שתי תביעות דיבה נגד רביב דרוקר, מיקי רוזנטל, ערוץ 10 ונענע10, בסך 3.5 מיליון שקל בפרשת ביביטורס הסתיימו באוקטובר 2012 בהסכם גישור, שנוסח בעזרת המשנה לנשיא בית-המשפט העליון בדימוס תיאודור אור ששימש כמגשר, שבו כמחווה למצבו הכלכלי הקשה של הערוץ, בני הזוג נתניהו משהים את התביעות והערוץ מתחייב לסקר "באופן הוגן וענייני" את בני הזוג.
בינואר 2022 החלה להתברר בבית משפט השלום בתל אביב תביעת דיבה על סך 837 אלף שקלים, שהגישו בני הזוג נתניהו ובנם יאיר נגד ראש הממשלה לשעבר אהוד אולמרט, על שטען בשני ראיונות בתוכניות טלוויזיה שהם "חולי נפש הזקוקים לטיפול פסיכיאטרי".
יחסה לעובדי משק הבית ומעון ראש הממשלה.
בשנת 2010 הגישה ליליאן פרץ, מנהלת משק הבית של משפחת נתניהו בקיסריה, תביעה בסך 370 אלף שקל נגד שרה נתניהו בבית הדין האזורי לעבודה, ובה טענות על הלנת שכר, תנאי העסקה בלתי הוגנים ושימוש באלימות מילולית. בתגובה הגישה נתניהו תביעה נגדית על הפרת סודיות. לאחר כישלון מספר מגשרים ובעקבות המלצת השופטת העניין הסתיים בפשרה שפרטיה לא פורסמו, ובמסגרתה מחקו השתיים את התביעות ההדדיות.
שמה של נתניהו עלה בתביעות שהגישו בבית הדין לעבודה עובדי מעון ראש הממשלה, גיא אליהו ומני נפתלי נגד משרד ראש הממשלה.
בפברואר 2016 קיבל בית הדין האזורי לעבודה בירושלים בראשות השופטת דיתה פרוז'ינין את תביעתו של מני נפתלי נגד משרד ראש הממשלה ופסק לו פיצויים לנפתלי בסך 170 אלף שקל, כולל הוצאות משפט, בין השאר בגין העסקה פוגענית. בפסק הדין נכתב, בין השאר: "העדויות הרבות שהוצגו בפני בית הדין מצביעות על כך שבמעון שררו תנאי העסקה פוגעניים בגין התנהגותה של נתניהו ויחסה אל העובדים שכלל דרישות מוגזמות, העלבות, השפלות והתפרצויות זעם". נתניהו הגישה ערעור על פסק הדין, אך ערעורה נדחה על הסף, משום שלא הייתה צד לתביעה. עתירתה לבג"ץ בעניין זה נדחתה על הסף. גם המדינה ערערה על פסק הדין, אך בהמלצת בית הדין משכה את ערעורה.
במרץ 2016 במסגרת התביעה של גיא אליהו, עובד אחר במעון ראש הממשלה, הגישה שרה נתניהו בקשה לפסול את נשיאת בית הדין לעבודה, השופטת דיתה פרוז'ינין, בנימוק שהיא הכריעה לטובת מני נפתלי. הבקשה נדחתה. לאליהו נפסק פיצוי מהמדינה בסך 120 אלף ש"ח, 65 אלף ש"ח עקב העסקה פוגענית ועוד 55 אלף ש"ח עקב הפרות שונות של דיני העבודה.
תביעת חסינות לפיטורין של מנהל עובדי הניקיון יעקב קדוש, שטען כי נתניהו התעמרה בעובדות המעון, נמשכה בדצמבר 2020, לאחר שנחשף במהלך הדיון כי העיד עדות שקר וכי לא היה עובד משרד ראש הממשלה בזמן פיטוריו.
ב-23 בפברואר 2022 נדחתה תביעתה של שירה רבן בבית המשפט לענייני עבודה שטענה להתעמרות מצידה של נתניהו, לאחר שבית המשפט קבע כי גרסתה אינה מהיימנה. בית המשפט לא פסק הוצאות לאור מצבה הכלכלי של רבן.
החקירות בעניינה והרשעתה בפלילים.
בין השנים 2014–2015 נחשפו, בין היתר על ידי מבקר המדינה יוסף שפירא, מספר פרשות הקשורות לניהול מעון ראש הממשלה אשר בעניינן עלה חשד לביצוע עבירות פליליות. במהלך שנת 2015 אוגדו הפרשות הללו יחד וכונו "פרשת מעונות ראש הממשלה", ובאוגוסט 2015 נפתחה חקירה פלילית נגד נתניהו. היא נחקרה באזהרה בפרשה מספר פעמים.
בספטמבר 2017 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, על כוונתו להגיש נגדה כתב אישום, בכפוף לשימוע, בעבירות של קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות, מרמה והפרת אמונים תוך יצירת מצג שווא, בגין הזמנת ארוחות בסך 359,000 ש"ח בניגוד לנהלים, מספטמבר 2010 ועד מרץ 2013. מנדלבליט החליט לסגור את התיקים נגדה בפרשת החשמלאי ובפרשת המטפלת הסיעודית. עוד קודם הוחלט שאין מקום להמשיך בחקירת טענות נוספות שעלו בנושאי בקבוקים, נרות נשמה וריהוט גן. ב-21 ביוני הוגש נגדה כתב אישום בעבירות של קבלת דבר במרמה ומרמה והפרת אמונים, ובתום הליך של גישור פלילי הוסכם על הסדר טיעון שבעקבותיו הוגש ב-12 ביוני 2019 כתב אישום מתוקן, שייחס לנתניהו קבלת ארוחות מוכנות עבורה ועבור בני משפחתה ואורחיהם בסכום של 175,000 ש"ח. ב-16 ביוני 2019 הורשעה נתניהו בניצול בתחבולה של טעות הזולת ללא מרמה (), והוטל עליה לשלם פיצוי לקופת המדינה בסך 45 אלף ש"ח בתוספת קנס בסך 10,000 ש"ח. למימון ייצוגה המשפטי בתיק זה קיבלה שרה נתניהו מתנה בסך 270 אלף דולר מנתן מיליקובסקי, בן דודו של בנימין נתניהו.
בעקבות פסק הדין הגישה התנועה לאיכות השלטון עתירה לבג"ץ שדרשה להגיש תביעה אזרחית בעניין נגד שרה נתניהו. ב-7 באפריל 2022 בג"ץ דחה את העתירה ופסק לנתניהו החזר הוצאות בסך 5,000 שקלים.
במרץ 2018 נחקרה נתניהו באזהרה בתיק 4000. בדצמבר אותה שנה פרסמה המשטרה את עמדתה כי התגבשה תשתית ראייתית נגדה.
ב-28 בפברואר 2019 הודיע היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט כי לא יוגש כתב אישום נגד שרה נתניהו בתיק זה. כמו כן הודיע היועץ כי החקירה בעניין תיק 4001 תיסגר אף היא בלא הגשת כתב אישום.
חיים אישיים.
לזוג נתניהו שני בנים, יאיר ואבנר (לבנימין נתניהו גם בת מנישואים קודמים בשם נעה). אבנר הוא חתן התנ"ך הארצי וסגן שני לחתן חידון התנ"ך העולמי לשנת תש"ע. בין השנים 2015–2018 גידלו הזוג נתניהו בביתם את הכלבה קאיה.
אחיה הם: מתניה בן ארצי, פרופסור למתמטיקה, ד"ר חגי בן ארצי, מרצה לתנ"ך ולמחשבת ישראל (בעקבות ביקורתו החריפה על הסכם חברון, נותקו היחסים בינו ובין משפחת נתניהו), ואמציה בן ארצי, טייס קרב לשעבר, מומחה לתקשורת מחשבים המתגורר בארצות הברית.
פרוטאס אקא לימסול
פרוטאס אקא לימסול (ביוונית: Πρωτέας ΕΚΑ Λεμεσού), היא קבוצת כדורסל קפריסאית מהעיר לימסול, המשחקת בליגת העל הקפריסאית.
הקבוצה הוקמה בשנת 1966, כאחד מצוות המועדונים שייסדו את ליגת הכדורסל הקפריסאית. היא הקבוצה עם הכי הרבה זכיות באליפות הליגה. יריבתה העירונית היא קבוצת אפולון לימסול.
החל מעונת 1994/95 משתתפת במפעלים אירופאים. בעונת 2003/04 הודחה על ידי הפועל תל אביב בשמינית גמר היורופליג. בעונות 2007/08, 2008/09 הגיעה הקבוצה עד לחצי גמר היורוצ'לנג', אך הודחה על ידי קבוצות דקסיה מונס-אנו ולה פורטזה בולוניה בהתאמה.
יא, ברעכן!
סיפון (אונייה)
סיפון באוניות הוא משטח קבוע המכסה את גוף כלי השיט או אחד ממדוריו. באונייה או בסירה מהווה הסיפון את ה"גג", המכסה את גוף כלי השיט, מחזק את הדפנות ומהווה את משטח העבודה העיקרי. בכלי שיט יש בדרך כלל כמה "קומות", שכל אחת מהן נקראת "סיפון". גם מדורים מסוימים נקראים לעיתים "סיפון", וכך גם נקראים משטחי עבודה וגגות של חלקים מהמבנה העילי של האונייה.
מטרתו העיקרית של הסיפון היא מבנית: הסיפון מהווה את המכסה למערכת המורכבת של הקורות והתומכות, היוצרות את גוף כלי השיט, ועליו לעמוד בלחצים השונים הפועלים על גוף האונייה. כדי להשיג חוזק זה יהיה הסיפון בנוי באותו חוזק ומאותם חומרים כמו הגוף; לעיתים יהיה הסיפון מחוזק עוד יותר, אם הסיפון מתוכנן לנשיאת מטענים כבדים (כמו באוניית מכולות). גם חלקים שונים בסיפון יהיו מחוזקים יותר, בעיקר במקומות שבהם נמצאים מתקנים כמו כננות, יתדות ומאחזים שונים, וזקפים. לסיפון ישנן מטרות נוספות: כיסוי מדורי האונייה מפני מזג האוויר וגלי הים, ולהוות משטח עבודה.
הסיפון יכול להיות משֻׁוּוֵה (Flush Deck), כלומר סיפון הנמשך מחרטום כלי השיט עד לירכתיים, ללא מבנה כלשהו עליו. לעומת זאת, באוניות סוחר ומלחמה בימי הביניים ובתחילת העת החדשה היו על הסיפון לעיתים מבנים שונים, כמו צור חרטום (forecastle) וצור ירכתיים (Aftcastle). עם הופעתן של אוניות בעלות מנועים, נבנו על הסיפון מבנים שונים, לעיתים בעבור גשר הפיקוד ולעיתים למטרות אחרות, מלחמתיות או מסחריות.
הסיפון העיקרי של כלי השיט נקרא "הסיפון הראשי" (Main deck), והוא המהווה חלק ממערכת התומכות והקורות של האונייה. כאשר יש מעל סיפון זה סיפון נוסף, ייקרא זה האחרון "הסיפון העליון" (Upper Deck). לאוניות קו בעלות כמה סיפונים, למשל, היה סיפון עליון ותחתיו הסיפון הראשי. על הסיפון הראשי היו בדרך כלל התותחים הכבדים יותר, באותן אוניות, שהוצבו שם בשל חוסנו וחוזקו. סיפונים אחרים מתחת לסיפון הראשי ממוספרים בדרך כלל בסדר עולה (כאשר הסיפון הראשי מסומן 1#), ואילו סיפונים מעל הסיפון הראשי ימוספרו גם הם בסדר עולה, בתוספת אות שתסמן את העובדה, למשל #A2, כלומר "Above", מעל. יחד עם זאת, באוניות שונות יינתנו שמות לסיפונים השונים: באוניות תענוגות במיוחד, ניתנים שמות מרהיבים לסיפונים. למשל, הסיפון (או חלק הסיפון) שבו נמצאת בריכת השחייה נקרא לעיתים קרובות "סיפון לידו" על שם האי לידו, ליד ונציה, אתר תיירות ידוע. הסיפון העליון ייקרא לעיתים "סיפון גלוי" (Weather Deck), משום שהוא הגלוי לרוחות ולים.