בבחירות לכנסת ה-15 שובץ במקום ה-42 האחרון והסמלי ברשימת "[[כח לגמלאים]]" בראשות [[גדעון בן-ישראל]], שלא עברה את [[אחוז החסימה (ישראל)|אחוז החסימה]].
לאורך השנים שימש כץ כיועץ לארגונים שונים בעולם, בין השאר ב[[סינגפור]], בארצות הברית וב[[קניה]], כיושב ראש של קרנות וארגונים חברתיים שונים ועוד.
ישראל כץ הלך לעולמו בגיל 82, והובא לקבורה ב[[הר המנוחות]] בירושלים. הוא היה נשוי למרסל רוסו כץ, ולהם שני בנים.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:אנשי העלייה החמישית]]
[[קטגוריה:עולים בעליית הנוער]]
[[קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים]]
[[קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קולומביה]]
[[קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: עבודה סוציאלית]]
[[קטגוריה:עובדים סוציאליים ישראלים]]
[[קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים]]
[[קטגוריה:שרי ממשלת ישראל]]
[[קטגוריה:שרים שכיהנו בעת שלא היו חברי כנסת]]
[[קטגוריה:מנכ"לי המוסד לביטוח לאומי]]
[[קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות]]
[[קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1927]]
[[קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2010]]
[[קטגוריה:שרי ממשלת ישראל השמונה עשרה]]
תקל&quot;ג
תקל&quot;ד
תקל&quot;ה
תקל&quot;ו
תקל&quot;ז
תקל&quot;ח
תקל&quot;ט
תקמ&quot;א
תקמ&quot;ב
תקמ&quot;ג
תקמ&quot;ד
תקמ&quot;ה
תקמ&quot;ו
תקמ&quot;ז
תקמ&quot;ח
תקמ&quot;ט
תק&quot;ן
תקנ&quot;א
תקנ&quot;ב
תקנ&quot;ג
תקנ&quot;ד
תקנ&quot;ה
דקה (פירושונים)
חנה רוט
חנה רוט (8 בינואר 1939, י"ז בטבת ה'תרצ"ט – 5 בדצמבר 2019, ז' בכסלו ה'תש"ף) הייתה זמרת, שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה, סופרת ומשוררת ישראלית, בעלת קריירה בינלאומית שמרביתה באיטליה.
ביוגרפיה.
רוט נולדה בפירנצה שבאיטליה למשפחה ממוצא בולגרי. בינקותה עלתה עם הוריה לארץ ישראל. לאחר שהשתקעו בתל אביב למדה תיאטרון וספרות באוניברסיטת תל אביב.
לאחר מכן שבה לאיטליה, והקדישה מרב זמנה ללימוד וחקר הפולקלור והשירה העממית, היהודית והאיטלקית. למטרה זו, בין היתר, נפגשה עם קבוצת מחקר ולהקת פולקלור מהחשובות בעולם.
באותה עת אספה מאות שירי עם יהודיים, וחקרה את אופן ביצועם העממי.
בעקבות כך הופיעה במופעים רבים של שירה עממית, נושאי שירי עם יהודיים ממקורות שונים.
במסגרת פעילותה זו הופיעה ב"פסטיבל ונציה למוזיקה מודרנית ולשירה עממית" (1967), הופעה שנודעה כהצלחה רבתי. במסגרת מפעלה זה הוציאה תקליטים של שירי עם יהודיים ואיטלקיים.
בסוף שנות השישים שבה לישראל סופית והצטרפה לתיאטרון "בימות", ובמסגרתו הופיעה, בין היתר, ב"גבעת ספון ריבר", אוסף סיפורים ופזמונים שנושאים אנשיה המתים של עיירה אמריקאית.
עוד השתתפה בהצגה המקורית "איש חסיד היה" (1968), ובה סיפורים, שירים ואמרות חסידים, שזכתה להצלחה עצומה, והוצגה יותר מ-500 פעם. במופע זה שרה רוט כסולנית את השירים "יער, יער" ו"העצבות רק לטיפשים היא".
בעקבות הצלחות אלה הקליטה שני תקליטים בישראל:
ב-1970 השתתפה בתיאטרון "בימות" בהצגות "מחברות החשק" ו"נפוליון - חי או מת!" - מאת נסים אלוני ובבימויו. במהלך הצגה זו שרה בין היתר את "שיר התהילה", שהלחין גארי ברתיני.
ב-1975 השתתפה בתוכנית הרדיו של קול ישראל "על הדרך עץ עומד", שהוקדשה לשירים יידיים שתורגמו לעברית על ידי יעקב שבתאי. השירים הוקלטו עבור התוכנית ויצאו גם על גבי תקליט.
לקראת סוף שנות השבעים, בעת שהות נוספת במילאנו שבאיטליה עסקה רוט בחקר שירים יהודיים שנכתבו בתקופת השואה, בעיקר ביידיש. מחקרה העלה אוסף שירים שהניב תקליט נוסף שכונה "Es Brent" (יידיש: "בוער"), שהוקלט ויצא באיטליה, וזכה לשבחים לפרסים חשובים והכרה בינלאומית.
הצגות ומופעים שבהם השתתפה בתפקידים מרכזיים:
השתתפה בסרטים "מגש הכסף" (1984) כזמרת וב"אלכס חולה אהבה" (1986) בתפקיד אמו של אלכס, הדמות המרכזית.
בשנים 1983–1986 השתתפה בתוכנית הטלוויזיה הנודעת לילדים "רחוב סומסום" בטלוויזיה החינוכית.
בשנת 1987 השתתפה במופע המחווה לזמר ולהומור היידי, שהפיקו גלי צה"ל ותיאטרון "הבימה". במופע שרה את השיר "לחיים", אותו ביצעה באותה עת בהצגה "השקיעה", שהועלתה ב"הבימה" בבימויו של לובימוב. בהצגה זו ביצעה בלווית גיטרה שירים שונים ביידיש, כקטעי קישור בין התמונות השונות במחזה.
בשנת 1991 זכתה בפרס רוזנבלום לאמנויות הבמה.
בשנת 2000 דיבבה ציפור בסדרת הילדים "נימנומים " בשידורי קשת.
בשנת 2004 שיחקה בסדרה "כל שבת שנייה" ששודרה בערוץ הילדים.
בשנת 2006 שיחקה בסרט "ימים לבנים" ששודר בסינמטק שדרות.
בשנת 2007 הופיעה בסרט "אסקימוסים בגליל" בבימויו של יונתן פז לפי תסריט של יהושע סובול.
בשנת 2010 שיחקה במחזה "מכולת" מאת הלל מיטלפונקט, בהפקה משותפת של הקאמרי ותיאטרון בית לסין.
חיים אישיים.
נישאה לסופר אברהם פסקא. לבני הזוג בן ובת.
חנה רוט הלכה לעולמה ב-5 בדצמבר 2019, בגיל 80. רוט הותירה אחריה בעל, שני ילדים ושני נכדים.
מראדונה
גפיים תחתונות
איתך - משפטניות למען צדק חברתי
איתך - مَعَكِ, משפטניות למען צדק חברתי היא עמותה שהוקמה בשנת 2001 בסיוע הקרן החדשה לישראל ושתיל על ידי קבוצת משפטניות במטרה לקדם את זכויותיה של אוכלוסיית הנשים מהשכבות המוחלשות חברתית וכלכלית, כהגדרת העמותה.
בין פעילותיה: עתירה לבג"ץ בנושא שילוב נשים חרדיות במפלגת אגודת ישראל, דו"ח על קשר השתיקה: אלימות במשפחה נגד נשים ערביות בדואיות, תוכנית פעולה כוללת לקידום החלטה 1325 של מועצת הביטחון של האו"ם וקידומה לכדי החלטת ממשלה, ביטול חוק השולל הבטחת הכנסה במקרים של בעלות על רכב ועוד.
בין חברות המועצה הציבורית של "איתך" נמנות המשפטניות פרופ' נטע זיו, פרופ' דפנה הקר וד"ר יופי תירוש, עו"ד נסרין אעלימי כבהא, העיתונאית ענת סרגוסטי, ד"ר הנרייט דהאן כלב, עו"ד רחל בנזימן ועוד.
פעילות.
"איתך" פועלת בנושאי דיור ציבורי, ביטוח לאומי, הוצאה לפועל וזכויות נשים בתעסוקה בשכר נמוך. העמותה מסייעת במתן ייעוץ אישי וסיוע משפטי בבעיות שונות שהנשים הפונות אליהן נתקלות בהן. כן פועלת העמותה לשינוי שורשי של המדיניות בהיבטים המשפטיים השונים שיוכלו לסייע בידי אוכלוסיית הנשים, באמצעות משא ומתן עם מוסדות הממשלה השונים, השתתפות בוועדות הכנסת, גיבוש והגשת הצעות חוק והגשת עתירות לבג"ץ. בנוסף עורכת העמותה קורסים לנשים שמטרתם מינוף מעמדן, באמצעות הגברת מודעותן למצבן ולזכויות המגיעות להן ולימודן לעמוד על זכויותיהן.
ב-20 בינואר 2009 הצטרפה "איתך-مَعَكِ" לשורת ארגונים ישראליים שפנו ליועץ המשפטי לממשלה בבקשה לבחון האם צה"ל הפר את החוק הבינלאומי במהלך מבצע עופרת יצוקה, וזאת על רקע הפגיעה בנשים ובילדים. בעקבות הקמת ועדת טירקל לבדיקת אירועי המשט לעזה (2010) דרשה "איתך-مَعَكِ" לשלב נשים בוועדת הבדיקה וכן להגיש לוועדה חוות דעת מגדרית מטעמן, כדי שניתן יהיה "להביא את נקודת מבטן של נשים פעילות שלום, המבקשות להביע את מחאתן באופן לא אלים וגם את מציאותן של הנשים בעזה הנתונות במצור".
הקו החם של העמותה.
הקו מאפשר לנשים לפנות לעמותה ולקבל סיוע, ייעוץ וליווי משפטי בחינם בנושאים של דיני עבודה (לעובדות בשכר נמוך), סוגיות של הבטחת הכנסה בביטוח לאומי ושירות התעסוקה.
מרכז זכויות נשים בדואיות.
המרכז הוקם בבאר שבע בשנת 2006, לאחר טיפול בפניות רבות של נשים מהמגזר הבדואי. הסיוע העיקרי ניתן בתחום ביטוח לאומי, ובפרט בנושא הבטחת הכנסה לנשים חד-הוריות ונשים המצויות בקשר משפחתי של פוליגמיה. נוסף על כך, פועל המרכז למימוש וקידום זכויות נשים בדואיות על ידי עתירות לבג"ץ, השתתפות בוועידות בכנסת, פרסום דו"חות וניירות עמדה, בשיתוף פעולה עם ארגונים נוספים בנגב.
המאבק לקידום זכויות סייעות בגני ילדים ובתי ספר והקמת התארגנות הסייעות הארצית.
במאבק הסייעות למען השוואת תנאים במערכת החינוך והכרה בתפקידן כמחנכות הן מיוצגות על ידי העמותה, אשר מייעצת משפטית ומייצגת אותן בבית המשפט. במסגרת שיתוף פעולה זה יצא לאור 'זכותון סייעות בגני ילדים', הוגשו תביעות בשם סייעות חרדיות כנגד אגודת ישראל ומשרד החינוך ועוד. 'איתך מעכי' מטפלת בפניות פרטניות של סייעות, במקביל לפעילות מול גופים שונים כמו ההסתדרות, הכנסת ומשרד החינוך.
עיר לכולן.
בהשראת מודל "רשת נשים" ראשון לציון שמטרתו לקדם את מעמד הנשים ולהוביל שוויון מגדרי בזירה המקומית, יזמה העמותה את פרויקט 'עיר לכולן'. באמצעות המודל, מקווה העמותה לפתח חשיבה מגדרית שתביא בפועל לשילוב נשים בתהליכי קבלת החלטות ברשויות מקומיות. החל משנת 2018 יושם המודל גם בערים עכו וטייבה, והחל משנת 2019 ייושם המודל בעיר חיפה.
נשים, שלום וביטחון – החלטה 1325 של האו"ם.
החלטה מספר 1325 של מועצת הביטחון של האו"ם מיום 31 באוקטובר 2000, מצהירה על המחויבות של מועצת הביטחון של האו"ם להגן על נשים ולהבטיח את ייצוגן בתהליכי שלום ובפוליטיקה הבינלאומית. החלטה זו אומצה על ידי מדינת ישראל ועוגנה ב"חוק שיווי האישה" בשנת 2005. למרות אימוץ החוק, הוא לא מיושם בשטח באופן מלא. לכן מאז 2007 פועלת העמותה בדרכים כמו עתירות לבג"ץ, כינון כנסים וסמינרים, והשתתפות בוועדות בכנסת, על מנת להטמיע ולקדם את ההחלטה.
תקציב ותרומות.
מחזור הפעילות של העמותה בשנת 2009 עמד על 1.73 מיליון שקלים. התורמות העיקריות בשנים אלו היו: הקרן החדשה לישראל (אשר משמשת גם להעברת תרומות פטורות ממס מארצות הברית), קרן נשות הדסה, קרן דפנה יזרעאלי וקרן לוי לאוסן.
איתך
אקציה