ראש הלשכה נפגש במסגרת ביקורו בארמניה עם שורה ארוכה של גורמים בכירים בממשלה הארמנית ובכירים בתעשייה, בחקלאות ובעולם האקדמי ולדבריו קיים בארמניה צמא אדיר לידע ולטכנולוגיות ישראליות בשורה של תחומים כגון חקלאות, אנרגיה ירוקה, מים, פרמצבטיקה, מכשור רפואי, תשתיות ועוד. משימה הראשונה בה צפויה לטפל לשכת המסחר בעת הקרובה היא הסדרת קו תעופה ישיר על מנת לממש את הפוטנציאל המסחרי בין המדינות. לשכת המסחר ישראל ארמניה מדגישה כי חברות הסוחרות עם רוסיה ומדינות הגוש הקומוניסטי לשעבר יכולות ליהנות מהטבות מפליגות לאור הסכם הסחר החופשי, ככל שאלו יעבירו מרכזים לוגיסטיים ומפעלים לארמניה. כמו כן קיימות בארמניה הזדמנויות עסקיות משמעויות ביותר בארמניה בתחומי היהלומים, האלקטרוניקה, התרופות, ובתחומים נוספים אשר יאפשרו יצוא חופשי ממיסים ומרגולציה לרוסיה קזחסטן ובלארוס. במסגרת הביקור בארמניה, נתבקשה לשכת המסחר לסייע בנושאי משק החי כמו פרות לבקר וחלב וכן בנושאי חממות וחקלאות כגון רשתות נגד ברד לעצים נשירים. נוסף על כך, נתבקשה לשכת המסחר על ידי סגן שר האנרגיה לסייע גם בכל הנושאים של הגברת היעילות האנרגטית ואנרגיה חלופית כגון אנרגיה סולרית, הידרו אלקטרית, ואנרגיה מפסולת. בכוונת לשכת המסחר לפעול לפיתוח קשרים בין מוסדות אקדמאים בישראל ובארמניה וכן קשרים בתחום החממות הטכנולוגיות ונושאים נוספים.
הקהילה הארמנית בישראל.
לקהילה הארמנית הייתה נוכחות בלבנט במשך כאלפיים שנה. לדברי יואב לף, פרופסור לשפה והיסטוריה ארמנית באוניברסיטה העברית, הנוכחות הארמנית בירושלים החלה עוד בשנת 301 לספירה. לאורך השנים הקהילה נותרה קטנה יחסית, אך גדלה במלחמת העולם הראשונה, כאשר ארמנים רבים נמלטו לישראל בעקבות רצח העם הארמני. המגעים הראשונים בין שני העמים מתוארכים לימי קדם, ולימיו של המלך טיגראנס הגדול, אשר בתקופתו הגיעה ארמניה העתיקה לשיא התפשטותה. הנוכחות הארמנית בישראל נמשכה מאז ולאורך מאות רבות של שנים, והפטריארכיה הארמנית בירושלים נוסדה בשנת 638. היא ממוקמת ברובע הארמני, הקטן מבין ארבעת רובעיה של העיר העתיקה בירושלים.
בתחילת שנת 1948, בימיה הראשונים של מלחמת העצמאות, מוערך כי כ-25,000 ארמנים התגוררו בשטח המנדט הבריטי על ארץ ישראל, אך רובם נמלטו מהארץ במהלך השנתיים הבאות בעקבות הלחימה. לאחר הקמתה של מדינת ישראל, רוב בני הקהילה הארמנית שנותרו בארץ זכו באזרחות ישראלית, והשתקעו ברובע הארמני שבעיר העתיקה. המספר הכולל של ארמנים המתגוררים במדינת ישראל נכון לתחילת העשור השני של המאה ה-21, ולרבות בשטח הגדה המערבית, מוערך בכשבעת אלפים איש.
השואה ורצח העם הארמני.
לאורך השנים, הכיר מוסד יד ושם בעשרה ארמנים כחסידי אומות העולם, הודות לתרומתם להצלת יהודים במהלך מלחמת העולם השנייה, תוך סיכון חייהם. עם זאת, מדינת ישראל נמנעה לאורך השנים מהכרה רשמית ברצח העם הארמני, וזאת בשל החשש כי הכרה שכזו עלולה לפגוע במידה ניכרת ביחסים הדיפלומטיים בין ישראל לבין טורקיה, אשר טוענת כי אין מדובר ברצח עם. כמו כן, נשמעת הטענה כי חוסר הנכונות הישראלית להכיר ברצח העם הארמני נובעת גם מהרצון לשמור על "ייחודיותה" של השואה כאירוע ללא אח ורע בהיסטוריה האנושית, אשר לא ניתן להשוות בינו לבין אירועים אחרים בעלי אופי דומה.
במהלך השנים שלאחר קבלת עצמאותה של ארמניה, הפכה סוגיית ההכרה ברצח הארמני למקור לדיונים רבים, ואישים בקרב הקהילה הארמנית בישראל, וכן רבנים ופוליטיקאים ישראלים, מנהלים קמפיין מתמשך על מנת להוביל לשינוי מדיניותה של ישראל בנושא, ולהכיר ברצח העם הארמני. עם זאת, קמפיין זה לא נשא פירות, בין היתר, בשל עמדתה הנחרצת של טורקיה, אשר הבהירה לישראל כי הכרה ישראלית או אמריקאית ברצח העם הארמני תוביל לפגיעה קשה ביחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות. מסיבה זו, מדינת ישראל ביקשה לאורך השנים להימנע מהכרה שכזו, ובמספר הזדמנויות אף נענתה לבקשותיה של טורקיה להשתמש בהשפעתה בארצות הברית על מנת להדוף ניסיונות ארמניים להשיג הכרה אמריקאית ברצח העם הארמני.
בשנת 2005, ובמסגרת השתתפותו בטקס לציון 90 שנה לאירועי רצח העם הארמני, אשר נערך בבירת ארמניה, ירוואן, אמר חבר הכנסת יוסי שריד כי "עמדת מדינת ישראל בנושא שואת הארמנים היא צינית", וכי "משרד החוץ הישראלי, ולא רק הוא, מפחד תמיד מהצל של עצמו, וכך הוא מטיל עלינו צל כבד כמשת"פים מובילים ב'שתיקת העולם...".
הפגיעה המתמשכת ביחסים הדיפלומטיים בין ישראל וטורקיה, אשר החלה עם בחירתו של רג'פ טאיפ ארדואן לתפקיד ראש ממשלת טורקיה בשנת 2003, והגיעה לשיאה בעקבות אירועי המשט לעזה בשנת 2010, עוררה תקווה בקרב רבים בישראל ובארמניה, כי בשלה העת להכרה ישראלית רשמית ברצח העם הארמני. הכעס הציבורי בישראל כנגד מדיניותה של טורקיה הוביל לעלייה ניכרת בתמיכה של דעת הקהל הישראלית בהכרה ברצח העם הארמני, מה שהוביל במהלך דצמבר 2011 לדיון פתוח בכנסת, במהלכו נידונה לראשונה האפשרות להכיר באופן רשמי ברצח העם הארמני.
במהלך חודש יוני 2012, התקיים בכנסת דיון פומבי נוסף בסוגיית ההכרה ברצח העם הארמני, שוב על רקע התדרדרות היחסים הדיפלומטיים בין ישראל וטורקיה. במהלך הדיון, אשר נפתח ביוזמת חברי הכנסת אריה אלדד וזהבה גלאון, הבהיר יו"ר הכנסת ראובן ריבלין, כי "אסור להפוך את השאלה הזאת ואת ההזדהות הזאת לנושא פוליטי".
יחסי ארמניה וישראל
יחסי ישראל-ארמניה
יחסי ישראל - ארמניה
יחסי ישראל וארמניה
יחסי ארמניה - ישראל
ליים קווט
ליים קווט (באנגלית: Limequat, שם מדעי: "Citrus aurantifolia" או "Fortunella japanica"), הוא הכלאה בין קי ליים וקומקוואט עגול. ההכלאה נוצרה בשנת 1909 על ידי ד"ר ולטר טניסון סווינגל . מן ההכלאה מתקבל עץ קטן מניב פרי ננסי דמוי לימון. הפרי מבשיל כל החורף והוא חמוץ, עסיסי ודל גרעינים. העץ רגיש לתנאים סביבתיים. עלול למות מחוסר או עודף מים ויגיב גם לחוסר ברזל או רמה גבוהה של גיר בקרקע.
Gently Disturbed
Gently Disturbed (בתרגום חופשי: מופרע קלוֹת) הוא אלבום האולפן השמיני של אבישי כהן כמוביל, שיצא באפריל 2008 בהוצאת Razdaz Recordz, תחילה בישראל ולאחר מכן באירופה וארצות הברית.
Gently Disturbed מציג את הרכב הטריו של אבישי כהן (Avishai Cohen Trio) בגלגולו השני: שי מאסטרו על פסנתר, מארק ג'וליאנה על תופים ואבישי כהן על קונטרבס. בגלגולו הקודם של הטריו הפסנתרן היה סאם בארש, וזו הופעת בכורה של מאסטרו באלבום של כהן. זהו אלבומו הראשון של כהן שבו מנגן הטריו בלבד בכל היצירות באלבום, ואלבום הטריו השני לאחר Continuo, אלבומו האחרון של כהן לפני Gently Disturbed. הטריו החדש המוצג באלבום נצמד לפורמט אקוסטי יותר מגלגולו הקודם: כהן עושה שימוש בקונטרבס בלבד, בקשת או פריטה, ולא נעשה שימוש בגיטרה בס או מקלדת אלקטרונית. הפורמט האקוסטי מדגיש את המרכזיות של הטריו ביצירה על ידי המיומנות הטכנית של הנגנים, כמו גם העובדה ששתיים מהיצירות באלבום הולחנו על ידי שיתוף פעולה של שלושת חברי ההרכב.
האלבום כולל אחת עשרה יצירות אינסטרומנטליות, שתיים מתוכן הן עיבודים אינסטרומנטליים לשירים עממיים, והשאר לחנים מקוריים לאלבום. האלבום זכה לביקורות נלהבות ברחבי העולם, והוא האלבום הנמכר ביותר של אבישי כהן.
רשימת השמעה.
"Seattle", הפותחת את האלבום, היא קטע קצר, נוגה ומאוד מלודי, במשקל ואלס, עם מהלך הרמוני ארוך מרוב הלחנים של כהן באלבום.
"Chutzpan" (מעברית, "חוצפן") היא קטע עליז עם מבנה קצב מורכב ביותר, עם משקל אי סימטרי הניתן לחלוקות שונות (למשל, תיבה במשקל 6/4 המצורפת לתיבה במשקל 5/8. זו מן אפשרויות החלוקה הבסיסיות ביותר הבאות לידי ביטוי ביצירה) כ"משקלים מקבילים" (ראו להלן).
"Lo Baiom Velo Balyla" הוא עיבוד אינסטרומנטלי ללחן העממי של השיר העברי באותו השם, "לא ביום ולא בלילה", שנכתב על ידי חיים נחמן ביאליק. העיבוד שומר על משקל הוואלס כמו בלחן המקורי, אך מאופיין בסגנון בלדה נוגה. זהו אחד משני העיבודים היחידים באלבום (יחד עם "Puncha Puncha") שאינם מבוססים על לחנים מקוריים, ואחת מהדוגמאות הרבות לעיבודיו יוצאי הדופן של אבישי כהן לשירים מן הזמר העברי והמסורת הארצישראלית.
"Pinzin Kinzin" היא אחת משתי היצירות באלבום (יחד עם "Eleven Wives") שנכתבו בשיתוף פעולה של שלושת חברי הטריו. היא כוללת מהלך הרמוני פשוט שנועד לשרת מבנה קצב מורכב (ראו ניתוח להלן).
"Puncha Puncha" הוא עיבוד אינסטרומנטלי לשיר הלדינו באותו השם, ואחד מעיבודיו הנוספים לשירי לדינו המייצגים את שורשיו הספרדיים של כהן מצד אמו. לעומת עיבוד השיר בגרסתו האינסטרומנטלית, במקביל להפקת האלבום Gently Disturbed הקליט כהן את אלבומו הישראלי שעות רגישות שראה אור באותה שנה, ובו נכללה גרסה של "Puncha Puncha" עם שירת הלדינו, בביצועה של אמו של כהן, אורה. לימים ביצע כהן בעצמו (בתפקיד השירה) גרסה ווקאלית של השיר, במסגרת סבב ההופעות Avishai Cohen With Strings.
"Eleven Wives" נכתבה על ידי הטריו, ולמרות המבנה ההרמוני המורכב ממודוסים מערביים, היא מציגה, בעיקר דרך סגנון המלודיה והתופים, מאפיינים ערביים בולטים. השם (בתרגום חופשי: "אחת עשרה נשים") רומז על המשקל המורכב של היצירה המורכב מאחת עשרה פעימות, וככל הנראה גם מהווה רמיזה לאחת עשרה נשותיו של מוחמד היוצרת קישור סגנוני עם התרבות הערבית.