בין המקרים הבולטים של חרם עסקי:
מחקר שנערך על ידי מכון ראנד ביוני 2015 העריך שאם יצליח קמפיין ה-BDS לעורר השפעה לאורך עשור, הדבר עלול לעלות לכלכלת ישראל בכ-45 מיליארד דולר. עם זאת, ציין המכון, שהעדות להשפעה של סנקציות כאלו איננה חד משמעית, ועל כן הערכה זו בעייתית.
פעילי ותומכי BDS בולטים.
רוג'ר ווטרס, חבר להקת פינק פלויד לשעבר, הוא פעיל מרכזי של הקמפיין נגד הופעות בישראל, הנוהג להפעיל לחץ נגד אמנים אחרים בדרישה שיחרימו את ישראל.
בין היתר תמכו בהחרמת ישראל הסופר איאן באנקס, המוזיקאים בריאן אינו ופיט סיגר והסופרת אליס ווקר. תמכו בתנועה גם אנשי רוח פלסטינים, כמו סוזן אבו אל-הווא.
בין הארגונים והגופים שהביעו תמיכה ב-BDS בעולם: מפלגת הירוקים של אנגליה ויילס (לאחר תחילת מבצע צוק איתן ב-2014), "הקרן לשלום ולצדק" על שמה של רייצ'ל קורי שהקימו הוריה, קול יהודי לשלום ועוד. בין התומכים הבולטים של תנועת ה-BDS נמנים עלי אבונימה ועומר ברגותי, המרצה על פעילות התנועה ואף כתב עליה ספר.
בישראל הצטרפו לקמפיין פעילי וארגוני שמאל רדיקלי, בהם ניב גורדון, קואליציית נשים לשלום, אילן פפה, רוחמה מרטון וכן חברת הכנסת חנין זועבי. גם פובליציסט "הארץ", גדעון לוי, הביע תמיכה ב-BDS ובחרם על ישראל.
ביקורת על ה-BDS.
כנגד תנועת ה-BDS נטען שהם מסווים ברטוריקה של שיח הזכויות את מטרתם האמיתית: חיסול מדינת ישראל, כפי שמתבטאת בין השאר בדרישתם לכפיית זכות השיבה של מיליוני פלסטינים לתוך ישראל. כמו כן, מואשמת תנועת ה-BDS שהיא פועלת נגד עצם קיומה של מדינת ישראל, וליצירת דה-לגיטימציה של המדינה היהודית.
המשפטן אלן דרשוביץ אף האשים את תנועת ה-BDS בכך שהיא מעודדת טרור נגד ישראל בקמפיין השנאה והחרם שלה.
טענות לאנטישמיות.
עמותת שורת הדין הגדירה את קמפיין ה-BDS כאנטישמי. מרכז שמעון ויזנטל הגדיר את הקמפיין כאחד הקמפיינים האנטישמיים הבולטים של 2013. גם העמותה לאחריות ארגונים לא ממשלתיים הביאה ראיות לכאורה על פעילות אנטישמית של ארגון BDS, תוך הבאת ציטוטים של אנשי BDS אשר השוו את ישראל למשטר הנאצי או אמרו שהיא ממשיכה את רוחו. כמו כן נטען שפעילות ה-BDS הגבירה את האנטישמיות והאלימות נגד יהודים באירופה.
ב-2014 החלו גם גורמים רשמיים בממשלת ישראל להתייחס לאיומי החרם על ישראל ולקמפיין ה-BDS בפרט, שאותם הגדירה ממשלת ישראל כאנטישמיות. לדברי גורמים אלה, בעקבות מאמצים של ההסברה הישראלית ופעילות הסברתית ומשפטית של ידידי ישראל בעולם, נכשלו מאמצי החרם של ה-BDS. עם התגברות מאמצי ה-BDS ב-2015 ערכה הכנסת דיון מיוחד בנושא, שבו אמרה שרת המשפטים איילת שקד שהקמפיין הוא חלק מהאנטישמיות החדשה ומטרתו היא השמדת ישראל. ראש האופוזיציה יצחק הרצוג הגדיר את החרם על ישראל כ"טרור אנטישמי מסוג חדש".
ב-2016 הגדיר שר המשפטים הבריטי והלורד צ'נסלור מייקל גוב את ה-BDS כאנטישמיות חדשה והאשים אותו בהסתה נגד הזהות הקולקטיבית של היהודים.
בספטמבר 2016 נערך בקונגרס האמריקאי כנס נגד ה-BDS. חבר הקונגרס דאג למבורן הצהיר: "הנאצים והיום גם תנועת ה-BDS החלו את פעולתם מחרם כלכלי. הרבה אנשים רצו להאמין שההיסטוריה הטרגית של האנטישמיות הסתיימה בסוף מלחמת העולם השנייה אבל למרבה הצער האנטישמיות מרימה שוב את ראשה המכוער בצורתו של ה-BDS".
בדצמבר 2016 קיבלה ועידת מפלגת השלטון של גרמניה, המפלגה הנוצרית דמוקרטית, (CDU) החלטה שמתנגדת לקמפיין ה-BDS, קוראת לו "אנטישמיות גסה המסתתרת מאחורי אנטי-ציונות" ומשווה אותו ברמיזה לחרם שארגנו הנאצים נגד יהודים בגרמניה בשנות ה-30 של המאה ה-20.
ב-19 בנובמבר 2020 אמר מזכיר המדינה (שר החוץ) של ארצות הברית מייק פומפאו ש"ה-BDS היא סרטן" ושארצות הברית תכריז עליה כתנועה אנטישמית.
טענה לקשר עם ארגוני טרור.
ג'ונתן שנצר, ששימש כחוקר מימון טרור במשרד האוצר האמריקאי, אמר בעדות בפני ועדת משנה למזרח התיכון של הוועדה לענייני חוץ של הקונגרס האמריקאי כי את מימון הארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין (SJP), ארגון מפתח בקואליציית ה-BDS בארצות הברית, מגייסים פעילים לשעבר בקרנות אסלאמיות שהוצאו מחוץ לחוק לאחר שמימנו ארגוני טרור, בהם חמאס, הג'יהאד האסלאמי ואל-קאעידה. ב-3 בפברואר 2019 פרסם המשרד לנושאים אסטרטגיים של מדינת ישראל דוח החושף פעילי BDS המקיימים קשר עם ארגוני טרור.
פעולות נגד ה-BDS.
חקיקה נגד ה-BDS.
במספר מדינות בארצות הברית ובאירופה נחקקו חוקים נגד ה-BDS. באפריל 2015 העבירה טנסי החלטה המגנה את ה-BDS. ביוני 2016 חתם מושל ניו יורק אנדרו קואומו על צו מנהלי המורה למדינת ניו יורק להחרים כל בית עסק המחרים את ישראל, כחלק מהמאבק בארגון ה-BDS. עד יוני 2017, 21 מדינות בארצות הברית העבירו חקיקה נגד ה-BDS, ועד לינואר 2019 26 מדינות בארצות הברית העבירו חקיקה נגד ה-BDS. החוק באריזונה נפסל בבית משפט פדרלי כמנוגד לתיקון הראשון לחוקת ארצות הברית. באופן דומה נפסלו החוקים בקנזס ובטקסס.
ב-6 במרץ 2017 אישרה הכנסת בקריאה שלישית תיקון לחוק הכניסה לישראל וקבעה כי:
בפברואר 2016 אימץ בית הנבחרים של קנדה מהלך שמגנה באופן רשמי את קמפיין ה-BDS. ההחלטה התקבלה ברוב של 229 מול 51 מתנגדים. בנוסף, קרא הפרלמנט לממשלה הקנדית לגנות כל ניסיון של קבוצות או יחידים לקדם חרם או סנקציות על ישראל.
במרץ 2017 העביר הפרלמנט של שווייץ החלטה האוסרת על המדינה "לממן כל גוף שתומך בגזענות, באנטישמיות וב-BDS". ההחלטה באה בעקבות קמפיין הסברה של ארגון NGO מוניטור בראשות ג'רלד שטיינברג. ביוני 2017 עבר החוק גם בבית העליון של הפרלמנט השווייצרי.
בדצמבר 2017 העבירה עיריית מינכן חוק נגד ה-BDS, האוסר חרם על ישראל ואוסר לממן את קמפיין ה-BDS. החוק נחקק ביוזמת שרלוטה קנובלוך, ניצולת שואה ופעילה יהודיה בולטת.
ב-17 במאי 2019 אישר הבונדסטאג, הפרלמנט הפדרלי של גרמניה, החלטה המגנה את ה-BDS וקובעת כי הוא קמפיין אנטישמי. ההחלטה קוראת לכל המוסדות הפדרליים (פרלמנטים, מחוזות, עיריות, מועצות מקומיות וכו') לא לשתף איתו פעולה.
פעילות ממשלת ישראל.
מדינת ישראל משקיעה מאמצים דיפלומטיים והסברתיים נגד ה-BDS.
המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה אחראי על התמודדות עם קמפיינים לדה-לגיטימציה של ישראל ובתוכם ארגונים התומכים ב-BDS.
בראשית ינואר 2018 פורסמה רשימה שהועברה מטעם המשרד אל משרד הפנים ומטרתה לאסור כניסה של פעילי ארגונים תומכי BDS אל שטח ישראל ואל יהודה ושומרון.
פסיקות משפטיות.
ב-27 באוקטובר 2015 פסק בית המשפט לערעורים בצרפת שקריאה לחרם על ישראל היא "הסתה, אפליה ופשע שנאה" ולכן לא חוקית. בית המשפט קבע גם כי קמפיין ה-BDS הוא בלתי חוקי והרשיע מספר פעילי BDS בעבירות הנ"ל.
בסוף 2015 שילמה ממשלת ספרד 430,000 ש"ח לאוניברסיטת אריאל, כפיצוי על סילוקם של סטודנטים לאדריכלות של האוניברסיטה מתחרות בינלאומית שנערכה בחסות משרד השיכון של ספרד, בנימוק שהם מגיעים מההשטחים הכבושים, בעקבות לחצים של BDS.
באוקטובר 2016 פסק בית המשפט בספרד שהחלטת עיריית לנגראו להחרים את ישראל אינה חוקית.
באוקטובר 2018, בעקבות תביעה שהגיש ארגון שורת הדין, פסק בית משפט השלום שעל שתי פעילות BDS מניו זילנד לשלם פיצויים בסך 45,000 ש"ח ועוד 11,000 ש"ח הוצאות משפט בעקבות פעילותן לביטול הופעה של הזמרת לורד בישראל.
שמעיה (נביא)
שמעיה היה נביא בתקופה שלאחר פילוג ממלכת ישראל המאוחדת, בתקופת רחבעם מלך יהודה ובתקופת ירבעם בן נבט מלך ישראל. יש שני אזכורים בלבד לנבואותיו במקרא. האחד נוגע למניעתו מרחבעם להילחם בממלכת ישראל לאחר פרישתם. השני קשור להחזרתו בתשובה את שרי ממלכת יהודה ואת רחבעם בעקבות מסע שישק.
שכנוע רחבעם ומניעת מלחמה בין ממלכת יהודה לממלכת ישראל.
לאחר מות שלמה, בנו רחבעם הלך לשכם כדי לקבל את הסכמת העם למלכותו על שבטי ישראל. שבטי ישראל פנו לרחבעם בדרישה שיקל את העומס מעליהם ולאחר שלא נענה לבקשתם הם מרדו בו. חלק מהמרד כלל גם התנגדות לתשלום המיסים והוביל לפגיעה באדרם גובה המס המלכותי.
רחבעם נס מודאג לירושלים בירתו וגייס 180,000 איש משבטי יהודה ובנימין (שהיו נאמנים למלכותו) כשמטרתו המוצהרת היא לדכא את המרד של יתר שבטי ישראל. בשלב זה פונה אלוהים אל שמעיה ומצווה עליו להעביר את נבואתו למלך:בעקבות נבואה זו לא יצאו לבסוף שבטי ממלכת יהודה למלחמה ביתר שבטי ישראל.
מסע שישק ותשובת שרי יהודה.
במהלך מלכות רחבעם, מתואר כי התנהלות הפולחן הדתית בממלכה איננה לפי תורת ה' ועל כן יוצא שישק הראשון, מלך מצרים למסע כיבושים בארץ ישראל ובפרט עולה על ירושלים. שמעיה פונה אל רחבעם ומביא בפניו את דבר ה':בתגובה לנבואה זו של שמעיה, חוזרים שרי יהודה ורחבעם בתשובה. אלוהים נשמע לבקשתם וחס עליהם.
דברי שמעיה הנביא.
נראה שלכותב ספר דברי הימים הייתה גישה לספר שכונה "דברי שמעיה הנביא":
אלחנדרו אלפרו
אלחנדרו אלפרו ליחרו (בספרדית: Alejandro Alfaro Ligero; נולד ב-23 בנובמבר 1986 בהואלבה שבספרד) הוא כדורגלן עבר ספרדי ששיחק בעמדת הקשר.
קבוצת נעוריו הייתה סביליה. בעונתו הראשונה כשחקן מקצועי שיחק אלפרו בקבוצת המילואים של המועדון, סביליה אתלטיקו, בה רשם 25 שערים ב-100 הופעות.
לאחר מכן עבר אלפרו לקבוצת הבכירה של סביליה במדיה כבש 3 שערים ב-33 הופעות.
אלפרו הושאל לקבוצת טנריפה למשך שתי עונות, במדיה כבש 27 שערים ב-78 הופעות. בשנת 2011 חתם במיורקה.
אלפרו שיחק בנבחרת הצעירה של ספרד וערך במדיה 4 הופעות.
כביש 222