תרופות מסוימות עלולות לגרום ליובש בעין, לרבות אנטי-היסטמינים (נוגדי אלרגיה), נוגדי דיכאון, תרופות מקבוצת חוסמי בטא (מיועדות בעיקר לטיפול ביתר לחץ דם ובבעיות של תפקוד הלב) ותרופות משתנות (גורמות להפרשה מרובה של שתן).
ניתוח לייזר בעיניים.
לעיתים בשבועות הראשונים שלאחר ניתוח לייזר תתהווה בעיית עין יבשה. במרבית המקרים התופעה תחלוף לכל היותר לאחר מספר חודשים אולם היא עלולה להימשך.
עדשות מגע.
לעיתים עדשות מגע מגרות את העין וגורמות לעין יבשה. במקרה כזה מומלץ להחליף את סוג העדשה או לצמצם את שעות השימוש בהן. בכול מקרה של גירוי יש להסיר מידית את העדשות.
אבחון.
רופא העיניים יכול לאבחן בקלות יחסית יובש בעין על בסיס תלונות המטופל, מספר בדיקות והתיק הרפואי.
סביר להניח שהרופא יתהה לגבי נטילת תרופות מסוימות, לגבי פעילויות לרבות עבודה מרובה מול מחשב או במזג אוויר חם ויבש וכן לגבי סימפטומים אחרים העלולים לגרום ליובש בעין.
במקרים רבים תיערכנה גם שתי בדיקות:
לאחר חמש דקות מוסרים פסי הנייר ומידת הרטיבות שלהם נבחנת. כאשר מידת הרטיבות פחותה מרמה מסוימת הרי שככל הנראה מדובר בתופעת עין יבשה.
מניעה.
ישנם מספר צעדים שניתן לנקוט כדי למנוע הופעת עין יבשה או כדי להפחית סימפטומים קיימים.
שמירה על היגיינת העין.
היגיינה נאותה עשויה להפחית סימפטומים של עין יבשה או למנוע אותם, בפרט במצב של דלקת העפעפיים (בלפריטיס).
רטייה לחה חמימה - מדובר בהנחת רטייה לחה חמימה (קומפרס) על העין, כדי לגרום לשומנים המופרשים על ידי הבלוטות שמסביב לעין להיות יותר נגישים לעין.
אם מצאתם לנכון להשתמש בשקיקים מיוחדים שניתן לחמם במיקרוגל ראוי לוודא את ניקיונם לפני ואחרי השימוש.
עיסוי עדין של העפעף.
פעולה זו תמרח טוב יותר את השומנים המופרשים על ידי הבלוטות על גלגל העין.
העיסוי עלול לגרום תחילה לגירוי קל אולם זו תחושה תקינה שתחלוף עם הזמן.
ניקוי של העפעפיים.
חשוב להקפיד על ניקוי שגרתי של העפעפיים כדי להסיר עודפי שומן, לכלוך ואבק המצטברים עליהם (ניתן להשתמש במסיר איפור עדין או בפדים לחים). ניתן להכין בבית תמיסת ניקוי:
תזונה.
נצברו הוכחות מדעיות לכך שתזונה עשירה בחומצות שומן מסוג אומגה 3 (מהחי ובנוסף מהצומח, אלו חומצות שומן שונות) עשויה להיטיב או למנוע עין יבשה. מדובר בצריכה של לפחות שתי מנות דג בשבוע. חומצות השומן הללו נמצאות בשפע בדגים דוגמת מרקל, סלמון, סרדינים, הרינג, טונה טרייה או שימורי טונה בשמן זית. חומצות שומן אומגה 3 מהצומח נמצאות בגרעינים ובאגוזים, שמנים המופקים מהם, סויה ומוצריה וירקות ירוקי עלים. ניתן להסתייע גם בתוספי תזונה.
טיפול.
הטיפולים השונים בתופעת העין היבשה יכולים להפחית את הסימפטומים. חלק מהלוקים בתסמונת יחוו תופעות חוזרות ונשנות של עין יבשה במהלך חייהם. סוג הטיפול תלוי בסיבה להופעת עין יבשה, היינו האם מדובר בכמות מועטה מידי של דמעות מופרשות, או אם מדובר בדמעות ה'בורחות' מהעין מהר מידי, בסיבה רפואית כלשהי או בסיבה סביבתית.
הטיפול הראשון צריך להתייחס לגורמים שניתן לשנות, למשל שינוי תרופה הגורמת לתופעה, או שינוי סביבתי לרבות על ידי שיפור ההיגיינה של העין, שיפור תזונתי ואף הימנעות משהייה באזורי אקלים שמאיצים או גורמים לעין יבשה.
טיפולי לחלוחית (חומרי סיכה).
מקרים קלים עד בינוניים בחומרתם מטופלים באמצעות שימוש בחומרי סיכה - טיפות עיניים, ג'לים או משחות. חלקם מכונה דמעות מלאכותיות מאחר שהן מחליפות את הדמעות החסרות, אולם אלו לא מכילים נוגדנים, ויטמינים או חומרי הזנה אחרים המצויים בדמעות ואשר חיוניים לבריאות העין. חלק מחומרי הסיכה נמכרים ללא מרשם וחלקם מהווים תרופות מרשם. בכול מקרה מומלץ להיוועץ הרופא עניים טרם תחילת שימוש בחומר סיכה כלשהו.
טיפולים נוגדי דלקת.
תופעת עין יבשה מתמשכת עלולה לגרום לדלקת בעין או מסביבה ולפיכך יש לשקול טיפול מונע דלקת.
טיפות עיניים מסוג סרום אוטולוגי (סרום המופק מהמטופל).
כאשר שאר הטיפולים התרופתיים לא הועילו ייתכן שיומלץ על שימוש בטיפות עיניים מיוחדות המופקות מהסרום (רכיבי הדם ללא תאי הדם שבהם) של המטופל עצמו. במרבית המקרים יילקחו 5–6 מבחנות של דם, יועמדו בטמפרטורת חדר בין 15 ל-120 דקות, יוכנסו לצנטריפוגה על מנת להפריד את מרכיבי הדם השונים, ובהמשך יילקח החלק העליון של הנוזל (הסרום) וידולל ל-20% בעזרת Balanced Saline Solution. כך שלמטופל יהיו כ12 בקבוקונים של סרום אוטולוגי. בקבוק כזה מחזיק כשבוע במקרר (4 מעלות צלזיוס) וכשלושה חודשים בפריזר (מינוס 20 מעלות). לכן שומרים את כל הבקבוקים (פרט לאחד) בפריזר ומחליפים בקבוק כל שבוע.
ניתוח.
כאשר היובש בעין חמור, והטיפולים לא הועילו אזי במקרים מסוימים ניתוח עשוי לסייע. מדובר בשני סוגי ניתוחים.
ניתוח לחסימת או הצרת דרכי הניקוז של הדמעות - מטרת הניתוח למנוע את בריחתן המהירה של הדמעות מהעין. ההליך אינו מכאיב ובמהלכו חוסמים את פתחי הניקוז של הדמעות שמצויים בצד הפנימי (קרוב לאף) של זוויות העין. הפקק הזעיר המוחדר לפתחי הניקוז עשוי סיליקון או קולגן.
בטרם מבצעים חסימה או הצרה קבועה, מבצעים חסימה או הצרה זמנית על ידי החדרת 'פקק' זמני שיימס בתוך 7 ימים. לאחר ההחדרה המטופל אמור לחוש הקלה כמעט מידית בתופעת היובש אולם לאחר שבוע הסימפטומים יחזרו. המטופל יתבקש לשוב לביקורת לאחר 10–14 יום לשם בחינת יעילות הטיפול. אם נמצא יעיל תבוצע חסימה או הצרה קבועה.
השתלה של בלוטת רוק - מדובר בהליך שאינו שגור ומתבצע רק כאשר שאר החלופות לא הועילו, המצב חמור ומדובר בבעיה הנובעת מפגם בבלוטות המפרישות דמעות. במהלך הניתוח נוטלים כמה בלוטות רוק מאזור השפה התחתונה של הפה ומשתילים אותן מתחת לעור שמעל העין. הרוק שייוצר על ידי בלוטות הקור המושתלות פועל כתחליף דמעות.
עביר זייבק חדאד
עביר זייבק חדאד (בערבית: عبير زيبق حداد) היא אשת תיאטרון וקולנוע, שחקנית מפיקה ומרצה בכירה במכללת בית ברל.
ביוגרפיה.
עביר זייבק־חדד, יוצרת תיאטרון בובות, במקור מנצרת וכיום גרה ביפו, היא רעייתו של השחקן והמפיק סוהיל חדד. אמא לשלושה ילדים, שהגדול שבהם עוסק גם הוא בקולנוע.
עביר בוגרת תואר ראשון (בהצטיינות), בחוג לתולדות התיאטרון, מהאוניברסיטה העברית בירושלים משנת 1983. כמו כן, סיימה תואר שני בשנת 1990 בחוג לאמנות התיאטרון בהפקולטה לאמנויות ע"ש יולנדה ודוד כץ, באוניברסיטת תל אביב. נושא עבודת התיזה שלה הוא "היעלמותו של התיאטרון הערבי-פלסטיני בגליל". בשנת 1996 היא סיימה תעודת הוראה, במכון מופ"ת – סמינר לוינסקי (מכללת לוינסקי לחינוך), תל אביב.
במשך יותר משני עשורים היא כיהנה במספר תפקידים בתחומי ההוראה, ההדרכה ובניהול וייעוץ. בתחילת דרכה היא שימשה כמדריכה ומנחה ארצית לתיאטרון חובבים בחברה הערבית מטעם מיל"ב (מרכז ישראלי לקידום דרמה חינוכית ובימות חובבים) ובהמשך כיהנה כמדריכה ארצית להוראת תיאטרון בבתי ספר ערביים מטעם משרד החינוך. כמו כן, היא הייתה מדריכת גננות ערביות ברמלה מטעם המחלקה לשיקום שכונות, מדריכת גננות ומורות בחינוך המיוחד ברחבי הארץ בנושא דרמה יוצרת, ויועצת בנושא תיאטרון לטלוויזיה בערוץ הראשון. נוסף על כך, שימשה כמרצה בנושא אמניות בחברה, בשלוחות אוניברסיטת לידס בישראל, ובין השנים 1994- 2003 היא שימשה כמנהלת מרכז העשרה לילדים ביפו.
שיחקה במספר סרטי קולנוע -"בית לחם - היורד למעלה", ובסרט "3000 לילה" המספר את סיפורן של האסירות הפלסטיניות של הבמאית מאי מסרי.
בעבר ובהווה נבחרה לכהן במספר ועדות, צוותי חשיבה וצוותי שיפוט מקצועיים מביניהם: חברות בוועדת רפרטואר תיאטרון ילדים, אמנות לעם, בשנת 1995 נבחרה לכהן בוועדה להתאמת תוכנית לימודים ללימודי תיאטרון בבתי ספר תיכוניים בשפה הערבית ובשנת 2013 כיהנה כחברה בצוות השופטים במסגרת תחרות פרס הבמה לילדים ונוער בתיאטרון הבימה. בשנת 2013 הייתה חברה בצוות השופטים בפסטיבל הסרטים Religion Today Film festival, טרנטו, איטליה.
בין השנים 2000- 2010 שימשה כחברת הוועד המנהל בעמותת "ילדי השלום" ובין השנים 2006–2012 שימשה כחברת הוועד המנהל ב"עמותת חלונות", ביניהם שנתיים שימשה כיו"ר הוועד המנהל. לאחרונה היא חברה בצוות השופטים בפסטיבל הסרטים.
הפקות שונות.
במהלך הקריירה שלה היא הפיקה ושיחקה בהצגות רבות כמו: "דודה רים" אשר זכתה בשלושה פרסים בפסטיבל חיפה להצגות ילדים. הפיקה, כתבה ושיחקה בהצגה "שוקולד" שזכתה בארבעה פרסים בפסטיבל חיפה להצגות ילדים והפיקה את המונודרמה "מסייה איברהים ופרחי הקוראן" שזכתה במקום הראשון בפסטיבל "מסרחיד" בעכו.
בשנת 1995 פרסמה את הספר "התיאטרון הפלסטיני בגליל", בהוצאת משרד החינוך והתרבות. כמו כן, משנת 1990 היא משמשת כמרצה במכון הערבי במכללה האקדמית בית ברל, מבין הקורסים שלה: "תיאטרון ותיאטרון בובות", "לספר סיפורים", "סיפור תיאטרון וטלוויזיה".
קריירה קולנועית.
עבודתה הקולנועית מתמקדת בסוגיות הנוגעות לחייהן של נשים ערביות.