ב-2002 הלהקה עבדה תחת שמה המקורי Stone Sour, ובאוגוסט 27, 2002, יצא אלבום הבכורה של הלהקה שנקרא "Stone Sour".
בזמן שטיילור "השאיל" ללהקה את כישורי השירה שלו, הוא גם ניגן בגיטרה בארבעה משירי הלהקה שהוקלטו, "Sillyworld", "Through Glass", "Zzyzx Rd." ושיר הבונוס מ-"Come What(ever) May", "Wicked Game", שלא לדבר על השיר "Bother", שיר שהופיע בשנת 2002 בפסקול של "ספיידרמן", שתייג רק אותו בתור המבצע. כמה מהשירים המוזכרים הוא מנגן לעיתים קרובות בהופעות חיות ובסולואים באתנחתות בהופעותיהם.
טיילור הופיע כאורח בכמה אלבומים, ביניהם הפרויקט ROADRUNNER UNITED- The All Star Sessions, שם תרם את קולו לשיר "The Rich Man". הוא גם הופיע עם Audacious P, להקת קאברים ל- Tenacious D שכללה אותו לצד הגיטריסט המקורי של סליפנוט- ג'וש בריינארד.
בנוסף, תוכנן כי טיילור יתרום את קולו לכל שירי אלבום של אנתרקס אך כתוצאה מקונפליקטים הוא תרם את קולו רק לחלק מהשירים. הוא גם התארח כסולן בשיר "I'm Not Jesus" של אפוקליפטיקה (Apocalyptica) וגם בשיר "A Different world" של להקת Korn.
מרכז מציל&quot;ה
מרכז מציל"ה – מרכז למחשבה ציונית, יהודית, ליברלית והומניסטית הוא ארגון שמרכזו בירושלים. מטרתו המוצהרת של המרכז היא פעילות לקידום הלגיטימיות של מדינת ישראל כמדינת לאום יהודית המחויבת לערכים דמוקרטיים וליברליים ולשמירה על זכויות האדם.
מרכז מציל"ה הוא עמותה רשומה. המרכז פועל לבירור וליבון הסוגיות והשאלות הנובעות מאופייה היהודי והדמוקרטי של ישראל ולהבהרת הרעיונות הבסיסיים של הציונות, עוסק בסוגיות שונות הקשורות לעם היהודי, לזהויות יהודיות ולסכסוך הישראלי-פלסטיני.
המרכז יוזם פרסום מחקרים וניירות עמדה, ועוסק בחינוך ובקידום שיח ציבורי.
רקע וחזון.
מרכז מצילה נוסד בשנת 2005 על ידי פרופסור רות גביזון, במטרה להתמודד עם הנטייה הגוברת בקרב ישראלים ובקרב יהודי התפוצות להטיל ספק בלגיטימיות של לאומיות יהודית ובאופן שבו היא מתיישבת עם ערכים אוניברסליים. עיקר מטרתו של המרכז היא להתמודד עם תפיסות פוסט-ציוניות ואנטי-ציוניות. המרכז עוסק גם בנושאי מעמד המיעוט הערבי במדינה, הסכסוך הישראלי-פלסטיני וזהויות יהודיות.
מרכז מציל"ה הוא גוף ציוני לא-מפלגתי, המחזיק בתפיסות לאומיות, דמוקרטיות וליברליות. דוגל בערכי מגילת העצמאות ובהגדרתה של ישראל כ-"מדינה יהודית ודמוקרטית". פעילים בו אישים מהשמאל והימין, חילונים ודתיים. יושב ראש הוועד המנהל שלו הראשון שלו היה אלוף (מיל.) גיורא רום, ובין חברי הוועד המנהל ניתן למצוא את דניאל פוליסר סגן נשיא המרכז האקדמי שלם, פרופסור אלכסנדר יעקובסון, עו"ד דרור ארד-אילון ועוד.
פעילויות.
מרכז מציל"ה נטל חלק פעיל במהלכים לגיבוש חוקה לישראל במסגרת ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת ה-16. גיבש מסמכי רקע לדיוני הוועדה בנושאי דתות ומדינה, זכויות, קרקע והתיישבות, אזרחות וחוק השבות. כמו כן פרסם המרכז מסמך המפרט יעדים ארוכי טווח שיאפשרו, לשיטתו, את קיומה של מדינה יהודית ודמוקרטית. המרכז פרסם ניירות עמדה בנושאי מדיניות הגירה, נישואין אזרחיים, חוק השבות, דמוגרפיה בישראל, ובחינת טענת השיבה של פליטים פלסטינים לישראל. הוא פרסם גם ספר, בעברית ובאנגלית, הכולל מקורות ועיונים בהחלטת האומות המאוחדות מכ"ט בנובמבר 1947. כל הפרסומים ניתנים להורדה באתר הארגון.
ארקטורוס
ארקטורוס (בעברית מזוהה עם 'עש' המקראי) הוא הכוכב הבהיר ביותר בשמי הצפון והרביעי בבהירותו בשמים. למעשה הוא בהיר יותר מכל אחד מכוכבי המערכת α קנטאורי, אך בהירותם הכוללת של כוכבי המערכת כפי שהיא נראית לעין בלתי מצוידת גבוהה יותר. זהו גם הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים שומר הדובים (Boötes) ופרוש שמו ביוונית הוא "שומר הדובים".
תכונות.
ארקטורוס הוא ענק כתום, אשר רוב המימן שבליבתו הפך בתהליך של היתוך גרעיני להליום וכעת מתבצע היתוך נוסף רק בשכבות החיצוניות שלו. מסתו של ארקטורוס, 1–1.5 מסות שמש, אינה גדולה מספיק כדי שההליום שבליבה יותך לפחמן ולכן אין יותר פעילות גרעינית בליבתו, וכאשר ייגמר המימן גם בשכבות החיצוניות יהפוך ארקטורוס לננס לבן. מכיוון שמסתו של ארקטורוס דומה למסת השמש, ניתן לשער שהשמש תעבור תהליך דומה בעוד 4–5 מיליארד שנים.
בהירות נראיתו של ארקטורוס משתנה מעט (כ-0.04 דרגות) במחזוריות של כ-8.3 ימים. השתנות זו נובעות מתנודות בקוטרו של הכוכב, שמתרחב ומתכווץ לסירוגין. השתנות זו אופיינית לענקים אדומים ובולטת יותר ככל שהטמפרטורה נמוכה יותר. חלק ניכר מהקרינה של ארקטורוס נמצאת בתחום התת אדום ואינה נראית לעין.
מדידות מדויקות של מיקומו של ארקטורוס מראות על שינויים קטנים שיכולים להצביע על קיומו של בן זוג עמום לפחות פי 20 מארקטורוס ושנמצא במרחק קטן למדי ממנו. כמו כן ארקטורוס נע ביחס למערכת השמש במהירות של כ-122 קילומטרים בשנייה ומשנה את מיקומו ביחס לשאר הכוכבים בכ-2.3 שניות קשת בשנה, ובשל כך הוא נכלל בקטלוג לויטן של כוכבים בעלי תנועה עצמית גדולה.
היסטוריה.
במיתולוגיה היוונית ארקטורוס, כמו גם הקבוצה לה הוא שייך, מונה על ידי זאוס לשמור על קליסטו ובנה ארקס, אותם הפך לדובים (מיוצגים על ידי קבוצות הדובה הגדולה והדובה הקטנה), ומכאן מקור שמו - "שומר הדובים" ביוונית.
בסין העתיקה היה הכוכב חלק מקבוצת "קרן" ושמו בסינית הוא "הקרן הגדולה" (角宿, Pinyin: Jiǎo Xiǔ).
בהוואי עובר הכוכב בזנית ולכן שימש את הפולינזים לצורכי ניווט ימי - כאשר היה הכוכב בזנית ידעו הימאים שהם נמצאים בקו הרוחב של האיים.
בתנ"ך של המלך ג'יימס תורגם הפסוק ל"העושה ארקטורוס, אוריון ופליאדות." ובהמשך הספר מתורגם הפסוק כ"תנחה את ארקטורוס עם בניו", כלומר היו שזיהו את המילה "עש" או "עיש" המקראית עם הכוכב ארקטורוס.
כוכב 'עש' מוזכר גם בפיוטים רבים בימי הביניים בעקבות הפסוק בספר איוב. אחד הפיוטים המרכזיים בתפילת יום הכיפורים 'מראה כהן' מתאר את הכהן הגדול בצאתו מ"בית קדשי הקדשים" בשלום, כמראה 'עש כימה וכסיל בפאתי דרום'.
יש הסוברים שכוכב זה קשור לאלילה עשתורת ואשתהר (אסתר) עש-סתר.
יחסיות (אשר)
אלפא בשומר הדובים
ארקטורוס (כוכב)
עליה וירידה
קסטרוואלוה
באמיר תופי
באמיר מירטזה תופי (Bamir Myrteza Topi; נולד ב-24 באפריל 1957 בטירנה) הוא נשיא אלבניה לשעבר.
בעל תואר דוקטור בביולוגיה מטעם האוניברסיטה החקלאית, טירנה. דוקטור למדע, איטליה, 1990. דוקטור (כבוד) מטעם אוניברסיטת פרישטינה, אלבניה, 2008. בשנת 1997 נבחר לאספה הלאומית של אלבניה. סגן יו"ר המפלגה הדמוקרטית, ראש הקבוצה הפרלמנטרית. נחשב לתומך נלהב של עצמאות קוסובו.
ב-20 ביולי 2007, לאחר ארבעה סיבובי הצבעה שהתקיימו באותו חודש, נבחר תופי לנשיא. תופי החל את כהונתו ב-24 ביולי 2007. הוא סיים את כהונתו ב-24 ביולי 2012, עם כניסתו של בויאר נישני לתפקיד.
חבל כורזים
הגנה מרחבית בגובה רב
מיזם הגנה מרחבית בגובה רב (באנגלית: THAAD - Terminal High Altitude Area Defense), הוא טיל נגד טילים, פרויקט אמריקני המגלם מערכת לירוט טילים בליסטיים לטווח קצר ובינוני תוך שימוש בגישת פגע והשמד. הטיל אינו נושא ראש קרב אלא מסתמך על אנרגיה קינטית הנוצרת כתוצאה מההתנגשות בין המיירט למטרה. THAAD תוכנן כנגד טילי סקאד ודומיו ואין ביכולתו לירט טילים בין יבשתיים.
מערכת THAAD תוכננה ונבנתה על ידי לוקהיד מרטין. בין קבלני המשנה היו רייתאון וחברת בואינג. הפיתוח של המערכת תוקצב במעל 700 מיליון דולר בשנת 2004. פריסה מלאה של המערכת צפויה לעלות עשרות מיליארדי דולרים.
הפריסה של THAAD תוכננה במקור לשנת 2012 אבל היא הוקדמה לשנת 2009.
בסוף ספטמבר 2008 הוצב בבסיס נבטים בישראל מכ"ם של THAAD מסוג FBX-T לאחר שהועבר באוויר על ידי מטוסי תובלה כבדים. המערכת נמצאת בפיקוח אמריקני ואסורה לגישה לזרים.
המערכת מאפשרת גילוי טילים ומטוסים מכל הסוגים ומעקב אחריהם במרחק העולה על 2,000 ק"מ. מאפשרת להתריע על איום 13 עד 15 דקות לפני פגיעה.
פיתוח.
הרעיון של THAAD הוצג בשנת 1987. בשנת 1992, בחר צבא ארצות הברית בלוקהיד מרטין כקבלן ראשי לפיתוח THAAD. ניסוי התעופה הראשון של THAAD התרחש בשנת 1995. כל ניסויי התעופה בשלב הדגמה ואימות התכן התרחשו במטווח הטילים וייט סנדס. ששת ניסיונות הירוט הראשונים כשלו. רק בשנת 1999 התרחשו היירוטים המוצלחים הראשונים כנגד טילי הרה.
שלב ההנדסה והיצור.
ביוני 2000 קיבלה לוקהיד חוזה פיתוח ויצור של המערכת כמערכת אש טקטית ניידת עבור הצבא. הניסויים חודשו בשנת 2006 במטווח הטילים של וייט סאנדס ולאחר מכן עברו הניסויים למטווח הטילים באוקיינוס השקט.
יצור ופריסה.
טיל THAAD משמיד טילים בהתנגשות תוך שימוש בטכנולוגית פגע והשמד. הדבר דומה לטיל הפטריוט בגרסת ה-PAC-3. בניגוד ל-THAAD, הפטריוט כולל ראש קרב מתפוצץ. לטילי THAAD טווח מוערך של 200 קילומטרים וגובה מוערך של 150 קילומטרים. הטילים מיוצרים באלבמה במתקן של לוקהיד מרטין. במתקן מבוצעת אינטגרציה, הרכבה ובדיקה של הטילים.
מכ"ם ה-THAAD פועל בתחום תדר-X ונבנה על ידי חברת רייתאון. זהו מכ"ם ה-X-Band הקרקעי/נישא באוויר הגדול ביותר בעולם. ה-FBX-T הוא גרסה של המכ"ם שנועדה לאפשר הגנה מפני טילים בליסטיים בין יבשתיים.
מערכת ראשונה בפורט בליס.
במאי 2008 הפעיל צבא ארצות הברית את הסוללה המבצעית הראשונה כחלק מפיקוד ההגנה מפני טילים. לסוללה 24 מיירטים, 3 משגרי THAAD, מרכז בקרת אש ומכ"ם. פריסה מלאה החלה בשנת 2009.