האנציקלופדיה במהדורתה המודפסת משתרעת על 2,400 עמודים, המכילים יותר מ-1,800 ערכים שנכתבו על ידי 450 כותבים; בתוך הערכים משולבים יותר מ-1,000 איורים ו-55 מפות.
עורכי האנציקלופדיה חתומים בשמותיהם על הערכים. בין העורכים: דוד אסף, עמנואל אטקס, זאב גריס, אבנר הולצמן, דב לוין, מרק סלובין, שאול שטמפפר, חוה טורניאנסקי, לאון וולוביץ' ומרדכי זלקין.
הגרסה המקוונת של האנציקלופדיה הושקה ב-10 ביוני 2010 והיא זמינה בחינם.
שטרסברג
שטרסברג, סטרסברג או: שטרזברג, הוא שם משפחה שייתכן ונובע משמו של היישוב הצרפתי, שטרסבורג. מקור השם "שטרסבורג" מאלמאנית ופירושו "מבצר על צומת דרכים" (שטראסה=דרך; בורג=מבצר), על שמו של המחנה הצבאי שהוקם על ידי הרומאים במאה ה-1 ועל שמן של דרכי המסחר שעברו בה, והם מהחשובים באירופה.
דוח העוני והפערים החברתיים
קליפטון ווב
וב (באנגלית: Webb) הוא שם משפחה.
מחנה שרון
סופי רון-מוריה
סופי רון מוריה
רוש (פירושונים)
סול (דג)
ניטור נתוני נסיעה
מערכת לניטור נתוני נסיעה (או רשם נתונים לרכב) מותקנת ברכב, רושמת את נתוני הנסיעה ומעניקה משוב או התרעה על נתונים אלה. ברחבי העולם קיימות עשרות מערכות לניטור נתוני נסיעה, ברמות רזולוציה שונות. ואין מחקרים שיוכיחו בצורה מדויקת יעילות של מערכת אחת על פני חברתה.
מטרת המערכת.
הגורם האנושי הוא הגורם המרכזי לנהיגה לא נכונה ולתאונות הדרכים. חקירת מרבית תאונות הדרכים מעלה את המסקנה כי הגורם האנושי היה זה שהביא לתאונה. גרף גילאי השותפים בתאונות הדרכים המצביע על עליה של השותפים בהן ככל שגיל הנהג פוחת, מוכיח אף הוא כי הגורם האנושי הוא המרכזי בתאונות דרכים אלה. מחקירת תאונות דרכים רבות עולה כי התרעה מתאימה בעיתוי הנכון, יכלו להביא למניעת התאונה ולכל הפחות לצמצום נזקיה. התרעה ועיתוי אלו יכולים לצאת רק ממערכת אשר תנטר בדיוק את נתוני הנסיעה ותתריע אודות ליקויים בה. פיתוח מערכת לניטור נתוני נסיעה נדרש מהסקת מסקנות אלה כמי שיכול להביא בצורה משמעותית לצמצום בתאונות הדרכים ובחומרתן.
מערכת לניטור נתוני נסיעה נועדה לעקוב אחר התנהגות הנוהג בכלי הרכב, למטרות:
נתונים הנרשמים במערכת.
מערכת לניטור נתוני נסיעה יכולה לנטר מידע רב מנהיגת הנוהג בכלי הרכב. המידע הנאסף על ידי המערכת הוא אודות פעולות ישירות בצורה מיידית ואודות מצב אפשרי של הנוהג המוסק על ידיה משקלול של מגוון נתונים. איסוף הנתונים מתבצע ממכלול מערכות ההפעלה של הרכב: משאבת הדלק, מערכת ההיגוי, מערכת הבלמים, מצלמת רכב, ספידומטר ועוד.
הפעולות שהמערכת מזהה:
מצב אפשרי של הנהג אותו יכולה המערכת לאתר באמצעות שקלול נתונים:
כאשר המערכת מאתרת התנהגות לא נכונה של הנהג יש ביכולת להתריע בפני הנהג על התנהגותו, כמו כן יכולה המערכת להתריע בפני הממונה או האחראי עליו. במקרים בהם נשקפת סכנה מיידית לרכב ולנוסעים בו בעקבות התנהגות הנהג, יש ביכולת המערכת להפסיק את נסיעת הרכב באמצעות הוראה למשאבת הדלק ועד לכיבוי המנוע על ידה.
התייחסות הגופים הממשלתיים.
בעולם:
בארצות הברית קיים תקן למערכת לניטור נתוני נסיעה (EDR). גם באירופה קיים במדינות רבות תקן מסודר למערכת זו. בארצות הברית ובאירופה כמו גם במדינות דרום אמריקה ומזרח אסיה, נעשית פעילות רבה על ידי גופי ממשלתיים לעידוד השימוש במערכת לניטור נתוני נסיעה.
בישראל:
החל משנת 2011 מנהלת עמותת "אור ירוק" מאבק מול משרדי הממשלה השונים במטרה להטמיע בכלי הרכב המיובאים לארץ את מערכת "קופסה ירוקה" לניטור נתוני נסיעה, זאת הן באמצעות חקיקת חוב מחייב והן באמצעות מתן הטבות מס ומחירי ביטוח מוזלים לכלי רכב בהם תותקן המערכת.
בשנת 2013 התקבלה החלטה על ידי מינהל הרכב הממשלתי לצייד את כל כלי הרכב השייכים לו (כ-4,000 כלי רכב) ב"קופסה ירוקה", ובהתאם לכך כלי הרכב הנרכשים על ידי מינהל הרכב הממשלתי מאובזרים מיידית ב"קופסה ירוקה". במכרזים שונים של הסעות תלמידים, עובדים וכדומה קיימות נקודות זכות לחברות שכלי הרכב שלהן מאובזרים במערכת לניטור נתוני נסיעה.
מכון התקנים הישראלי התקין את תקן ת"י 5905 - מערכת לניטור נתוני נסיעה. תקן זה נכתב על ידי המדען הראשי במשרד התחבורה וגורמים נוספים.
ההיבטים הרגשיים בגין שימוש במערכת לניטור נתוני נסיעה.
השימוש במערכת לניטור נתוני נסיעה מפעיל היבטים רגשיים לנוהג ברכב:
סכנת הכחדה חמורה
ללא חשש
מצב השימור ללא חשש (באנגלית: Least concern, בראשי תיבות: LC) הוא מצב השימור הקל ביותר ברשימה האדומה של IUCN המתאר את המינים שאינם עומדים בפני הכחדה ממשית. מינים אלה אינם מצריכים כמעט שימור, למעט אלה העלולים לרדת עד המצב הבא של "קרבה לסיכון". הקטגוריה אינה כוללת מינים שהם רבים במספרם בטבע אבל לא נבדק מספיק שהמין עצמו לא בסכנה בכלל, או שהמין לא עלול להיפגע בעתיד. הבדיקה של מצב שימור זה מצריכה שיהיו 20% בלבד לסיכון הכחדה של כלל האוכלוסייה בטבע. סיכון נוסף יוריד את המין למצב "קרוב לסיכון".
לקבוצה זו משתייכים מינים רבים, הכוללת חיות הנפוצות בטבע בכמויות כמו עכברים, דרורים וחגבי הארבה וכן האדם עצמו. היא כוללת גם את החיות הנמצאות סביבו בערים (רק חיות בר שלא בויתו), חיות המתרבות בכמויות מספיקות או עם תחומי אוכלוסייה גדולים וגם חיות שנעשו מאמצים להציל אותם מסכנת הכחדה גדולה - למשל הלווייתן גדול-הסנפיר שניצל מסכנת הכחדה.
חלק מאוכלוסיות החיות עדיין נחשבות פגיעות, אף על פי שהן מוגדרות במצב זה. אוכלוסיית הזאבים בפארקים באמריקה, ספגה מכה עקב פגיעה מציד, הרעלה וכהגנה מצד חקלאים המגנים על עדריהם. בפארק ילוסטון הושמדו כל הזאבים עד לשנת 1995, אז הם הוחזרו לפארק והחלו להתאושש. עד היום הזאבים הם בעלי חיים מוגנים בחוקה האמריקאית, אף על פי שרבים חיים גם ברחבי אירופה ואסיה והם רחוקים מלהיכחד.
קרוב לסיכון
מצב השימור של מין קרוב לסיכון (באנגלית: Near Threatened" NT") הוא מצב שימור הנחשב לאחד ממצבי "סיכון נמוך" (Lower risk) ברשימה האדומה של IUCN, אך קרוב יותר לסכנת הכחדה מאשר מצב ללא חשש. המצב מתאר מינים שאינם בסכנה ואינם באוכלוסייה מתמעטת בצורה דרסטית, אך עלולים להיפגע בעתיד הקרוב. הסיבות להפיכה למאוימים בעתיד הם אותם סיבות של בעלי חיים בסכנת הכחדה, אך ללא סיכון ממשי. הידלדלות האוכלוסייה אינה מורגשת אך כן נוכחת. למשל היגואר איננו בסכנה בטבע וישנם מספיק יגוארים בשביל לשמור על הקיום ללא סיכון רציני, אך הוא נפגע מכריתת יערות הגשם, הפוגעת בקיומו וכן האוכלוסיות אינן רציפות. בעתיד סביר להניח שהיגואר יהפוך לחיה בסכנת הכחדה.
לעיתים יצורים בקרבה לסיכון יכולים לעבור למצב נוסף: "תלוי שימור" (CD) - במצב זה המין נמצא בתוכנית שימור הפועלת להשיבו למצב "ללא חשש" וצריך לבדוק האם התוכנית מצליחה או לא תוך 5 שנים מהתחלתה.
תלוי שימור
מצב השימור של מין תלוי שימור (באנגלית: Conservation Dependent" CD") הוא מצב שימור הנחשב לאחד ממצבי "סיכון נמוך" (Lower risk), הנמצא באמצע בין מצב ללא חשש לבין מצב קרוב לסיכון. המצב מתאר מינים שאינם בסכנה ואינם באוכלוסייה מתמעטת בצורה דרסטית והם עלולים להפגע בעתיד הקרוב, אך מוכנת עבורם תוכנית הצלה שתעלה אותם למצב "ללא חשש".
למינים אלה ישנה תוכנית גידול או הצלה שתוכל לשמר אותם בטבע ולהחזיר אותם לאולוסייה גדולה. אם לאחר 5 שנים מהתחלת התוכנית או הגידול האוכלוסיות לא גדלות כמו שצריך, המין יעבור לדרגה קרובה יותר לסכנת הכחדה.
בקבוצה זו מעט מאוד מינים ביחס לשאר מצבי השימור. כיום ישנם רק 209 מיני צמחים ו-29 מיני בעלי חיים במצב זה. לא תמיד ההבדל בין מין שמצוי במצב זה למצב "ללא חשש" בולטים וחלקם מוכללים ברשימה האדומה של IUCN כיצורים ללא חשש.
פגיע
מינים שנכחדו בטבע
מין שנכחד בטבע (מצב שימור EW; ראשי תיבות של "Extinct in the Wild") הוא מין (או תת-מין) של אורגניזם שהיה מצוי בטבע ועקב פגיעה בו או באזור חיותו נכחד מהטבע ונשארו מספר פריטים מעטים בשבי. פרטים אלה נחשבים למין שכלה מן העולם באיטיות, אלא אם כן ישוחרר גרעין מספיק גדול לטבע.
מונח זה שונה מבעלי חיים מבויתים, שחלקם גם נכחדו בטבע (למשל שור הבר, אביהם של הפרות המודרניות). החיות המבויתות השתנו לגמרי ממצבם הטבעי כדי לחיות עם האדם, לעומת חיות בר שנכחדו בטבע, שאינם קרובות לאדם וחיים יחד איתו, אלא רק בגני חיות ופארקים ואינם קיימים בטבע.
יצורים שנכחדו בטבע יכולים לעיתים להיכחד לחלוטין (מינים שנכחדו) אם אינם מספיק יציבים או מותאמים לשבי. כך קרה לג'ורג' הבודד - צב הגלאפגוס האחרון מתת-המין צב פינטה ענק ("Chelonoidis nigra abingdonii"). הוא חי בשבי עד להכחדת תת-המין. אותו דבר היה עם היונה הנודדת. עם זאת לעיתים מינים נכחדים בטבע, אך הופכים לנפוצים כחיות בשבי, למשל הדג "Ameca splendens", שנכחד בטבע כמעט לחלוטין מנהרות מקסיקו, אך הפך לדג נוי נפוץ.
דוגמאות למינים שנכחדו בטבע המסווגים ברשימה האדומה של IUCN:
השבת בעלי חיים שנכחדו לטבע.
תהליך ההשבה לטבע של בעלי חיים שנעלמו מן הטבע הוא תהליך מורכב וממושך, מכיוון שתנאי השטח הטבעי תמיד קשים יותר מהתנאים המבוקרים בשבי. בעלי חיים הגדלים בשבי עוברים לעיתים גם תהליך של החתמה על בני האדם ויש למצוא לכך פתרונות יצירתיים כדי למנוע תופעה זו ולכן תהליך גידולם בשבי חייב להיות מושכל ונבון.
אין מספיק נתונים
לא הוערך
בובספוג הסרט
צבי אבידוב
דמעותיה המרות של פטרה פון קאנט