ב-2009 ראוש שיחקה בתפקיד אורח את דמותה של ד"ר ברנדט רוסטנקובסקי, אשתו של הווארד וולוויץ (סיימון הלברג) בסדרת הטלוויזיה של ה-CBS המפץ הגדול. מתחילת 2010, במהלך העונה הרביעית של התוכנית, היא קודמה לתפקיד קבוע בסדרה.
ראוש השתתפה בתוכנית הטלוויזיה "Best Week Ever" בערוץ VH1.
ראוש הופיעה בסדרה "דם אמיתי" ב-2010 כסאמר, ובסדרה "המשרד". בנוסף, ראוש הופיעה במהדורה האמריקאית המחודשת של סדרת הטלוויזיה האוסטרלית "קאת &amp; קים". היא הופיעה גם בסדרת הטלוויזיה "Dirty Sexy Money", ובסרטי הקולנוע "אחי, אני אוהב אותך" ו"". בשנת 2015 שיחקה בתפקיד ראשי בדרמה הקומית "מדליית ארד", בתפקיד הופ-אן גרגורי, מתעמלת אמנותית בעבר שזכתה במדליית ארד ולאחר 10 שנים שבה למקצוע על פי בקשה אחרונה של המאמנת שלה.
בשנת 2019 שיחקה בקומדיה הרומנטית "פשוט רגיש מדי", לצדה של מורנה בקארין, וגילמה את שירה בסדרה הקומית "נפילות חדות" של רשת Showtime.
חיים אישיים.
נשואה למחבר הספרים וינסטון ראוש, ששינה את שם משפחתו "בייגל" לזה שלה כשנישאו.
לוחמת מידע
לוחמת מידע (באנגלית: Information Warfare, ראשי-תיבות: IW) היא מונח מתחומי הביטחון והצבא, המתאר את השימוש והטיפול במידע כאמצעי השפעה על אחרים באופן הטוב ביותר המשרת את מטרותינו. הוא מתייחס למסגרת שבה הצד התוקף מפעיל יכולות (בדרך כלל טכנולוגיות) כדי להשפיע על תהליך קבלת ההחלטות של היריב או לשבשו תוך הגנה על יכולות אלו בצד שלו., ומשקף תפיסה כוללת, המתבססת על אינטגרציה וסנכרון של מגוון יכולות, כגון: לוחמה פסיכולוגית, הונאה, לוחמה מתועדת (צלמים מבצעיים) ולוחמת סייבר.
בלוחמה קיברנטית הכוונה היא לסוג מסוים של לוחמת מידע, הגם שלעיתים המושג לוחמת מידע משמש כמושג חליפי למושג לוחמה קיברנטית.
הגדרת המונח.
הגדרה לפי צבא ארצות הברית.
צבא ארצות הברית מגדיר את תחום "לוחמת מידע" כמורכב מכמה סוגי לוחמה: לוחמה אלקטרונית, לוחמה פסיכולוגית, הונאה, אבטחת מידע ולוחמת סייבר.
הגדרה לפי צה"ל.
צה"ל מגדיר לוחמת מידע כך: "כלל השיטות והפעולות שנוקטים כוחותינו על מנת להשיג עליונות במרחב המידע, באמצעות פעולות המכוונות לשלושה תחומים שונים: השפעה על המידע המצוי בידי האויב, על תהליכי קבלת החלטותיו ועל מערכות המידע והתקשוב שלו; השפעה על קהלי יעד נייטרליים ועל אזרחי מדינת ישראל; והגנה על המידע, על תהליכי קבלת ההחלטות ועל מערכות המידע של כוחותינו".
היסטוריה.
במרוצת ההיסטוריה פותחו כמה שיטות לוחמה קלאסיות ל"לוחמת מידע", החל באיסוף מודיעין באמצעות "חיישנים" אנושיים (ראה פרשת המרגלים בימי יהושע בן-נון) וכלה בפיתוח טכנולוגיות איסוף מיוחדות (כמו חיישני מודיעין מוטסים, לוויינים וכו'). גם בתחום המניעה פותחו שיטות קלאסיות בלוחמת מידע, כמו הסוואה, דמיים ומיסוך, שיבוש וחסימה, הונאה והטעייה, תעמולה ועוד.
כדי להתאים את אומנות המלחמה לטכנולוגיות המידע, פותחה בראשית שנות התשעים של המאה העשרים תורת לחימה חדשה, "המהפכה בעניינים צבאיים" (RMA – Affairs Military in Revolution). התפישה עומדת על ארבעה יסודות: תקיפה מדויקת; חלל; שליטה בתמרון; לוחמת מידע. כאשר יסוד 'לוחמת מידע' נגעה לכמה היבטים שונים: לוחמת מחשבים (שהם האמצעי הטכנולוגי העיקרי לאחסון ושינוע מידע), לוחמה אלקטרונית (בעיקר נגד מערכות קשר ותקשורת), לוחמה פסיכולוגית וטיפול באמצעי תקשורת (החל מתדרוך עיתונאים, דרך עיתונאים המשובצים בכוחות הלוחמים וכלה במניפולציה במידע המשוחרר לציבור).
במינוחים של ימינו, לוחמת מידע מתרחשת בין מדינות וארגונים שונים בכל עת. גם המלחמה הקרה תפסה את חלקה בלוחמת המידע. במאמרם כותבים גיל ברעם ואופיר בראל על תפיסתן של ארצות הברית, רוסיה וסין את המרכיבים השונים של לוחמת המידע, וכן מרכיבים קשורים כמו לוחמת סייבר, לוחמה אלקטרונית ועוד.
מכלול הזירות בלוחמת המידע.
בין לוחמת מידע לאבטחת סייבר.
רוסיה, סין וארצות הברית פיתחו הבנות שונות למונחים לוחמת מידע ואבטחת סייבר (Cyber security) שנבעו בין היתר מהבדלים מהותיים בהגדרות ובמשמעות של כל מונח. ניתן לזהות שתי גישות שונות לאבטחת סייבר שהמעצמות פיתחו. הראשונה, המאופיינת כגישה הגנתית, היא הגישה המערבית בהובלת ארצות הברית ומדינות ברית נאט"ו. גישה זאת מגדירה אבטחת סייבר כהגנה על מערכות המחשוב מפני נזקים של מתקפות הרסניות ואיסוף מידע. הגישה השנייה, המאופיינת כהתקפית יותר והיא הגישה שרוסיה וסין מובילות אותה, מגדירה אבטחת סייבר כאבטחת מידע וכשליטה על מידע כפוטנציאל לערעור היציבות הפנימית. בהתאם לכך ניתן להבין שפעולות התקפיות בתחום הסייבר מיועדות להעמיק את השליטה באינטרנט ובמרחב הסייבר כמרחב של מידע.
המונחים 'לוחמת מידע' ו'אבטחת סייבר' כוללים בין היתר ביצוע פעולות התקפיות והגנתיות מגוונות בתחומי המידע והטכנולוגיה. הפעולות כוללות מספר מונחים נוספים וביניהם 'לוחמת סייבר', 'לוחמה אלקטרונית' ו'לוחמה פסיכולוגית'.
בין לוחמה פסיכולוגית לתודעה.
הבחנה נוספת קיימת בין המושג "לוחמה תודעתית" ובין המושג "לוחמה פסיכולוגית". הבחנה זו נובעת מכך שלוחמה פסיכולוגית מתמקדת באנשים קונקרטיים, כמו מנהיגים או אנשי צבא, ומוגבלת בעיקר, אך לא רק, לתקופות מלחמה, בעוד שהלוחמה התודעתית מכוונת לקהלים רחבים בחברה האזרחית ומופעלת גם בעת שגרה.
בין הונאה לתודעה.
קווי הדמיון בין תודעה להונאה נובעים מכך שבשתיהן אנו מתחבלים את האויב כדי לשכנעו לפעול באופן שיסייע למטרותינו. נבחין בין המונחים: בעוד שההונאה מיועדת בעיקר להולכת האויב שולל, להביאו לידי הערכה מוטעית ולגרום לו לבצע מעשה או מחדל מסוימים, הרי שלצידה עומדת הלוחמה הפסיכולוגית שתכליתה השפעה על התודעה, על הרגשות, על הגישות ועל התנהגות האויב באופן שמסייע להשיג מטרותינו. נציין עוד שקיים מתח מובנה בין ההונאה כמאמץ שתכליתו הסתרה, ובין התודעה כמאמץ שעיקר תכליתו מינוף פעולות ה"צד הכחול" (שלנו).
מבצעי מידע.
מבצעי מידע (באנגלית: Information Operations), הם פעולות שננקטות בידי שחקנים מאורגנים (ממשלות או שחקנים לא ממשלתיים) כדי להטות סנטימנט פוליטי ולהשיג יעדים אסטרטגיים. מבצעים אלה עשויים לכלול מגוון שיטות פעולה, כגון "חדשות מזויפות" (Fake News), דיסאינפורמציה או חשבונות מזויפים ברשת, המכוונים למניפולציה של דעת קהל. זאת, במטרה לערער את הנרטיב החברתי הדומיננטי של המדינה המותקפת, באופן שימנע ממנה לפעול באופן שנוגד את האינטרסים של הגוף התוקף. במובן זה, יש להפריד בין ניסיונות להשפיע על קהילות במדינות זרות כדי שיאמצו עמדה מסוימת, אותן ניתן לכנות "דיפלומטיה ציבורית", ובין לוחמה תודעתית שמטרתה היא לא לשכנע, אלא לאתגר את הלכידות החברתית והפוליטית של הגוף המותקף באמצעות מניפולציה על מידע ועיוות השיח.
על פי מדריך Staff of Chiefs Joint האמריקני ל"מבצעי מידע", "מבצעי מידע" (IO) הם: שילוב יכולות מתחום הלוחמה האלקטרונית (EW), מבצעי רשתות מחשבים (CNO), מבצעים פסיכולוגיים (PSYOP), הונאה צבאית (MILDEC) ומבצעי ביטחון (OPSEC), במטרה להשפיע, להפיץ, לפגוע במערכת היריבה, האנושית והאוטומטית, במערכת קבלת ההחלטות בצד היריב וכל זאת תוך שמירת מרכיבים אלו ב"צד הכחול" (הצד שלנו). על פי תפיסתו של הצבא האמריקני, מטרת "מבצעי המידע" היא לנצל בצורה מושכלת את האפשרויות החדשות הטמונות במרכיבים כגון: מידע, מקורות מידע, יכולות הפצת מידע וטכנולוגיות מידע.
מתקפת אפס ימים
מתקפת אפס ימים (מאנגלית: Zero-day attack) הוא כינוי לשימוש בפרצת אבטחה שלא הייתה ידועה עד כה, על ידי תוקפים שונים. המילה "אפס" מתייחסת לכך שמאז פרסומה עברו אפס ימים (כלומר: זהו אותו היום). לרוב, נהוג בקרב מומחי אבטחה להתריע על פרצה לפני מועד פרסומה בקרב הציבור הרחב, ולאפשר לחברה המתגוננת זמן לחקור ולתקן אותה, ולהפיץ ללקוחותיה טלאי תיקון לפני שתפורסם. מכיוון שבמתקפת יום-אפס מפורסמת פרצה לא מוכרת לשימוש מיידי, אין לה עדיין תיקון וכמו כן מוצרי אבטחה שונים לא מכירים ולא מזהים אותה.
סוגי מתקפות.
מתקפות יום-אפס לרוב נסמכות על פגיעות תוכנה לא מוכרת, כלומר, באג או תכנון לקוי של המערכת או הגדרותיה, אשר מאפשר לתוקף לבצע שלב כלשהו בתקיפתו.
לרוב מחלקים פגיעויות אלו לשני סוגים:
שימוש על ידי האקרים.
קבוצת האקרים בשם "The Shadow Brokers" פרסמה מספר כלי אקספלויט שנגנבו מה-NSA, ביניהם כלים למתקפת אפס ימים.
באפריל 2017 פרסמה הקבוצה כלים מסוג זה המסוגלים לפרוץ למערכות Microsoft Windows ולמערכות האגודה העולמית לתקשורת פיננסית בין-בנקאית (SWIFT), המסלקה הבינלאומית הראשית של הבנקים בעולם. הקבוצה הציגה הוכחת יכולת של הכלים שהדליפה באתר הטכנולוגיה "Ars Technica".
הסרט "Zero Days".
הסרט "Zero Days" הוא סרט תיעודי משנת 2016 המתעד לכאורה את מבצע משחקים אולימפיים, מבצע חשאי שניסה לחבל בתוכנית הגרעין האיראנית באמצעות סדרה של מתקפות אפס ימים.
כובעון צווארי
כובעון צווארי (מאנגלית Cervical cap) הוא אמצעי מניעה המכסה את צוואר הרחם וכך מונע את כניסת תאי הזרע לרחם. הכובעון הצווארי דומה באופן פעילותו לדיאפרגמה אך הוא קטן ממנה.
הוא אינו מכיל הורמוני מין נשיים ועל כן אינו גורם לתופעות לוואי האופייניות לאמצעי מניעה הורמונליים. בניגוד לקונדום, הוא כמעט ואינו מורגש על ידי בני הזוג אך הוא אינו מגן בפני מחלות המועברות במגע מיני. על מנת להגביר את יעילותו ממלאים אותו בקוטל זרע.
היסטוריה.