בן שמעון גדל במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה, ובשנת 1987 עלה לקבוצה הבוגרת של המועדון, שם שיחק לצידו של אחיו הבכור, החלוץ אסי בן שמעון. במכבי פתח תקווה שיחק עד עונת , עמה זכה פעמיים בגביע הטוטו של הליגה הארצית (אז הליגה השנייה), ובעונתו האחרונה זכה עמה בגביע הטוטו של הליגה הלאומית (אז הליגה הראשונה) אחרי ניצחון 1:2 על מכבי תל אביב במשחק הגמר, בו כבש בן שמעון את השער השני לזכות מכבי פתח תקווה בבעיטה חופשית מדויקת.
בשנת 1995 חיפש אברהם גרנט, אז מאמן הפועל חיפה, חיזוק בהגנה והתעניין בבן שמעון. מכבי פתח תקווה, בראשותו של אבי לוזון גילו התנגדות עזה. רובי שפירא, אז נשיא הפועל חיפה, סיכם עם אבי לוזון על בורר. זה קבע שאין סכום שיכול לשחרר את השחקן מפתח תקווה. בחיפה היו קולות שההחלטה לא מפתיעה שכן לוזון הוא זה שבחר את הבורר. בסופו של דבר, הפסד 4:1 בגביע הטוטו למכבי תל אביב, אילץ את גרנט לחפש חיזוק הגנתי, ושפירא הסכים לתג מחיר גבוה של 450,000 דולר עבור בן שמעון. הסכום ששולם היה גם סממן לעידן חדש בכדורגל הישראלי, שהמשיך מאבקים מול מכבי חיפה על שחקנים דוגמת טל בנין וראובן עטר, והעלה את רף המחירים של השחקנים ושכרם באופן ניכר.
בהפועל חיפה הפך בן שמעון למנהיג, וזכה לכינוי "5 לב אדום" מצד אוהדי הקבוצה. כמו כן, שימש כקפטן הקבוצה והגיע לשיאו בעונת האליפות של הפועל חיפה בשנת 1999 תחת הדרכתו של המאמן אלי גוטמן. בשנת 2000 מאמן הקבוצה גיא לוי רצה לשחרר את בן שמעון מהקבוצה, אך בלחץ רובי שפירא והאוהדים חזר בן שמעון להתאמן עם הקבוצה והצדדים שבו לשתף פעולה. באותה עונה זכה עם הפועל חיפה בגביע הטוטו.
בן שמעון עוד הספיק לשחק בהפועל פתח תקווה ובבני יהודה תל אביב, ובשנת 2003 פרש ממשחק פעיל. בן שמעון ניחן בבעיטה חזקה ומדויקת והיה אמון על ביצוע הבעיטות החופשיות בקבוצותיו. ממצבים אלה כבש מספר שערים במהלך קריירת המשחק.
נבחרת ישראל.
לזכותו של בן שמעון 34 הופעות בנבחרת ישראל. את הופעת הבכורה שלו ערך ב-9 בספטמבר 1992 במשחק ידידות מול נבחרת פולין, ולאחר מכן שיחק במדי הנבחרת במוקדמות מונדיאל 1994 ומוקדמות מונדיאל 1998. את הופעתו האחרונה בנבחרת ערך ב-13 בנובמבר 1999, בהפסד 5-0 לנבחרת דנמרק במסגרת משחקי הפלייאוף של מוקדמות יורו 2000.
קריירה כמאמן.
לאחר פרישתו, החל כמאמן קבוצת הנוער של מכבי תל אביב, ובשנת 2005 מונה למאמן הפועל חיפה, אותה עזב לאחר שנכשל במאמציו לעלות עם הקבוצה לליגת העל.
בעונת 2006/2007 אימן את עירוני קריית שמונה בליגה הלאומית וזכה עמה בגביע הטוטו לליגת המשנה. בתום העונה העלה את הקבוצה לליגת העל לראשונה בתולדותיה. בעונת 2007/2008 הוביל בן שמעון את הקבוצה הצפונית למקום השלישי בליגה, שהקנה לה כרטיס לגביע אופ"א.
באפריל 2008, בעקבות הצלחתו בקריית שמונה, הודיעה מכבי תל אביב על בחירתה בבן שמעון למאמנה בעונת 2008/2009. לפני פתיחת העונה תלו תקוות רבות בקבוצה, בעיקר בשל שחקני הרכש והכסף הרב שהשקיע בעלי הקבוצה, אלכס שניידר. אך אף על פי כן לא הציגה הקבוצה יכולת גבוהה ולאחר 8 מחזורי ליגה בהם השיגה הקבוצה שני ניצחונות בלבד, פוטר בן שמעון מתפקידו.
ב-12 באפריל 2009 חזר בן שמעון לאמן את עירוני קריית שמונה לאחר התפטרותו של אלי כהן בעקבות הידרדרותה לתחתית הטבלה. בן שמעון לא הצליח להציל את הקבוצה מירידה לליגה הלאומית, אך בעונת 2009/2010 זכה עמה שוב בגביע הטוטו לליגה הלאומית, ובתום העונה הוביל אותה בחזרה לליגת העל. בעונת 2010/2011 הוביל בן שמעון את עירוני קריית שמונה לזכייה בגביע הטוטו, והגיע עמה לחצי גמר גביע המדינה. בעונת 2011/2012 זכה עמה בגביע הטוטו בפעם השנייה ברציפות, ובתום העונה הוליך את עירוני קריית שמונה לאליפות הראשונה בתולדותיה. בסיום אותה עונה עזב בן שמעון את הקבוצה בעקבות חילוקי דעות עם בעלי הקבוצה, איזי שרצקי.
לקראת עונת מונה למאמנה של א.א.ק. לרנקה הקפריסאית, ובתום העונה הוביל את הקבוצה למקום הרביעי בליגת העל הקפריסאית.
ב-20 במאי 2013 מונה בן שמעון למאמן הפועל תל אביב. בעונה זו לא הצליח להעפיל לשלב הבתים בליגה האירופית עם הקבוצה, שאף הודחה מגביע המדינה בשלב מוקדם. בליגה סיימה הקבוצה את עונת 2013/2014 במקום הרביעי, וב-26 במאי 2014 סיים בן שמעון את תפקידו בהפועל תל אביב.
ב-11 ביוני 2014 מונה בן שמעון למאמן מכבי פתח תקווה, ובעונת 2014/2015 הוביל את הקבוצה לפלייאוף העליון, והיא סיימה במקום השישי. כעבור שנה וחצי בתפקיד, לאחר חילוקי דעות עם ההנהלה, החליט בן שמעון להתפטר מתפקידו כמאמן הקבוצה.
ב-8 ביוני 2016 מונה בן שמעון למאמן בית"ר ירושלים. ב-30 ביוני התקיים משחקו הרשמי הראשון של בן שמעון כמאמן בית"ר ירושלים בתיקו 0–0 נגד סלובודה טוזלה במסגרת מוקדמות הליגה האירופית, ושבוע לאחר מכן ניצחה הקבוצה 1–0 במשחק הגומלין. בן שמעון הוביל את הקבוצה לשלב הפלייאוף של מוקדמות הליגה האירופית בפעם הראשונה בתולדותיה, ובו הודחה על ידי סנט אטיין. ב-5 בפברואר 2017 פוטר בן שמעון מתפקידו.
ב-14 בפברואר 2017 מונה בן שמעון למאמן מועדון ספורט אשדוד עד תום העונה, עם אופציה לעונה נוספת.
ב-5 ביולי 2017 מונה למאמן נבחרת קפריסין, ובמוקדמות יורו 2020 הוביל אותה למקום הרביעי בבית. בסך הכל אימן את הנבחרת ב-23 משחקים, מתוכם ניצח חמישה משחקים והפסיד ב-14 משחקים, ובינואר 2020 הסתיים חוזהו בנבחרת.
ב-21 בינואר 2020 חזר בן שמעון לקדנציה שנייה כמאמן מועדון ספורט אשדוד. ב-16 בפברואר 2021 האריך את חוזהו במועדון בשלוש וחצי שנים נוספות.
חיים אישיים.
בן שמעון נשוי בשנית. יש לו בת מנישואיו הראשונים ושני בנים מנישואיו השניים.
אחיו, אסי בן שמעון, הוא כדורגלן עבר גם כן.
האנציקלופדיה לחלוצי היישוב ובוניו
סתווניים
סתווניים (שם מדעי: Colchicaceae) היא משפחת צמחים בעלי פרחים הנפוצה באזורים ממוזגים ובאזורים טרופיים ברוב העולם למעט באמריקה הדרומית.
מאפיינים.
סוגי המשפחה הם גאופיטים, בעלי בצל. חלקם בעלי גבעול, ועלים מסורגים. הפרחים לרוב בעלי שישה עלי כותרת (לעיתים עם חלוקה בין שלושה עלי כותרת ושלושה עלים מפרידים), שלושה אבקנים (לעיתים 6), שחלה עילית. מואבקים על ידי חרקים. רבים ממיני הסתווניים מכילים את הרעלן קולכיצין (colchicine), הקרוי אף הוא על שם הסתוונית.
טקסונומיה.
במיונים בוטניים מיקומה השתנה עם השנים (בחלקם לא הייתה קיימת), אך במיונים האחרונים (החל מ-APG II מ-2003) מוקמה תחת סדרת השושנאים. חלק ממיניה נחשבו בעבר (ויש כאלו המחשיבים אותם עד היום) כשייכים למשפחת השושניים.
שמה של המשפחה, בעברית ובלטינית, נלקח מצמח הסתוונית.
סוגים.
תחת המשפחה מסווגים, על פי רוב המיונים, הסוגים הבאים:
מקור חלק מהשמות בעברית, משרד החקלאות.
בארץ.
בארץ ישראל צומחים בר שני סוגים של סתווניים: הבצלציה (מין בודד - בצלציה ארץ-ישראלית) והסתוונית (עשרה מינים - ראו בערך הסוג).
אצטדיון המילניום
אצטדיון המילניום (באנגלית: The Millennium Stadium; בוולשית: Stadiwm y Mileniwm) הוא האצטדיון הלאומי של ויילס הנמצא בקארדיף, ושימושו העיקרי הוא למשחקי רוגבי וכדורגל של הנבחרות הלאומיות. בזמן בנייתו הוא היה האצטדיון הגדול ביותר בבריטניה עם 74,500 מושבים, אך כיום אצטדיון ומבלי, אצטדיון טוויקנהאם ואולד טראפורד גדולים ממנו. אצטדיון המילניום נמצא בבעלות "אצטדיון המילניום בע"מ", שהיא חברת בת של איגוד הרוגבי הוולשי.
האצטדיון אירח את גמר ליגת האלופות לעונת 2016/2017 בו גברה ריאל מדריד על יובנטוס בתוצאה 4-1.
מאפיינים.
לאצטדיון יש 74,500 מושבים וגג שניתן להזזה. זהו האצטדיון השני באירופה שעושה כך, והשני בגודלו בעולם עם גג כזה, אחרי אצטדיון AT&amp;T, ביתה של דאלאס קאובויס. הגג מגן על המשטח מכוחות הטבע. מבנה העל של האצטדיון מבוסס על ארבעה תורנים בגובה 90.3 מטרים.
משטח הדשא הטבעי בנוי כולו ממערכת מודולרית שהותקנה על ידי גרינטק. למשטח יש מערכת השקיה וניקוז מובנית.
מושבים מוספים באירועים מיוחדים כמו גמר גביע ה-FA. המגרש עצמו מונח על 7,400 מזרנים שניתנים להזזה, כך שהאצטדיון יכול לשמש לקונצרטים, תערוכות ואירועים אחרים.
בכל אחד מהברים באצטדיון, "מכונות האושר" יכולות למזוג 12 כוסות בירה בפחות מ-20 שניות. בזמן משחק בין ויילס לצרפת, 63,000 אוהדים שתו 77,184 כוסות בירה, כמעט כפול מ-44,000 הכוסות שנשתו על ידי כמות דומה של אוהדים במשחק באצטדיון טוויקנהאם.
באצטדיון מתגורר נשר, הנקרא "דאד", והוא אולף להרחיק שחפים ויונים מן האצטדיון.
היציע הצפוני.
גודל האצטדיון הוגבל במעט עקב קרבתו לאצטדיון הביתי הקטן יותר של קבוצת הרוגבי של קארדיף. איגוד הרוגבי הוולשי לא הצליח לגייס מספיק כסף לבניית היציע הצפוני של האצטדיון, וועדת הפיס הלאומי לא הסכימה להשקיע בבניית אף חלק של המבנה. האיגוד פנה לקבוצת הכדורגל של קארדיף בשאלה אם תוכל לעבור אצטדיון או לגייס כסף להרחבת האצטדיון הקיים, אך נענו בשלילה. כתוצאה מכך נאלצו לבנות את האצטדיון עם רווח בצורת הקערה שלו. קבוצת הרוגבי של קארדיף הגיעה להסכם עם קבוצת הכדורגל של קארדיף ומועצת העירייה להעביר את "קארדיף בלוז" (קבוצת רוגבי) לאצטדיון העיר קארדיף החדש בתחילת עונת 2009/2010. על אף החשש מבטון חלש באצטדיון של קבוצת הרוגבי של קארדיף, האצטדיון צפוי להיות פעיל עד שנת 2020 לפחות, אלא אם כן האצטדיון ישופץ.
אהרן שויקה
הרב אהרן שויקה (שוויכה) (תרנ"ז 1897 - ד' בשבט תשל"ח ינואר 1978) היה ראש ישיבה ודרשן, נולד בסוריה שימש ברבנות ופעל במצרים ובישראל. רב שכונת מעוז אביב וחבר לשכת הרבנות בתל אביב.