כוחות הגיס שהיו ממוקמים באנגליה, לא עסקו רק באימונים, אלא נאלצו לבצע משימות הגנה כנגד הפצצות הגרמנים שבוצעו על ידי בלונים ומפציצי גותה. בתחילה התקשו במשימתם כוחות ההגנה שפעלו במשותף עם שירות האוויר של הצי המלכותי, בעיקר באיתור הכוחות התוקפים ויכולותיהם המוגבלות של הכלים.
לאור העובדה שמרבית הכוחות רוכזו בצרפת, נותרו רק מעטים שיכלו להגן על אנגליה, נקראו גם טייסות אימונים להשתתף במאמץ. טיסות לילה ומשימות הגנה בוצעו פעמים רבות על ידי מדריכי טיסה במטוסים שחוקים שכבר לא היו בשימוש כמטוסי קו-ראשון, אם כי המדריכים נחשבו לטייסים מנוסים ביותר.
בדצמבר 1916 היו 11 טייסות הגנה באנגליה, וכשחיל האוויר המלכותי החליף את גיס התעופה המלכותי בסוף מלחמת העולם הראשונה, הוקמו 14 טייסות כאלו.
משימות מיוחדות.
לעיתים נדרש גיס התעופה לשלוח מרגלים אל מעבר לקווי האויב. המשימה הראשונה מסוג זה בוצעה ב-13 בספטמבר 1915 והסתיימה בכישלון. המטוס התרסק והטייס והמרגל נפצעו קשה ונתפסו על ידי האויב. למרות זאת המשיך הגיס לבצע משימות כאלו ביתר הצלחה. בנוסף, נדרש הגיס לספק למרגלים יוני דואר ששימשו לשליחת המידע שנאסף בחזרה.
בטמן (עיר)
בטמן (בטורקית: Batman; בכורדית: Êlih/ئێلح - אלח) היא עיר בכורדיסטן הטורקית ובירת הנפה הקרויה על שמה 751 ק"מ דרום-מזרחית לאנקרה בירת טורקיה. העיר משתרעת על רמה מישורית בגובה 550 מטרים מעל פני הים, סמוך לעיר משתלב כיובל נהר הבטמן בנהר החידקל. בפאתי העיר ממוקם שדה הנפט הגדול בטורקיה. קיים שדה תעופה מקומי, ובסיס חיל אוויר אשר סייע במהלך מלחמת המפרץ למטוסים ומסוקים לצאת למשימות חיפוש והצלה בעיראק. בשנת 2021 אוכלוסייתה נאמדה ב-477,456 תושבים.
עד שנות ה-50 של המאה ה-20, בטמן הייתה כפר שנקרא אילו עם כ-3,000 תושבים, שדות הנפט שנתגלו בסביבה בשנות ה-40 האיצו את פיתוח הכפר וגרמו לזרם גדול של תושבים אשר חיפשו עבודה במקום. ב-1957 שונה שמו של הכפר לבטמן על שם הנהר הזורם בקרבתו ושונה מעמדו של הכפר לעיר, העיר הפכה לעיר מרכזית בנפה. במהלך 50 השנים הבאות כמות האוכלוסייה גדלה פי 100, בתים רבים בעיר נהרסו ונבנו מחדש כבניינים רבי קומות.
ב-1967 הונח צינור נפט באורך כולל של 511 קילומטר שקישר בין בטמן לעיר דורטיול (השוכנת בנקודה המזרחית ביותר של חוף הים התיכון).
ב-1990, בטמן הוכרה כעיר הבירה של נפת בטמן. ב-2007, נוסדה אוניברסיטה בעיר והיא צורפה לתוכנית ארסמוס של האיחוד האירופי.
בשנת 2008 תבע ראש העיר את חברת האחים וורנר על שימוש בשם העיר בסרט האביר האפל ללא רשותו ושבמאי הסרט, כריסטופר נולאן אחראי לסדרה של רציחות והתאבדויות בקרב נשים בעיר. התביעה נמשכה לאחר זמן קצר.
הפקולטה לחקלאות, מזון וסביבה ע&quot;ש רוברט ה. סמית
הפקולטה למדעי החקלאות, מזון וסביבה ע"ש רוברט ה. סמית היא פקולטה של האוניברסיטה העברית הממוקמת בצפון רחובות. זוהי הפקולטה היחידה של האוניברסיטה שממוקמת מחוץ לירושלים. כמו כן, היא המכון היחיד ללימודים אקדמיים במדינת ישראל המציע גם תארים אוניברסיטאיים במדעי החקלאות. כיום לומדים בה למעלה מ-2,000 סטודנטים.
היסטוריה.
הצעד החשוב הראשון לקראת הקמת הפקולטה ברחובות נעשה בשנת 1937, כאשר מר יצחק אוכברג, יהודי מדרום אפריקה, ייסד קתדרה לכלכלה חקלאית ע"ש בתו רות, ופרופ' יצחק אלעזרי-וולקני הופקד על הקתדרה. באותו הזמן ניסחה האוניברסיטה העברית גרסה סופית של לימודי החקלאות ברחובות, וקבעה משך לימודים של חמש שנים לתואר "מוסמך", מהן שנתיים בירושלים ושלוש שנים ברחובות.
בשנת 1942 פתח המכון לחקלאות את שעריו ולמדו בו 21 סטודנטים לתואר שני.
בשנת 1985 נפתח בית הספר לרפואה וטרינרית ע"ש קורֵט (Koret). זהו המוסד היחיד בישראל המעניק תואר "דוקטור לרפואה וטרינרית" (D.V.M).
בשנת 1952 הפך המכון לפקולטה סדירה באוניברסיטה, המקנה תואר מוסמך ודוקטור לפילוסופיה. כמה שנים אחר כך, עקב הביקוש למורים ולמדריכים בעלי השכלה גבוהה, הונהגו בפקולטה גם לימודים לתואר בוגר במדעי החקלאות. נוסף על הלימודים הסדירים נפתחו מסלולים מיוחדים, ובהם הקורסים לרכזי משקים.
בשנת 1978 הוקם בפקולטה בית-הספר לכלכלת-הבית, שהוסב מאוחר יותר לבית-הספר למדעי התזונה, והפקולטה הוסמכה להעניק תואר בוגר במדעי התזונה. משנת 1996 (תשנ"ז) החלה הפקולטה להעניק תואר מוסמך במדעי התזונה.
בשנת 1986 הוקם בקריה החקלאית בבית דגן, סמוך למרכז וולקני, בית החולים הווטרינרי האוניברסיטאי. זהו בית החולים האוניברסיטאי היחיד לחיות בישראל. בבית החולים עוברים הסטודנטים לווטרינריה את הכשרתם הקלינית ולמעלה מ-10,000 בעלי חיים מטופלים בו מדי שנה.
בשנת 1987 נפתח המדור ללימודי חוץ, המרכז את כל הלימודים שלא לתואר. המדור מנוהל על ידי ועד מנהל, המורכב מנציגי האוניברסיטה ומנציגי הפקולטה.
מחקר ומסלולי לימוד.
כיום פועלים בפקולטה לחקלאות מספר בתי ספר ומכונים כולל המכון לביוכימיה, מדעי המזון והתזונה, המכון למדעי הצמח, וגנטיקה בחקלאות, המחלקות לאנטומולוגיה, כלכלת סביבה וניהול, מדעי בעלי-חיים, מדעי הקרקע והמים, מחלות צמחים ומיקרוביולוגיה ובתי הספר לתזונה ולווטרינריה, והחוג לניהול מלונאות, משאבי מזון ותיירות. בפקולטה קיימות גם חטיבות לימוד על-חוגיות לביוטכנולוגיה ולאגרואינפורמטיקה.
כמו כן פועלים בה כמה מרכזי מחקר, ביניהם מרכז טריווקס לחקר דבורים, המרכז למחקר בנוטריגנומיקה ומזון פונקציונלי, מרכז מחקר לחקלאות סביבה ומשאבי טבע, המרכז למחקר בכלכלה חקלאית והמרכז למחקר מדעי הצמח בחקלאות.
הפקולטה מציעה תוכניות אקדמיות ללימודי בוגר, מוסמך ותואר דוקטור בחקלאות, תזונה ורפואה וטרינרית.
בנוסף, מציעה היחידה ללימודי חוץ תוכניות לימודים בינלאומיות מקוצרות למוסמך במדעי הצמח וכן קורסים קצרים בנושאים שונים.
מתחם הפקולטה כולל מעונות סטודנטים הפזורים על פני 10 בנייני מגורים וכוללים כ-350 מיטות לסטודנטים רווקים. קיימות גם מספר דירות לסטודנטים נשואים.
הפקולטה לחקלאות ברחובות
יואב גולן
יואב גולן (לוי) (1947 – 2007), היה קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, מפקד חטיבת שריון, ראש מחלקת תכנון אסטרטגי באגף המבצעים ונספח צה"ל בארגנטינה.
קורות חייו.
גולן נולד בישראל בשנת 1947 בפתח תקווה וגדל בחולון. עם גיוסו לצה"ל התנדב לסיירת שקד. בסיירת עבר גולן מסלול הכשרה כלוחם וכן עבר קורס מ"כים חי"ר וקורס סיור. עם תום המסלול יצא לקורס קציני חי"ר ובסופו שב לסיירת כמפקד מחלקה. גולן פיקד על מחלקתו במלחמת ששת הימים בקרבות בחזית סיני. בין היתר היה זה גולן שכבש את האזור הסמוך לתעלת סואץ שעליו נבנה לימים מוצב "טמפו". ב-1970 הוביל גולן כוח מן הסיירת בפשיטה בירדן שבמהלכה הרג הכוח מספר מחבלים פלסטינים. באותה שנה במהלך מבצע "סרג'נט" נפצע גולן באורח קשה, והוא כבר מפקד פלוגה בסיירת שקד, כאשר כוח בפיקודו התגלה על ידי המצרים בעת שחצה את תעלת סואץ. שנה לאחר מכן נפצע גולן בשנית בעת פעולה ברצועת עזה. בתפקידו הבא שימש כקצין מבצעים פיקודי בדרגת סרן תחת אלוף פיקוד הדרום אריאל שרון.
באוגוסט 1973, כחודשיים לפני פרוץ מלחמת יום הכיפורים הועלה יואב לדרגת רס"ן ומונה לקצין האג"ם של חטיבת גולני. בשבת 6 באוקטובר 1973, בעת שמח"ט גולני עלה לגולן לסיור מפקדים, עסק יואב בגיוס החטיבה בכלל זה יחידות המילואים שלה במפקדת החטיבה במחנה בן-עמי. בערב הצטרף לקבוצת הפקודות לקראת החבירה עם מוצב החרמון שנערכה במשטרת ראש פינה. בימים 11-7 באוקטובר 1973 סייע למח"ט גולני לנהל את קרבות הבלימה בצפון רמת הגולן.
גולן לחם במבצע קינוח לכיבוש החרמון, כשהוא מטפס ברגל עם חפ"ק המח"ט במעלה החרמון. החל משעה 02:45 בערך היה חפ"ק המח"ט תחת אש הסורים. לפנות בוקר, משהתרבו הנפגעים וההרוגים בקרב כוחות לוחמי החטיבה, ומשנפצעו מפקד החטיבה אל"ם אמיר דרורי ומפקד גדוד 51, סא"ל יהודה (יודק'ה) פלד, לקח גולן את הפיקוד על כל כוחות החטיבה שהשתתפו בקרב.. למרות התנאים הקשים ותחושת הכאוס ששררה במהלך הקרב דבק גולן במשימה, ניסה להבין היכן נמצאים הכוחות, הפעיל את יחידות הסיוע הארטילרי והורה לצאת לכיבוש הסופי של הרכס שהוביל למוצב החרמון הישראלי.. לאחר שוידא כי אין עוד לוחמים בגבעה 17, שטח המפתח עליו התבצרו לוחמי הקומנדו הסורי, הפעיל גולן ארטילריה כבדה על הגבעה ועל מוצב החרמון, מהלך, שבנוסף לקרב העיקש שניהלו לוחמי גולני בפיקוד יועד זליבנסקי בגבעה 16, הכריע את הכוחות הסורים ואת הקרב. בשעה 10:35 בבוקר דיווח גולן לפיקוד הצפון כי- "אנחנו למעלה הדגלים שלנו מתנופפים ברוח."
לימים העיד אל"ם במילואים משה גבעתי, אשר חקר את המערכה בחרמון, כי מפקד חטיבת גולני במלחמה, האלוף אמיר דרורי הצר בפניו על כך שלא המליץ כי יוענק לגולן צל"ש על תפקודו בקרב. גם האלופים יצחק חופי, אלוף פיקוד הצפון במלחמת יום הכיפורים, והאלוף אורי שמחוני, קצין האג"ם הפיקודי, המליצו, משנתגלה כי גולן חולה במחלת הסרטן, כי יוענק לו צל"ש. צה"ל דחה את הבקשה.
לאחר כמחצית השנה מסיום המלחמה, קיבל גולן את הפיקוד על גדוד 51 של חטיבת גולני ופיקד עליו בשנים 1974–1976, בהמשך שימש סגן מפקד החטיבה דאז אורי שגיא. לאחר מכן שימש כמפקד חטיבת יפתח בדרגת אלוף-משנה. כן שימש גולן כראש מחלקת תכנון אסטרטגי באגף מבצעים. בתפקידו האחרון בצה"ל שימש גולן כנספח צה"ל בארגנטינה. בשירות המילואים שירת במלחמת לבנון הראשונה כקצין מבצעים בפיקוד הצפון. עם שחרורו מצה"ל הפך לאיש עסקים מצליח והקים חברת כוח אדם משגשגת והתגורר ברמת השרון. בשנת 2007 נפטר ממחלת הסרטן.
מדד הידרופתיות