המחלף מורכב משלושה חלקים. החלק הדרומי ביותר הוא התפצלות של כביש 42 מתוך כביש 4 לכיוון צפון. החלק הצפוני מזרחי היה צומת בני דרום, ומשמש כמחלף יהלום חלקי בין כביש 42 לכביש 7. החלק הצפון מערבי הוא החלק שבו כביש 4 עובר בגשר מעל כביש 7 שמחובר לכביש 41 שמוביל לנמל אשדוד.
בין חלקי המחלף השונים עוברת מסילת רכבת מצפון לדרום, שמתפצלת מצפון למחלף אשדוד במחלף מסילתי למסילת לוד-אשקלון ומסילת תל אביב – פלשת וכן שלוחת נמל אשדוד לכיוון מערב.
בשנת 2007 החלה החברה הלאומית לדרכים בעבודות לשיפור והרחבת המחלף, ביניהן הפרדה מפלסית בין מסילת הרכבת לבין הכבישים העוברים במחלף. ביוני 2009 נפתח לתנועה הגשר בתוואי כביש 7 העובר מעל מסילת הרכבת וכביש 42.
תחנת הרכבת נען
תחנת הרכבת נען הייתה בעבר תחנת משא של הרכבת המנדטורית, מיקומה ליד כפר נענה העתיק, קרוב למושב יציץ ולא רחוק מקיבוץ נען.
תחנה זאת משמשת כצומת לקווים לירושלים (דרך בית שמש) ולבאר שבע.
היסטוריה.
התחנה נוסדה בשנות ה-20 של המאה ה-20. בהתחלה היא שימשה להובלת תוצרת חקלאית של פרי הדר. ולאחר מכן שימשה גם כתחנת נוסעים לתושבי האזור. בשנות ה-40 היו עוצרות בתחנה שלוש רכבות מדי יום ולאחר קום המדינה שירתה התחנה את הרכבות בקו לירושלים. בשנות ה-50 נסללה מסילת הדרום מתחנת נען דרומה אל באר שבע ועם פתיחת הקו לבאר שבע בשנת 1956 הייתה תחנת נען תחנת ביניים בקו זה. בשיאה, בשנות ה-60, עצרו בתחנה כ-20 רכבות ביום, מחציתן בקו לבאר שבע ומחציתן בקו לירושלים. בסביבות שנת 1992 הופסקה עצירת הרכבות בתחנה וכיום זו תחנת רכבת תפעולית בלבד ובה ארבע מסילות תקניות, המשמשות למפגשי רכבות בקווים תל אביב — באר-שבע ותל אביב — בית שמש — ירושלים. רכבת ישראל מבצעת עבודות שיחזור במבנה ההיסטורי. התחנה ממוקמת בשדות בין קיבוץ נען לבין מושב יציץ, קרוב לשמורת הטבע עיינות גיבתון.
הכפלת קטע המסילה נען-לוד.
בקטע נען-לוד, שאורכו 10.5 קילומטר, עוברים שני קווים של רכבת ישראל. בעקבות העומס הרב שנוצר על הקטע, והמגבלה של שלוש רכבות בשעה לכל כיוון, הוחלט בעשור הראשון של המאה ה-21 על פי תוכנית החומש של רכבת ישראל להכפיל את המסילה בין לוד לנען. כמו כן, עקב ריבוי העקומות החדות בקטע המגבילות את מהירות הנסיעה, הוחלט שתוואי המסילה בין רחוב תל חי ברמלה עד תחנת נען יוחלף במסילה חדשה ומיושרת, בתוואי הסמוך לכביש 6. בניית המסילה הייתה אמורה להסתיים ברבעון הראשון של 2008, אך התעכבה עקב התנגדות של תושבי קיבוץ נען. בשנת 2011 הסתיימו העבודות על המסילה החדשה באזור נען וב-2012 הושק הקו המהיר של הרכבת מתל אביב לבאר שבע במסילת הדרום העובר בקטע נען-לוד. באותה עת עדיין נותרו בקטע נען-לוד עבודות שדרוג של הפרדות מפלסיות הממתינות לביצוע באזור רמלה, חלקן עקב גילוי קברים עתיקים.
גן החיות הלימודי בחיפה
פקעיות הטעם
בלוטת טעם
בלוטות הטעם
דלק נוזלי
דלק מוצק
כרטיס חכם
כרטיס חכם הוא כרטיס שיכול לספק תעודת זהות, אימות נתונים ואחסון נתונים בתוך שבב. כרטיסים חכמים גם מסוגלים לתקשר עם מערכות שמחוץ להם, לרוב בכפוף למנגנוני אבטחה שונים.
הכרטיסים החכמים מתחלקים לשני סוגים עיקריים:
היסטוריה.
בשנת 1968 ממציא גרמני בשם יורגן דטלוף יחד עם הלמוט גרטרופ רשמו פטנט על שימוש בכרטיסי פלסטיק המכילים שבבים. בשנת 1970 חוקר יפני בשם קוּניטאקֶה ארימוּרה יישם את אותו הפטנט. בשנת 1974 הציג הממציא הצרפתי רולנד מורנו מיקרו-שבב שהיווה בשנה לאחר מכן את הבסיס לכרטיס פלסטיק עם מיקרו-שבב בשם la carte à puce. הכרטיס החכם שמשתמשים בו היום יושם על ידי יורגן דטלוף בשנת 1976. המחקר התפשט לכיוון אירופה והתקדם בעיקר בצרפת (עם הפיתוח של מורנו) ובגרמניה שם פיתחו גרסאות מגוונות, טכנולוגיות ויישומים שונים בכרטיסים החכמים.
היתרונות של כרטיס חכם.
היתרונות של כרטיסים חכמים קשור ישירות להיקף המידע והיישומים שהוא יכול להכיל, אישורים רבים כמו רישיון נהיגה, כרטיס מועדון של חברות עוד.
חלק מהנתונים ניתנים לקריאה או כתיבה רק באמצעות "מפתח", כך שהעתקת הכרטיס תהייה קשה ביותר, מה שמשפר את רמת האבטחה.
מערכות "ארנק אלקטרוני".
בשנות ה-90 התחילה באירופה פעילות של שימוש בכרטיסים חכמים כמנגנון ארנק אלקטרוני. בשנת 1993 התאגדו Europay ,MasterCard ו-VISA לאיגוד EMV ליישום שימושי ארנק אלקטרוני, ופיתחו מערכת תקנית לנושא.
השר לענייני דתות
חטיבת ביניים בישראל
חטיבת ביניים בישראל היא חלק ממערכת החינוך הפורמלי בישראל, שבו לומדים תלמידים בכיתות ז' עד ט' (גילאי 12 עד 15). חטיבות הביניים הוקמו במערכת החינוך בישראל החל משנת 1968, עם הנהגת רפורמה במערכת החינוך. במסגרת רפורמה זו הורחב מספר שנות הלימוד הנכללות בחוק לימוד חובה עד לכיתה י', והוחלט על הקמת חטיבת הביניים, ששתי כיתותיה הראשונות נלקחו מבית הספר היסודי, והכיתה העליונה בה נלקחה מבית הספר התיכון.
חטיבות הביניים מופעלות בדרך כלל כמסגרת עצמאית, ולעיתים פועלים חטיבת ביניים ובית ספר תיכון במתחם אחד, הקרוי "בית ספר שש-שנתי". בהתאם לכך, במרבית המקרים הרכב מוסדות החינוך לגילאי 6 עד 17 הוא כדלקמן: בית הספר היסודי - שש-שנתי (כיתות א'-ו'), ולאחריו חטיבת הביניים - תלת-שנתית (ז' עד ט'), ולבסוף בית ספר התיכון - תלת-שנתי (י' עד י"ב). בחינוך הממלכתי דתי נהוג לכלול את כיתה ט' כחלק מהתיכון, ולא בחטיבת הביניים. בכמה בתי ספר בישראל מאורגן החינוך ההתחלתי, בית הספר היסודי וגן הילדים במסגרת של חטיבה צעירה הכוללת גן חובה, כיתה א' וכיתה ב'.
היסטוריה.
במעקב אחר סיבות הנשירה של תלמידים מהלימודים בבית הספר התיכון, נמצא כי אחד הגורמים ליציאתם של הנערים והנערות ממסגרת הלימודים הסדירה כבר בגיל 14–16 הוא המעבר החריף של הנער ממסגרת בית הספר היסודי אל מסגרת בית הספר התיכון. כאשר הוארכה תקופת הלימודים על פי חוק לימוד החובה עד סיום כתה י', והוקמו חטיבות הביניים, ציפו לירידה בנשירה של התלמידים ממסגרת הלימודים, או לפחות לדחיית הנשירה מעבר לכתה ט' (גיל 15).
בחטיבת הביניים נחשפים התלמידים למקצועות חדשים כדוגמת מתמטיקה במקום לימודי חשבון (לעיתים אף מחלקים את לימודי המתמטיקה לאלגברה ולגאומטריה), לימודי מדעים (בכיתות ז'-ח') או ביולוגיה, פיזיקה וכימיה (בכיתה ט') במקום שיעורי טבע ולימודי לשון עברית וספרות - כל מקצוע נלמד לבד במקום הלימוד הכולל של מקצוע העברית. כן הוחל בחטיבת הביניים בלימודי השפה הזרה. היה גם הבדל בהכשרת המורים ולאור זאת גם בגישת המורה לתלמיד. בבית הספר היסודי המורה היה בוגר מכללה להכשרת מורים עם דגש על ההוראה בבית הספר. לעומת זאת, בחטיבת הביניים מלמדים בעיקר מורים בוגרי אוניברסיטאות.
הערכת השינוי.
בדו"ח ביניים של ועדת החקירה הפרלמנטרית לנושא הפערים החברתיים בישראל, בראשות חבר הכנסת רן כהן, נסקרו מדדי יעילות וצמיחה בבית הספר - המיצ"ב - במקצועות מתמטיקה, אנגלית, מדעים ובקריאה שערך משרד החינוך בשנת הלימודים תשס"א. המבדקים נערכו בקרב כ-10,000 מתוך כ-80,000 תלמידים בכל שכבת גיל. התוצאות היו כי בכיתות ד'-ט' התגלתה עלייה חדה בפערים בכיתה ז' - בעת המעבר מהחינוך היסודי לחטיבת-הביניים. היה בכך כדי להצביע על ההבדלים ברמות הלימוד בין בתי הספר היסודיים, אשר התגלו רק כאשר התלמידים הגיעו למסגרות של חטיבת הביניים.
העדיפות בתוכניות המחשוב שניתנת לחטיבות הביניים נעשית, בין השאר, על מנת לסייע בהדבקת הפער בין תלמידי בית הספר היסודי, בבואם לחטיבת הביניים. וכך, בתוכנית מחשוב בתי הספר במדינת ישראל, שהחלה להתבצע בעקבות דו"ח ועדת הררי לקידום המדע והטכנולוגיה, ניתנת עדיפות לאזורי מצוקה וגם לחטיבות ביניים. לבתי הספר מוצעת תשתית התקשרות לאינטרנט במחירים מוזלים, הכוללת התקנה ומקום אחסון לאתרים וחומרי למידה.
סיפור גנג'י
קצין הכנסת
ביצית (צמחים)
ביצית היא מבנה הקיים בצמחים בעלי זרע. הביצית מכילה את המגהגמטופיט, הגמטופיט הנקבי במחזור חייהם של צמחים עילאיים אלה, ועתידה להתפתח לזרע.
בבעלי פרחים הביציות נמצאות בשחלה וצומחות מדפנותיה. בחשופי זרע הביציות הן חשופות יותר, כאשר הן מתפתחות על פני איבר ייעודי, לרוב אצטרובל. בשתי מערכות אלה, הביציות מורכבות ממעטפת תאים העתידים להתפתח לקליפת הזרע ומשבעה תאים פנימיים המהווים את הגמטופיט הנקבי (נקרא גם "שק העובר"): תא רבייה נקבי אחד וחמישה תאים הפלואידיים נוספים, ותא ההורה של האנדוספרם שהוא דיפלואידי.
הביצית מתפתחת לזרע לאחר הפרייתה על ידי גרגר אבקה. הפרייתה של הביצית מכונה הפריה כפולה מכיוון שבתהליך מתרחשות באופן מעשי שתי הפריות: גרגר האבקה מכיל שני תאי רבייה זכריים, כאשר אחד מהם מפרה את תא הרבייה הנקבי ליצירת זיגוטה דיפלואידית שתתפתח לספורופיט, והשני מפרה את תא ההורה של האנדוספרם ליצירת תא טריפלואידי אשר יתפתח לרקמה המזינה של הזרע.
בבעלי פרחים, עם הפרייתן של הביציות והתפתחותן לזרע, מתפתח ומבשיל פרי בו הזרעים יהיו נתונים. בחשופי זרע, לעומת זאת, הזרעים הבשלים יתנתקו ממקומם, ללא שום רקמה העוטפת אותם.
סייטן
סֶייטָן (מיפנית: セイタン) הוא מזון העשוי מחלבון הגלוטן המצוי בחיטה. הכנתו נעשית על ידי שטיפת בצק העשוי מקמח חיטה עד להמסת העמילן. הסייטן נפוץ בעיקר כתחליף בשר, בשל דמיונו לבשר בטעם ובמרקם, אולם הוא נפוץ פחות ממאכלי הסויה למיניהם (ובעיקר הטופו).