בשנת 2019 השתמש וינטרוב בדירוג המוגן המאפשר לו להיכנס למספר תחרויות עם הדירוג בו היה לפני הפציעה כדי לשחק במוקדמות הרולאן גארוס. וינטרוב הפסיד בסיבוב המוקדמות הראשון. מספר כלי תקשורת הביעו ביקורת על כך שהשתתף בתחרות לטענתם רק כדי לקבל את הפרס הכספי (7,000 אירו) על אף שלא היה מסוגל לשחק בצורה תחרותית. וינטרוב הדף את הטענות.
בהמשך השנה השתמש בדירוג המוגן כדי לשחק במוקדמות בניופורט, בהגרלה הראשית בתחרות בוינסטון-סיילם (הפעם השלישית בקריירה בה שיחק בהגרלה ראשית בתחרות ATP), ובמוקדמות תחרות בסנקט-פטרסבורג. בכולם הפסיד בקלות בסיבוב הראשון.
בתחילת 2020 השתתף במוקדמות אליפות אוסטרליה והפסיד בסיבוב הראשון, במה שהוגדר על ידו כמשחק האחרון בקריירה.
זוגות.
בסבב הזוגות זכה וינטרוב בשלוש תחרויות צ'לנג'ר: באפטוס ב-2008 (עם נועם אוקון), בסינגפור ב-2012, ובסין ב-2015 (יחד עם דודי סלע). שלוש פעמים נוספות הפסיד במעמד הגמר. בשיאו הגיע למקום ה-246 בעולם בזוגות, ב-25 בפברואר 2013.
הופעות בגביע דייוויס.
וינטרוב ייצג את ישראל בגביע דייוויס במשך 6 שנים בין השנים 2011-2016. בשנים אלו שימש כמחבט השני של הנבחרת והשתתף עימה במשחקי הבית העליון בשנת 2013.
מאזנו של וינטרוב בגביע דייוויס: 10-6, מתוכם שלושה ניצחונות על שחקנים במאיה הראשונה.
אפקט דאנינג-קרוגר
אפקט דאנינג־קרוגר הוא הטיה קוגניטיבית שבה אנשים חסרי ידע מעריכים את יכולותיהם כגבוהות יותר מכפי שהן באמת, וסובלים מעליונות שגויה. הטיה זאת מיוחסת לחוסר שימוש של האדם במטא קוגניציה על מנת לזהות את חוסר הידע שלו.
מן הצד השני, אנשים בעלי ידע עלולים להניח בטעות שלאחרים יש הבנה שוות ערך לשלהם, וכך להעריך את עצמם בטעות באופן נמוך מערכם האמיתי.
סיבה נוספת לתופעה היא שאדם חסר השכלה רלוונטית אינו מודע להיקפו של התחום הרלוונטי ולכן עלול להעריך ביתר את ידיעותיו המועטות. לעומת זאת אדם בעל השכלה מרובה בתחום מסוים ומודעות להיקפו הרחב של תחום זה, עלול להעריך בחסר את הידע שלו ביחס לגבולות הרחבים של התחום.
העלאת הרעיון.
התופעה נבדקה לראשונה בסדרת ניסויים שפורסמו ב-1999 על ידי דייוויד דאנינג וג'סטין קרוגר מהמחלקה לפסיכולוגיה, אוניברסיטת קורנל.
הם ציינו מחקרים קודמים אשר טוענים שמחסור בידע גורם לעיתים קרובות לביצוע לא מספק של משימות. דפוס זה נראה במחקרים של משימות בתחומים כגון הבנת הנקרא, הפעלת רכב מנוע ומשחק של שחמט או טניס.
דאנינג וקרוגר סברו שלתחום התמחות ספציפית, ואצל אנשים ללא הכשרה מתאימה הוא יגרום:
דאנינג השווה תופעה זו למצב שבו אדם בעל נכות קיצונית בגלל פגיעת מוח אינו מודע לכך ואף מכחיש את מצבו אפילו במקרה של נכות קיצונית כמו שיתוק או עיוורון.
מחקרים תומכים.
דאנינג וקרוגר בדקו היפותזה זאת על סטודנטים לתואר ראשון בקורסים לפסיכולוגיה.
בסדרת מחקרים, הם בחנו את הערכה העצמית של הנבדקים בתחומי לוגיקה, לשון והומור.
לאחר שקיבלו את תוצאות המבחן, הנבדקים התבקשו לדרג את עצמם שוב: הקבוצה המוסמכת העריכו את עצמם במדויק, בעוד שהקבוצה הלא מוסמכת עדיין הפריזו בהערכתם.
כפי שדאנינג וקרוגר ציינו,
לעומת זאת, אנשים עם יכולת אמיתית נטו להפחית בערכה של המיומנות היחסית שלהם. בהערכה גסה, משתתפים שהיה להם קל באופן יחסי לבצע את המשימות, הניחו בטעות, במידה מסוימת, שמשימות אלו חייבות להיות קלות גם לאחרים.
מחקר עוקב, שדווח באותו עבודה, טוען שסטודנטים חסרי יכולת שיפרו את יכולתם לדרג את עצמם אחרי מעט שיעורים בכישורים אשר חסרו להם בעבר, ללא קשר לשיפור הזניח בכישוריהם בפועל.
ב-2003, דאנינג וג'ויס ארלינגר מאוניברסיטת קורנל, פרסמו מחקר שמצא שאנשים משנים את הערכתם העצמית בהתאם להערכה חיצונית באופן שונה.
משתתפי הניסוי, סטודנטים לתואר ראשון באוניברסיטת קורנל, נבחנו בגאוגרפיה. הבחנים נועדו להשפיע על הערכתם העצמית של הנבחנים, חלקם באופן חיובי וחלקם באופן שלילי, על ידי הצגת שאלות קלות או קשות. לאחר מכן, הנבחנים התבקשו לדרג את ביצועיהם. אלו שקיבלו את המבחנים הקלים דיווחו על ביצועים טובים יותר באופן משמעותי מאלו שקיבלו את המבחנים הקשים.
דניאל איימס ולארה קאמרת' הרחיבו עבודה זאת גם לרגישות לזולת, והתפיסה העצמית של נבדקים עד כמה רגישים הם היו.
חוקרים אחרים טענו שאפקט זה אינו כה ברור ועשוי להיות בשל רמות רעש ומשוא פנים. בסדרה של 12 משימות על פני שלושה מחקרים, החוקרים מצאו כי במשימות קשות באופן מתון, המבצעים הטובים והגרועים ביותר שונים מעט מאוד ברמת דיוק, ובמשימות קשות יותר שיפוטם של המבצעים הטובים ביותר היה פחות מדויק משל המבצעים הגרועים ביותר. דפוס זה מצביע ששפיטה בכל רמות המיומנות כפופים לרמות דומות של טעויות.
ארלינגר ואחרים (2008) ניסו לבחון הסברים חלופיים, אך הגיעו למסקנות דומות לעבודה המקורית.
העבודה מסכמת שהסיבה העיקרית היא כי, בניגוד לבעלי ביצועים גבוהים, "בעלי ביצועים נמוכים לא לומדים ממשוב המצביע על צורך בשיפור."
מחקרים על אפקט זה נוטים להתרכז בנבחנים אמריקאיים. מחקרים שנעשו על נבחנים מזרח אסיתיים מצביעים שכוחות חברתיים שונים משחקים תפקיד בתרבויות שונות.
מזרח אסייתיים נוטים לזלזל ביכולתם, והצלחה פחות מן המצופה היא דרך לשיפור עצמי והסתדרות עם אחרים.
פרסים.
דאנינג וקרוגר זכו בפרס הסאטירי איג נובל בפסיכולוגיה על עבודתם באפקט זה.
אזכורים היסטוריים.
אף על פי שאפקט דאנינג-קרוגר פורסם בשנת 1999, דאנינג וקרוגר ציינו הערות היסטוריות דומות של פילוסופים ומדענים, כגון קונפוציוס ("ידע אמיתי הוא לדעת את היקף הבורות של עצמך") וצ'ארלס דרווין, שאותו הם ציטטו בעבודתם המקורית ("בורות מולידה ביטחון עצמי לעיתים קרובות יותר מאשר ידע").
נאור אורמיה
נאור אורמיה (במקור אורמיאן, נולד ב-6 באפריל 1992) הוא זמר ישראלי.
ביוגרפיה.
אורמיה נולד, גדל והתחנך בראשון לציון. בנעוריו התפרנס מנגינה בדרבוקה ומעבודה כמלצר-מזמר.
אורמיה מעיד על עצמו שהוא הושפע ממוזיקה מצרית, שכן הוא בא ממשפחה יוצאת מצרים ומהזמרים אום כולתום ופריד אל-אטרש, וכן ממוזיקה שחורה ומוזיקת נשמה ומהזמרים אלביס פרסלי וארית'ה פרנקלין.
אורמיה שירת בצה"ל בלהקה הצבאית של חיל האוויר.
קריירה.
בשנת 2009 פגש את הסוכן רוברטו בן שושן בזמן שאכל במסעדה, אורמיה יצר עמו קשר ולאחר מכן חתם על חוזה בסוכנות של בן שושן. ב-26 באוקטובר 2010 הוציא אורמיה את אלבום הבכורה שלו בשם "נאור אורמיה". לקראת יציאת האלבום יצאו הסינגלים "מה שאת צריכה" (שנכנס למצעד השנתי של רשת ג' וערוץ 24), "איפה הימים" (את השניים האחרונים אורמיה גם כתב והלחין), "אני מת לדעת" ו"אהבת חיי", במקביל ליציאת האלבום יצא לאור גם "תהיי אתי" ו"לכי לך".
במצעד השנתי לשנת תש"ע נבחר אורמיה ל"תגלית השנה", בתחנות הרדיו האזוריות רדיו דרום ורדיו ירושלים ובתחנות נוספות. במצעד השנתי של רשת ג' הגיע שירו "מה שאת צריכה" למקום ה-31.
ב-8 בדצמבר 2010 הועלה בערוץ ה-YouTube של אורמיה הסינגל "לא מוצא את עצמי", בדרך לאלבום שני תחת אותו השם. הסינגל "לא מוצא את עצמי" היה השיר הראשון של אורמיה שהתקבל גם בתחנת הרדיו גלגלצ. בינואר 2011 יצא סינגל נוסף, "יוצא מדעתי", מהאלבום העתידי.
ב-16 במרץ 2011 הוציא אורמיה לתחנות הרדיו את השיר "בצעדייך",השיר הוא סינגל שלישי מאלבומו השני "לא מוצא את עצמי". באלבום השני כתב והלחין אורמיה את השיר "תני לי להיות", שיצא גם כסינגל רביעי מהאלבום. בחודש אוגוסט באותה שנה הוציא הזמר הצעיר את השיר "הרוח", אותו כתב והלחין לעיבוד מוזיקלי של תמיר צור. במהלך חודש נובמבר 2011 הוציא את השיר "משתגע", סינגל שישי במספר לקראת האלבום השני שתוכנן לצאת בתחילת 2012.
ב-7 בפברואר 2012 השתתף אורמיה בדואט עם הזמרת שרית אביטן בשיר "בלילות". נכון ל-20 בנובמבר 2012, השיר זכה ל-1.2 מיליון צפיות ביוטיוב. וידאו הקליפ של השיר הועלה ב-8 בפברואר 2012 ומספר הצפיות בו, נכון ל-20 בנובמבר 2012, עומד על 530,000. ב-15 באוגוסט 2012 הוציא אורמיה את האלבום השני שלו בשם "תתני קצת ממך".
במהלך הקיץ של 2014 השתתף בשיר האהבה: "שיר אהבה בשבילך" יחד עם איזי, האולסטארס וענבל ביבי.
בשנת 2014 אורמיה השתתף בתוכנית המציאות, "הצילו! אני לא יודע לבשל" בשידורי קשת של ערוץ 2. בשנת 2020 אורמיה הוציא 3 שירים לקראת אלבומו החדש.
בשנת 2021 השתתף בעונה השמינית של תוכנית הריאליטי "הכוכב הבא" בערוץ 12, נכנס לנבחרת והודח בשלב הדו-קרב הראשון.
דוד בלאס
דוד בלאס (נולד ב-1945) הוא איש עסקים ישראלי שנחשב בשנות ה-80 כמלך השוק האפור. הורשע בהוצאת עשרות מיליוני דולרים במרמה מכספי התק"ם אותם ניהל.
ביוגרפיה.
בלאס נולד למשפחת סוחרים יוצאי סוריה. הוא התחתן עם איזבל, בת של סוחר טקסטיל יהודי מהעיר מנצ'סטר. בעזרת כספים שקיבל מבני משפחתו הוא החל להיות פעיל מאוד בשוק ההון ובשוק האפור. בין השאר רכש ב-1984 בניין מסוכנות הרכב "נוע", שאחד מבעליה היה עזר ויצמן. בעקבות העסקה קיבל חשיפה תקשורתית, מאחר שויצמן ייסד באותה עת מפלגה חדשה בשם "יחד", וחזר לפוליטיקה לאחר הפסקה של מספר שנים. בלאס גם החזיק באותה עת מניות בעיתון הכלכלי "גלובס".
פרשת בלאס.
פרשת בלאס אירעה על רקע הסחרור האינפלציוני בישראל של שנות השמונים. באותה תקופה ניהל בלאס את תיק ההשקעות של התק"ם. בפברואר 1985 התברר שהכספים נעלמו, לאחר שרכש מניות על שמו בחברות הסנה, בנק הספנות וקונצרן כלל באמצעות תיק ההשקעות של התק"ם והלוואות בשוק האפור.