באופן מסורתי, פעילות הלהקה התרכזה בירושלים, אך עם הזמן הם החלו להופיע בכל רחבי הארץ.
בין היתר חם ומחמם זכתה לחשיפה בתוכנית "לונדון את קירשנבאום" (בערוץ 10) עם שירם "סיכוי טוב" בשנת 2009, ובפסקול סדרת הדרמה "סרוגים" - נוגן השיר "למה השמש" (עונה 3, פרק 13), בשנת 2011.
כמו כן, השיר "למה השמש" הופיע כשיר הנושא של סרט הנושא את שמו. ("למה השמש" בימוי: אפרת קאופמן, בי"ס מעלה. זכה בפסטיבל סרטי הסטודנטים הבינ"ל של אונ' ת"א, 2012).
הלהקה צילמה שני קליפים: "יונתן הקטן" (מתוך האלבום "פתרונים"), ו"חזור אלי" (מתוך האלבום "גשמים שעוד ירדו").
במשך השנים עבדה הלהקה בשיתוף פעולה עם מספר אמנים מוכרים ובהם, שאנן סטריט מה"דג נחש", מורין נהדר, "מארש דונדורמה", דן תורן (שגם הפיק את אלבומם השני), ועוד.
במהלך שנת 2011 התפרקה הלהקה באופן לא רשמי, כשמרבית חבריה עזבו את העיר ירושלים, וחלקם פנו לקריירות סולו.
דיסקוגרפיה.
הסינגל הראשון של הלהקה יצא בשנת 2000 ("מבשרת"), וכלל 5 שירים.
בשנת 2001 יצא אלבום אוסף של הופעות תחת השם - "חי", ובשנת 2002 יצא דיסק אוסף נוסף מהופעות אותה שנה בשם - "סוכריות".
בשנת 2005 יצא אלבומם הראשון 'פתרונים' בהוצאה עצמאית ושני סינגלים מתוכו זכו להשמעות רבות ברדיו (המלכה הלבנה, כל הכוכבים). ב-2009 יצא אלבומם השני 'גשמים שעוד ירדו' בהפקתו של דן תורן.
האלבום השני יצא בלייבל המשותף אן אם סי וחברת הד ארצי, במסגרתו תוכננו שלושה אלבומים נוספים, אך התוכנית ככל הנראה הוקפאה עם הפסקת פעילותה של הלהקה.
סגנון.
יריב קוק מגדיר את סגנון המוזיקה של הלהקה כ"פולק ירושלמי מחשמל".
הנגינה מבוססת על גיטרות עם דגש חזק על מלודיה. כמו כן, בדומה ללהקות ירושלמיות אחרות, ישנה נוכחות בולטת לכלי נשיפה.
בין ההשפעות ניתן למנות את בוב דילן, ג'וני מיטשל, לאונרד כהן, מאיר אריאל, אליוט סמית', כוורת, אביתר בנאי ועוד.
מצד הטקסטים ישנה גלישה בין משלבים ורבדים שונים של השפה, שפה מדוברת ושפת מקורות, ובכך היא ממזגת למעשה בין דתיות וחילונית, כמו גם חברי ההרכב עצמם - דתיים וחילוניים.
ההשפעה ניכרת במיוחד עם התחזקותם הדתית של שלושת האחים סוויד במהלך ההקלטות לאלבום הראשון.
תכנים.
רוב שירי הלהקה נכתבו על ידי יוסי סוויד ועוסקים במסרים רגשיים, חברתיים או אישיים. בשירים משולבים לעיתים תכנים דתיים-חסידיים.
בנוסף, חלק משירי ההרכב הם פרפרזות בעברית לשיריהם של זמרים מוכרים (כגון לאונרד כהן, בוב דילן, ואחרים).
הסולניות.
אלמנט מעניין נוסף וייחודי ללהקה, הוא קולן של הסולניות אליה ולולו - קול אלט, המתאפיין בשירה פתוחה ואוורירית (היפר-נזאלית - נשימה מרובה דרך האף), ובעל גוון ילדי. השימוש המודע ביכולת ווקאלית זו ניכר במיוחד בשירי-הסולו "מבשרת", "גברת תכלת", ו"למה השמש".
חברי הלהקה (רשימה חלקית).
חברי הלהקה עד שנת 2005:
חברי הלהקה בשנתיים הראשונות:
פליקס בוניפיס
גריגוריוס החמישי, פטריארך קונסטנטינופוליס
ילדי בוכנוולד
טיריגן
טיריגן היה מלך שומרי ממוצא גותי, הוא שלט בסביבות שנת 2109 לפנה"ס במשך 40 יום בלבד.
טיריגן הובס על ידי אותו-ח'גל שליטאור. הוא ברח משדה הקרב וניסה להסתתר בכפר דוברום, אך תושבי הכפר הסגירו אותו לאותו-ח'גל. טיריגן הוצא להורג יחד עם אשתו ובנו.
מקור מאוחר יותר קישר את התבוסה של טיריגן עם ליקוי חמה. כנראה מדובר על ליקוי חמה שהתרחש בשנת 2109 לפנה"ס.
בוגימן
נסים כהן (לוחם אצ&quot;ל)
נסים כהן (1908 - דצמבר 1989) היה מפקד באצ"ל. ברוב שנותיו בארגון היה מפקד סניף תל אביב של האצ"ל.
ביוגרפיה.
נסים כהן נולד בשנת 1908 בתימן להורים שלום ורחל. בשנת 1910 עלתה משפחתו לארץ, והשתקעה בשכונת מחנה יוסף. כהן רכש השכלה כללית, והיה מהראשונים שהצטרפו לתנועת הנוער בית"ר בשנת 1926, ונמנה עם מפקדיה הראשונים. במאורעות תרפ"ט באו לידי ביטוי כושרו המנהיגותי ועוז רוחו כשהשתתף בהגנת שכונת שפירא, שכונות א' וב' (כיום שדרות ח"ן) ושכונת קריית שאול. במאורעות תרצ"ו מונה מטעם האצ"ל למפקד פלוגה על אזור הדרום מזרחי של העיר שגבל עם ערביי יפו.
הוא נטל חלק בטלטלות הארגון, הן בפילוג בשנת 1937 והן בפילוג בשנת 1941. הוא מונה למפקד האצ"ל באזור ת"א, ונמנה עם המפקדה הראשית הארצית של האצ"ל. תרם רבות לשיקום הארגון בעיר. בעת שהות דוד רזיאל בעיראק במאי 1941 הוא מונה לממלא מקומו כמפקד הארגון. עם מותו של רזיאל, התמנה להיות מפקד האצ"ל. אולם לאחר תקופה קצרה הוא המליץ להעביר את הפיקוד לחברו יעקב מרידור.
מרידור סיפר על אותה התקופה כך: "קרה מקרה שמפקד ירושלים החליט לשים פצצה על דלתו של... בניגוד לכל דעה אחרת. הוא לא הביא את העניין בפני המפקדה... כינסנו את המפקדה ופתאום באה הצעה של חבר נוסף במפקדה שמציע את מפקד ירושלים כמפקד האצ"ל. אני הייתי המום, ... לפני שחשבתי מה לעשות ואיך להגיב, קפץ ניסים והציע אותי כמפקד האצ"ל וזאת מבלי להתייעץ איתי".
בין השנים 1939–1944 ידע נסים כהן פעילות מבצעית רבה וענפה, ובכלל זה פיקוד על העלאת עולים בלתי לגאלים מטעם הארגון. הוא נעצר ונכלא פעמים רבות בכלא ביפו, בצריפין, בלטרון, בכלא המרכזי בירושלים, בכלא מזרע ובכלא עכו. זאת עד לאוקטובר 1944 כשגורש לאפריקה יחד עם 250 פעילי האצ"ל. נפטר בדצמבר 1989 ונטמן בבית העלמין טרומפלדור בת"א.
קישורים חיצוניים.
נסים כהן על האצ"ל ועל מאסרו, ראיון עם נסים כהן שהוקלט ב-1981
קו גובה
קו גובה הוא מונח גאוגרפי המציין קו דמיוני אופקי המשותף למספר נקודות המצויות באותו רום מעל נקודת בסיס כלשהי, בשבילנו (תושבי כדור הארץ) פני הים. קווי-גובה משמשים במיפוי טופוגרפי לציון גובהם של הרים וללמידת שינויים ביחס בין תצורות-קרקע מוגבהות (או עמוקות) לבין עצמן, ובינן לפני-הים.
נהוג להתייחס למידה המצוינת על ידי קו-גובה כאל "גובה גאומטרי" בעוד שגובה של עצם שנמצא "מעל" לפני השטח, במנותק ממנו (כדוגמת כלי טיס בתעופתו), נקרא "גובה גֵאוֹפּוֹטנציאלי".
קווי מתאר הם אמצעי שכיח במפות טופוגרפיות לתיאור הבדלים בין נקודות-גבהים שונות. עם זאת, במפות ומודלים מסוגים שונים נעשה שימוש גם בכתמי צבע והצללות.
קווי גובה של מקומות על פני כדור הארץ נקבעים באמצעות מחקר גאופיזיקלי, ביחס לנקודה קרקעית נתונה וקבועה. היפסוגרפיה (מיוונית ὕψος, "היפסו" - גובה, ו-γραφία, "גרפיה" - רישום) היא הכלי המדעי החוקר וממפה את תפוצת הגבהים הטופוגרפיים מעל פני-הים, בהתייחסות בעיקר לכדור הארץ אולם לעיתים אף לכוכבי-לכת מוצקים אחרים, כנוגה ומאדים. מיפוי היפסוגרפי מבקש לתאר את שטח העולם בשלמותו תוך שהוא לוקח בחשבון בעיקר את גובהי פני-הארץ אך גם את אלה של קרקעית האוקיינוסים.
בלמידת הקשר בין קווי גובה וטמפרטורה נמצא כי הטמפרטורה צונחת ככל שמתקדם קו הגובה למעלה, בשיעור של כ-6.5 מעלות צלזיוס לכל 1,000 מטר, זאת בשל צפיפות אוויר פחותה בגבהים גדולים.
שרטון דוגר
שרטון דוגר (באנגלית: Dogger Bank, בגרמנית: Doggerbank, בהולנדית: Doggersbank) הוא שרטון המשתרע על שטח נרחב בקרקעית הים הצפוני, כ-100 קילומטרים מחופי אנגליה. שטחו כ-17,600 קילומטרים רבועים. אורכו של השרטון 260 קילומטרים מצפון לדרום ו-95 קילומטרים ממזרח למערב. עומק המים נע בין 15 ל-36 מטרים, כעשרים מטרים פחות מהים המקיף. מקור השם הוא מן המילה ההולנדית הישנה Dogge, שפירושה ספינת דיג.
גאוגרפיה וגאולוגיה.
מבחינה גאולוגית, דומה השרטון למורנה, שנוצרה בתקופת הפליסטוקן. במהלך עידן הקרח האחרון היה האזור מחובר ליבשה, או אי; בשלב מסוים היה האזור חלק מגוף יבשתי שקישר בין האי הבריטי ליבשת אירופה. לקראת סוף עידן הקרח האחרון שקע כל האזור מתחת לים הצפוני. ספינות דיג הפועלות באזור העלו כמויות גדולות של כבול, הנוצר בביצות, וכן שרידים של ממותות וקרנפים, ולעיתים גם שרידים של חפצים הקשורים לציד, מתקופת האבן הקדומה. משערים שהשרטון מהווה את החלק הגבוה של דוגרלנד.
ב-1931 נמדדה מתחת לשרטון דוגר רעידת האדמה החזקה ביותר שנמדדה אי פעם בבריטניה, בעוצמה של 6.1 בסולם ריכטר. מוקד הרעידה היה 23 קילומטרים מתחת לשרטון, והרעידה הורגשה בכל רחבי המדינות הגובלות בים הצפוני.
זירת קרבות.
אזור שרטון דוגר היה זירה לכמה קרבות ימיים. ב-5 באוגוסט 1781 התרחש בים מעל השרטון קרב בין הצי המלכותי הבריטי לצי ההולנדי. קרב זה היה חלק מהמלחמה האנגלית-הולנדית הרביעית והשיק למלחמת העצמאות של ארצות הברית, מכיוון שההולנדים תמכו במושבות המורדות. הקרב הסתיים ללא הכרעה, אך בהיבט האסטרטגי היה זה ניצחון בריטי. במלחמת העולם הראשונה, ב-24 בינואר 1915, התרחש במקום קרב שרטון דוגר בין סיירות המערכה של צי הים הפתוח הגרמני וסיירות המערכה של הצי הגדול הבריטי. הקרב הסתיים בניצחון בריטי. בספטמבר 1966 טבעה באזור צוללת גרמנית, ו-19 מלחיה וקציניה נספו באסון הימי הכבד ביותר שאירע לצי הגרמני מאז מלחמת העולם השנייה.
אזור דיג.
שרטון דוגר הוא אזור עשיר בדיג, במיוחד בדגי בקלה ומליח. הים שמעל השרטון זוהה כסביבה ימית שבה מתפתחת כמות גדולה של פיטופלנקטון. האזור הוצע כשמורת טבע ימית.
עוצבת אגרוף ורומח
חטיבת הצליחה
חטיבת האש 282
חטיבת האש 282 (עד 2017: אגד ארטילרי 282) או עוצבת גולן היא חטיבת אש בעוצבת געש שבפיקוד הצפון. כיחידה שכפופה מקצועית והכשרתית לחיל התותחנים, מפעילה החטיבה ארטילריה מסוגים שונים.