גוט נקרא על ידי חברת פיק"א לבנות את הטחנות הגדולות בחיפה. כמומחה לבטון מזוין, הביא ארצה את מערבל הבטון המכני הראשון. הצטרפו אליו מהנדסים נוספים מהונגריה, ויחד בנו את מפעל "נשר" למלט ליד חיפה.
משפחת גוט הקימה את ביתה ברחוב טרומפלדור בתל אביב, ששימש מרכז ליהודי הונגריה. בתחילת שנות ה-20 נבנה "בית-הכנסת הגדול" ברחוב אלנבי. ארפד גוט נקרא לתכנן את הקונסטרוקציה לבניית הכיפה. בשנת 1921 הקים את בניין הפסג' הגדול בשדרות ירושלים מספר 6 ביפו שהיה הבניין הראשון בארץ שהוקם מבטון מזוין ועם יסודות בטון. בשנת 1930 נקרא לפקח על בניית "בית המדידות הבריטי" ברחוב יהודה הלוי בתל אביב (כיום המרכז למיפוי ישראל). בשנת 1935 בנה את מערכת הביוב התת-קרקעית של תל אביב, שהזרימה את השפכים אל הים. בשנת 1942 הוחלט במטה הכללי של הצבא הבריטי להקים גשר על נהר פרת, על מנת לאפשר תנועה מהירה של כוחות צבא בריטיים צפונה, מתוך חשש שהגנרל רומל, מפקד הצבא הגרמני במערכה במדבר המערבי ימשיך בניצחונותיו ויתקדם לעבר ארץ-ישראל. לפי תכנון של חיל ההנדסה הבריטי בניית הגשר הייתה צריכה להימשך כשנתיים. גוט הוזמן לבצע והבטיח לסיים את בניית הגשר לפני הזמן המוקצב. הגשר הועמד על כנו תוך חמישה חודשים, והוא נפתח לתנועה ב-10 ביוני 1942. כאות הוקרה לפועלו קראו הבריטים לגשר על שמו של הבונה והמתכנן: "גשר גוט". לאחר המלחמה נמכר הגשר לממשלה הסורית תמורת מיליון לירות סוריות, וזו החליפה את שמו ל"ג'יסר אל רוקה".
נקבר בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב.
גבי צורן
האינפורמציה של פישר
בסטטיסטיקה ובתורת האינפורמציה, האינפורמציה של פישר (באנגלית: Fisher Information) היא פונקציה של פרמטר הקובע התפלגות, השווה לשונות של פונקציית הניקוד, על-פי אותו פרמטר. האינפורמציה של פישר מכמתת את ה"רגישות" של פונקציית ההתפלגות לשינויים ב-formula_1: שינויים גדולים יותר מעידים על רגישות גבוהה יותר, ולכן נושאים, כביכול, אינפורמציה רבה יותר.
בסטטיסטיקה בייסיאנית, ההתפלגות האסימפטוטית של השכיח האפוסטריורי תלויה בהתפלגות האפריורית רק דרך האינפורמציה של פישר. תפקידה של האינפורמציה של פישר בתאוריה האסימפטוטית של אומדי נראות מקסימלית הודגש על ידי הסטטיסטיקאי רונלד פישר. האינפורמציה של פישר משמשת גם בחישובו של Jeffreys prior, שמשמש בענף הסטטיסטיקה הבייסיאנית.
האינפורמציה של פישר משמשת בחישוב מטריצת השונות המשותפת (Covariance Matrix) של אומדי נראות מקסימלית. כחלק מזה, היא שימושית גם במבחני השערות כמו מבחן ואלד (Wald). חסם קרמר-ראו קובע שהשונות של כל אומד חסר הטיה לפרמטר חסומה מלמטה על ידי ההפכי של מדד האינפורמציה של פישר.
הגדרה.
מדד האינפורמציה של פישר הוא דרך לכמת את האינפורמציה שנושא בחובו משתנה מקרי formula_2 בנוגע לפרמטר formula_1 בו תלויה ההתפלגות של formula_2. פונקציית ההתפלגות של formula_2, שהיא גם פונקציית הנראות של formula_1, מסומנת formula_7. הציון של הפילוג מוגדר להיות:
בתנאים רחבים למדי, התוחלת של הציון מתאפסת לפי נוסחת הנגזרת של לוגריתם:
האינפורמציה של פישר מוגדרת להיות המומנט השני של הציון (שהוא גם המומנט המרכזי השני):
מתוך ההגדרה, האינפורמציה של פישר לעולם אי-שלילית.
אם פונקציית הצפיפות formula_7 גזירה פעמיים, אז מתקיים גם formula_12
לדוגמה, עבור ניסוי ברנולי עם סיכוי הצלחה formula_13, פונקציית הנראות היא formula_14, ולכן formula_15 והנגזרת היא formula_16. השונות של ערך זה היא formula_17.
צורה מטריציונית.
במקרה בו מדובר בווקטור של פרמטרים ולא בפרמטר סקלרי, האינפורמציה של פישר היא מטריצה ריבועית שהגדרתה:
אם האיבר ה-i,j של מטריצת האינפורמציה של פישר מתאפס, הפרמטרים formula_19 מכונים אורתוגונליים.
תכונות ושימושים.
האינפורמציה של פישר היא מטריצה סימטרית אי-שלילית המגדירה מטריקה רימנית במרחב הפרמטרים.
האינפורמציה של פישר אדיטיבית: האינפורמציה של שתי מדידות בלתי-תלויות סטטיסטית שווה לסכום האינפורמציות של כל מדידה. מכך נובע כי האינפורמציה של סדרת מדידות בלתי-תלויות ושוות פילוג באורך n, היא n פעמים האינפורמציה של מדידה אחת.
האינפורמציה של פישר של סטטיסטי מספיק שווה לזו של המשתנה X. זוהי תוצאה ישירה של משפט הפירוק של פישר וניימן. ההפך נכון גם כן: אם האינפורמציה של סטטיסטי שווה לאינפורמציה לזו של המשתנה בו הוא תלוי, אזי הוא סטטיסטי מספיק. במקרה של סטטיסטי לא-מספיק, האינפורמציה שלו קטנה מזו של X.
לפי חסם קרמר-ראו, ההופכי של האינפורמציה של פישר חוסמת מלמטה את השונות של כל אומד חסר-הטיה. בפרט, אומדים יעילים משיגים בדיוק את החסם הזה. אם מדובר בווקטור פרמטרים, המטריצה ההופכית למטריצת האינפורמציה חוסמת מלמטה (ההפרש הוא מטריצה חיובית) את מטריצת השונות המשותפת של כל וקטור אומדים חסר-הטיה. אם קיימים פרמטרים אורתוגונליים, כהגדרתם לעיל, מתקבל כי החסם על שונות אחד מהם לא תלוי בידיעת הפרמטר האחר, ולהפך. פירושו של דבר, שידיעת הפרמטר האחר במדויק לא הייתה משנה את החסם על שונות המשערך, (ובפרט, לא מקטינה אותו).
מטבע הגדרתה, האינפורמציה של פישר תלויה בפרמטריזציה של הבעיה. אם formula_20 הן שתי פרמטריזציות של בעיית אמידה, ו-formula_21 היא פונקציה גזירה ברציפות של formula_22, אז מתקיים:
כאשר יעקוביאן הטרנספורמציה formula_24 מוגדר לפי formula_25.
אורי רווח
אורי רווח (נולד בי"א בטבת ה'תשל"א, 8 בינואר 1971) הוא עיתונאי ואיש תקשורת ישראלי, חסיד חב"ד.
ביוגרפיה.
נולד בנהריה לאם מתוניס ואב ממרוקו. גדל בעכו עד גיל 6 אז עבר לשכונה ד' בבאר שבע. אביו נפטר כשהיה בן 14. למד בבית הספר החקלאי "אשל הנשיא". אל עולם העיתונות נכנס בעקבות ספר של דבורה עומר שהכיר, בו מסופר על הרצל, שהיה עיתונאי, ובהשראתו התחיל להוציא עיתון בבית הספר שבו למד. בצעירותו היה כתב במקומון "שבע" וב"מעריב לנוער". בשנת 1990 החל לשרת בגלי צה"ל, שם היה כתב לענייני עבודה ורווחה. בשנת 1994 עבר לחברת החדשות, אף שם שימש כתב לענייני עבודה ורווחה ותחומי כיסוי נוספים. בסוף שנות ה-90, במהלך עבודתו בערוץ 2, החל בתהליך של חזרה בתשובה ולמד במכון מאיר. התקרב לחסידות חב"ד.
בשנת 2001 פרש מערוץ 2 כדי לשמש יועץ תקשורת של שר הדתות אשר אוחנה.
עם סיום עבודתו במשרד הדתות התקבל לעבודה בערוץ 1, שם הוא הועסק במחלקת המורשת של הערוץ וככתב במהדורה המרכזית "מבט לחדשות" המסקר תחומי דת ויהדות ופרש משם לאחרי כמה שנים. כמו כן הגיש תוכניות ב"רשת מורשת". בשנת 2007 יזם הכנסת ספר תורה לבית הכנסת בבניין רשות השידור.
רווח הגיש את תוכנית "פנימה" בימי ראשון עד רביעי ואת "מלווה מלכה" במוצאי שבת, בתאגיד השידור הציבורי כאן מורשת. בשנת 2020 פוטר מהערוץ.
באפריל 2021 הצטרף לרדיו "קול ברמה" למשך חודש.
חיים אישיים.
רווח נשוי לטלי. הוא אב לשישה ילדים מנישואיו הראשונים עם אשתו דקלה, ולבת מהנישואים השניים. מתגורר בביתר עילית.
שלמה דיקמאן
1948 באזור ארץ ישראל
1947 באזור ארץ ישראל
1946 באזור ארץ ישראל
1945 באזור ארץ ישראל
1944 באזור ארץ ישראל
1943 באזור ארץ ישראל
1942 באזור ארץ ישראל
1941 באזור ארץ ישראל
1940 באזור ארץ ישראל
1939 באזור ארץ ישראל
1938 באזור ארץ ישראל
1937 באזור ארץ ישראל
1936 באזור ארץ ישראל
1935 באזור ארץ ישראל
1934 באזור ארץ ישראל
1933 באזור ארץ ישראל
1932 באזור ארץ ישראל
1931 באזור ארץ ישראל
1930 באזור ארץ ישראל
1929 באזור ארץ ישראל
1928 באזור ארץ ישראל
1927 באזור ארץ ישראל
1926 באזור ארץ ישראל
1925 באזור ארץ ישראל
1924 באזור ארץ ישראל
מדליית קרנגי
מדליית קרנגי (באנגלית: Carnegie Medal) היא פרס ספרותי בריטי המוענק מדי שנה לסופרים שהגיעו להישגים בתחום ספרות הילדים והנוער. הפרס נוסד בבריטניה בשנת 1936 לזכרו של הפילנתרופ הסקוטי אנדרו קרנגי. הפרס מוענק על ידי "המוסד לספרנות ומידענות" (Chartered Institute of Library and Information Professionals - CILIP) המעניק פרס מקביל למצטיינים באיור, מדליית קייט גרינוויי.
היסטוריה של הפרס.
על הספרים המועמדים להיות כתובים במקורם באנגלית ולצאת לאור בבריטניה בשנה שלפני מתן הפרס. הגוף המעריך את הספרים לצורך מתן הפרס מורכב מ-13 ספרנים המתמחים בספרות ילדים, מספריות לילדים החברות ב-CILIP. הפרס מוכרז מדי שנה בחודש יוני. הזוכה מקבל מדליית זהב, וספרים בשווי של 500 לירות שטרלינג, אותם הוא תורם לספרייה ציבורית או לספריית בית ספר.
בתחילה אסר תקנון התחרות על הענקת הפרס יותר מפעם אחת, אך לאחר מכן שונה התקנון, ולראשונה, בשנת 1980 זכה פיטר דיקינסון בפרס בפעם השנייה.
בשנת 2007, כאשר מלאו 70 שנה לטקס הראשון בו חולק הפרס, התקיים משאל לבחירת הספר האהוב ביותר מבין זוכי הפרס במהלך השנים. הספר הזוכה במשאל היה המצפן הזהוב מאת פיליפ פולמן.
זוכי הפרס והמועמדים לפרס.
עד שנת 2007 הרשימה מתייחסת לשנה בה נכתב הספר. משנת 2007 הרשימה מתייחסת לשנה בה חולק הפרס.
מבצע ג'רונימו
חלל מערכות ישראל
חלל מערכות ישראל הוא מי שנפל בפעילות מבצעית או באימונים או נפטר בעת שהשתתף במלחמות ישראל או במאבקים שקדמו למלחמת העצמאות. במושג זה נכללים חללי המחתרות שנפלו למען תקומת ישראל ובכלל זה המגנים והשומרים על היישוב היהודי בתקופה שקדמה לכך, וחללים מקרב לוחמי היישוב בצבא הבריטי בימי מלחמת העולם השנייה, חיילי צה"ל, ואנשי המשטרה, שב"ס, שב"כ ו"המוסד".
חלל מערכות ישראל מובא לקבורה, בדרך כלל, בבית קברות צבאי.