האתיקה בטיפולים רגשיים מתייחסת לבעיות מקצועיות-מוסריות בצורת חוקים, תקנות, הנחיות ו'שבועות', שנוסחו עבור אנשי טיפול בדומה לאתיקה הרפואית. האתיקה מגדירה את הנחות היסוד של המקצוע ואת מסגרת היחסים בין המטפל והמטופל תוך דגש על תחומים רגישים בהם עלול המטופל להיפגע.
הטיפול באמנויות מביא למצבים ייחודיים שאינם קיימים בטיפול רגשי מילולי ומעוררים דילמות אתיות.
סודיות.
כל מטפל בכל שיטה טיפולית נדרש להגן על הסודיות והחיסיון של המטופל ולא לחשוף אותו ברבים. החיסיון קיים לא רק על התכנים שעלו בטיפול ומחוץ לו, אלא גם על תוצרי האמנות. עם זאת, בטיפול באמנויות עולה לא פעם צורך להציג את תוצרי האמנות.
מגע ואינטימיות.
על כל מטפל להימנע מניצול לרעה של יחסי הקרבה ויחסי המרות עם המטופל. בטיפול באמנויות מתקשר במידה רבה ליצריות ובשיטות טיפול מסוימות גם בקרבה פיזית ובמגע. לדוגמה, בטיפול בתנועה המגע הוא לעיתים חלק אינטגרלי מהתהליך הטיפולי. המטפל מחויב להביא זאת מראש לידיעת המטופל ולהגדיר איתו את אופי המגע בחוזה הטיפולי.
קאיטוש המכשף
חברת 3DO, הייתה חברת פיתוח משחקי וידאו אשר נוסדה בשנת 1991 על ידי טריפ הוקינס (אחד ממקימי חברת "Electronic Arts") תחת השם SMSG LTD. תחילה הייתה החברה חברת חומרה שמטרתה ליצור קונסולה של הדור הבא. למרות הפוטנציאל, נחלה קונסולת 3DO היקרה כישלון גדול, וכאשר הוציאה סוני את קונסולת הפלייסטיישן שלה בשנת 1994 אבדה כל תקווה שהייתה לקונסולת ה-3DO. כתוצאה מכך הוחלט בחברה לצאת משוק החומרה ולהתרכז בפיתוח משחקים.
משחקיה המוכרים הם סדרת Myst, סדרת "Might and Magic" (ו-"Heroes of Might and Magic"), סדרת "Army Men" וסדרת "High Heat Baseball" שרובם זכו להצלחה רבה.
לאחר שנים של קשיים כלכליים, הצהירה החברה על הליך פירוק בסוף מאי 2003.
מסעות ג'יימס בארץ הקודש
מסעות ג'יימס בארץ הקודש (2003) הוא סרט ישראלי, בבימויו של רענן אלכסנדרוביץ', ובכיכובם של אריה אליאס, סיאבוננגה מלונגיסי שיבה, וסלים דאו. הסרט היה מועמד לפרס אופיר של האקדמיה הישראלית לקולנוע בתשע קטגוריות, וזכה בפרס השחקן הטוב ביותר (אריה אליאס) ופרס המוזיקה הטובה ביותר (לאהוד בנאי, שכתב את שיר הנושא של הסרט, כביכול שיר אפריקני המספר על צעיר שעלה לארץ הקודש).
הסרט צולם במסגרת סדרת הדרמות "שיעור מולדת", שהופקה עבור "רשת", בעריכת רנן שור ואורית אזולאי.
הסרט מגולל את ההתפכחות שעובר ג'יימס, אפריקני נוצרי המועמד לכמורה שיצא למסע עלייה לרגל לארץ ישראל, בעודו נחשף למניעים החומרניים שמניעים את כל הסובבים אותו.
עלילה.
הסרט מספר על בחור אפריקני בשם ג'יימס (מלונגיסי שיבה) מהכפר הדמיוני אנצ'ונגווני, שיוצא במסע עלייה לרגל, מטעם כפרו אל ארץ הקודש, ישראל, ובפרט אל ירושלים. עם הגיעו לישראל נחשד ג'יימס כעובד זר ללא רישיון עבודה ונעצר. שימי, קבלן עובדים זרים (דאו), משחרר אותו בערבות כדי שיעבוד אצלו. לאחר שג'יימס מסביר לו כי לא בא לישראל כדי לעבוד, שימי מבהיר לו שהיה צריך לשלם בעבור השחרור, וכי בעצם ג'יימס "חייב לו." וכך נאלץ ג'יימס לקטוע את מסעו ולעבוד עבור שימי.
בתחילת דרכו בישראל, ג'יימס, שהיה בכפרו מועמד לכמורה, הוא "נוצרי טוב" ומאמין בכוונות טובות. ג'יימס מבליג על ניצולו בידי כל הסובבים אותו. שימי הקבלן מנסה להרוויח על חשבונו וסוחר בו כמעט כעבד. אשתו של שימי רואה בו מעין שעשוע, וחברתה רואה בו עובד זול (היא בוחרת להעסיק אותו מאחורי גבו של שימי). סלאח, אביו של שימי (אליאס), מגלה כי לג'יימס מזל יוצא דופן בהטלת קוביות ומנצל זאת כדי לנצח את חבריו בשש בש. ג'יימס משמש כקלף מיקוח במאבק פנים-משפחתי בין שימי ואשתו לבין סאלאח. אפילו הכומר של קהילת העובדים הזרים האפריקנים מנצל את אמונתו של ג'יימס כדי שיתרום כסף לבית התפילה. ג'יימס מקווה לשלם את חובו לשימי ולהגיע בסופו של דבר לירושלים, אך ככל שחולף הזמן לומד ג'יימס כיצד יש להתנהל בתרבות אליה נקלע - "אל תהיה פראייר של אף-אחד" אומרים לו. ג'יימס מתחיל לנהל את חבריו העובדים הזרים, ומהר מאוד הופך לקבלן עבודה זולה בעצמו, בדיוק כמו שימי. ג'יימס קונה לעצמו בגדים יפים, טלפון סלולרי, ואף טלוויזיה. הוא שוכח את מסע העלייה לרגל.
לבסוף נזכר ג'יימס במטרה המקורית לשמה הגיע ארצה, אך מאוחר מידי - ג'יימס נעצר על ידי משטרת ההגירה, ומועבר לכלא ישראלי. למרבה האירוניה, הכלא נמצא במגרש הרוסים, שבירושלים, וכך, כאשר הוא כפות באזיקים, זוכה ג'יימס לבסוף לראות את העיר אליה מתפללים תושבי כפרו.
מרי אזרחי
מרי אזרחי הוגדר על ידי ג'ון רולס כ"פעולה ציבורית, בלתי אלימה, מצפונית אך פוליטית ומנוגדת לחוק, הנעשית בדרך כלל כדי לחולל שינוי בחוק או במדיניות הממשלה" (ג'ון רולס, מרי אזרחי, בתרגום אביבה גורן). המרי הוא מחאה של אזרחים כנגד מעשי השלטון ומדיניותו, מעשים שלדעתם נוגדים את הבסיס החוקי של המדינה. מחוללי מרי אזרחי מקבלים את הלגיטימיות של השלטון, אך לא את מעשיו והם מנסים לשנות את פעולות השלטון. מרי אזרחי נבדל מהפיכה בכך שמבצעי הפיכות אינם מקבלים את הלגיטימיות של השלטון, ומנסים להחליפו תוך שימוש בכוח. הוגים רבים, הגדירו אף הם את המרי האזרחי ועל אף השונות בהגדרות, הם מסכימים כי מדובר בפעולה בלתי חוקית של אזרח כלפי ממשלו שלו.
מקור המרי האזרחי הוא לרוב תחושה של סתירה בין חוק המדינה לבין חוק מוסרי שנתפס בעיני המוחים כחוק עליון על חוקי האדם וכחוק אוניברסלי. דרך מימוש המחאה תהייה לרוב הפרה סמלית ומכוונת של אותו חוק נגדו מוחים וזאת תוך נכונות לשאת בעונש על הפרה זו.
מאפייני המרי האזרחי.
לפיכך, מרי אזרחי בא לידי ביטוי בפעולות שקטות יחסית אך מאורגנות היטב של סרבנות, הבנויה בעיקר על הימנעות מביצוע פעולות שהשלטון דורש: הימנעות משירות בצבא, הימנעות מתשלום מיסים, שביתה כללית וכדומה, ועד פעולות אקטיביות יותר: הפגנות, שריפת צמיגים, חסימת כבישים וכדומה.
מרי אזרחי ייתכן במדינות דמוקרטיות, המגלות סובלנות כלפיו, אך במקרים מסוימים גם תחת שלטון כיבוש. ישנם מקרים נדירים - כמו בתחילת מלחמת האזרחים האמריקנית, בהם מתדרדר מרי אזרחי למלחמת אזרחים של ממש.
מרדכי גרינברג
הרב מרדכי גרינברג (נולד בי"ז בכסלו ה'תש"ג, 1942) הוא רב ציוני-דתי ישראלי, נשיא ישיבת כרם ביבנה שבראשה כיהן עד שנת ה'תשע"ז (2017).
ביוגרפיה.
נולד בארץ ישראל ליחיאל ולמלכה גרינברג. דודו הוא הרב אפרים סוקולובר, רבה הראשון של רעננה. למד בישיבת היישוב החדש בתל אביב ולאחר מכן בישיבת כרם ביבנה. שירת בנח"ל ולחם במלחמת ששת הימים. לאחר מכן למד בישיבת מרכז הרב. החל משנת ה'תשכ"ח (1968) חזר ל"כרם ביבנה" והחל ללמד במספר תפקידים.
בשנת ה'תשנ"ד (1994) החל לכהן כראש ישיבת כרם ביבנה, במקום הרב חיים יעקב גולדוויכט. באלול ה'תשע"ו הודיע על פרישתו המתוכננת מראשות הישיבה. והחל מתשע"ז הוא מכהן בנשיאותה.
בחשוון תשפ"ב עבר לשדרות לתקופה של שנה ומעביר שיעורים בישיבות הגבוהות בעיר וכן ביישובים הסמוכים.
מלבד פעילותו בישיבה לימד במדרשה לבנות באוניברסיטת בר-אילן, ובכוללים למבוגרים, בהם כולל לרבנות בישיבת ההסדר במעלה אדומים.
משמש כחבר בוועדת השיפוט במיזם 'קנה לך חבר' - תחרות החיבורים התורניים לבני הציונות הדתית של מפעל הפיס.
משפחתו.
נשוי לבלהה, בתו של הרב אברהם צוקרמן, ששימש כראש ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה וראש מרכז ישיבות בני עקיבא. אב לשמונה, אחד מבניו, הרב אפרים גרינברג, מלמד בישיבה התיכונית דרכי נועם שבפתח תקווה ואף עיצב כמה מספריו. בן נוסף, יחיאל, הקים את תזמורת שלהבת, ולאחר מכן את תזמורת "להבה".
כתביו.
חיבר ספר על פירושיו של הגר"א על הלכות שבת ומאמרים רבים בנושאי מחשבת ישראל ואמונה. מפרסומיו:
בשנת תשע"ו זכה בפרס הרב קוק לספרות תורנית על סדרת "מדרכי הכרם".
חכם
ביהדות, חכם הוא תואר כבוד לאדם שהוא מלומד ובקיא בתורה. התואר מוענק לאדם בשל חכמתו והבנתו.
משמעותו המילולית של התואר היא "אדם בעל שכל, נבון, פיקח".
ביהדות הקראית, מנהיגים רוחניים נושאים בתואר "חכם", כדי להבדיל אותם מאחיהם הרבניים שנושאים בתואר "רב". מאחר שהתאולוגיה הקראית מבוססת על שימוש בהיגיון על ידי כל פרט בעצמו על מנת לפסוק הלכה בעצמו, התפקיד של החכם הוא יותר יעוצי מאשר תפקיד של רב. כיום במדינת ישראל מרבים לכנות את החכמים הקראים גם בתואר "רב".
במדינות מוסלמיות, רבנים נקראים "חכם" או "אלחכם" מכיוון שהמילה "אל-רבּ" היא אחד משמותיו של האל. לכן הרב הראשי של האימפריה העות'מאנית נשא בתואר חכם באשי. גם בקהילות הספרדיות שלא היו בתחום השליטה של האסלאם (למשל במערב אירופה) מקובל לקרוא לרב "חכם". הכינוי חכם משמש בדרך כלל לתיאור הרב המקומי ה"מרא דאתרא".
בישראל, משפחות רבות ששם משפחתם הוא חכם. רוב המשפחות ששמם היה אַלחכם שינו את שמם ל"חכם" או ל"החכם". רק מעטים שימרו את השם אַלחכם, שכן בניגוד לערבית, בה הביטוי "אל" משמש לאל הידיעה, בעברית הצבת "אל" לפני מילה מסמלת שלילה, וכך השם "אלחכם" עלול להתפרש כ"לא חכם".
כשלי סילוגיזם
כשלי סילוגיזם היא קבוצת כשלים לוגיים בהם ישנו כשל סילוגיסטי, כמו כשל בסילוגיזם קטגורי או סילוגיזם מופרד.
כשל המתרחש בכל סוגי הסילוגיזמים (חוץ מפוליסילוגיזם ומופרד):
כשלים בסילוגיזם קטגורי:
כשל בסילוגיזם מופרד:
כשלי סילוגיזם סטטיסטי:
כשל קיומי
כשל קיומי הוא כשל בסילוגיזם קטגורי. בכשל זה, קיימת טענה שמסיקה שמחלקה מסוימת לא ריקה, הגם שקיום חבר במחלקה לא נובע מההנחות. הכשל לא תקף משום שהוא כולל הנחות אוניברסליות ומסקנה פרטיקולרית.
לדוגמה: