במידה רבה אין אוצר המילים העות'מאני היומיומי מהווה חלק מהשפה הטורקית המדוברת. המוסד לשפה הטורקית הוביל במשך 50 שנה ויותר גישה בלתי מתפשרת ל"ניקוי" השפה הטורקית מהשפעותיה הערביות והפרסיות, אפילו במחיר של אימוץ מילים משפות אירופיות, ובראשן צרפתית, שאין בינה לבין טורקית טהורה דבר וחצי דבר. אולם בדרך כלל נעשה שימוש במילים ממקור טורקי שהושבו לשימוש יומיומי או שזכו לתחייה עם משמעות דומה או מודרנית (כדוגמת "חשמל" בעברית).
מגמה זו, גם אם התמתנה בעשרים השנים האחרונות, היא בלתי הפיכה. מתוך 104,481 ערכים שהופיעו במילון הרשמי של המכון לשפה הטורקית ב-2005 (Güncel Türkçe Sözlük - "המילון לטורקית בת זמננו") רק 14% הן ממקורות זרים "לא-טורקיים". בראשן של השפות הזרות שמהן גזרה הטורקית את מילותיה עדיין ניצבת הערבית, עם כ-6% מסך המילים בשפה. לפרסית מיוחסות מעט יותר מאחוז אחד, ואילו הצרפתית היא המקור לכמעט 5% מהמילים בטורקית.
מאידך, תהליך ההתחדשות שהוביל המוסד לשפה הטורקית הביא גם לעושר לשוני, וישנן מילים ותיקות הממשיכות להתקיים לצד המילים החדשות שנטבעו במטרה להחליפן, והמאפשרות לדובר לברור במילותיו. מילים אלה שינו לעיתים את משמעותן המקורית ויצרו משמעות קרובה חדשה או שהפכו לחלק מרובד לשוני גבוה או רשמי יותר. חלק גדול מהמילים ממוצא ערבי ופרסי שרדו בשימוש היומיומי הבסיסי ביותר, בין בשל כך שלא נמצא להן תחליף ראוי ובין משום שהתחליף שהוצע להן לא נקלט. tarih ("היסטוריה") ו-siyaset ("פוליטיקה") נזכרו לעיל, ולאלה ניתן לצרף מאות מילים נוספות, חלקן מוכרות גם לדוברי עברית, כמו merkez ("מרכז"), sebep ("סיבה" המתקיים לצד neden המודרני), nokta ("נקודה" המתקיים לצד puan הצרפתי), saat ("שעה", "שעון") ועוד. באחרות המקור השמי ברור - kitap ("ספר" מהשורש "כתב"), sıfır ("אפס" מ"ספרה"), tam ו-tamam ("שלם", "מלא") ועוד. מילים ממקור ערבי מסתיימות בדרך כלל בסיומות אופיינית כמו et- או yet- השמורות לשמות עצם מופשטים (adalet - "צדק"; hürriyet - "חירות") או שהן שומרות על שרידים של משקלים שמיים כמו המשקל "תקטיל": tahrip (כמו "תחריב" - "הרס"), tahlil (כמו "תכליל" - "ניתוח", "אנליזה"), takdim (כמו "תקדים" - "הקדמה", "הצעה") ועוד. משקל נפוץ נוסף הוא "איקטל" ודוגמאות לו נמצאות במילים כמו imkân ("אפשרות", "יכולת"), iptal ("ביטול"), imha ("חורבן", השוו לשורש "מחה") ועוד.
ניתן לעיין שוב בדוגמאות הטקסטים הטורקי והעות'מאני שלעיל. גם ללא ידע בערבית ניתן להבחין בקלות כי למעט הפעלים, רוב רובן של המילים בטקסט העילי הן ממקור ערבי, והדבר ממחיש היטב את מידת ההשפעה של ערבית ופרסית על הטורקית העות'מאנית:
לעומת זאת, בטקסט הטורקי המודרני, שנלקח באקראי מקטע הפתיחה בערך המקביל בוויקיפדיה הטורקית, נותרו מספר מילים ממקור ערבי, אולם אלה מועטות בהרבה (לדוגמה - edebiyat המתאפיינת בסיומת ערבית - "ספרות"; hayat גם היא עם סיומת ערבית - "חיים"; dünya - "עולם", İslam ו-imkânı הנ"ל). לצדן ניתן לאתר בקלות שתי מילים משפות אירופיות (klasik ו-kültür), אולם יתר המילים הן ממקור טורקי, והתחביר של המשפט הוא "טורקי" ללא יוצא מן הכלל.
Come Together
Come Together (בתרגום חופשי: נתכנס יחדיו) הוא שיר רוק של הביטלס, שנכתב והולחן על ידי ג'ון לנון (במסגרת השיתוף לנון-מקרטני). השיר, שהוקלט ביולי 1969, נכלל באלבום Abbey Road שיצא באוגוסט באותה שנה, וכסינגל יצא ב-31 באוקטובר יחד עם השיר Something שנכתב והולחן על ידי ג'ורג' האריסון. שני השירים צעדו שבוע אחד בראש המצעד האמריקאי.
מגזין הרולינג סטון דירג את השיר במקום ה-202 ב-500 השירים הגדולים בכל הזמנים.
שיר זה היה אחד משני שירי הביטלס היחידים (יחד עם Yer Blues) שבוצעו על ידי לנון בהופעות חיות אחרי תקופת הביטלס. אחת מההופעות האלו הייתה במדיסון סקוור גארדן בשנת 1972, שהוקלטה ובשנת 1986 יצא לאור אלבום ההופעה תחת השם Live in New York City.
גרסאות כיסוי.
גרסת כיסוי ותיקה ובולטת לשיר היא של להקת הרוק הכבד האמריקאית אירוסמית'. השיר הופיע בפסקול הסרט תזמורת מועדון הלבבות הבודדים של סרג'נט פפר בשנת 1978, ושוחרר כסינגל וזכה להצלחה רבה.
השיר זכה לגרסאות כיסוי רבות של אמנים נוספים, וביניהם מרלין מנסון, ארקטיק מאנקיז, טינה טרנר, Do As Infinity, מייקל ג'קסון, אקסל רוז וברוס ספרינגסטין, סאונדגארדן, רובין ויליאמס ובובי מקפרין, נואל גלאגר, פול ווילר ופול מקרטני, שוגאבייבז, אלטון ג'ון, ויקטוריה בקהאם ודמון דאש, קרייג דייוויד, ג'ו קוקר, אבישי כהן, הרולינג סטונז.
סמרה (מחוז)
מחוז סמרה (ברוסית: Самарская область, בתעתיק: סמרסקאיה אובלסט) הוא סובייקט בפדרציה הרוסית. נמצא בשטח של המחוז הפדרלי של הוולגה.
המחוז הוקם ב-14 במאי 1928. מבחינה אדמיניסטרטיבית, המחוז מחולק ל-27 אזורים.
דמוגרפיה.
בערים מתגוררת מעל 80% מאוכלוסיית המחוז. בעיר הגדולה - סמרה מתגוררים מעל מיליון תושבים, בעיר טוליאטי מתגוררים מעל 700 אלף תושבים.
הרוסים מהווים כ-86% מאוכלוסיית האזור, ונוספים אליהם הטטרים (כ-4%), צ'ובשים (כ-3%) ומורדבה (כ-3%).
היסטוריה.
בימי הביניים השטח היה חלק מממלכת בולגריה של הוולגה. בהמשך, הוא היה שייך לחאנות קאזאן. עם נפילת קאזאן לידי הרוסים במהלך המאה ה-16, סופח השטח לרוסיה. שאר המחוז עבר גל התיישבות רוסית מסיבית, כמו כן באזור התיישבו הרבה גרמנים.
כלכלה.
המחוז מתאפיין ברמת פיתוח גבוהה של התעשייה. קיימים מפעלים גדולים ובמיוחד המפעל הענק לבניית מכוניות בעיר טולאיטי שנבנה בשנות ה-60 של המאה ה-20 על ידי פיאט.
מאריופול
גירטון קולג', קיימברידג'
ז'אק-איב קוסטו
רחוב ארלוזורוב
רחובות על שם חיים ארלוזורוב קיימים בערים רבות בישראל. כמה מהם, הם רחובות ידועים ובעלי חשיבות.
תוכנית (אדריכלות)
בתחום האדריכלות וההנדסה, תוכנית היא שרטוט המציג באופן דו-ממדי את צורת הבינוי התלת ממדית על פרטיה השונים. תוכנית היא סוג המסמך הבסיסי ביותר המתאר את המבנה על ידי היטל גרפי על מישור המקביל לקרקע. על אף שויזואלית ניתן להציג תמונה דו ממדית בלבד, ניתן לשרטט כיום באופן ממוחשב תוכניות תלת ממדיות. תוכניות כאלה ניתן להדפיס באמצעות מדפסת תלת מימד.
קיימים סוגים רבים של תוכניות המתארות את המבנה התלת ממדי בצורות שונות, תוך התייחסות למרכיבים השונים שלו. מכיוון שבאופן תאורטי נדרשים אינסוף חתכים אופקיים בדמות מישור כדי לתאר מערכת תלת ממדית, אל תוכניות אדריכליות והנדסיות נלווים עוד מסמכים נוספים הרלוונטיים להבנת המבנה ולצורך בנייתו בהם חתך, חזית, פריסות (בעיצוב פנים), פרטי בניין או אמצעים גרפיים נוספים המתארים מרחב תלת ממדי בהם איזומטריה, אקסונומטריה ופרספקטיבה.
תוכניות המתארות מבנה גדול משורטטות תמיד בקנה מידה על מנת שניתן יהיה להכיל מבנים שלמים על גבי נייר.
מטרת התוכנית.
תוכניות משמשות בראש ובראשונה לתכנון והן מהוות שפה חזותית בה יכולים המתכננים (אדריכל, מהנדס בניין, יועצים) להעביר את הרעיונות התכנוניים שלהם ולתאם בין הכוונות השונות. תוכניות משמשות תחילה כלי תכנוני והן הופכות לבסוף למסמך המסביר כיצד לבנות את הבניין. בנוסף, התוכנית משמשת גם להצגת המבנה עבור יזם הבנייה או לקוחות המעוניינים לקנות את הנכס.
תוכניות מסוימות מהוות גם מסמך בעל תוקף חוקי, כמעין חוזה, המחייב את קבלן הבנייה לבנות לפיו, על בסיסו ניתנת הצעת מחיר לבנייה ולפיו גם ניתן היתר בנייה על ידי הרשויות.
עקרונות גרפיים בתוכנית.
כאמור, תוכנית היא הצגה גרפית דו-מימדת של מרחב תלת ממדי. בשרטוט תוכנית שואפים תמיד להציג את המידע המרבי שניתן לספק על המרחב בכלים דו-ממדיים מקובלים ומוסכמים. כלים אלה כוללים קווים מסוגים שונים (עובי, צבע ורציפות), מילוי שטחים, הערות מילוליות ומספריות וסימנים מוסכמים נוספים.
התוכנית היא חתך אופקי אותו ניתן לתאר כמראה המבנה מלמעלה אשר נחתך על ידי מישור המקביל לקרקע בגובה נתון. האלמנטים המבניים שנחתכו יסומנו לרוב בקו עבה יותר בתוכנית. לעומתם, אלמנטים שניתן לצפות בהם אך לא נחתכו כיוון שהם נמוכים ממישור התוכנית מסומנים לרוב בקו דק יותר.
גובה מישור התוכנית קובע במידה רבה גם את היקף המידע הנכלל בתוכנית. ככל שמישור התוכנית עובר דרך יותר אלמנטים בחלל, ניתן יהיה להעביר מידע אודותיהם ביתר פשטות. חלון שדרכו עובר מישור התוכנית מסומן בתוכנית בבירור, אך אם הוא נמצא מעל מישור התוכנית, הוא יהיה מסומן בדרך אחרת: בטקסט, בתוכנית נפרדת או באמצעות סימן מוסכם כלשהו. באופן דומה מופיעים על התוכנית סימוני פתחים, סימוני מדרגות ומעקות, קירות נטויים ועוד אלמנטים אדריכליים שאינם בהכרח מקבילים או ניצבים למישור החיתוך.
תוכניות שנועדו לתאר דווקא את חלקו העליון של החלל כמו תוכנית תקרה או תאורה יתארו על ידי מבט מלמטה ממישור התוכנית אל החלל שמעליה.
סוגי תוכניות.
קיימים סוגים שונים של תוכניות אותן ניתן לסווג על פי סוג הפרטים שהן מציגות, על פי רמת הפירוט הרלוונטית בהן או על פי הצורה המיוחדת של ההיטל הגרפי. מאפייני סיווג אלו קיימים גם בשאר סוגי המסמכים, בעיקר חתכים.
בנוסף לתוכניות אלו ניתן למצוא מגוון של תוכניות מתחומים שונים, המשלימות את המידע הרלוונטי למתקן.
קנה מידה.
תוכניות קיימות בקני מידה שונים המציגים את המבנה או חלקיו בגודל שונה בהתאם לשטח הנתון, אך בעיקר מציגים רמות שונות של פירוט, הרלוונטיות לסוגי תוכניות שונים. קני המידה הנפוצים הם בין 1:20 ל-1:100:
אוניית שטח