על משנה זו פסק עולא, כי גם רבי מאיר מודה שהוצאת דברים אלו על ידי גבר, אינה נחשבת להוצאה. פסק זה, אותו פסק עולא, ספג ביקורת מידי רב יוסף, מכיוון שנמצאו פסקים סותרים לכאורה, של המשנה האומרת כי גם לבוש שיש אנשים מסוימים הרגילים לצאת בו (למשל רועים) נחשב כל היוצא בו כעובר על מלאכת הוצאה בדרך הוצאה, וזה בעצמו יישב והסביר את פסקו של עולא במשפט הידוע , ולכן בגד שנחשב לאחד מהמינים כתכשיט או הוצאה מקובלת נחשב על בני המין השני כהוצאה דרך שינוי וההפך.
Seven Seas of Rhye
Seven Seas of Rhye (בתרגום מילולי: שבעת הימים של ריי) הוא שיר של להקת קווין שנכתב על ידי פרדי מרקיורי, סולן הלהקה. השיר הופיע בגרסה מוקדמת ואינסטרומנטלית באלבום Queen שיצא בשנת 1973 ובגרסתו הסופית באלבום Queen II שיצא בשנת 1974.
הרעיון מאחורי השיר.
Rhye היא ממלכה דמיונית שפרדי מרקיורי ואחותו, קשמירה, המציאו בצעירותם. לא ניתן לדעת בוודאות למה התכוון מרקיורי כשכתב את השיר אך סביר לשער שמדובר בחייזר או בכוח עליון שבא לכבוש את הממלכה Rhye, אולי בשל כפירת המקומיים בעיני אותו הכובש.
ייתכן שהשיר הוא ביקורת על סיפור סדום ועמורה, שרומז על כך שנטיות מיניות הן חלק מחטאיהם של אנשי הערים הללו. כמו רבים משיריו של מרקיורי, השיר מסתורי וקיימת האפשרות כי אין כל כוונה נסתרת מאחורי המילים.
הצלחה.
נכון לאפריל 2020, מונה ההשמעות של השיר ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי עומד על כ-42 מיליון.
דוברבה זאגרב
דוברבה זאגרב (בקרואטית: KK Dubrava Zagreb) הוא קבוצת כדורסל קרואטית משכונת "דוברבה" בעיר זאגרב, המשחקת בליגת העל הקרואטית.
המועדון הוא הרביעי מהעיר זאגרב בליגה הקרואטית הבכירה.
היסטוריה.
הקבוצה הוקמה בשנת 1976 והשתתפה בליגה הקרואטית הראשונה בשנים 1986-1989, שהייתה באותה עת ליגה של ליגת העל היוגוסלבית. בעונת 1993/94 החלה להשתתף בליגת העל הקרואטית.
בעונת 1999/00 תחת השם "בנסטון", הגיעה הקבוצה עד לחצי גמר הפלייאוף על האליפות והפסידה לציבונה זאגרב. בתחילת עונת 2000/01, נחתם הסכם חסות עם חברת "דונה". בעונת 2005/06 ירדה הקבוצה לליגה השנייה, אך חזרה לאחר עונה אחת.
ההשתתפות הראשונה של הקבוצה במסגרת אירופאית הייתה בגביע קוראץ' בעונת 1996/97 במשחק מול מכבי ראשון לציון. הקבוצה המשיכה להשתתף ברציפות בגביע קוראץ' עד שנת 2002.
הקבוצה מארחת באולם הספורט בשכונת דוברבה, המכיל 1800 מקומות.
מכבי אבשלום פתח תקווה
דוד מיכאל שר
דוד מיכאל שר (4 באוגוסט 1925 - 28 באוקטובר 2001) היה מנהל מחלקת נשים ויולדות במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר ומחלוצי המחקר הגינקולוגי בישראל.
ביוגרפיה.
שר נולד בלידס, אנגליה, ועלה לישראל בשנת 1950. שירת בחיל הרפואה ולאחר מכן עבד בבתי החולים "שערי צדק" ו"הדסה" בירושלים. היה ממקימי מחלקת נשים ויולדות במרכז הרפואי ע"ש שיבא ברמת גן ב-1964, וניהל את המחלקה בין השנים 1969–1995.
במקביל הצטרף לאוניברסיטת תל אביב ועסק בחקר העובר. יחד עם חוקרים ממכון ויצמן ואוניברסיטת תל אביב פיתח מכשיר המאבחן את בשלות העובר בכל שלב של התפתחותו. בנוסף, פיתח עם מדענים ממכון ויצמן מכשיר לניטור פעימות הלב של העובר. עסק בשאלות של אתיקה רפואית הקשורות לחייו המתהווים של העובר ברחם, על פי ההלכה והמשפט האנגלי והאירופי. פעל לבחינת עוצמתה המותרת של בדיקת אולטרה סאונד רפואית המותרת בהריון, וכתוצאה מכך הקים ארגון הבריאות העולמי ועדה לנושא, שפרופ' שר היה חבר בה.
היה שותף, יחד עם פרופ' ליאו זקס וד"ר מתילדה דנון ממכון ויצמן, למחקר בתחום קביעת מין העובר באמצעות בדיקת מי שפיר. עד סוף ימיו שקד על פיתוח שיטות הקושרות בין תגליתו בתחום קביעת מין העובר לבין פיתוח מכשור מדעי המאפשר מעקב אחר התפתחות העובר ברחם.
יסד את התשתית לתוכנית להפריה חוץ-גופית, ואחד מתלמידיו, פרופ' שלמה משיח, הוביל את היחידה שבניהולו להיות בין המתקדמות בעולם בתחום זה.
משנת 1982 עמד בראש החוג למיילדות וגינקולוגיה באוניברסיטת תל אביב. כיהן כיו"ר האגודה הישראלית למיילדות והיה חבר הוועדה לאתיקה של ההסתדרות הרפואית שעסקה בבעיות המוסריות הכרוכות בהפריה חוץ-גופית, בהזרעה מלאכותית ובפונדקאות. בשנת 1979 קיבל תואר של חבר בקולג' המלכותי לגינקולוגיה. וב-1982 קיבל את תואר יקיר העיר רמת גן.
הניח אשה, שלושה בנים ושישה נכדים.
ברונו לוננפלד
ברונו לוננפלד (נולד בווינה, 1927) הוא פרופסור לרפואה, ממציא התרופה פרגונאל המשמשת לטיפולי פוריות, מקים המכון למדעי החי באוניברסיטת בר-אילן, היה המדען הראשי של משרד הבריאות ומדען אורח במכון ויצמן.
ביוגרפיה.
בשנת 1967 הקים לוננפלד את המכון למדעי החי באוניברסיטת בר-אילן. שימש במשך שנתיים כמדען ראשי של משרד הבריאות, ובמשך שלוש שנים היה מדען אורח במכון ויצמן.
כתב 19 ספרים וכ-400 מאמרים רפואיים, והוא נושא בעיטורי כבוד רבים של ממשלות, אקדמיות למיילדות ואנדוקרינולוגיה, אקדמיות מדעיות וגם אותות מיוחדים משלל מדינות.
עורך את כתב העת "The Aging Male", שמוציאה לאור החברה העולמית לחקר הזדקנות הגבר "Issam", ארגון שלוננפלד הקים ועומד בראשו.
אחד משני בניו הלך בדרכו: פרופ' איתן לוננפלד הוא גינקולוג ביחידה להפריה חוץ גופית בבית החולים סורוקה בבאר שבע.
מלאכת סחיטה
חצות היום (הלכה)
חצות היום הוא ציון זמן בהלכה לרגע ביום שנמצא בדיוק באמצע בין הנץ החמה לשקיעת החמה, השעות שבין הנץ החמה לשקיעת החמה מחולקות ל-12 שעות זמניות, ובסוף השעה השישית חל חצות היום. ובו נמצאת השמש בדיוק בין מזרח למערב.
השתנות זמן חצות לפי העונה והמיקום.
זמן חצות היום אינו חל בשעה קבועה לפי השעון הרגיל, אלא משתנה מיום ליום לפי עונות השנה, הסיבה לכך היא משום שפרק הזמן של 24 שעות בשעון רגיל הוא פרק זמן קבוע ואחיד, ואילו כדור הארץ משלים הקפה סביב עצמו בפרק זמן שמשתנה במהלך השנה. לעיתים ישלים כדור הארץ סיבוב סביב עצמו ב23 שעות ו59 דקות, ולעיתים ב24 שעות ודקה, ולכן ייתכן שיחול זמן חצות יום אחד ב12:00 ולמחרתו ב12:01, מכיוון שהשמש חזרה להיות מעל נקודת החצות רק כעבור 24:01 שעות, או כעבור 23:59 שעות.
אמנם לכל תאריך גריגוריאני קיים זמן חצות קבוע לכל שנה ושנה. [יצוין כי גם ה-24 שעות שלנו מבוססות על זמן הסיבוב השלם של כדור הארץ, אלא שהן מייצגות את משך זמן הסיבוב הממוצע של כדור הארץ, לעומת זמן חצות שתלוי בזמן הסיבוב המעשי בכל יום ויום].
ההשתנות העונתית של זמן חצות, אינה נוגעת רק לזמן חצות עצמו, אלא גורמת, בנוסף לגורמים אחרים, להשתנות יום יומית של כל זמני היום בהלכה. וזאת מכיוון שכל זמני היום תלויים בזמן סיבוב כדור הארץ סביב עצמו.
זמן חצות משתנה אף לפי המיקום הגאוגרפי, משום שהשמש נמצאת מעל כל נקודה גאוגרפית בזמן אחר, ואף שינוי זה נוגע לכל זמני היום. אמנם קיים הבדל בין זמן חצות לשאר הזמנים, בכך שזמן חצות משתנה רק בין קווי האורך, כלומר שלכל קו אורך זמן חצות משלו. אך אינו משתנה בין קווי הרוחב, כלומר שבשתי נקודות המצויות בשני קווי רוחב שונים אך באותו קו אורך יהיה זמן חצות שווה. זאת לעומת שאר זמני היום שמשתנים גם בין קווי האורך וגם בין קווי הרוחב.
להרב משה פיינשטיין שיטה ייחודית שזמן חצות היום אינו משתנה במשך השנה. על כל פנים, שיטה זו לא נתקבלה חוץ משכונת הלואר איסט סייד, אתריה דהרב פיינשטיין.
מדיני חצות היום.
לחצות היום השלכות הלכתיות רבות, מהם:
חצות הלילה (הלכה)
חצות הלילה הוא ציון זמן הלכתי מוסכם לרגע המחלק בין יום אחד למשנהו. נקודת הזמן של חצות הלילה מתוזמנת בדיוק המרבי בין שקיעת החמה להנץ החמה. השעות שבין שקיעת החמה להנץ החמה מחולקות ל-12 שעות זמניות ("סולאריות", כלומר יחסיות), ובסוף השעה השישית חל חצות הלילה.
חישוב זמן חצות.
חצות הוא הזמן שבין השקיעה לזריחה (בלילה) ובין הזריחה לשקיעה (ביום). לכן, בכל יום חצות הלילה הוא כמעט באותה שעה של חצות היום.
לכדור הארץ 360 מעלות - קווי אורך. ביממה 24 שעות, כך שכל שעה היא 15 מעלות אורך. בזמן שעון גריניץ, קו אורך 0, זמן חצות הממוצע עומד בדיוק על השעה 12:00. כך גם בכל קו אורך שמתחלק ב-15. למשל, קהיר, שהיא בערך 30 מעלות מזרח (ליתר דיוק: 31).
מכיוון שזמני השקיעה והזריחה מתקדמים ומתאחרים במשך שנת החמה, ואינם עושים זאת במקביל (כלומר לפעמים הזריחה מתאחרת והשקיעה מקדימה, לפעמים להפך, אבל לפעמים שתיהן מתאחרות ולפעמים שתיהן מקדימות וכו'), זמן חצות לא נשאר קבוע במשך שנת החמה אלא נע בעליה, ירידה, עליה יותר גדולה ושוב ירידה.
זמן חצות בארץ ישראל.
ישראל אינה על קו אורך שמתחלק ב-15, אלא קו האורך שלה הוא קצת מעל 35 מעלות מזרח. לחלוקה של 35 ב-15 תישאר שארית 5. כלומר ישראל 5 מעלות מזרחה מקהיר. מזרח מקהיר = מוקדם יותר מקהיר (הרי כיוון היום ממזרח למערב). 5 מעלות הן שליש שעה (שעה = 15 מעלות כדלעיל), כלומר 20 דקות. לכן חצות בישראל הוא 20 דקות בממוצע לפני 12:00.
בארץ ישראל זמן חצות נע בערך כך (בשעון חורף): 11:25 -&gt; 11:45 -&gt; 11:25 -&gt; 11:50. הממוצע הוא בערך 11:40 (הממוצע כאן אינו הממוצע בין השעה הקצרה ביותר לארוכה ביותר, אלא בין כל השעות של כל הימים, לכן הוא לא האמצע שבין 11:25 ל-11:50).
זה בערך גם זמן חצות ביום הבינוני - אמצע הסתיו (תקופת תשרי) ואמצע האביב (תקופת ניסן), שאורך היום שווה לאורך לילה.
חצות הלילה במקורות.
על פי תורת הקבלה ניתן לחלק את הלילה לשני חלקים: השעות שלפני חצות, מידת הדין (החמורה יותר) היא דומיננטית. בחצות נמלכת ונתקנת מידת הרחמים בעולם.