בהופעותיה שרה צורי ואף הקליטה שפע של שירים ידועים של משוררים כביאליק ("יש לי גן", "הכניסיני תחת כנפך"), ברוידס ("אין כירושלים"), אלכסנדר פן ("אדמה אדמתי"), של משוררי שירי ילדים כלוין קיפניס ("שיר הרעשן"), מרים ילן-שטקליס ("דני גבור"), אנדה עמיר ("הגמל"), (אונית זהב) ושירים רבים של יוצרים אחרים.
ברסיטלים שהגישה החל משנות הארבעים כללה יצירות של מלחינים ישראלים כבן-חיים ("שיר לכת למעפיל"), רפפורט ("אדם כי ימות בעמק יזרעאל"), גרוסמן ("שושנה"), דאוס ("חג" - של המשוררת רחל) ועמירן ("גחלילית"). שיתוף פעולה אמנותי ממושך עם יצחק לוי העשיר את הרפרטואר שלה ברומנסות ספרדיות. בין המלחינים הישראלים הרבים שאת שיריהם שרה – ידידיה אדמון, נחום נרדי, שרה לוי-תנאי, משה וילנסקי, מרדכי זעירא, נירה חן, יוסף ספיבק ואמיתי נאמן. בהקלטותיה בליווי פסנתר ליוו אותה לרוב הפסנתרנים אריה זקס ויוחנן בם.
הופעותיה האחרונות נערכו באמצע שנות ה-60 וה-70 בפני קהל מצומצם יותר של ארגונים או יישובים קטנים, ובתוכניותיה לפניהם כללה מגוון יצירות, משירים סקוטיים של בטהובן ועד רומנסות ספרדיות וספיריטואלז.
דיסקוגרפיה.
מתקליטיה: ריקודי עם ושירים מ"שיר השירים" עם תזמורת הד ארצי בניצוחו של המלחין והמנצח מרק לברי ושירים מפסוקי תנ"ך עם תזמורת קול ישראל בניצוחו של שבתי פטרושקה. ההקלטות נעשו על ידי חברות ההקלטה "הד ארצי" ו"ארצי".
חומות דרינגטון
חומות דרינגטון (באנגלית: Durrington Walls) הן מונומנט הנג' היסטורי הנמצא בסמוך לוודהנג' שבמישור סולסברי. קוטר המונומנט הוא כ-500 מטרים. החומות (ביחד עם אתרים אחרים באייווברי, מארדן והר פליסנט) הן חלק מקבוצת מונומנטים של "סופר-הנג'", ומשמעות הדבר היא שקוטרם גדול מ-300 מטרים. האתר הוא חלק מאתר המורשת העולמית סטונהנג', אייווברי ואתרים נלווים של ארגון אונסק"ו.
היסטוריה.
בני האדם הראשונים אכלסו את אזור החומות באמצע התקופה הנאוליתית. ידוע כי בתוך ההנג' עמדו לכל הפחות שתי טבעות עץ קונצנטריות (בעלות מרכז משותף); המעגל הדרומי של ארבע טבעות שהוחלף על ידי חמישה מעגלים בשלהי התקופה הנאוליתית, והמעגל הצפוני שהיה מורכב משתי טבעות עץ עם שדרה המובילה לתוכו.
נטען כי עמודי העץ תמכו בגג, וכי שני המעגלים ייצגו מבנים גדולים שעמדו בתוך ההנג' באמצע האלף השלישי לפנה"ס. ייתכן גם כי המבנה היה חסר גג. מעל פני הקרקע נותרו רק העמודים, כך שלא סביר שניתן יהיה לגלות מה היה המבנה העל-קרקעי. לאחר החפירות ארכאולוגיות שנערכו לאחרונה נטען כי מעגלי העץ נבנו לפני גדות ההנג', שהתברר לגביהן כי הן נמצאות מעל שרידים של יישוב נאוליתי קדום יותר. העדויות הללו כוללות, בין השאר, את מה שנחשב לאחת מהרצפות העתיקות ביותר באנגליה.
החל מקיץ 2004 התגלו באתר מספר אחים בסבכות בצורות שונות, וכן בקתות המפוזרות על פני השטח ועמודים המסודרים בצורת גדר כלונסאות. החוקרים שגילו את הממצאים הללו שיערו כי בחומות דרינגטון היה בעבר כפר עתיק. בין הרצפות שבמרכז החומות ובין אלו שבאזור מסביבן התגלו הבדלים קלים. החוקרים משערים כי הרצפות שבמרכז החומות שימשו למטרה טקסית כלשהי, ואלו שבקצה ההנג' שימשו למטרות ביתיות יותר.
לפי בדיקות תיארוך פחמן שנערכו התברר כי ההתיישבות הראשונה הוקמה בערך בשנת 2600 לפנה"ס, כך שהיא הוקמה במקביל לשלב הראשון של סטונהנג', הנמצא במרחק של כשלושה ק"מ. אחת ההשערות הראשונות הייתה שהתיישבות זו הייתה מקום המגורים של האנשים שבנו את סטונהנג' . מעגל של חפירים וגדות אדמה בחומות דרינגטון סוגרים על הטבעות הקונצנטריות של בולי העץ. הארכאולוג המנהל את החפירות, מייק פארקר פירסון, אמר כי העדויות "מצביעות על כך ששני המונומנטים השלימו זה את זה" וכי "סטונהנג' היה בסך הכל מתחם גדול יותר".
מחקר ארכאולוגי שהתפרסם ב-2020 חשף טבעת של כ-20 בורות שקוטרה כ-2 קילומטרים סביב האתר של חומות דרינגטון. קוטר הבורות כ-10 מטרים ועומקם כ-5 מטרים. משערים כי שימשו כגבול לגישה לאתר המקודש.
החלק העיקרי של חומות דרינגטון נמצא בבעלות קרן הנאמנות הלאומית למקומות בעלי עניין היסטורי או יופי טבעי, והוא חלק מאחוזת הנוף סטונהנג' כך שהגישה אל המונומנט היא בחינם.
גם בסטונהנג' וגם בחומות דרינגטון יש נתיב גישה לנהר אייבון, כך שסביר להניח כי היה ביניהם מעבר רגלי נוח.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:אמנות פרהיסטורית]]
[[קטגוריה:אתרים ארכאולוגים נאוליתים]]
[[קטגוריה:אנגליה: אתרים ארכאולוגיים]]
[[קטגוריה:הנג'ים]]
חומות דארינגטון
פיקוח טיסה
פיקוח טיסה (באנגלית: Air traffic control או ATC) הוא שירות הניתן על ידי פקחים הנמצאים על הקרקע, לצורך הכוונה ופיקוח על כלי טיס בעת תנועתם על הקרקע ובאוויר. מטרתן העיקרית של מערכות הפיקוח האווירי בעולם היא ליצור הפרדה בין כלי טיס כדי למנוע סכנת התנגשות, לארגן ולזרז את תעבורת כלי הטיס, ולספק מידע ותמיכה נוספת לטייסים ככל שניתן. בחלק מן המדינות לפיקוח האווירי אף תפקידים בתחום הביטחון ומערכות ההגנה של המדינה (כך למשל, בישראל ובארצות הברית), בחלק מן המדינות הפיקוח האווירי הוא זרוע של הצבא (כך למשל, בברזיל). פיקוח אווירי החל לפעול לראשונה בשדה התעופה ההיסטורי קרוידון בלונדון, בשנת 1921. ארצ'י ליג, הנחשב בעיני רבים כחלוץ פקחי הטיסה, נתן הוראות לטייסים בשדה התעופה של סנט לואיס בעזרת איתות בדגלים צבעוניים.
תפקידו העיקרי של פיקוח הטיסה, מניעת התנגשות בין מטוסים, או בלשון הפיקוח האווירי "הפרדה", נעשה על ידי יצירת מרחק מינימלי בין כלי טיס במישור ובמרחב. בכלי טיס מודרניים רבים מותקנת מערכת גיבוי לפיקוח הטיסה, הנקראת מערכת למניעת התנגשות (CAS). נוסף לתפקידו העיקרי, פיקוח הטיסה מספק שירותים נוספים כגון שירותי מידע לטייסים על מזג האוויר וסיוע בניווט.
בארצות רבות שירותי פיקוח טיסה ניתנים ברובו של המרחב האווירי והם זמינים לכל סוגי כלי הטיס (פרטיים, מסחריים וצבאיים). כאשר פקחי טיסה אחראיים להפרדת כלי הטיס במרחב מסוים, מרחב זה נקרא "מרחב אווירי מפוקח" להבדיל מ"מרחב אווירי שאינו מפוקח" בו אין פיקוח מתמיד על מסלול התעופה של כלי הטיס. בהתאם לאופיו של המרחב האווירי הנתון, פקחי הטיסה עשויים לתת הוראות לטייסים, להן צריכים אלה לציית, או לתת מידע בעל אופי מייעץ, בו הטייס משתמש לפי שיקול דעתו. אולם, הטייס האחראי על הטיסה הוא הנושא באחריות העליונה לבטיחות הטיסה ובידו הסמכות לסטות מהוראות פיקוח הטיסה במצבי חירום. כדי לאפשר תקשורת יעילה בין פיקוח הטיסה לכלי הטיס, כל הטייסים ופקחי הטיסה נדרשים ליכולת דיבור והבנה באנגלית. אף שחלק מן השיחות בין כלי הטיס לפיקוח האווירי מתנהלות בשפות אחרות, בדרך כלל בהתאם לשפת המקום, השיחה חייבת להתנהל באנגלית אם אחד מן הצדדים מבקש זאת.
בישראל, אסדרת התחום מוגדרת במסגרת תקנות הטיס (רישיונות לעובדי טיס). המקצוע, בתקנות אלה, נקרא "מפקח על תנועה אווירית" והוא כולל ארבע התמחויות המחייבות הסמכה רשמית, כולל רישוי מטעם המדינה ("הגדרים" בלשון התקנה):
בחיל האוויר יש הפרדה מסוימת ו"מפקחים על תנועה אווירית" במרחב נקראים בקרים ואילו "מפקחים על תנועה אווירית" שתחום אחריותם הוא על המרחב האווירי בקרבת שדה התעופה, נקראים פקחים ("פקחי טיסה"). מסלול ההכשרה של מקצועות אלו שונה, הבקרים נמצאים פיזית, בקרבה המכ"מים בעלי הכיסוי הארצי, ביחידות הבקרה האזוריות ואילו הפקחים נמצאים פיזית במגדלי הפיקוח, בתוך בסיסי הטיסה של חיל האוויר.
פיקוח שדה התעופה.
השיטה העיקרית של פיקוח בסביבה המיידית של שדה התעופה היא באמצעות תצפית ישירה ממגדל פיקוח. המגדל הוא מבנה גבוה, בעל חלונות מרובים, הממוקם בשטח שדה התעופה. הפקחים הנמצאים במגדל אחראים להפרדה ולתנועה יעילה של כלי טיס, כלי רכב הנעים על מסלולי שדה התעופה וכלי טיס הטסים בקרבת שדה התעופה, בדרך כלל במרחק של עד 5 מיל ימי (9.2 ק"מ) מן המגדל.
בחלק ממגדלי הפיקוח נעזר הפקח במכשיר מכ"ם. פקחים עשויים להיעזר במערכת מכ"ם הקרויה מכ"ם מעקב משני (Secondary Surveilance Radar) כדי לפקח על טיסות המתקרבות ומתרחקות מן השדה. תצוגת המסך של מכשיר זה כולל מפה של האזור, מיקום כלי הטיס השונים, ותגיות מידע הצמודות להדמיית המטוס ומכילות את זיהויו, מהירותו, כיוונו ואף מידע נוסף. המידע המוצג במכ"ם מעקב משני בדרך כלל, מבוסס על נתונים המתקבלים ממערכת הזיהוי עמית-טורף שמותקנת בהם.
תחומי האחריות של פקחי המגדל מתחלקים לשלושה: פיקוח קרקעי, פיקוח אווירי וכן הרשאות תנועה. בשדות תעופה עמוסים מאוד עשויים להימצא תחומי פעילות נוספים במגדל הפיקוח, כגון, פיקוח רחבת החניה, או תכנון תנועה קרקעית. אף שנוהלי העבודה בכל מגדל פיקוח עשויים להיות שונים ואף חלוקת התפקידים עשויה להשתנות ממגדל פיקוח אחד למשנהו, החלוקה הבאה לתחומי אחריות מתארת באופן כללי את העבודה במגדל.
פיקוח קרקעי.