ויקיפדיה העברית נחשבת כמחמירה בתחום הפורנוגרפיה, כאשר ככלל על כתיבת ערכים על סרטי פורנו ועל שחקני פורנוגרפיה. כן אוסרת הקהילה על הצגת תמונות גוף של הדמות וכן מתן קישורים חיצוניים לאתרי סקס. עם זאת, כן יש ערכים בודדים הדנים על סרטי פורנו או שחקני פורנו פופולרים מספיק, לדוגמה: שתי בנות כוס אחת.
חשיפה להשחתה.
כאנציקלופדיה מקוונת אשר כמעט כל אחד יכול לערוך, לוויקיפדיה יש לא מעט בעיות עם מקרי השחתה בערכים, אשר כוללים בין היתר ריקון תוכן הערכים, הוספת קללות או דברי הבל. לאורך השנים פותחו מגוון כלים אשר זמינים למשתמשים ולמפעלי המערכת בוויקיפדיה על מנת להילחם במקרים של השחתה, כאשר במקרים רבים העורכים שעסקו בהשחתה נחסמים ובוטים מתקנים את ההשחתות באופן אוטומטי. לרוב המקרים של השחתה בוויקיפדיה משוחזר תוך זמן קצר. מחקר של פרננדה ויגאס מ-MIT Media Lab ומרטין ווטנברג וקושאל דייב מ-IBM Research מצא שרוב מקרי ההשחתה שוחזרו בתוך פרק זמן של כ-5 דקות בלבד, אולם הם קבעו שיהיה זה "בלתי אפשרי להגדיר באופן ברור מה נחשב בדיוק להשחתה". בעוד שמרבית מקרי ההשחתה כוללים ריקון תוכן של ערכים או הוספת נאצות וקללות משוחזרים באופן מהיר יחסית, מקרים בהם ההשחתה פחות ברורה, כאשר ההשחתה מבוצע בערך עם כמות קטנה יחסית של עוקבים, עלולים להישאר במשך תקופות ממושכות יותר.
מחקר מ-2007 אשר מדד את מספר הצפיות בפועל של ערכים עם תוכן "פגום", סיכם כי "42% מהנזק תוקן כמעט באופן מיידי, כלומר, לפני שהוא היה עלול לגרום לבלבול, לפגוע במישהו או להטעות מישהו. אף על פי כן, ישנם עדיין מאות מיליוני צפיות בערכים עם תוכן "פגום".
ביקורת על קהילת העורכים.
קהילת עורכי ויקיפדיה - האנשים שכותבים את ערכי ויקיפדיה - נתונה אף היא לביקורת לאורך השנים. פרופסור ג'יימס פצר ביקר את ויקיפדיה כאשר לא הצליח לשנות את הערך אודותיו. כדי להבטיח חוסר משוא פנים, המדיניות בוויקיפדיה האנגלית קוראת לאנשים שיש עליהם ערכים בוויקיפדיה להימנע מלערוך את הערכים אודות עצמם, למעט במקרים בהם נחוצה הסרת השחתה, תיקון מידע לא עדכני, או מידע מטעה.
קהילה עורכי ויקיפדיה תוארה לאורך השנים כ"כת", אם כי לא תמיד בהקשר שלילי. במקרים רבים הקהילה מסייעת לוודא שכולם יתנהגו בנימוס ובכבוד זה לזה, ושבמקרי מחלוקות, ינסו העורכים לחתור לפתור את חילוקי הדעות באמצעות הסתמכות על מקורות מהימנים, הקפדה על הכללים שבדפי המדיניות, וחתירה לקונצנזוס בדרכים המקובלות במקרים של חילוקי דעות.
מעטה האנונימיות של העורכים בוויקיפדיה זכה ללא מעט ביקורות לאורך השנים, כיוון שזה לא תורם למצב בו הכותבים אחראים לתכנים שהם יוצרים. משמעות הדבר היא גם שמספר אנשים יכולים להשתמש בחשבון אחד, ולעיתים קרובות יותר, שאדם אחד יכול להשתמש בחשבונות מרובים, לעיתים רבות בניסיון להכריע דיוני מחלוקת. נוהג זה מכונה (מכונה גם בשפות אחרות "שימוש בבובות גרב"). שימוש בבובות קש לצורך הכרעת דיוני מחלוקת אינה מקובלת וכאשר מתגלים עורכים שעסקו בכך הם תמיד ייחסמו.
בשנת 2011 התרחשה בוויקיפדיה העברית . לאחר שהפרשתה התגלתה נפתחו ההצבעות מחדש.
ניגודי אינטרסים.
מאמר ב-Business Insider מהגיליון שפורסם בספטמבר 2012 עסק במקרה בו התגלה ששני עובדים בקרן ויקימדיה מנהלים עסק יחסי ציבור במקביל לעבודתם בקרן אשר במסגרתו הם עורכים ערכים בוויקיפדיה בתשלום בשם הלקוחות שלהם.
אנונימיות העורכים.
בוויקיפדיה העורכים אינם נדרשים לזהות את עצמם. העריכה של התוכן באתר תחת מעטה האנונימיות ספגה ביקורת רבה לאורך השנים שכן היא אינה מאפשרת לקיים מצב בו העורכים נושאים באחריות על התוספות שלהם באתר.
לארי סנגר, אשר ייסד את ויקיפדיה יחד עם ויילס, ציין בעבר ש"האנונימיות בוויקיפדיה מובילה לכך שהאתר הופך אטרקטיבי בעיני אנשים שמעוניינים לגרום לצרות, או שרוצים לערער את המיזם, או שרוצים להפוך אותו למשהו שהוא לא - או במילים אחרות, בעיית הטרולים".
בהזדמנויות רבות, העובדה שהאנציקלופדיה פתוחה לעריכות אנונימיות מהווה מקור לבעיות רבות: רשעות, טיפשות, וולגריות והטרדות. בפברואר 2008 מאמר בעיתון SF Weekly פירט את ניסיונות השווא של עיתונאי לעקוב אחר הזהות האמיתית של המשתמש Griot, שהיה מעורב במלחמת עריכה על הביוגרפיה של ראלף ניידר ופוליטיקאים מקומיים שונים, ובסופו של דבר נחסם מלערוך ערכים בוויקיפדיה משום שהתגלה שהוא השתמש בבובות קש. המאמר שעסק במקרה ציין את ההבדלים בין העיתונות המסורתית לוויקיפדיה: "תגידו מה שתרצו על העיתונות אך לפחות בעיתונות הכתבים לוקחים אחריות על הנכתב בעוד שנדיר לראות זאת בוויקיפדיה". במאמר צוטטו גם דבריו של פול גראבוויץ, מנהל תוכנית המדיה החדשה בבית הספר ברקלי לעיתונאות של אוניברסיטת קליפורניה: "אני חושב שאני מרגיש את אותו הדבר על ויקיפדיה כמו על אתרים אחרים שמיוצרים על ידי אזרחים: שקיפות רבה יותר היא דבר טוב... אנשים צריכים להיות מסוגלים לדעת מי מייצר את המידע."
ביקורת על תהליך פיתוח התוכן.
רמת הדיון, מלחמת עריכות והטרדות.
לאורך השנים הועלתה גם ביקורת מצד גורמים שונים על רמת הדיונים שמתקיימים בדפי השיחה בוויקיפדיה אשר בהם המתדיינים עשויים להציג רשימה ארוכה של טיעונים מגוונים ולספק קישורים לתצפיות אמפיריות שמוכיחות טיעוניהם כאשר הצד השני יבחר להתעלם לחלוטין מכל המידע שהוצג בפניו. מחקר אקדמי אודות הדיונים שמתקיימים בדפי השיחה של ויקיפדיה מצא כי רמת הדיון בין העורכים על נושאים שנויים במחלוקת לעיתים רבות מתדרדרת לסכסוכים שאינם פרודוקטיביים.
תלונה נוספת שעלתה לאורך השנים מתמקדת בכך שלעיתים פועלים בערכי ויקיפדיה עורכים שמנסים לכפות השקפותיהם על מנת שדעתם תהא הדומיננטית בערכים מסוימים. מקרים מהסוג הזה בדרך כלל מובילים למלחמות עריכה ולהגנה על ערכים. בוויקיפדיה האנגלית הוקמה ועדת בוררות שעוסקת במקרים החמורים ביותר של חילוקי דעות והפרות של המדיניות באתר. בנוסף, במטרה לשים קץ למלחמות עריכה חוזרות ונשנות על ערכים מסוימים, הוסיף ג'ימי ויילס בוויקיפדיה האנגלית את לפיו משתמש אשר משחזר ערך יותר משלוש פעמים בפרק זמן של 24 שעות יכול להיחסם.
תהליך החתירה לקונצנזוס ודפוס ההתנהגות של "אינטליגנציית הנחיל".
העיתונאי הבריטי אוליבר קם הביע ספקנות במאמר בטיימס לגבי התלות בקונצנזוס בעת יצירת תוכן בוויקיפדיה: "בוויקיפדיה לא חותרים לכתוב את האמת אלא חותרים להשיג הסכמה כללית" וכי בשל כך התוצאה הסופית היא שוויקיפדיה "נשלטת על ידי מי שצועקים הכי חזק במשך הזמן הרב ביותר".
It Ain't Me
It Ain't Me (בעברית: זו לא אני) הוא סינגל מאת הדי ג'יי הנורווגי קייגו, שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית סלינה גומז, מתוך המיני-אלבום הראשון שלו, "Stargazing" (2017). השיר יצא לאור ב-16 בפברואר 2017, על ידי חברות התקליטים אולטרה מיוזיק, אינטרסקופ רקורדס וסוני מיוזיק אנטרטיינמנט, כסינגל המוביל מתוך המיני-אלבום. בהמשך, נכלל באלבום האולפן השלישי של גומז, "Rare" (2020). השיר נכתב על ידי קייגו, בריאן לי, אלי טמפוסי, גומז ואנדרו ואט. "It Ain't Me" מאופיין בסוגות מוזיקליות כמו EDM, דאנס-פופ ואלקטרופופ וזאת, בנוסף לכך שנעשה בו שימוש בכלים מוזיקליים כדוגמת גיטרה אקוסטית, פסנתר, בס, סינתיסייזרים, הכאה באצבע צרדה וחליל פאן. גומז הקליטה את "It Ain't Me" בטון צרוד ושקט, ואילו מילותיו עוסקות בזיכרונות ונוסטלגיה ומדברות על מערכת יחסים ישנה שנהרסה כתוצאה מאלכוהוליזם.
בנוסף לכך, זכה להצלחה בינלאומית כאשר הגיע למקום הראשון במצעדי השירים שבקרואטיה, לבנון ונורווגיה, ולחמישייה הפותחת באוסטרליה, אוסטריה, בלגיה, קנדה, צ'כיה, דנמרק, פינלנד, צרפת, גרמניה, יוון, הונגריה, אירלנד, מלזיה, הולנד, ניו זילנד, פולין, פורטוגל, סקוטלנד, סלובקיה, שוודיה ושווייץ. בספרד, בריטניה וארצות הברית הגיע לעשירייה הפותחת. מכירותיו ברחבי העולם מסתכמות בלמעלה מ-18 מיליון עותקים, מה שהופך אותו לאחד מהשירים הנמכרים ביותר בכל הזמנים.
רקע וכתיבה.
את מילות השיר "It Ain't Me" כתבו אנדרו ואט, בריאן לי ואלי טמפוסי. כאשר ואט עבד בעבר עם קייגו, מנהלו של הדי ג'יי, מיילס שיר, יצר קשר עם ואט במטרה לקבוע פגישה, במסגרתה נכחו גם לי וטמפוסי. במהלך ההאזנה הראשונה לדמו של "It Ain't Me" הם גרסו בהתחלה שמדובר ב"שיר גרוע מאוד", אך ניסו לשפר אותו. קייגו ושיר הציעו להם להמשיך ולעבוד על השיר. לאחר שקייגו ושיר עזבו, אמרה טמפוסי לוואט ולי לנגן בגיטרה "כמו פליטווד מק", תוך שעשו שימוש בגיטרה אקוסטית וקולה של טמפוסי עצמה.
לאחר מכן, ביקשו ואט, לי וטמפוסי מקייגו לחזור לאולפן ההקלטות שלהם כדי לשמוע את "It Ain't Me" בפעם השנייה. טמפוסי נזכרה ואמרה, "כאשר שמע את השיר בפעם השנייה, הפך קייגו מהאדם המתוק, המנומס והמקסים הזה למפיק המוזיקלי העל-אנושי הזה. צפיתי בו פועל ומבצע הפקה שלמה לשיר הזה. הוא היה נרגש מאוד". לי וטמפוסי עזבו את האולפן והותירו לוואט וקייגו להמשיך לעבוד על ההפקה בהתבסס על הקלטת הדמו של השיר. לדבריה של טמפוסי, "המפיקים הפיחו חיים בשיר".
לשלושת הפזמונאים לקח בדרך כלל כמה חודשים לכתוב שירים לזמרים שונים, אך את "It Ain't Me" שמעה גומז כחודש לאחר מכן והקליטה אותו כעבור כמה ימים. טמפוסי נכחה במפגשי ההקלטות עם גומז, במסגרתם דנו על המשמעות שלו, תוך שדיברו על חוויות שונות מחייהם; היא התרשמה ממעורבותה של גומז ביצירת השיר.
מוזיקה ומילים.