לאחר המסע מחוץ לגאורגיה, התיאטרון שבהדרכת מרג'נישווילי ערך ב-1930 מסע הופעות גם בבירת גאורגיה, טביליסי; עקב המסע המוצלח בטביליסי, הממשלה החליטה להעביר את התיאטרון מכותאיסי לבירה ולשנות את שמו מ"התיאטרון הממלכתי השני של גאורגיה" ל"תיאטרון הדרמה הממלכתי השני של גאורגיה". בטביליסי, התיאטרון שוכן ב"בית העם" - מבנה תרבות שהוקם בשנת 1909 במימונם של האחים זובלשווילי ממשפחת תעשיינים וסוחרים.
קוטה מרג'נישווילי עמד בראש התיאטרון שייסד חמש עונות בלבד, שבמהלכן ביים 26 הצגות, ביניהן את המחזה הראשון של שייקספיר בתיאטרון זה - "אותלו" (בשנת 1932). בשנות עבודתו של קוטה מרג'נישווילי, בתיאטרון פעלו לצדו הבמאים דודו אנתדזה, וחטנג אבשידזה, גריגול סוליאשווילי, ניקו גודזיאשווילי וסרגו צ'לידזה. מרג'נישווילי נפטר בשנת 1933 ומאז, התיאטרון שייסד נקרא על שמו.
תקופת מלחמת העולם השנייה.
בשנות מלחמת העולם השנייה (שבמהלכן כ-700,000 גאורגים גויסו לצבא האדום), תיאטרון מרג'נישווילי העלה כמה מחזות בנושאי פטריוטיזם והרואיזם:
בשנות המלחמה, בתיאטרון מרג'נישווילי הוצגו לראשונה גם שתי קומדיות בולטות:
הבמאים של תיאטרון מרג'נישווילי ושחקניו שביימו.
לאחר מותו של קוטה מרג'נישווילי בשנת 1933, התיאטרון נוהל במשך שש שנים על ידי הבמאי דודו אנתדזה. בשבעה העשורים שלאחר מכן, בתיאטרון מרג'נישווילי פעלו הבמאים הבאים: ואסו קושיטשווילי, ארצ'יל צ'חרטישווילי, בוריס גמרקלי, וחטנג טבליאשווילי, לילי יוסליאני, גיגה לורתכיפנידזה, מדאה קוצ'וחידזה, לוואן מירצחולווה, דימיטרי אלכסידזה, תמור צ'חיידזה, דימיטרי חוותיסיאשווילי, גוגי תודדזה, דווית דויאשווילי, גיזו ז'ורדניה ולוואן צולדזה.
בתיאטרון מרג'נישווילי, חלק מההצגות בוימו על ידי שחקניו:
(גם שחקן התיאטרון אקקי קוונטליאני ביים בו).
אלקטארייה
אונומסטיקון
אוֹנוֹמַסְטִיקוֹן (ביוונית: ὀνομαστικόν, משמעות השמות) עוסק באיסוף וניתוח של שמות ומונחים בדיסציפלינה מסוימת. לדוגמה: בתחום הגאוגרפיה האונומסטיקון מכיל ריכוז שמות יישובים ומקומות אחרים (כגון שמות הרים, חורבות או מעיינות) בתקופות נתונות באזור מוגדר מראש. בדרך כלל מובא מקור השם ותיאור קצר של המקום לאור מקורות היסטוריים, עדויות אישיות של בני המקום וכדומה. בדרך כלל מסודרת רשימת השמות לפי אלפבית.
באונומסיטיקון היסטורי נאסף החומר מספרי היסטוריה, כרוניקות ספרות תאולוגית כגון כתבי אבות הכנסייה וחיבורים פרשניים, כתובות יהודיות ומסמכים דתיים ומשפטיים אחרים, רשימות אדמיניסטרטיביות ושלטוניות, תיאורים של עולי רגל וממצאים ארכאולוגיים כגון מטבעות.
האונומסטיקון של אוסביוס.
האונומסטיקון הידוע של ארץ ישראל הוא של אחד מאבות הכנסייה, אוסביוס מקיסריה, אשר חיבר רשימה של יישובים ומקומות גאוגרפיים אחרים בארץ בתקופה הביזנטית. בספר מזהה אוסביוס אתרים המוזכרים בתנ"ך ובברית החדשה עם יישובים ומקומות בשטח, כפי שהיו במאה הרביעית. ככל הנראה ערך אוסביוס כחמישה מקורות היסטוריים שהיו לפניו ואף שוטט בארץ וראה את האתרים במו עיניו ושוחח עם אנשי הסביבה. כך מהווה האונומסטיקון של אוסביוס מקור אמין המתעד את שימור השמות בארץ ישראל במאה הרביעית.
הספר נכתב ביוונית. לכל שם יישוב נרשמו שלושה מאפיינים:
בהשוואה לשמות המקומות במפת מידבא, שנערכה במאה השישית שביעית, נמצא דמיון לשמות היישובים המופיעים ברשימותיו של אוסביוס. בעת החדשה, בארץ ישראל, נעשה שימוש באונומסטיקון בעת עריכת סקרים ארכאולוגיים. בין השאר, בעקבות ספרו התגלה כי אזור דרומא היה עשיר ביישובים בתקופתו. על יסוד כך בוצעו באזור חפירות ארכאולוגיות אשר תמכו בפרטים המופיעים ברשימותיו.
האונומסטיקון של ארץ ישראל.
האקדמיה הישראלית למדעים יזמה ומכינה, החל משנות השישים, הפקת אונומסטיקון של ארץ ישראל. האונומסטיקון אמור להביא בפני הקורא כל מקור המוסר מידע על ארץ־ישראל ומאזכר יישוב, מקום גאוגרפי או קבוצה אתנית הנזכרים בספרות היוונית והרומית בתחום הזמן שמלפני כיבוש אלכסנדר הגדול ועד התקופה הערבית בארץ ישראל. סדר הערכים הוא אלפביתי ובתוך כל ערך הסידור הוא כרונולוגי. את הרעיון המקורי יזם מיכאל אבי־יונה. לשם הכנת הספר (או המאגר הממוחשב) לוקטו חומרים מתוך למעלה מאלף חיבורים וקבצים שונים.
איסוף החומר נשלם בראשית שנות ה־2000 והמידע שנאסף קיבל ביטוי חלקי ב־Tabula Imperii Romani, פרויקט משותף ליצירת האטלס של האימפריה הרומית
האונומסטיקון של אמנופה.
אונומסטיקון של מצרים העתיקה מכיל 610 ערכים בהם שמות מקומות וקבוצות אתניות.
נמל התעופה הבין-לאומי אתונה-אלפתריוס וניזלוס
נמל התעופה הבינלאומי אתונה-אלפתריוס וניזלוס (ביוונית: Διεθνής Αερολιμένας Αθηνών «Ελευθέριος Βενιζέλος») הוא נמל התעופה של אתונה, בירת יוון. השדה שוכן במישור מסוגיה, כ-25 ק"מ מזרחית לאתונה וכשלושה ק"מ דרומית-מזרחית לעיירה ספאטה (Σπάτα). הוא נחנך ב-28 במרץ 2001 והחליף את נמל התעופה הבינלאומי אליניקון (Διεθνής Αερολιμένας Ελληνικού) הסמוך למרכזה של אתונה, שנסגר לאחר מכן. הנמל הוא מרכז פעילותה של חברת התעופה היוונית אג'יאן איירליינס, והוא קרוי על שמו של המדינאי היווני אלפתריוס וניזלוס.
מתקני השדה.
בשדה שני מסלולי אספלט מקבילים (21/03) באורך של 4,000 ו-3,800 מטר, והם שוכנים משני צדדיו של בית הנתיבות. בית הנתיבות ששטחו 1,244 הקטאר בנוי משני טרמינלים - הטרמינל המרכזי וטרמינל לוויין קטן יותר, השוכן דרומית-מערבית לו ומחובר אליו במנהרה להולכי רגל. בטרמינל המרכזי 14 שערי עלייה למטוס באמצעות גשרי עלייה למטוס והוא מטפל ברוב התעבורה למדינות החתומות על אמנת שנגן ומחוצה להן. בטרמינל הלוויין 10 שערים נוספים והוא מטפל רק בתעבורה למדינות שאינן חתומות על אמנת שנגן. בשדה מספר מגרשי חניה לטווח קצר ולטווח ארוך, וכן בית מלון של רשת סופיטל. כ-2 ק"מ דרומית-מערבית לטרמינל, שוכן אזור מסחרי חדש ובו מספר חנויות כל-בו יווניות וסניף מקומי של איקאה.
במתכונתו הנוכחית מסוגל השדה לטפל בהיקף תנועה של עד 16 מיליון נוסעים בשנה, יעד אליו הוא הגיע כבר בשנת 2007, אך קיימת תוכנית בת שישה שלבים שמתוכננת להגדיל את הקיבולת השנתית שלו ל-50 מיליון נוסעים.
פתיחתו של הנמל החדש, שהחליף את שדה התעופה המיושן והקטן באליניקון, סייעה רבות להתפתחותה של אתונה כמרכז לתעבורה אווירית אזרחית חשוב בדרום אירופה, והנמל הוא כיום השער האווירי האירופי החשוב ביותר אל יעדי המזרח התיכון. מהשדה יוצאות טיסות לכל רחבי יוון, אירופה והמזרח התיכון, וכן למספר יעדים בצפון אמריקה, באפריקה ובמזרח אסיה. כשני שלישים מהיקף תנועת הנוסעים וכמחצית מתנועות המטוסים בנמל היא לייעדים ברחבי יוון, בעוד שהיתר הם ליעדים בינלאומיים.
מאז פתיחתו חלה עלייה מתמדת בנתוני תעבורת הנוסעים ותנועות המטוסים בשדה, ועלייה בכמויות המטען שעברו דרכו למעט בשנת 2007:
תחבורה אל השדה וממנו.
השדה מחובר אל אתונה באמצעות הכביש המהיר אטיקי אודוס, כביש הטבעת החדש של העיר, והוא שוכן בקצהו הדרום-מזרחי. מוניות וקווי אוטובוס מהירים מקשרים את השדה למספר יעדים באתונה ואל פיראוס, וכן למספר יעדים ברחבי אטיקה.
בשדה תחנת רכבת השוכנת מול הטרמינל ומחוברת אליו באמצעות גשר להולכי רגל. התחנה משרתת הן את רכבת הפרברים של אתונה (Προαστιακός Σιδηρόδρομος) המגיעה אל מרכז העיר, לפיראוס ולקורינתוס, והן את קו מספר 3 של הרכבת התחתית של אתונה.
משפט כולל
מודל הבנייה וההרחבה
מודל הבניה וההרחבה, הוא מודל בתחום הפסיכולוגיה אשר פותח על ידי ברברה פרדריקסון.
על פי המודל רגשות חיוביים מרחיבים באופן רגעי את רפרטואר המחשבות – מעשים של האדם. ובנוסף, רגשות חיוביים פועלים להגדיל את מרחב תשומת הלב, ההכרה וההנעה של האדם מעבר לצרכים הבסיסיים באותו רגע.
טענה מרכזית היא שרגשות חיוביים של שמחה, עניין, שביעות רצון ואהבה מרחיבים את הרפרטואר הרגעי של מחשבות ומעשים: שמחה מציתה את הרצון לשחק, עניין מצית את הרצון לחקור, שביעות רצון מציתה את הרצון לשלב ואהבה מציתה תהליך חוזר ונשנה של הרצונות האלה בתוך מערכת יחסים סגורה ובטוחה. אופן המחשבה הרחב הנובע מרגשות חיוביים אלה, משווה לאופן המחשבה הצר הנוצר מרגשות שליליים רבים (לדוגמה תקיפה או בריחה).
הבט משמעותי נוסף בהקשר לתאוריה, נוגע לתוצאות של דרכי מחשבה חיוביים אלו: על ידי הרחבה רגעית של רפרטואר המחשבה – ביצוע של האדם – בין אם על ידי משחק, מחקר או פעילות דומה – רגשות חיוביים מקדמים את הגילוי של פעולות חדשניות ויצירתיות, רעיונות וקשרים חברתיים, אשר מרכיבים את המשאבים האישיים של האדם. בין אם משאבים פיזיים או אינטלקטואליים ועד למשאבים חברתיים ופסיכולוגיים. משאבים אלה פועלים כעתודה שניתנת לשימוש בשלב מאוחר יותר על מנת לשפר את הסיכויים להתמודדות טובה עם המצב. כך דרך התנסויות בעלות רגשות חיוביים, אנשים משנים את עצמם והופכים להיות יותר יצירתיים, בעלי ידע, גמישים, מעורבים חברתית ובריאים.
ממצאים מחקרים לגבי המודל.
עדות למודל מגיעה משני עשורים של ניסויים אשר נערכו על ידי אייזן ועמיתים.
החוקרים מצאו שאנשים אשר חווים רגשנות חיובית מראים תבניות של מחשבה לא שגרתיות, גמישות, יצירתיות, אינטגרטיביות, פתיחות למידע ויעילות. בנוסף הראו שאנשים החווים רגשנות חיובית מראים העדפה גוברת למגוון ומקבלים מערך רחב יותר של אפשרויות התנהגות.