים שיטת רבי חיים נאה היא המחמירה. כך למשל באכילה ביום הכיפורים, הגר"ח נאה מצמצם את השיעור שניתן לאכול בבת אחת למי שמותר לאכול בשיעורים. גם בהוצאה בשבת, שיטת הגר"ח קובעת שיעור קטן יותר ממנו חייבים מהתורה לעומת שיטת החזון איש. יש שנהגו למעשה להחמיר כדעת החזון איש בהלכות הנוגעים בדיני תורה, ובדיני דרבנן להקל כדעת רבי חיים נאה, אך ישנן גם דעות נוספות כיצד יש לנהוג למעשה. החזון איש עצמו סובר כי יש לנהוג כשיטתו רק מספק, ולחומרה, אבל כששיטת החזון איש היא לקולא, יש לנהוג כשיטת רבי חיים נאה.
רקע.
ישנן דעות שונות בחישוב המידות בשיעורי זמננו, מחלוקת זו מבוססת על דברי הרב יחזקאל לנדא בספרו "נודע ביהודה", שמצא סתירה בחישובים בין שיעור האורך של האגודלים לשיעור הנפח של הזיתים והביצים. לדוגמה, בתלמוד בבלי נזכר כי ניתן למדוד את הגודל של המינימום הנצרך לכשרותו של מקווה באחד משני האופנים: האחד, שיעור אורך - אמה על אמה ברום שלוש אמות. והשני, שיעור נפח - ארבעים סאה. שני שיעורים אלו מוכרחים להיות תואמים. אולם בחישוב הדבר, נמצא ששתי צורות מדידה אלה אינם מסתדרים. על מנת להגיע למדידה מדויקת - נחלק את האמה לטפחים, ואת הטפח לאגודלים. בכל אמה יש שישה טפחים, ובכל טפח יש ארבעה אגודלים. זאת אומרת, שבאמה יש עשרים וארבעה אגודלים. אגודל ממוצע, על פי בדיקה שערך הנודע ביהודה, הוא 2.4 ס"מ. אם נחשב את הנפח של מקוה כזה, נחלק לארבעים - נגיע לשיעור של סאה. נחלק את התוצאה במאתיים שמונים ושמונה ונגיע לשיעור כזית. אולם זה יוצא בדיוק פי שניים מגודל זית ממוצע בן ימינו. הנודע ביהודה הסיק מכך שהזיתים בימינו התקטנו בחצי ממה שהיו בזמן חז"ל. לדעת רבי חיים נאה המדידה של שיעור האגודלים שעשה הנודע ביהודה אינה נכונה, אלא שיעורם הוא 2 ס"מ, ולא 2.4 ס"מ.
כאמור, בעקבות שאלתו של הנודע ביהודה, ישנם כיום שתי שיטות עיקריות בשיעור המידות:
ישנה שיטה נוספת, פחות מקובלת שמכונה שיטת הדירהם הקטן (כפי שמופיעה בטבלאות וההגדרות להלן) - מתבססת על התאמת שיעור שיטת רב חיים נאה לכך שמטבעות הדרהם הקדומים שנמצאו הם קטנים יותר ומשקלם כ־2.8 גרם ולפיכך יש להפחית 5% ממידות האורך של הגר"ח נאה.
ברשימות שלהלן, המידות ממוינות לפי גודלן, מהקטנה לגדולה (וכשיש מחלוקת - על פי הפסיקה המקובלת). למידות המסומנות בכוכבית בטבלה ישנן גרסאות שונות (או מחלוקות בפירושן) המובאות בפירוט לאחר הטבלה. ב"הגדרה הלכתית על פי יחידה אחרת" - הערך ראשון הוא מגדיר עיקרי והשאר מגדירים משניים/נגזרים, או, קירובים מדויקים מקובלים.
מידות אורך.
היחידה הבסיסית של האורך היא אצבע, והיא המגדירה את יתר היחידות.
פירוט והרחבה על מידות האורך.
אצבע, אגודל.
אצבע ואגודל, הן מידות תנאיות. המשמעות התאורטית המקובלת: רוחב אצבעו של אדם בינוני בחלק הרחב מעל הפרק האמצעי של האגודל. לפי אברהם יהודה גרינפלד (פרופסור לפיזיקה) המדידה נעשית כשהאגודל נוטה על צידו ולא על פניו. משמע בעובי אצבעו של אדם בינוני - במקום הרחב ביותר בעובי האגודל.
שיטה נוספת לחישוב: 7 גרגרי שעורה בינוניים הדחוקים זה בצד זה, או, אורך 2 גרגרי שעורה זה אחר זה שלא בדוחק. הגדרות אלו עם שעורה של ימינו תואמות את השיטה שקובעת את מידת האצבע ל-1.9 ס"מ. ואם אלו גרגרי שעורה גדולים - 2 ס"מ.
שימוש הלכתי לדוגמה.
אורך חוטי הציצית. יש אומרים 4 אגודלים ויש אומרים 12 אגודלים.
טפח.
טפח (טפחא), פשך – מידה מקראית. בציווי על בניית שולחן לחם הפנים שבמשכן נצטווה משה "ועשית לו מסגרת טפח סביב" (). בארמית לעיתים מכונה 'טפחא', ולעיתים (נדירות) 'פשך'.
הגדרה הלכתית.
4 אצבעות.
סיט.
מידה תנאית. בשימוש למדידות הקשורות בבגדים ואריגים (אריגה, טוויה, תפירה, צביעה וכיוצא בזה). מובאת בווריאציות שונות "רוחב הסיט", "מלוא רוחב הסיט", "מלוא הסיט".
משמעות תאורטית.
רוחב מתיחה מסוימת באזור היד; על פי המקובל - המרחק שבין האצבע לאמה כשהן פשוקות, או בין האגודל לאצבע כשהן מתוחות. כך היה מקובל למדוד צורכי תפירה בתקופה ההיא.
הגדרה הלכתית.
ההגדרה המקובלת - המרחק שבין האצבע לאמה או בין האגודל לאצבע, במתיחה מקסימלית,
יש מחכמי ישראל המבדילים בין הווריאציות השונות וקובעים ש'רוחב הסיט' ו'מלוא רוחב הסיט' הוא כמקובל, אך 'מלוא הסיט' הוא שיעור שישית זרת שהוא 2 אצבעות (חלק מהגאונים והרמב"ם), או שיעור שליש זרת שהוא 4 אצבעות (גאונים אחרים).
זרת (זרתא).
מידה מקראית (מידות החושן: "זרת אורכו וזרת רוחבו" ()).
'זרתא' הוא שמה הארמי של מידה זו, כפי שמופיע לעיתים בתלמוד.
משמעות תאורטית.
המרחק בין האגודל לזרת במתיחת יד מקסימלית.
אפשרות נוספת: האמה היא הארוכה באצבעות והזרת היא הקצרה, על כן מידת 'זרת' נקבעה להיות חצי ממידת ה'אמה'.
הגדרה הלכתית.
חצי 'אמה' ('אמה בת שישה טפחים').
שימוש הלכתי לדוגמה.
מידות החושן - "זרת אורכו וזרת רוחבו" ().
אמה, גומד, גרמידא.
מידה מקראית (בציווי ה' לנח על מעשה התיבה: "שלש מאות אמה ארך התבה, חמשים אמה רחבה, ושלשים אמה קומתה" ()).
אף השם גומד (גומד בוויקימילון) הוא מקראי ("וַיַּעַשׂ לוֹ אֵהוּד חֶרֶב וְלָהּ שְׁנֵי פֵיוֹת, גֹּמֶד אָרְכָּהּ" ()).
'גרמידא' הוא שמה הארמי של מידה זו, כפי שמופיע (לעיתים נדירות) בתלמוד.
משמעות תאורטית.
אורך ידו של אדם בינוני מהמרפק ועד לקצה האצבע אמה.
הגדרה הלכתית.
אמה רגילה - 6 טפחים.