בנובמבר 2003 נפגש בחשאי עם לאוניד נבזלין, נציגה של חברת הנפט יוקוס ומבעליה, לדון במיזוגה של סיבנפט לתוך יוקוס. בפגישה סיכמו הצדדים כי אברמוביץ' יקבל 3 מיליארד דולר במזומן ו-26% ממניות יוקוס תמורת חלקו בסיבנפט. אברמוביץ' חזר בו מהסיכום לאחר שיו"ר יוקוס ובעל השליטה, מיכאיל חודורקובסקי, נעצר על ידי הקרמלין בחשד להונאה ועל יוקוס הוטלו מיסים בגובה עשרות מיליארדי דולרים. בין 2004 ל-2007 נתפסו רוב נכסי יוקוס והועברו לבעלות המדינה.
בספטמבר 2005, מכר אברמוביץ' בחזרה לממשלה הרוסית את סיבנפט תמורת 13.1 מיליארד דולר.
ביוני 2006 רכש נתח של 41.3% ביצרנית הפלדה הרוסית אווראז תמורת כ-3.4 מיליארד דולר.
באוגוסט 2006, מכר אברמוביץ' את מניותיו ברוסאל לאליגרך אולג דריפסקה.
ב-2007 תבע ברזובסקי את אברמוביץ' בבית המשפט באנגליה. בכתב התביעה טען כי אברמוביץ' איים עליו שאם לא ימכור לו את אחזקותיו בזול, בפרט את חלקו ב"סיבנפט", רכושו יולאם ומקורביו ייעצרו. בכתב ההגנה שהגיש לבית משפט בלונדון ב-2008, הודה אברמוביץ' ששילם לברזובסקי ולפטרקצישווילי על מנת שיפעילו את השפעתם על הממשל הרוסי. בית המשפט הגבוה בלונדון דחה את התביעה ופסק לזכות אברמוביץ' הוצאות משפט. פטרקצישווילי מת בנסיבות לא ידועות ב-2008, וברזבסקי מצא את מותו בנסיבות מסתוריות ב-2013.
השקיע כ-120 מיליון דולר ב-20 חברות סטארט-אפ ישראליות החל מרפואה ואנרגיה מתחדשת ועד רשתות חברתיות.
בתחום הספורט.
בשנת 2003 הפך אברמוביץ' לבעל השליטה בקבוצת הכדורגל האנגלית, צ'לסי, לאחר השקעה של 140 מיליון שטרלינג בה 80 מיליון ליש"ט לכיסוי חובות המועדון. עם מעבר הבעלות לאברמוביץ', צ'לסי השקיעה רבות ברכישות של שחקני כדורגל מן הדרג הראשון בעולם. התוצאה הייתה הצלחה: בעונת ובעונת זכתה צ'לסי באליפות אנגליה, והישגיה הנוספים הכניסו את צ'לסי לרשימת מועדוני הפאר בעולם.
במרץ 2004 חתמה חברת סיבנפט על חוזה אימוץ תלת-שנתי בסך של 58 מיליון דולר עם מועדון הכדורגל הרוסי צסק"א מוסקבה. אף על פי שהחברה הסבירה שמדובר בהחלטה מנהלתית, יש שראו בעסקה מעקף של תקנון אופ"א המגביל בעלים להחזקה במועדון יחיד, ובעסקה אמצעי לטיפוח דמותו של אברמוביץ' ברוסיה דרך הכדורגל. בסוף יוני 2004 זכה בתואר "האדם המשפיע ביותר בכדורגל הרוסי" מטעם המגזין הרוסי "פרו ספורט". במאי 2005 זכתה צסק"א בגביע אופ"א והפכה לקבוצה הרוסית הראשונה שזכתה בגביע אירופי.
אברמוביץ' ידוע כמעריץ פורמולה 1 ולעיתים ביקר במסלולי המרוצים. בשנת 2004, לאחר שבעל החברה, ברני אקלסטון, נראה נותן לאברמוביץ' סיור על המסלול במונקו גראנד פרי, נפוצו שמועות שאברמוביץ' שוקל להשקיע כספים בענף. באפריל 2012, מועדון הכדורגל צ'לסי וקבוצת הפורמולה 1 סאובר חתמו על הסכם שיתוף פעולה.
בפברואר 2022, אברמוביץ' הודיע על העברת הקבוצה לנאמנים בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה וחשש מהקפאת נכסיו בבריטניה עקב עיצומים. ב-2 במרץ 2022 הודיע אברמוביץ' כי החליט למכור את צ'לסי וכי כל הרווחים מהמכירה יתרמו ליתומי המלחמה באוקראינה. ב-10 במרץ הוקפאו נכסיו בבריטניה, ואפשרותו למכור את המועדון נבלמה.
פוליטיקה.
ב-1999 ברזובסקי ואברמוביץ' היו מעורבים בקידומו של ולדימיר פוטין כיורש לנשיא ילצין (אברמוביץ' אף התגורר בדירה בתוך הקרמלין באותה עת). אולם לאחר בחירתו של פוטין לנשיא, תקף ברזובסקי בחריפות את הרפורמה החוקתית שהציע פוטין, שתעניק לו סמכויות נרחבות. ב-7 בנובמבר 2000, ברזובסקי, עזב את המדינה, לא התייצב לחקירה שנפתחה נגדו והודיע כי לא יחזור לרוסיה. אברמוביץ' מצידו נשאר ברוסיה ושמר על קשרים טובים עם פוטין.
בשנת 1999 נבחר אברמוביץ' לנציג מחוז צ'וקוטקה בפרלמנט הרוסי. לאחר בחירתו החל לתרום לתושבי המחוז, במיוחד לילדים, ובדצמבר 2000 נבחר למושל צ'וקוטקה, בהחליפו את אלכסנדר נאזרוב. מאז השקיע מאות מיליוני דולרים במחוזו. בין הפרויקטים שבהם השקיע בצ'וקוטקה נמצאים בניית מכללה ומלונות בעיר אנאדיר וחידוש הפעלתו של שדה התעופה המקומי. כמו כן הוא השתמש בצ'וקוטקה למתן מקלט מס לחברת סיבנפט, ובאמצעות שליטתו בחברה, הוא ארגן חיפושי נפט נרחבים ברחבי המחוז. הוא הושבע לקדנציה שנייה כמושל צ'וקוטקה בסוף שנת 2005. באוקטובר 2008 נבחר לחבר הפרלמנט של צ'וקוטקה וכשבוע לאחר מכן מונה ליושב ראש הפרלמנט של המחוז האוטונומי צ'וקוטקה.
במאי 2021 הגיש בלונדון תביעת דיבה נגד העיתונאית קתרין בלטון, מחברת הספר "אנשי פוטין", ונגד הוצאתה לאור. בספרה טענה בלטון שאברמוביץ' נתמנה למושל מחוז צ'וקטוקה בהוראת פוטין, שרכישת צ'לסי נעשתה בהנחיית פוטין, וכי עושרו של אברמוביץ' שייך בפועל לפוטין. בדצמבר 2021 הגיעו הצדדים להסכם פשרה במסגרתו התנצלה הוצאת הספרים על טעויות שנפלו בספר, והתחייבה לתיקונים, בהם הבהרה כי הטענה שאברמוביץ' נשלט על ידי פוטין אינה מגובה בעובדות.
סנקציות.
במרץ 2022, בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה, הודיעו האיחוד האירופי, אוסטרליה, קנדה והממלכה המאוחדת על שורה של סנקציות אישיות נגד אוליגרכים רוסים המקורבים לנשיא רוסיה ולדימיר פוטין, בניסיון לפגוע בכלכלה הרוסית ולשבש את מאמצי המלחמה של פוטין, בכלל זה הוטלו סנקציות גם על אברמוביץ'. הסנקציות כוללות בין השאר הקפאת נכסים ומגבלות תנועה. יפן ודרום קוריאה הודיעו שיצטרפו לסנקציות ופורטוגל, שאברמוביץ’ אזרחה, הודיעה שהסנקציות יכובדו גם בשטחה. בעקבות חשש להטלת הסנקציות העביר את יאכטת הענק שבבעלותו מברצלונה למונטנגרו.
בפברואר 2022 שיגרו נציגי ארגונים ומוסדות בישראל, מכתב קריאה לשגריר ארצות הברית להימנע מהטלת סנקציות אמריקאיות עליו. בין החתומים על המכתב היה יו"ר "יד ושם" דני דיין. ב-22 בפברואר 2022 הכריז יד ושם שאברמוביץ' התחייב לתרום עשרות מיליוני שקלים למוסד. עם פרסום דבר הסנקציות הכלכליות שהטילה בריטניה על אברמוביץ', הודיע המוסד על השעיית התרומה.
ב-14 במרץ 2022 שודר תחקיר בתוכנית התחקירים "פנורמה" של ה-BBC בה נטען כי אברמוביץ' עשה את הונו באמצעות עסקאות מושחתות של מיליארדי דולרים. התחקיר התבסס על מסמכים של רשויות החוק ברוסיה הנוגעים לאברמוביץ', שבהם נטען כי הוא הוציא במרמה מממשלת רוסיה מיליארדי דולרים באמצעות הטיית מכרז ממשלתי למכירת חברת הנפט סיבנפט ב-1995. בזכות המכרז הוא שילם עבור סיבנפט כ-250 מיליון דולר, וכעבור עשור, ב-2005, מכר אותה בחזרה לממשלת רוסיה עבור 13 מיליארד דולר, בהסכמת פוטין.
ב-18 במרץ 2022 הודיעה מחלקת המסחר של ארצות הברית על קרקוע מטוס הגאלפסטרים 650 של אברמוביץ', כחלק מצעדים נגד מאה מטוסים ברישום רוסי. מחלקת המסחר הזהירה כי חברות וגופים ברחבי העולם שאספקת שירותי תדלוק, תחזוקה, תיקון או אספקת חלקים למטוסים אלו, תהיה בגדר הפרה של הסנקציות ויגררו צעדים מצד הרשויות בארצות הברית נגד המפרים אותן. ב-13 באפריל פורסם כי מקלט המס ג'רזי הקפיא נכסים של אברמוביץ' בסך 7 מיליארד דולר, המהווים מחצית מהונו. ב-24 במאי פורסם כי רשויות המס באי ג'רזי פתחו בחקירה כיצד צבר את ההון אותו הוא מחזיק במקלט המס.
עיסוקים אחרים.
בשנת 2007 ירד מקום ב"רשימת עשירי הסאנדיי טיימס" המתגוררים בבריטניה למקום השני, לאחר שהעיתונים טענו שהונו של לאקשמי מיטאל הוכפל פי ארבעה במהלך השנה, וכך עקף את אברמוביץ'. אברמוביץ' נכלל ברשימה על אף שחזר להתגורר במוסקבה והכריז על משכנו הרשמי בצ'וקוטקה.
לאברמוביץ' מטוס בואינג 300–767 פרטי המכונה "הבנדיט" בשל צבעו. בספטמבר 2007 פורסם כי אברמוביץ' הזמין גם מטוס מסוג איירבוס A380, שמחירו כ-300 מיליון דולר. בכך יהפוך לבעלים הפרטי הראשון של מטוס מסוג זה.
באפריל 2010 קנה יאכטה בשם "אקליפס" בעלות משוערת של 1.2 מיליארד דולר, והיא היאכטה השנייה בגודלה בעולם. אורכה של אקליפס כ-162.5 מטרים והיא בעלת מערכות הגנה מפני פגיעת טילים, ומערכת לייזר כהגנה כנגד פפראצי.
פילנתרופיה.
הג'רוזלם פוסט מיקם את אברמוביץ' במקום ה-25 ברשימת היהודים המשפיעים לשנת 2021, וכינהו "מגה פילנתרופ" ו"תומך נלהב וותיק של תרבות יהודית ברחבי העולם". אברמוביץ' השתמש במעמדו כבעלי מועדון הכדורגל צ'לסי, לחנך ולעורר אוהדים להילחם בגזענות שנאה. הוביל ומימן קמפיין גלובלי ייחודי ומקיף, תחת השם 'אמור לא לאנטישמיות', שהוקדש להעלאת המודעות לאנטישמיות. הקמפיין כלל שותפים כמו הקונגרס היהודי העולמי, ADL, האמון החינוכי לשואה, ועידת נשיאי הארגונים היהודיים האמריקאים הגדולים, המוזיאון היהודי, מוזיאון המלחמה הקיסרית וחיל האוויר המלכותי.
אברמוביץ' הוכר על ידי הפורום לתרבות ודת יהודית על תרומתו של יותר מ-500 מיליון דולר למטרות יהודיות ברוסיה, ארצות הברית, בריטניה, פורטוגל, ליטא, ישראל ובמקומות אחרים במהלך 20 השנים האחרונות. יזם נטיעת 25,000 עצים, לזכר יהודי ליטא שנספו בשואה, בתוספת אנדרטה מחווה וירטואלית ליהדות ליטא. תרם לשיקום בית הקברות היהודי באלטונה, כיום שכונה בעיר המבורג. הפרויקט מבוצע על ידי בני ברית פורטוגל הבינלאומית בשיתוף עם חב"ד המבורג.
בספטמבר 2020 פורסם ב-BBC כי חברות בבעלות אברמוביץ' תרמו כמאה מיליון דולר לעמותת אלע"ד.
יחד עם מייקל קדורי ויעקב ספרא, אברמוביץ' הוא אחד המיטיבים העיקריים של הקהילה היהודית בפורטוגל ושל בני ברית פורטוגל.
בשנת 2015 תרם אברמוביץ' כ-30 מיליון דולר לאוניברסיטת תל אביב להקמת מרכז חדשני למדעי הננו וטכנולוגיה, השואף להפוך לאחד המתקנים המובילים במזרח התיכון.