פרמה גם תרם להנחת יסודות החשבון האינפיניטסימלי, תורה שפותחה במחצית השנייה של המאה במקביל על ידי זוג היריבים, אייזק ניוטון וגוטפריד וילהלם לייבניץ. פיתוח החשבון האינפיניטסימלי הוליד את הענף המתמטי המרכזי – אנליזה מתמטית.
חלק ניכר מההתקדמות המתמטית במאה ה-17 התאפשרה בזכות הנזיר הצרפתי מרן מרסן. מרסן ניהל חלופות מכתבים עם מתמטיקאים ומדענים מרכזיים בכל רחבי אירופה, קישר ביניהם, הפיץ את תורותיהם ואירח מפגשים מדעיים ומתמטיים במנזרו.
השלכות רעיוניות של המהפכה המדעית.
המהפכה המדעית הייתה חלק משינוי תפיסתי ותרבותי גדול מאוד שהתרחש באירופה במעבר מימי הביניים לעת החדשה. השינוי כלל את ערעור כוחם של הכנסייה והמלוכה, התפתחות זרמי מחשבה חדשים כמו הליברליזם והסוציאליזם, שינוי שיטת הממשל במדינות רבות, ועוד. קשה לקבוע מה מידת ההשפעה של המהפכה המדעית על שינויים אלו. עם זאת, ישנם כמה שינויים הקשורים באופן הדוק למהפכה המדעית:
שינוי תפיסת המדע והידע.
בימי הביניים ובעת העתיקה החשיבה המדעית הייתה דוגמטית מאוד והתבססה על גילויים ורעיונות עתיקים. היוונים התייחסו למדע באותה צורה שבה הם התייחסו לפילוסופיה. כלומר: הדרך לגילויים חדשים לא כללה תצפיות וניסויים, אלא מחשבה והיסקים לוגיים. כיום, ברור לכל שכמעט בלתי אפשרי להבין את מבנה החומר, או את מבנה גוף האדם, ללא שימוש מאסיבי בניסויים ותצפיות, אולם הפילוסופים היוונים חשבו שהדבר אפשרי, וסיפקו "הוכחות" לוגיות לתופעות כאלה. (למשל: אריסטו סיפק "הוכחה" לכך שקיומו של ריק אינו ייתכן). המפנה העצום בצורת החשיבה שהוביל למהפכה המדעית, היה פיתוח המודל המדעי הנוכחי: ניסוי וטעייה, עבודה שיטתית על נושא מסוים, הכוללת תצפיות, ניסויים, ואינדוקציה.
שינוי מהותי נוסף בצורת החשיבה המדעית היה ה"מתמטיזציה של הידע"- הניסיון לתאר את כל התופעות המדעיות באמצעות המתמטיקה. רעיון זה הוביל לפיתוח נוסחאות פורצות דרך בפיזיקה, כימיה ומתמטיקה.
הפילוסוף המדעי פרנסיס בייקון, שהוא אחד הסמלים של המהפכה המדעית, היה הראשון שהעלה את רעיונות אלה על הכתב. הגותו הייתה אחד ממחוללי המהפכה, ומרבית מהמדענים המעורבים בה הושפעו ממנו. רוברט בוייל (ראו למעלה), היה תלמידו של בייקון.
שינויים בפילוסופיה.
במהלך המהפכה המדעית, במאה ה-16 וה-17 השתנה גם תחום הפילוסופיה ללא היכר. קשה לקבוע אם השינויים במדע השפיעו על התפיסה הפילוסופית, או להפך (בדומה לפרדוקס הביצה והתרנגולת), אך ללא ספק יש קשר הדוק בין המהפכה המדעית לשינוי בתפיסה הפילוסופית.
האסכולה הפילוסופית הראשונה שקמה בעקבות המהפכה המדעית היא הרציונליזם המודרני. אסכולה זו יוסדה על ידי רנה דקארט, שהשפיע רבות גם על המתמטיקה, (ראו למעלה) ובין חבריה הבולטים ניתן למנות את שפינוזה ולייבניץ. שיטת ההיסק של אנשי האסכולה דמתה ללוגיקה של אריסטו, אולם ההגות עצמה כללה רעיונות חדשים רבים. רבים מהרעיונות עירערו על דוגמות ותפיסות כנסייתיות שאיש לא חלק עליהם עד אז. המשותף העיקרי לפילוסופים הרציונליסטים ולמדענים בני התקופה היה התבססות על ההיגיון בניגוד למיסטיקה, וכנגד התפיסה הקיימת.
האסכולה השנייה, שהושפעה והשפיעה על המהפכה המדעית הרבה יותר מהרציונליזם, היא האמפיריציזם. הגישה האמפיריציסטית לידע ומדע נובעת מהתפיסה של המהפכה המדעית. על פיה, כל ידע הוא אפוסטריורי, כלומר נובע מן הניסיון. את הידע משיגים באמצעות תצפיות והתבוננות בעולם, ולא דרך היסקים לוגיים. האמפיריציזם התפתח אחר כך, בתקופתם של ברקלי ויום, לשלילת אפשרותו של ידע והבנת המציאות, (ובכך הוא בעצם היה מנוגד לכל תפיסת המדע המודרנית) אולם בתחילת דרכו הוא הושפע רבות מהמהפכה המדעית, ובפרט מהתמרדותו של פרנסיס בייקון כנגד הסכולסטיקה.
פיתוח הפילוסופיה המכניסטית.
זרם נוסף בפילוסופיה, אם כי פחות מרכזי וחשוב מהאמפיריציזם והרציונליזם, התפתח בעקבות המהפכה המדעית- הפילוסופיה המכניסטית. על פי התפיסה המכניסטית, העולם נשלט אך ורק על ידי חוקים פיזיקליים, וניתן להסתכל עליו כעל מעין מכונה ענקית. מדענים ופילוסופים רבים שהיו מעורבים במהפכה המדעית, וביניהם גליליי, בויל, ודקארט, תמכו בגישה זו, והיא רווחת מאוד בקרב אנשי מדע עד היום.
המחלוקת על הכינוי "מהפכה מדעית".
הכינוי "מהפכה מדעית" רווח מאוד אצל היסטוריונים רבים, אך ישנם גם היסטוריונים רבים שחולקים עליו.
היסטוריונים רבים תומכים בגישה או תאוריה המכונה "הנחת ההמשכיות" (the continuity thesis). על פי גישה זו, לא היה הבדל מהותי מבחינת התקדמות טכנולוגית ורעיונית בין ימי הביניים לתקופת המהפכה המדעית. תומכי הגישה מביאים כדוגמה את ההתקדמות המדעית של המוסלמים בזמן ימי הביניים, ואת ההתקדמות הרעיונית העצומה שהתרחשה באירופה בתקופת הרנסאנס, כבר במאה ה-14.
היסטוריונים נוספים מצביעים על דמיון רב בין רעיונות שעלו בתקופת המהפכה המדעית לבין רעיונות שעלו ביוון העתיקה, כדוגמת רעיון האטומים, שהועלה כבר על ידי אנשי האסכולה האטומיסטית, המודל ההליוצנטרי שהועלה על ידי פילולאוס, ושיטותיו המדעיות של ארכימדס. היסטוריונים אלו טוענים שהשינוי שנעשה במאה ה-16 ובמאה ה-17 אינו "מהפכה", אלא חזרה לתאוריות ישנות שכבר הועלו.
ריידר
Waze (עיוות כתיב של המילה האנגלית ways, כלומר "דרכים") הוא ישומון ניווט GPS חינמי ושיתופי לטלפונים ניידים חכמים, שפותח על ידי חברת ההזנק הישראלית "Waze Mobile" ונמכר לגוגל ביוני 2013. בהתחלה, בשנת 2006, נקרא המיזם בשם "FreeMap Israel".
אופן השימוש.
השימוש ב-Waze הוא בעזרת חיבור מקוון לאינטרנט, שבעזרתו המפות והמידע נטענים.
הניווט בעזרת Waze משרת שתי מטרות עיקריות:
התוכנה פועלת בצורה שיתופית והיא מתעדכנת על ידי קהילת המשתמשים (חוכמת ההמונים). המידע המתקבל מכל משתמש, מועבר לשאר המשתמשים בתוכנה כדי לעדכן כבישים/דרכים, מקומות ומספרי בתים. כמו כן כדי להתריע על עומסי תנועה, ניידות משטרה, חסימות ומכשולים בכביש. נוסף על כך, נשלח מכל משתמש מידע הכולל את מהירותו ומיקומו, ומשמש את היישומון לניווט יעיל (כך, למשל, התוכנה יכולה לזהות גודשי תנועה באופן אוטומטי).
המפות הקיימות כיום בתוכנה מכסות מעל ל-100 מדינות; הבולטות שבהן: ארצות הברית, קנדה, צרפת, גרמניה, איטליה, הולנד, בלגיה, ישראל, צ'כיה, אקוודור (חלקי), ארגנטינה, פנמה והאי היווני רודוס.
התוכנה מאפשרת לראות את מיקום כל המשתמשים בתוכנה על המפה, ולתקשר עמם, על ידי "פינג" (שליחת בקשה לשיחה).
גרסאות עדכניות של התוכנה פועלות תחת מערכות ההפעלה: iOS ואנדרואיד. גרסאות קודמות של התוכנה פעלו גם תחת Windows Phone 8, סימביאן ובלקברי.
היסטוריה.
בשנת 2006 הוקם על ידי אהוד שבתאי מיזם קהילתי בשם "FreeMap Israel – פרויקט המיפוי החופשי של ישראל". מטרת המיזם הייתה "לייצר בעזרת קהילת המשתמשים בסיס נתונים דיגיטלי חופשי של מפת ארץ ישראל, ולהבטיח שימוש חופשי בתכנים, עדכונם והפצתם לשימוש לא מסחרי, באופן נוח ככל שניתן". כעבור כשנתיים, בשנת 2008, פורסמה הודעה באתר המיזם: "יש לנו שם וכתובת חדשים ומעתה אנו נקראים Waze". במקביל, נוסדה חברת LinQmap בישראל על ידי אורי לוין, מהנדס תוכנה, אהוד שבתאי ואמיר שנער. בשנת 2009, שם החברה שונה ל"ווייז מובייל בע"מ" ולמנכ"ל החברה מונה נועם ברדין. על בחירת השם Waze סיפר אורי לוין: "במקרה של וייז כמובן שרצינו לרשום אותה עם הכתיב הנכון — Ways, אבל מי שהחזיק בדומיין הזה רצה חצי מיליון דולר, סכום שאז לא היה לנו. עבור Waze רצו רק 12 אלף דולר".
בדצמבר 2011 העסיקה החברה 80 עובדים – 70 ברעננה, ישראל ו-10 בפאלו אלטו, קליפורניה. ב-2010, בסבב השני, החברה גייסה 25 מיליון דולר. ב-2011, החברה תכננה להפיק רווחים באמצעות פרסום מבוסס מיקום ולהתרחב לאסיה; בעקבות כך, גייסה כ-30 מיליון דולר למימון.
ביוני 2013 השתמשו בתוכנה כ-51 מיליון נהגים.
ב-11 ביוני 2013 הודיעה חברת גוגל כי רכשה את Waze תמורת סכום של 966 מיליון דולר.
ב-2015 השיקה החברה אפליקציית שירות נסיעות משותפות בשם RideWith (לאחר מכן שונה השם ל-Waze Carpool). נכון לתחילת 2019 אפליקציית הקארפול זמינה בישראל, מקסיקו, ארצות הברית וברזיל.
בפברואר 2017 הודיעה החברה על שילוב Waze כמערכת הניווט המובנית של יצרני רכב אחדים במסגרת קונסורציום Smart Device Link.
מ־2018, ניתן להשתמש בWaze גם בCarPlay של Apple, לאחר שעד אז ניתן היה להשתמש רק בשירות המפות של החברה וביישומוני ניווט אחרים.
עוד באותה שנה השיקו Waze תוצאה של שיתוף פעולה ביניהם וחברות הסטרימינג למוזיקה כגון Spotify וApple Music על מנת לתפעל את יישומוני המוזיקה השונים היישר מתוך Waze.
לקראת סוף שנת 2020 הודיע נועם ברדין על התפטרותו, וזו נכנסה לתוקף בפברואר 2021. במאי אותה שנה מונתה נהא פאריק (Neha Parikh) למנכ"לית Waze.
תביעות.
במרץ 2014 הוגשה בקשה לאישור תובענה ייצוגית נגד וייז מובייל ומייסדיה ונגד חברת אקרום (ישראל) בטענה של הפרת התחייבויות כלפי משתמשי FreeMap, שעליה התבססה Waze. בין השאר, נטען כי הבעלות שייכת גם למשתמשים, וכי על כל המפות וכל שכבות הנתונים שבהן להיות נגישים ופתוחים לשימוש לכל מי שיחפוץ בכך. ב-5 במרץ 2017 דחה בית המשפט את הבקשה לאישור תובענה ייצוגית וחייב את התובעים בהוצאות של 10,000 ש"ח.
בפברואר 2016 הוגשה לבית המשפט הפדרלי במדינת דלאוור שבארצות הברית תביעה של חברת מקור הישראלית, נגד חברת גוגל, הבעלים של אפליקציית Waze, על הפרה של שני פטנטים בתחום טכנולוגיה לניטור תנועה, המאפשר לנהגים להימנע מפקקי תנועה.
פרסים והוקרה.