הגרלת שלב הבתים נערכה ב-8 בינואר 1982 בפריז, עם 32 נבחרות שנכנסו להגרלה. משחקי המוקדמות החלו במאי 1982 והסתיימו בדצמבר 1983. הנבחרות התחלקו לשבעה בתים, מתוכם ארבעה הכילו חמש נבחרות, ושלושה בתים הכילו ארבע נבחרות, שהוגרלו לפי קבוצות דירוג. על כל ניצחון ניתנו שתי נקודות, ולא שלוש כפי שנהוג כיום.
קבוצות הדירוג בהגרלה היו:
הנבחרות המעפילות.
1 במודגש: זכתה בטורניר, ב"נטוי": מארחת הטורניר
ליאו אייטינגר
ליאו איטינגר
לאו אטינגר
מאדאם למבל
אשליות מתוקות
אשליות מתוקות הוא אלבומה התשיעי של הזמרת שרית חדד שיצא באפריל 2001.
האלבום נחשב לאחד האלבומים הנמכרים ביותר בישראל, לאחר שמכר יותר מ-180,000 עותקים.
השיר הראשון מתוכו, "יאללה לך הביתה מוטי", הפך מיד לשיר המושמע ביותר ברדיו, השיר השני "כשהלב בוכה" שכתב יוסי גיספן ללחן של שמואל אלבז זכה להצלחה רבה, והפך לאחת הקלאסיקות של חדד. מילות השיר נכתבו לאחר הלינץ' המזעזע בשני חיילי מילואים של צה"ל שנכנסו בשגגה אל העיר רמאללה באוקטובר 2000.
בין להיטי האלבום: "תלך כפרה עליי", "תזהרי ממנו" (דואט עם קובי אוז), "זה הסוד שלי", "אשליות מתוקות".
מצורף לאלבום קליפ "כשהלב בוכה" לצפייה במחשב.
רשימת רצועות.
משתתפים באלבום:
סטפן אמל
איליה אייזנשטוק
איליה אייזנשטוק (נולד ב-5 ביולי 1988) הוא שחיין עבר ישראלי, שחיין נבחרת ישראל. ייצג את ישראל באליפות אירופה (איינדהובן 2008).
ביוגרפיה.
איינשטוק נולד בגורקי שברוסיה הסובייטית. בהיותו בן שנתיים עלה עם משפחתו לישראל. הוא החל להתאמן בגיל 6 בקבוצת מכבי קריית ביאליק בהדרכתו של ערן גורל. בהמשך עבר להתאמן בפנימיית המחוננים במכון וינגייט בהדרכתו של לאוניד קאופמן. בסיום לימודיו בתיכון הוא נסע לארצות הברית ללמוד ולשחות באוניברסיטת פרדו.
באליפות ישראל בשחייה לילדים שנערכה בווינגייט באוגוסט 2001 קבע אייזנשטוק במשחה ל-50 מטר גב שיא ישראלי חדש לגילאי 13 של 29.35 שניות (הנוכחי, 2015) ובמשחה ל-200 מטר חופשי שיא ישראלי חדש לגילאי 13 של 2:06.83 דקות, שיפור לשיא בן ה-25 שנים של אמיר גניאל (2:07.40 דקות).
ב"אליפות המילניום" (בריכת 25 מטר) שנערכה בקריית ביאליק בסוף דצמבר אותה שנה הוא קבע במשחה ל-100 מטר חופשי שיא ישראלי חדש לגילאי 13 של 55.26 שניות ובמשחה ל-400 מטר חופשי שיא ישראלי חדש לגילאי 13 של 4:13.34 דקות.
בתחרות שנערכה בווינגייט במאי 2003 קבע אייזנשטוק במשחה ל-50 מטר גב שיא ישראלי חדש לגילאי 15 של 27.64 שניות (הנוכחי, 2015).
באליפות ישראל (בריכת 25 מטר) שנערכה בקריית ביאליק במרץ 2005 זכה אייזנשטוק במדליית ארד במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.60 שניות, אחרי אלון מנדל (25.45 שניות) ויואב גת (26.27 שניות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:02.14 דקות ובמקום חמישי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 56.77 שניות.
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בבודפשט, הונגריה ביולי אותה שנה הוא סיים במקום עשירי במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 27.32 שניות ובמקום 12 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:08.33 דקות.
רביעי באליפות אירופה לנוער.
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בפלמה דה מיורקה, ספרד ביולי 2006 סיים אייזנשטוק במקום רביעי במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 57.47 שניות, במקום שישי במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 27.00 שניות, בשלב חצי הגמר הוא קבע שיא אישי חדש של 26.96 שניות ובמקום תשיעי במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:05.22 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט אותה שנה הוא זכה ב-3 מדליות אישיות, 1 כסף ו-2 ארד. מדליית כסף, במשחה ל-50 מטר גב בשיא אישי חדש של 26.68 שניות, אחרי גיא ברנע (26.38 שניות) ולפני אהוד סגל (26.92 שניות). מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 57.90 שניות, אחרי אהוד סגל (56.61 שניות) וגיא ברנע (56.78 שניות) ובמשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:06.71 דקות, אחרי סגל (1:59.87 דקות ואיתי צ'מה (2:02.11 דקות).
באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה בהלסינקי, פינלנד בדצמבר אותה שנה הוא סיים במקום 18 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 1:59.71 דקות, במקום 20 במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 54.79 שניות ובמקום 26 במשחה ל-50 מטר גב בשיא אישי חדש של 26.07 שניות.
באליפות ארצות הברית (בריכה אולימפית) שנערכה באטלנטה בדצמבר 2007 סיים אייזנשטוק במקום שמיני במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 57.47 שניות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בתחילת אוגוסט 2007 הוא זכה בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, במשחה ל-50 מטר גב בשיא אישי חדש של 26.44 שניות, אחרי גיא ברנע שקבע שיא ישראלי בינלאומי חדש של 25.95 שניות ולפני אהוד סגל (26.61 שניות). מדליית ארד, במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 56.83 שניות, אחרי גיא ברנע שקבע שיא ישראלי חדש של 55.11 שניות ואהוד סגל (56.64 שניות).
באליפות אירופה שנערכה באיינדהובן הולנד בסוף מרץ 2008 סיים אייזנשטוק במקום 23 במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.61 שניות, במקום 27 במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:11.99 דקות ובמקום 30 במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 57.44 שניות.
באליפות ישראל שנערכה בסוף יולי 2008 זכה אייזנשטוק ב-3 מדליות, כסף ו-2 ארד. מדליית כסף במשחה ל-50 מטרגב בתוצאה של 26.49 שניות, אחרי גיא ברנע (25.73 שניות) ונדב כוכבי (26.58 שניות). מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 56.79 שניות, אחרי ברנע (55.63 שניות) וסגל (56.68 שניות) ובמשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:03.90 דקות, אחרי איתי צ'מה (2:02.01 דקות) וסגל (2:02.59 דקות).
קאראטה
שקנאי קטן
שקנאי קטן (שם מדעי: "Pelecanus rufescens") הוא מין של שקנאי שמצוי באפריקה, דרום חצי האי ערב ודרום הודו; ייתכן שהוא נכחד במדגסקר. אורכו כ-125 עד 155 ס"מ, מוטת כנפיו כ-215 עד 290 ס"מ, ומשקלו בין 4 ל-7 ק"ג. אורך המקור כ-30 עד 38 ס"מ. הנקבה קטנה מעט מהזכר.
בתי הגידול המועדפים עליו הם ביצות ואגמים רדודים. השקנאים ישנים ומתרבים בדרך כלל על עצים (כגון עצי מנגרובים), אך הם עשויים גם לישון על חופים חוליים, צוקים, דיונות ואיי שונית.
גופו של השקנאי הקטן לבן-אפרפר, ולעיתים בעל גוון ורדרד באזור הגב (מכאן שמו העברי של השקנאי). המקור צהוב, והשק שמתחתיו אפור. בעונת הרבייה, הנוצות על ראשם של הזכרים ארוכות יותר מבניצוי הרגיל. פרטים צעירים דומים לשקנאי בניצוי החורף, אבל הבטן והחזה אפורים-חומים, יש מעט נוצות על העורף, הזנב חום, ונוצות התעופה כהות יותר מאצל פרטים בוגרים.
השקנאי ניזון בעיקר מדגים, שמשקלם מגיע עד 450 גרם (אם כי בדרך כלל הוא ניזון מדגים שמשקלם בין 80–290 גרם), ומדו חיים. לעיתים קרובות, השקנאים צדים את מזונם בקבוצות: הם מכניסים את מקוריהם למים בבת אחת, על מנת לבלבל את הטרף, וממלאים אותם במים ובדגים. מקור השקנאי עשוי לכלול עד כ-8 ליטרים של מים. פרט ממין זה עשוי לאכול כקילוגרם דגים ביום.
השקנאים מקננים על עצים בלהקות, שכוללות בדרך כלל בין 50 ל-200 זוגות. הקנים קרובים זה לזה, ומוקמים בגובה של כ-5 עד 10 מטרים מעל הקרקע. אין עונת רבייה קבועה, והשקנאים מקננים לכל אורך השנה. הנקבה מטילה 2–3 ביצים לבנות. הדגירה נמשכת כ-30 ימים. ההורים מאכילים את הגוזלים על ידי הקאת מזון חצי-מעוכל אל תוך פיהם. השקנאים מגיעים לבגרות מינית בגיל 3–4 שנים.
קישורים חיצוניים.
שקנאי קטן, באתר Oisaux-birds
יצחק ניבארסקי
ש. ניגר
ג'מיני 4
ג'מיני 4 (או ג'מיני IV) היא משימת החלל המאוישת השנייה בתוכנית ג'מיני של נאס"א. החללית שוגרה ב־3 ביוני 1965 והייתה המשימה המאוישת העשירית בכלל תוכנית החלל האמריקאית. במהלך ארבעת ימי המשימה הקיפו האסטרונאוטים ג'יימס מקדיוויט ואד וייט את כדור הארץ 66 פעמים. במהלך המשימה נרשמו שני ציוני דרך שקידמו את האמריקאים במרוץ לחלל ועזרו להם להתגבר על היתרון המוקדם שהיה לסובייטים: משימה זו הייתה המשימה המאוישת הארוכה ביותר עד כה בתוכנית החלל האמריקאית ואורכה התקרב לאורכה של משימת ווסטוק 5 הסובייטית, ששוגרה שנתיים קודם לכן. גולת הכותרת של המשימה הייתה הליכת החלל הראשונה שבוצעה על ידי אמריקאי, בה אד וייט ריחף מחוץ לחללית במשך כעשרים דקות, תוך שהוא קשור אליה.
במהלך המשימה, ניסה מקדוויט לבצע תמרון בחלל ולהתקרב אל השלב העליון של המשגר ששיגר את החללית - טיטן 2 - אך הניסיון לא צלח.
הטיסה הייתה הטיסה האמריקנית הראשונה שביצעה ניסויים מדעיים רבים בחלל. הניסויים כללו שימוש בסקסטנט על מנת חקור את הניווט על פי הכוכבים לטיסות לירח בשביל תוכנית אפולו.
יעדים.
יעדה המרכזי של ג'מיני 4 היה להראות שבני אדם יכולים להתקיים בחלל לזמנים ממושכים. המשימות הבאות בתוכנית ג'מיני היו יותר ארוכות על מנת לוודא שהאסטרונאוטים מסוגלים לעמוד גם בזמנים אף יותר ממושכים בחלל כמו במשימות לירח.
היעד השני היה לבצע הליכת חלל ראשונה על ידי אמריקאי (EVA). הליכת החלל הראשונה בעולם בוצעה כמה חודשים לפני ג'מיני 4 על ידי הקוסמונאוט הסובייטי אלכסיי ליאונוב במשימת ווסחוד 2. נאס"א הקדימה את הליכת החלל למשימת ג'מיני 4 כדי להודיע שארצות הברית סוגרת את הפער במרוץ לחלל עם ברית המועצות. 11 ימים לפני השיגור שתוכנן ל־3 ביוני, דיווחו העיתונים שנאס"א מסרה כי "עדיין אין אנו בטוחים אם אכן יהא וייט האמריקאי הראשון שיחשוף עצמו לחלל," וכי "ההחלטה כנראה תיפול יום או יומיים לפני מועד השיגור."