בגלל היותה הערוץ ה-29 הנצפה ביותר ביוטיוב, הועמדה סיה בשנת 2015, לאמן הנצפה ביותר ואף זכתה באותה קטגוריה.
פרוש (סוג)
פָּרוּשׁ (שם מדעי: "Fringilla"), הוא סוג של ציפור שיר ממשפחת הפרושיים השייך לתת-משפחה עצמאית - פרושים.
הפרושים הם עופות נפוצים בעלי כסות כתומה עם ראש גדול ומקור חרוטי צהוב. הם חיים ברחבי היערות של אירואסיה וכמה מינים חיים גם באמריקה. כמה מהמינים מגיעים גם לישראל.
מינים.
בסוג ארבעה מינים:
פרושים (תת-משפחה)
אדמונית אירופית
אדמונית אירופית (שם מדעי: "Pyrrhula pyrrhula") היא מין ציפור שיר ממשפחת הפרושיים. זכרים הם בעלי גוונים אדמוניים מהם הציפור קיבלה את שמה.
זוהי אחת מהציפורים הגדולות במשפחת הפרושיים ואורכה מגיע ל-15-19 ס"מ, מוטת כנפיה ל-22-26 ס"מ ומשקלה ל-26 גרם. היא בעלת ראש מגודל עם מקור אפור קטן וכיפה עם צידי מקור שחורים המקיפות את העיניים הקטנות. החזה, הצוואר והלחיים אדמדמות, הכנפיים אפורות והזנב וקצות הכנפיים שחורות.
האדמונית האירופית חיה ביערות המחטניים של צפון אירואסיה וניזונת מזרעים, גרגרים וחרקים. בחורפים היא נודדת דרומה אך לא הרחק וקשורה לאזורים הממוזגים.
אנפית השלג
אנפית השלג (שם מדעי: "Egretta thula") היא מין של עוף מים קטן בסוג לבנית ממשפחת האנפתיים החי בביצות במערב אמריקה המרכזית ובאמריקה הדרומית וגם באיים הקריביים, איי בהאמה, מקסיקו ודרום ארצות הברית. היא מזכירה את הלבנית קטנה ונחשבה לאותו המין עד ל-1782.
אורכה של האנפית 61 ס"מ ומשקלבה 370 גרם בממוצע. היא בעלת מקור ארוך וצהוב, עיניים צהובות, גוף לבן עם נוצות פלומתיות היכולות להזדקר באזור הצוואר והראש והרגליים אפורות עם כפות צהובות ללא קרומי שחייה.
האנפית אינה יכולה לשחות אך היא חיה בסמוך למקווי מים עומדים - מתוקים או מלוחים לאורך הגדות והחופים וממתינה לדגים קטנים או יצורים דומים. היא דגה את טרפה ממארב מלמעלה ובולעת אותו במהירות.
להקות של אנפיות מקננות על ענפים מעל המים ברחבי אמריקה מפלורידה עד ארגנטינה.
אנפת השלג
אנפית הצל
אנפית בקר מזרחית
אנפית-בקר מזרחית (שם מדעי: "Bubulcus coromandus") הוא מין של עוף ממשפחת אנפתיים. צבעה לבן, עם מקור צהוב ורגליים בצבע כהה. היא מצויה ומקננת בישראל, ואחת משתי הציפורים הלאומיות של בוטסואנה.
מאפיינים.
משקלה 300 עד 600 גרם ואורכה נע בין 46 ל-56 סנטימטר. באופן טבעי היא אנדמית לאזורים מסוימים באפריקה, אסיה ואירופה, אך פלשה לאזורים רבים נוספים וכיום נפוצה גם בצפון אמריקה, דרום אמריקה ואוסטרליה. בישראל היא מצויה מאוד בכל עונות השנה ומקננת באביב ובקיץ.
אנפית הבקר ניזונה מבעלי חיים קטנים בעיקר דו-חיים, חרקים ודגים קטנים. היא מצטרפת לעדרי בקר, לעדרי צאן או לטרקטור חורש כי הם מטרידים חרקים ובעלי חיים קטנים ממקומם וחושפים אותם לעיני האנפית. בדרך זו אנפית הבקר חוסכת אנרגיה ומגדילה את יעילות הציד. האנפית אף עומדת לעיתים על גבם של פרות ופרסתנים גדולים אחרים, ומנקרת מעורם קרציות וחרקים. אנפית הבקר היא חברותית הדוגרת במושבות קינון על עצים. אנפיות בקר מקננות לפעמים על קבוצות עצים ביישובים וגורמות לרעש וללכלוך. ישנם אנשים הרגישים לנוצות וללשלשת של אנפית הבקר, עד כדי קוצר נשימה.
בעונת הרבייה ישנו חילוף נוצות חלקי, הראש החזה והגב מקבלים צבע חום והרגליים צבע אדום. שלא בעונת הרבייה הרגליים כהות והמקור צהוב. אנפית הבקר היא עוף מוגן בישראל על פי חוק. אין להטריד את אנפית הבקר לאחר בניית הקן ולאחר הטלת הביצים ולא עם הופעת הגוזלים. הקן עשוי מזרדים ומענפים בצורת קערית שטוחה. הזכר אוסף את החומר לבניית הקן והנקבה עוסקת בבנייתו. הקן נשמר ברציפות כדי למנוע גנבת חומר קינון. בקן מוטלות 2 עד 4 ביצים, שצורתן סגלגלה מוארכת וצבען לבן.
תפוצת המין בעולם גדלה מאוד במהלך המאה העשרים. תפוצת אנפית הבקר משתרעת על פני אפריקה, הודו, דרום מזרח אסיה, אוסטרליה, ספרד, פורטוגל, דרום צרפת, טורקיה וישראל. בשנת 2002 העריכו באיגוד ה-IUCN ששטח התפוצה העולמי של אנפית הבקר הוא כ-10 מיליון קילומטר מרובעים והאוכלוסייה העולמית נאמדה בסביבות 3,800,000 עד 6,700,000 פריטים.
רציונליות מוגבלת
רציונליות מוגבלת (באנגלית: Bounded rationality) היא רעיון פסיכולוגי שלפיו היכולת לערוך שיפוטים ולקבל החלטות באופן אופטימלי, או אפילו משביע רצון, מוגבלת לתנאים מסוימים שבהם מתקבלת ההחלטה. מגבלות מסוימות נובעות מהיכולות הקוגניטיביות שלנו בזמן קבלת ההחלטה. כך למשל, כשאנו נמצאים תחת עומס קוגניטיבי, עיבוד מידע רלוונטי לא בהכרח יתאפשר. מגבלות אחרות נובעות מכך שאין ברשותנו את כל המידע הקיים על מנת לקבל החלטה רציונלית, וישנן מגבלות נוספות כמו מגבלות של זמן. לא תמיד יהיה בידנו מספיק זמן על מנת לקבל החלטה מחושבת.
מקור הרציונליות המוגבלת.
רציונליות מוגבלת טוענת כי מקבלי החלטות מחפשים אחר פתרונות מרצים ומספקים עבורם אך לא בהכרח אופטימליים (כאלו שממקסמים תועלת), ואינם מייצגים רציונליות מושלמת. באופן זה עיבוד מידע מוגבל, רמזים תת-הכרתיים ולחצים סביבתיים מביאים אנשים לקבל החלטות לא אופטימליות, אך טובות דיין בשביל להמשיך בחייהם . הרברט אלכסנדר סיימון הציע את רעיון הרציונליות המוגבלת כאלטרנטיבה למודל המתמטי של קבלת החלטות. הרעיון משלים להנחת ה"רציונליות כאופטימיזציה", אשר רואה בתהליך קבלת החלטות, תהליך רציונלי לחלוטין של בחירת האפשרות האופטימלית בהינתן המידע הקיים.
הרברט סיימון חקר את גבולות הרציונליות בעיבוד מידע וטבע את המושג רציונליות מוגבלת ב-1955, כאלטרנטיבה יותר מציאותית.  סיימון השתמש במטאפורה של זוג מספריים על מנת להסביר זאת; כאשר להב אחת שייכת ל"הגבלות קוגניטיביות", מגבלות הנובעות מתוך האדם עצמו והלהב השנייה שייכת ל"מבנה הסביבה", כלומר למגבלות חיצוניות. שני המנגנונים הללו עובדים יחד ובמקביל. לפיכך מגבלות בידע, בתשומת לב ובמשאבים אחרים לא בהכרח ימנעו מאתנו לקבל החלטה מוצלחת אם ננצל את הידע הקיים במבנים קבועים בסביבה.
סיימון הצביע על כך שרוב האנשים רציונליים רק באופן חלקי וחווים מגבלות בעת גיבוש ופתרון בעיות מורכבות ועיבוד מידע. מודלים של רציונליות מוגבלת, בשונה ממודלים של אופטימיזציה, אינם מניחים הנחות לא מציאותיות לגבי נגישותם של משאבים כמו זמן וידע. סיימון סבר כי, כלכלנים משתמשים בהיוריסטיקות על פני החוקים הנוקשים של מקסום תועלות. הם עושים זאת בגלל מורכבות הסיטואציה וחוסר יכולתם לעבד ולחשב את התועלת הצפויה של כל אלטרנטיבה, כמו גם לחשב את העלויות ושאר הרכיבים הכלכליים שחישובם מצריך משאבים רבים.
רציונליות מוגבלת הרחבה.
אחד מתהליכי המפתח ברציונליות מוגבלת הוא חיפוש מוגבל, תאוריה זו אינה מניחה כי כל המידע הרלוונטי נגיש למקבל ההחלטה, אלא כי קבלת המידע הרלוונטי כרוכה בחיפוש אחר אלטרנטיבות והסיבות לבחור בהן. החיפוש יכול להיעשות בידע הקיים – חיפוש בזיכרון, או במקור חיצוני – כמו ספרייה ואתרי אינטרנט. חיפוש במקורות פנימיים עולה במשאבים כמו זמן והפניית תשומת לב, ואילו חיפוש במקורות חיצוניים דורש, בנוסף על כך, משאבים נוספים כדוגמת כסף. מסיבות אלה, משאבים מוגבלים מאלצים אותנו לעיתים לפעול על פי תהליך קבלת החלטות שאינו אידיאלי ולקבל החלטה שאינה אופטימלית.
מודל רציונליות מוגבלת פועל לפי שלושה חוקים פשוטים:
ניתן לראות כי הכללים הם פשוטים ומספקים בעיקר את הצורך לענות לשאיפות שלנו ולא בהכרח למקסם את התוצאה. רציונליות מוגבלת אינה קוהרנטית ועקבית, אלא מהווה רציונליות המבוססת על הסביבה והמידע הקיים בה. היא חוסכת חישובים מיותרים ולרוב תספק תוצאות נכונות כמו חישובים סטטיסטיים מורכבים. כמו כן, בבעיות מורכבות הכוללות מספר מטרות ללא מכנה משותף, המקשות מאוד על מודלים סטטיסטיים מורכבים, יהיה ניתן לטפל באמצעות רציונליות מוגבלת. רציונליות מוגבלת מראה כי שימוש בהיוריסטיקות יכול לאפשר קבלת החלטה נכונה במצבים מורכבים בהם אין אפשרות לערוך את מירב השיקולים המושכלים. באופן הבא היוריסטיקה יכולה להשתמש במידע הקיים בסביבה ולפעול לפיו גם מבלי לשקלל את כל הנתונים הנדרשים בעת קבלת החלטה.
רציונליות מוגבלת אינה עוסקת במבחן התוצאה אלא מהווה תאוריה לגבי אופן קבלת ההחלטה. היא עוסקת בתהליך קבלת החלטה המוגבל בזמן, ידע ובמשאבים בעולם שמשתנה ואינו בטוח. מתוקף כך מדובר ביכולת הישרדותית לקבל החלטות בעולם בו זמן קבלת ההחלטה הוא קצר ויש לגבש החלטות מחושבות בזריזות. רציונליות מוגבלת אינה מסתכמת בהטיות, המהוות חלק מההגבלות הקוגניטיביות, מאחר שהיא כוללת רכיב נוסף של הגבלות הסביבה. ההטיות לרוב מבוססות על נורמות ואינן מכילות את רכיב הסביבה. כך שלפי המודל של רציונליות מוגבלת, בסביבה הלוקה בחוסר מידע, ההטיות יכולות להיחשב כרציונליות.
רציונליות מוגבלת וקיצורי דרך בקבלת החלטות.
סיימון הסביר את תפקידם של קיצורי דרך מנטליים "היוריסטיקות" החוסכים את השימוש ביכולת קוגניטיבית מוגבלת. בשנות השבעים בנו דניאל כהנמן ועמוס טברסקי אלטרנטיבה למודל הבחירה הרציונלית, "תאוריית הפרוספקט", על בסיס תובנותיו של סיימון. עבודתם מספקת את הבסיס האינטלקטואלי לספרות המודרנית על כלכלה התנהגותית. כהנמן וטברסקי הציגו מספר הטיות שבסיסן "היוריסטיקת הייצוגיות", "היוריסטיקת הזמינות" ו"היוריסטיקת העיגון והתיקון". ביחד, התובנות על היורסטיקות ועל רציונליות מוגבלת מבססות את המגבלות החישוביות האוניברסליות של המח האנושי.