הנקודות שמצוירות על הטפיגרמה משרטטות את "מפל הסביבה" של הטמפרטורה. זהו מפל הטמפרטורה בפועל, והוא שונה מהמפל האדיאבטי היבש או הלח, מפאת ערבול האוויר, הסעה, ותופעות מטאורולוגיות שונות. הסיבה שיש עניין במדידתו היא השוואת טמפרטורת הסביבה לטמפרטורה של "חבילה אוויר" (נפוץ המונח האנגלי Air parcel). חבילת אוויר היא גוש אוויר שגבולותיו דמיוניים, והוא בדרך כלל מתנהג שונה מהסביבה - עולה או יורד. הנחה מאוד חשובה לצורך הניתוח (והיא נכונה בקירוב טוב) היא ההנחה האדיאבטית (ראו תהליך אדיאבטי). לפי הנחה זו, אין חילוף חום בין הסביבה וחבילת האוויר על ידי הולכה. הנחה זו טובה, כיוון שנסיקת חבילת האוויר מהירה יחסית, וחילוף החום אכן זניח.
אוויר חם צפוף פחות מאוויר קר, ולכן יעלה (לפי חוק ארכימדס) - זו קונבקציה אטמוספירית. קונבקציה מעודדת יצירת ענני קומולוס מסוגיהם השונים. מניתוח הטפיגרמה ושרטוט המפלים, ניתן לראות אם חבילת האוויר חמה או קרה מסביבתה, וכך לנבא את ירידתה או עלייתה. מאחר שהנחנו תהליך אדיאבטי, חבילה האוויר אם תעלה, תתקרר לפי אחד משני המפלים האדיאבטיים התאורטיים.
בערך מפל הטמפרטורה באטמוספירה הסבר מפורט על יציבות האוויר בהקשר של מפלים אדיאבטיים, ואולם נוח מאוד לראות את היציבות בטפיגרמה. שהרי אם הטמפרטורה של חבילה המתקררת לפי המפל האדיאבטי היבש גבוהה ממפל הסביבה, האוויר בלתי יציב באופן מובהק - משום שגם לפי התקררות זו, העזה ביותר האפשרית של חבילת האוויר, היא חמה מסביבתה, ולכן תמשיך לנסוק. אם מפל הסביבה הוא בין המפל היבש למפל הלח, הרי היציבות תלויה בשאלה האם החבילה מתקררת לפי המפל היבש או המפל הלח, ולכן מצב זה מכונה בלתי יציב על תנאי. אם מפל הסביבה מתקרר בצורה מתונה אף מהמפל הלח, האוויר יציב, כיוון ששום מפל אינו מאפשר לחבילה להיות חמה מסביבתה. מצב שבו האוויר מתחמם עם הגובה, נקרא אינוורסיה, והוא יציב מאוד.
חבילת אוויר תתחיל לעלות אם למשל אזור מסוים בקרקע מתחמם מהר יותר מסביבתו, וכך אזור מסוים ייצור אוויר קל יותר. גם טופוגרפיה יכולה לגרום לעליית אוויר. זרימה של אוויר במדרונות הרים עשויה להביא לנסיקתו לגובה של מאות או אלפי מטרים.
חבילות אוויר מתחילות בדרך כלל את דרכן יבשות - בהקשר זה, פחות מ-100% לחות. אם הן עולות, הן מתקררות לפי המפל האדיאבטי היבש. בחבילת האוויר יש אדי מים שהיא נושאת עמה מהגובה המקורי שממנו עלתה. בדרך כלל מדובר בגובה הקרקע, ולכן יחס העירוב המתאר את הלחות של חבילת האוויר הוא יחס העירוב של הקרקע, גם כשהחבילה נמצאת בגובה אחר. כאשר חבילת אוויר עולה אם כן, היא מתקררת לפי המפל האדיאבטי היבש (הקווים האופקיים), אם האוויר בלתי יציב. כשהלחות היחסית עולה ל-100% מתחיל עיבוי, ואז היא מתקררת לפי המפל האדיאבטי הלח. בטפיגרמה הלחות היחסית עולה ל-100% כאשר הקו האופקי הרלוונטי המתאר את ההתקררות האדיאבטית היבשה פוגש ביחס העירוב ברוויה בקרקע. מנקודה זו ההתקררות היא לפי המפל האדיאבטי הלח (העקומות), עד שאנו נפגשים במפל טמפרטורה סביבתי יציב. כל הטווח הזה בגובה - מתחילתו של העיבוי, ועד המפגש עם האוויר היציב הוא ענן. אפשר לדעת את גובהו, ולחשב את פוטנציאל המשקעים שלו, באמצעות חישוב האנרגיה הפוטנציאלית הקונבקטיבית הזמינה (CAPE).
formula_1
נקודות הטל בגבהים השונים מצביעות על הלחות בחלקים הגבוהים יותר של האטמוספירה - ככל שהטמפרטורה בפועל רחוקה מטמפרטורת נקודת הטל, כך יבש יותר.
ליתורגיה
הוליהד
הוליהד (באנגלית: Holyhead, בוולשית: Caergybi; 'מבצרו של קאבי') היא עיירה, הגדולה ביותר בצפון מערב אנגלסי שבצפון ויילס.
גאוגרפיה.
הוליהד שוכנת על האי הולי הנמצא כחמישה קילומטרים מחופה המערבי של האי אנגלסי ומחובר אליו במספר גשרים. למרות היותה העיירה המאוכלסת ביותר במחוז אנגלסי (עם 11,431 תושבים) היא איננה משמשת כבירת המחוז. חשיבותה של הוליהד בעת המודרנית נבעה בעיקר משום ששימשה שער עיקרי למשא בין לונדון לאירלנד, לכן היא חוברה ללונדון בדרך היסטורית (כיום כביש A5) ומנמל העיר יצאו מעבורות שחצו את הים האירי.
העיר נוסדה ככל הנראה בתקופה השלטון הרומי בבריטניה, כאשר הוקמה במקום כנסייה יחד עם עיירה קטנה וחומה היקפית. שמה הוולשי של הוליהד נובע מהכינוי למקום כמבצר שהכיל את כנסיית סיינט קאבי: "מבצרו של קאבי", בוולשית 'Caergybi'.
פרוטו-כתב
פרוטו-כתב הוא מערכת סמלים המייצגת אידאוגרמה או נמוניקה אשר קדמה לכתב. מערכת הסמלים נועדה להעביר מידע אך כנראה לא הייתה מסוגלת להעביר מידע ישיר כמו בשפה טבעית ולכן אינה ניתנת להגדרה ככתב, אך דומה לו במובנים רבים. עדויות לפרוטו-כתב ניתן למצוא כבר בתחילת התקופה הנאוליתית בסביבות האלף ה-7 לפנה"ס.
הכתב שהופיע באירואסיה בתחילת האלף ה-3 לפנה"ס לא הופיע יש מאין אלא התפתח בהדרגה מהפרוטו-כתב, וממנו התפתחו כמעט כל סוגי הכתב בעולם הישן.
מכבי שוהם/חבל מודיעין
ליגה ארצית (כדורסל)
התערבות מבוססת ראיות
התערבות מבוססת ראיות (EBP) (באנגלית: Evidence-based practice) היא מערך מובנה של פעולות מקצועיות (במקצועות הייעוץ והטיפול הנפשי), המבוצע בצורה מבוקרת על ידי אנשי מקצוע שהוכשרו לכך. כל רכיב בהתערבות מבוססת ראיות נבדק במחקרים על מנת לאשש את מידת תרומתו לתוצאות ההתערבות. פרקטיקה מבוססת ראיות היא פרקטיקה שבה כל רכיב בנפרד וכל הרכיבים יחד תורמים לקבלת תוצאה מיטבית להתערבות, כאשר היא מבוצעת באופן סטנדרטי על ידי איש מקצוע שהוכשר לכך. התערבות מבוססת ראיות היא מונח שהגיע מתחום הרפואה (רפואה מבוססת ראיות), והורחב גם לתחומים נוספים כמו פסיכולוגיה וחינוך.
מאפייני יסוד.
מטופל.
האדם המקבל טיפול באמצעות התערבות מבוססת ראיות הוא אדם שסובל מבעיה מוגדרת היטב (למשל דיכאון, או חרדה חברתית וכל מצב נפשי אחר שיש לו הגדרה קלינית תקפה). הבעיה המוגדרת היא כזו שניתן לטפל בה באמצעות ההתערבות המסוימת, ושאין התווית נגד לטפל בו בעזרת ההתערבות המסוימת. במובן הזה ההתערבות נתפסת כאמצעי טיפול, באותו אופן שבו ניתוח או טיפול תרופתי נועדו לפתור בעיה רפואית מסוימת.
התערבות.
התערבות היא סדרה מובנית של פעולות טיפוליות שנועדו לתכלית מסוימת. התערבות מבוססת ראיות מוכרחה לכלול רכיבים בדידים הניתנים להגדרה ובדיקה מחקרית ספציפית. מכאן עולה ששיטות טיפול שלא ניתן לזהות בהן רכיבים כאלה אינן יכולות להיות שיטות התערבות מבוססות ראיות.
בסיס ראייתי.
הבסיס הראייתי להתערבות מבוססת ראיות נוצר כמענה לשאלה מחקרית, ולעיתים יותר משאלה אחת. כדי למצוא מענה לשאלות וליצור בסופו של דבר פרוטוקול או 'נוסחה' להתערבות יש לעבור תהליך ליניארי ומובנה כמתואר להלן:
א. בדיקת הספרות הקיימת.
ב. בניית מערך המחקר ישנם סוגים רבים ושונים של מחקר כמותי, כל אחד מהם מיועד לצרכים שונים ונסיבות שונות. בפרקטיקה מבוססת ראיות ישנה חשיבות רבה להתאמת מערך המחקר על כל מרכיביו ומאפייניו, לבעיה אותה רוצים לבדוק.
ג. ניתוח התוצאות: ניתוח התוצאות נעשה בשיטות סטטיסטיות שונות המקובלות לצורך זה במדעי החברה: סוגי רגרסיה שונים, ניתוחי שונות ועוד. בניתוחים אלה יש לשים לב לא רק להבדלים בין קבוצות, אלא גם לגודל האפקט. בניתוח התוצאות חשוב לחוקר להבין לא רק מה השינוי שתרם כל רכיב בהתערבות אלא למה הרכיב הזה תרם, או לא תרם לתוצאה הסופית של ההתערבות.
ד. בניית ההתערבות: בהתבסס על המידע שנמצא במחקר על ההשפעה של כל רכיב בהתערבות, תיבנה בסופו של דבר ההתערבות כולה.
ה. קביעת אמות מידה לעקיבות (Fidelity Scale)
מקורות מידע.
אחת המיומנויות הנדרשות בעת פיתוח של התערבויות מבוססות ראיות היא היכולת לכרות מידע ולברור מתוכו את הרצוי והמתאים. כיום מרבית המידע נמצא באינטרנט. חלקו זמין לכל, גם ללא מנוי או הרשמה כלשהי, חלקו זמין בתשלום, וחלקו זמין רק עבור בעלי מקצוע (רופאים וכדומה).
מקורות מהעולם.
מאגרים המתארים קווים מנחים קליניים, לדוגמה: המרכז לבקרת מחלות ומניעתן (CDC), Agency for Healthcare Research and quality, National Institute fo Clinical Experiance (NICE)
כתבי עת מרכזיים על פרקטיקה מבוססת ראיות: Evidence based Health Policy &amp; Management, Evidence Based Mental Health
מאגרי מידע ואתרים העוסקים ב EBP : ספריית קוקרן, מדליין, ועוד.
אתרי אינטרנט שימושיים: ישנם ברשת מגוון של אתרים המציעים כלים פרקטיים לשימושם של העובדים עם פרקטיקה מבוססת ראיות. מרבית האתרים זמינים ללא הרשמה או תשלום. חלקם ספציפיים למקצוע טיפול אחד ואחרים כלליים יותר דוגמאות לאתרים כאלה : Center for Evidence Based Mental Health institute of Health - Oxford הוא אתר העוסק בבריאות הנפש ומציע ערכת כלים, קישורים, קווים מנחים קליניים, מאמרים מלאים ועוד.
אתר אחר, Evidence Based Medicine או EBM מציע כלים בתחום קבלת החלטות מבוססי ראיות במקצועות הבריאות, על ידי הכוונה לחיפוש מקורות ספרותיים, והערכה ביקורתית שלהם.
מקורות מישראל.
בישראל פועלת החברה הישראלית לאיכות ברפואה, המפעילה אתר אינטרנט בעברית עם כלים שונים בתחום הפקטיקה מבוססת ראיות. האתר זמין למשתמשים רשומים ואנשי רפואה.
מקור מידע נוסף בעברית הוא אתר הספרייה לרפואה ומדעי הבריאות של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
דוגמאות להתערבויות ומודלים מבוססי ראיות בבריאות הנפש.
אין טיפול או התערבות התקפים כהתערבות מבוססת ראיות לכל אוכלוסייה בכל מצב. התערבות יכולה להיות מוכחת כיעילה לקבוצות ספציפיות. לדוגמה:
טיפול קוגניטיבי התנהגותי (CBT) - כטיפול בדיכאון אצל אנשים מבוגרים.