עדה נישאה להנרי מסקוטלנד באנגליה בשנת 1139, ועם נישואיה קיבלה את התואר רוזנת האדינגטון. בעלה נפטר בשנת 1152, ולכן לא הפך בעצמו למלך סקוטלנד (אביו, דייוויד הראשון, מלך סקוטלנד נפטר בשנת 1153). בעקבות מותו של דייוויד, נבחר נכדו, מלקולם הרביעי למלך סקוטלנד והומלך על אבן הגורל במנזר סקון ב-27 במאי 1153, אולם מלקולם נפטר ב-9 בדצמבר 1165 ללא ילדים, ולכן בנה השני של עדה - ויליאם הראשון הוכתר למלך.
לעדה ולהנרי היו שלושה בנים ושלוש בנות:
עדה הייתה ידועה בפעילות הצדקה שלה ובפעילותה הדתית, ותרמה כספים רבים ואדמות רבות לכנסייה בהאדינגטון ולמנזרים באזור האדינגטון, העיירה שבה התגוררה.
עדה נפטרה בשנת 1178. לאחר מותה עברו אדמותיה לארמנגארד דה בומון, רעייתו של בנה אלכסנדר, והמלכה הרעיה של סקוטלנד.
"OSCAR" הם ראשי תיבות של Orbiting Satellite Carrying Amateur Radio, ובתרגום: לוויין הנע במסלול על מנת להעביר את שידורי חובבי הרדיו.
סדרת לווייני OSCAR משמשים להעברת תדרי הרדיו של חובבי הרדיו למקומות שונים בעולם, על מנת שאלה יוכלו לתקשר עם מקומות מרוחקים זה מזה. הם הומצאו, נבנו, ואף עוצבו על ידי מפעילי תחנות חובבים, תחת הדרכה ופיקוח כבדים של ארגוני חובבי הרדיו השונים בעולם.
היסטוריה.
לוויין חובבי הרדיו הראשון ששוגר לחלל נקרא "OSCAR-1", אשר שוגר ב-12 בדצמבר 1961, סך-הכל ארבע שנים אחרי הלוויין הראשון, ספוטניק 1. OSCAR הוא גם הלוויין הראשון אשר שוגר לחלל בתור "לוויין משני", ורק לאחר הניסוי בו הוא קיבל מסלול קבוע מסביב לכדור הארץ. למרות היותו מקיף את כדור הארץ כל 22 ימים (מהירות שנחשבת איטית), עם שיגורו לחלל OSCAR שימש כבר למעלה מ-570 מפעילי תחנות חובבים ב-28 מדינות שונות, בהעברת תדרים ותקשור בין החובבים, ואף הביא לפריצת דרך של ממש בתחום לווייני התקשורת וחקר החלל באופן כללי. מדי שנה נשלח לוויין חדש לחלל, כל פעם כשהוא כולל חידושים שונים הקשורים בטכניקת העברת המסרים, כגון שיפור באיכות הקול, העברת מסרים בצורה דיגיטלית ועוד.
אופני התקשורת עם הלוויין.
נכון להיום לווייני OSCAR תומכים באופני שידור וקליטה שונים, ביניהם: שידורי דיבור באפנון FM ו-SSB, כמו גם שידורים באפנון ספרתי (דיגיטלי) כמו AX.25, FSK (רדיו מנות – Packet radio) ו-PSK31.
תחומי השידור אל הלוויין (uplink) ומהלוויין אל כדור הארץ (downlink) סומנו בעבר על ידי אות אחת בלבד. לדוגמה, שידור באופן A מציין שתדר השידור אל הלוויין נעשה בתחום אורך הגל של עשרה מטרים, והקליטה ממנו נעשית בתחום אורך הגל של שני מטרים. לאחרונה משתמשים בסימון בעל שתי אותיות במתכונת של X/Y, כאשר X מציין את תדר השידור אל הלוויין ו-Y את תדר השידור מהלוויין אל כדור הארץ (כך שלמעשה, זהו תדר הקליטה).
אפקט דופלר.
לווייני OSCAR נעים בחלל במהירות גבוהה יחסית לתחנת הקרקע, ותדרי הקליטה והשידור משתנים עקב כך - תופעה זו מכונה בשם אפקט דופלר: כאשר הלוויין מתקרב אל תחנת הקרקע, תדר הקליטה ממנו עולה מעל לתדר ששודר מהלוויין; כאשר הלוויין מתרחק מתחנת הקרקע, תדר הקליטה בתחנת הקרקע יורד מתחת לזה ששודר. בתקשורת עם הלוויין יש לאפקט דופלר משמעות מעשית. יש לשנות את תדר השידור והקליטה בעת התקשורת עם הלוויין כדי לשמור על ערוץ תקשורת פעיל.
המשוואות המתמטיות הבאות מראות את הקשר שבין סטיית התדר והמהירות היחסית שבין הלוויין לתחנת הקרקע:
חישוב המהירות היחסית שבין הלוויין לתחנת הקרקע אינו פשוט. חובבי הרדיו נעזרים לצורך זה במחשבים ותוכנות עקיבה. תוצאות החישוב מוזנות ישירות למקלטים והמשדרים המודרניים, שמשנים את התדר שלהם בהתאם לנדרש.
לוויינים ששוגרו.
להלן רשימת לוויינים הממוינת בסדר כרונולוגי של שיגורם לחלל. ירוק מסמן שהלוויין עודנו פעיל, כתום מורה על כך שהלוויין מתפקד בצורה חלקית, אדום מציין שהלוויין חדל מלפעול, ושחור אומר שהלוויין יצא ממסלול הטיסה שלו בחלל, ושב אל תחום האטמוספירה של כדור הארץ. ה"מדינה" בטבלה מציינת את המדינה שבנתה את הלוויין, ולא זו ששיגרה אותו:
נכון להיום ישנן 21 מדינות המשתמשות בלוויין לצורך תקשורת בין חובבים. המדינות הן (מסודרות בכרונולוגיה לפי תאריך שיגור הלוויין, מהמוקדם למאוחר):
נכון להיום שוגרו 70 לווייני OSCAR לחלל, וישנם שמונה הנמצאים בפיתוח.
לואי פרדינן סלין
ציונה קניג יאיר
הנרי מסקוטלנד
הנרי מסקוטלנד (באנגלית: Henry of Scotland, בגאלית סקוטית: Eanric mac Dabíd - "הנרי בנו של דוד"; 1114 - 12 ביוני 1152) היה יורש העצר של הכתר הסקוטי, וכן רוזן נורת'מברלנד ורוזן האנטינגדון.
הנרי היה בנו של מלך סקוטלנד דייוויד הראשון ושל מוד, רוזנת האנטינגדון, ונכדו של וולת'וף, רוזן נורת'האמפטון ורוזן האנטינגדון. הנרי נקרא על שם דודו, הנרי הראשון, מלך אנגליה.
בשנת 1139 נשא את עדה דה וארן ונולדו להם שלושה בנים, כאשר שניים מהם: מלקולם הרביעי וויליאם הראשון היו מלכי סקוטלנד, ושלוש בנות.
הנרי נפטר בשנת 1152, שנה לפני מותו של אביו.
פוקה פוקה
פוקה פוקה הוא אטול באיי טואמוטו הצפוניים שבפולינזיה הצרפתית.
גאוגרפיה.
פוקה פוקה הוא בעל צורה אליפטית, אורכו כ-6 ק"מ ורוחבו המקסימלי כ-3.3 ק"מ. במפקד שנערך באי בשנת 2012 תועדו בו 166 תושבים, מהם 100 ביישוב טה און מאינה. שדה התעופה של האי נחנך בשנת 1979. בשנת 1996 נהרסו חלקים גדולים מהאי בעקבות טייפון, אך מרביתם שוקמו בסיוע צרפת.
פוקה פוקה הוא אי מבודד והיבשה הקרובה אליו ביותר היא האי פאקאינה במרחק 182 ק"מ מדרום-מערב לו. יש המשייכים את האי לקבוצת איי האכזבה, בהם מדוברת שפת האי פוקה פוקנית. הוא התגלה לראשונה בשנת 1521 על ידי מגלה הארצות פרדיננד מגלן והיה תגליתו הראשונה מבין איי טואמוטו. האי פלינט התגלה על ידי מגלן כמה ימים אחר כך. בשנת 1616 הגיעו אל האי מגלי הארצות ההולנדים יאקוב לה מארה (Jacob Le Maire) ווילם שכאוטן (Willem Schouten), והוא תועד על ידם בשם "אי הכלב" (Honden Island).
פוקה פוקה היה האי הראשון שפגשו חברי המשלחת שעל הרפסודה קון-טיקי במסעם בן שלושת החודשים מאמריקה הדרומית שנועד להוכיח את הטענה של יוזם המסע תור היירדאל כי האינדיאנים הקדומים היו מסוגלים לעשות מסע זה, וכי הם היו אלו שיישבו את איי פולינזיה לראשונה. ב-30 ביולי 1947 התקרבה הרפסודה אל פוקה פוקה, אולם האי היה מחוץ ליכולתם לנווט אליו את הרפסודה, והם נאלצו להמשיך בדרכם.
מחולל מספרים אקראיים
בחישוביות, מחולל מספרים אקראיים (מכונה בקיצור RNG, ראשי תיבות של המונח האנגלי Random number generator) הוא התקן פיזי או חישובי המייצר רצף סימנים (מספרים) חסרי תבנית או סדר דטרמיניסטי כלשהו, דהיינו אקראיים. מערכות מבוססות מחשב נפוצות יותר ביצירת מספרים אקראיים, אם כי לא תמיד איכותן טובה, אף על פי שרובן עוברות בהצלחה מבחנים סטטיסטיים לוודא שאין להן דפוס קבוע כלשהו. קיים מגוון גדול של מקורות טבעיים להפקת מספרים אקראיים, חלקם היו ידועים מימי קדם וחלקם אמצעים חדשים כגון אלו המבוססים על מכניקה קוונטית.
השיטות הפרימיטיביות ליצירת מספרים אקראיים – קרי קוביות משחק, הטלת מטבע, ערבוב קלפים, גלגל רולטה ומכונת לוטו – עדיין מצויות בשימוש כיום, בעיקר לצורך משחקי הימורים. הן לא מתאימות כאשר נדרשת כמות גדולה של מספרים אקראיים באיכות גבוהה, כגון בסטטיסטיקה מדעית או בקריפטוגרפיה, ובמיוחד לא נוחות ליישום במחשב. תופעות טבע שונות, כמו רעש תרמי, נראות על פניהן כאקראיות אמיתיות ויכולות לשמש כבסיס לחומרה ייעודית, אולם מרביתן סובלות מהטיה המקלקלת את אקראיותן, עובדה שנוצלה בעבר על ידי מהמרים, במיוחד במשחקי רולטה ובלאק ג'ק.
שיטות פיזיקליות (חומרה).
בהנחה שניתן להגדיר מספרים אקראיים, המקום הטוב ביותר למצוא אותם הוא בתופעות טבע או בתופעות כאוטיות. חומרה ליצירת מספרים אקראיים היא מכשיר המתוכנן לנצל תופעות כאלה, דוגמת רעש תרמי, רעש חשמלי, האפקט הפוטואלקטרי או תופעות "קוונטיות" אחרות. אירועים אילו נחשבים תאורטית כבלתי צפויים לחלוטין, דבר שצריך להיבחן אמנם ביישום מעשי.
מכשיר טיפוסי כזה עשוי לכלול רכיב הגברה שתפקידו להעביר את אירוע הטבעי ליחידה מיקרוסקופית ומתמר שתפקידו להמיר את אירוע לאות דיגיטלי. בשיטות אחדות ממירים "מקור רעש" למחרוזת סיביות אקראית באמצעות התקן עצמאי המחובר למחשב. הרעש מוגבר, מסונן ומעובד לסיביות לפני העברתו דרך התקן אחר שנקרא קומפרטור (משווה) המייצר אות לוגי שמשנה מצבים, או שהאות הלוגי מועבר למחשב באמצעות RS-232. בגישה אחרת מנצלים התקן המובנה במרבית המחשבים המודרניים, ממיר דיגיטלי/אנלוגי.
מכשירים אחרים מבוססים על אירועים מאקרוסקופיים כאוטיים כמו גלגל רולטה. אקראיותם נשענת על תאוריות בתחום מערכות דינמיות ותורת הכאוס, הטוענות שעל אף שאירועים אלו דטרמיניסטיים באופיים לפי חוקי המכניקה הקלאסית, במציאות מתרחשים באופן שלא ניתן לחיזוי משום שהם רגישים למשתנים סביבתיים ותנאים התחלתיים מורכבים ועדינים.