אמה גרין
אמה גרין טרגרו (בשוודית: Emma Green Tregaro, נולדה ב-8 בדצמבר 1984 בברגסיון שבשוודיה) היא אתלטית שוודית. שמתחרה בקפיצה לגובה.
ההישג הגדול ביותר של גרין הוא זכייתה במדליית ארד באליפות העולם שנערכה ב-2005 בהלסינקי ובה גם שברה את שיאה האישי (1.96 מטר). ב-20 באוגוסט 2005 באליפות שוודיה שברה את שיאה האישי והעמידה אותו על 1.97 מטר.
חייה האישיים.
גרין טרגרו נישאה למאמנה יאניק טרגרו במרץ 2011, המאמן גם את אלופת העולם בקפיצה לגובה קייסה ברגקוויסט וקופץ המשולשת אלוף אולימפי ואלוף עולם כריסטיאן אולסון.
ב-אוגוסט 2013 כתומכת של קהילת הלהט"ב, צבעה גרין-טרגרו את ציפורני ידיה בצבעי דגל הגאווה, במהלך תחרות הקפיצה לגובה באליפות העולם שנערכה במוסקבה, כאות הזדהות עם קהילת הלהט"ב הסובלת ברוסיה. בעקבות כך, מתחה הקופצת במוט, שיאנית העולם האלופה האולימפית ואלופת העולם ילנה איסינבייבה מרוסיה ביקורת פומבית ואמרה כי: "אנחנו ברוסיה שונים ככל הנראה ממדינות אחרות. אנחנו אנשים נורמלים, סטנדרטיים. אנחנו חיים בנים עם בנות". על דבריה אלו קיבלה איסינבייבה ביקורת נוקבת מקרב ספורטאי העילית בעולם, בהם האתלטים אלופים אולימפיים מייקל ג'ונסון מארצות הברית ודניס לואיס מבריטניה וסגן אלוף העולם ניק סימונדס מארצות הברית שהקדיש את מדליית הזהב בה זכה לקהילה הגאה.
מנהגי אבות ברומא העתיקה
מנהג אבות ברומא העתיקה (בלטינית: Mos Maiorum) הם שורה של נורמות חברתיות ששלטו במעמדות הגבוהים של רומא העתיקה בתקופת הרפובליקה והקיסרות.
את מנהג האבות אפשר לכנותו גם קוד הנוביליטאס. הנוביליטאס מציגה את ערכיה כאידיאל הטבוע בתוכה. כאשר ההיסטוריה והמסורת משתלבות משלוש סיבות: הראשונה היא - כאשר אדם לומד את המוסר ממי שכיהן קודם ובמיוחד מסיפורי גבורה. השנייה היא - מעמד גבוה של האליטה ומעט הגנה חוקתית עליה, האליטה הסתמכה בעיקר על כוח כבוד ועבר. השלישית - המשפחה עדיפה על היחיד, היא מעניקה תדמית וגאווה. מנהג אבות לא רק ציין כמיהה לעבר השמרני אלא גם מסתתרים בתוכו מובנים כמו Virtus, Dignitas, Honestas, Officium, beneficia, Gloria, Libertas, concordia.
"Mos maiorum" – "From which the speaker selected those
Precedents(exempla) which supported his argument."
1597 לפנה&quot;ס
1812 לפנה&quot;ס
1793 לפנה&quot;ס
כוח ברוטלי
כוכבית
כוכבית (*) היא סימן כתב השואב את שמו מצורתו ככוכב קטן.
ראשית השימוש בכוכבית מתוארך לימי הביניים, לצורך סימון תאריכי לידה בעת שרטוט עצי המשפחה של משפחות האצולה הפיאודלית. הצורה המקורית הייתה של כוכב בן שש זרועות, כל זרוע כזיז הבולט מן המרכז.
הסימן הופיע בצורתו זו ברוב מכונות הכתיבה והמדפסות, ואולם מכונות אחדות התקשו לתאר את כל שש הזרועות בנפרד וכך גרמו לכוכבית להיראות ככתם דיו קטן וחסר משמעות. לכן, מערכות רבות משתמשות בכוכבית בת חמש זרועות, אשר כונתה "הכוכב הערבי" ולה תו יוניקוד משלה (٭).
שימושים לשוניים.
בטקסט כתוב, הכוכבית מסמלת הערת שוליים או כל הערה חשובה אחרת שלא נמצא לה מקום בטקסט הראשי. כך, לדוגמה, פרסומאים רבים מפרסמים מודעות שבהן מופיעה כוכבית קטנה לצד משפט מסוים, על מנת לסמן לקורא כי ישנן הערות-אגב או מגבלות כלשהן המצוינות בתחתית העמוד. כאשר יש יותר מהערה אחת בעמוד, מקובל להשתמש במספר עולה של כוכביות לסימון ההערות השונות. כלומר, ההערה הראשונה תסומן ב־*, השנייה ב־**, וכן הלאה.
בטקסט אלקטרוני ללא עיצוב, למשל בהודעות דואר אלקטרוני, הכוכבית משמשת להדגשת טקסט מסוים:
כמו כן, משמשת הכוכבית כתחליף לתבליט (bullet) כאשר הטקסט מכיל רשימות (ללא מספור).
בבלשנות היסטורית, כוכבית בסמוך למלה מסוימת מציינת שהמלה היא שחזור של צורת מילה קדומה יותר, שאיננה מתועדת. בבלשנות תאורטית, ובמיוחד בתחביר, כוכבית בסמוך למילה או פסקה מציינת שקיימת בה טעות דקדוקית.
הכוכבית משמשת לצנזור מילים גסות.
שימושים מודרניים.
בעידן האינטרנט של היום, נהוג להשתמש בכוכבית בפורומים, צ'אטים, קבוצות דיון ותוכנות מסרים מיידיים, על מנת לציין כי חלה טעות כתיב בהודעתו הקודמת של הכותב.
הכוכבית משמשת לעיתים כתחליף לסימן הכפל במתמטיקה, שכן במחשבים, מחשבונים, מערכות הפעלה, תוכנות ומקלדות של היום, אין מקש כפל זמין על מקלדת פשוטה (מלבד האות הדומה לX בלועזית). ניתן כיום להשתמש בתו יוניקוד (×), אך אין הוא בהישג ידו של המשתמש הממוצע. לכוכבית מספר שימושים נוספים במתמטיקה. הכוכבית מציינת קונבולוציה בין שתי פונקציות, בגאומטריה דיפרנציאלית, באנליזה פונקציונלית, ובאלגברה ליניארית לציון מרחב דואלי של מרחב ווקטורי שיסומן ב-formula_1 ולעיתים, בעיקר בהקשרים פיזיקליים, הסימון formula_2 מסמן את הצמוד המרוכב של המספר המרוכב formula_3.
בלוגיקה מתמטית ומדעי המחשב, משמשת כוכבית לכתיב מתמטי של כוכב קלין.
במערכות הפעלה רבות משמשת הכוכבית כ-Wildcard, דהיינו מחליפה מחרוזת כלשהי בשמו של קובץ או מחיצה.
למשל ב Unix, הפקודה
ls a*b
תציג את כל הקבצים שמתחילים ב a ומסתיימים ב b.
בשפות מחשב שונות, כגון פסקל, משתמשים בכוכבית לציון הערה פנימית של התוכניתן. במדיה־וויקי יש לכוכבית שימוש מיוחד – היא משמשת ליצירת תבליטים (פתיח למשפט או סעיף הנראה כצורה גרפית). בשפות C ו- ++C משמשת הכוכבית לציון מצביע לכתובת בזיכרון.
בשפות אחרות, כגון Visual Basic, הכוכבית משמשת לייצוג רצף תווים כלשהו. בשאילתות בשפת SQL שמור לכוכבית שימוש אחר: כתיב מקוצר לשליפת הערכים מכל העמודות הקיימות בטבלה.
אלי גוטמן
ישראל (אלי) גוטמן (נולד ב-24 בפברואר 1958) הוא מאמן כדורגל ישראלי לשעבר, כיום משמש כפרשן בערוץ הספורט.
כמאמן זכה גוטמן בגביע המדינה עם הפועל באר שבע בשנת 1997, הוביל את הפועל חיפה לאליפות היחידה בתולדותיה בשנת 1999, וזכה עם הפועל תל אביב בדאבל בשנת 2010. לאחר מכן הוביל את הקבוצה לשלב הבתים של ליגת האלופות ולזכייה בגביע נוסף. בין השנים 2011–2015 היה גוטמן מאמן נבחרת ישראל.
קריירה כמאמן.
ראשית הקריירה.
גוטמן, בעברו מורה לחינוך גופני בבתי ספר ובמכללה האקדמית בווינגייט, החל את הקריירה כמאמן בליגות נמוכות באזור הצפון. בעונת אימן את הפועל טירת כרמל ועמה העפיל לליגה הארצית. בעונת 1989/1990 אימן את מכבי טמרה בליגה הארצית, ובסופה ירד עמה לליגה א'. בהמשך שימש גוטמן כעוזרו של שלמה שרף במכבי חיפה, עמה זכה בדאבל בעונת 1990/1991. לאחר מכן אימן בקבוצות הפועל צפרירים חולון, מכבי הרצליה והפועל בית שאן.
את הפריצה המשמעותית עשה גוטמן בעונת 1996/1997 בהפועל באר שבע, שזכתה בהדרכתו בגביע המדינה. גוטמן הביא לקבוצה זרים כישרוניים דוגמת ג'ובאני רוסו וסיאד חלילוביץ'. שנה לאחר מכן עבר לאמן את הפועל חיפה של רובי שפירא, אליה הביא עמו את רוסו. בעונתו השנייה בקבוצה, 1998/1999, זכה גוטמן באליפות הראשונה בתולדות הקבוצה, ובעונה שלאחר מכן זכה להצלחה יחסית בזירה האירופית עת חלפה על פני קבוצות כמו בשיקטש וקלאב ברוז'.
תחילת שנות האלפיים.
בעונת 2000/2001 עבר גוטמן לאמן את קבוצת בית"ר ירושלים שנרכשה על ידי איש העסקים, גד זאבי. זאבי איפשר למאמן לבצע רכש משמעותי בסכומים גבוהים, והמאמן בנה סגל נוצץ שכלל את יוסי אבוקסיס, אלון מזרחי שחזר לאחר שנתיים לא מוצלחות באירופה ורוסו, שהמשיך להתלוות לגוטמן. הציפיות מהקבוצה היו גדולות מהרגיל. גוטמן זכה עם בית"ר ירושלים בגביע השלום ברומא ב-10 בספטמבר 2000. הקבוצה נאבקה על האליפות, אך הלחץ מצד האוהדים הלך וגבר, ונשמעו לא אחת טענות שהכדורגל של הקבוצה לא מלהיב כלל, אלא טקטי ומשעמם. גוטמן עזב באמצע העונה כאשר הקבוצה במקום השני, לאחר שאושפז עקב בעיות לב. לאחר אותה עונה ניסה לחזור למרכז הזירה בקבוצות הפועל פתח תקווה, הפועל חיפה והפועל באר שבע, אך לא זכה להצלחה רבה.
בעונת אימן גוטמן בקבוצת פאראלמיני בקפריסין והיה שותף להנצלותה מירידה, ובעונת הגיע עם הקבוצה למקום חמישי בליגת העל הקפריסאית. לקראת עונת 2006/2007 עזב גוטמן את תפקידו בקפריסין וחתם במכבי נתניה. באמצע אותה עונה הוא פוטר לאחר שהתגלעו מחלוקות בינו ובין הבעלים דניאל יאמר. גוטמן חזר לקפריסין, והתמנה כמאמן א.א.ל. לימסול. באמצע עונת התפטר מלימסול.
הפועל תל אביב.
ב-4 בדצמבר 2007 מונה למאמן הפועל תל אביב, במהלך עונת 2007/2008, לאחר שהקבוצה נקלעה לתחתית הטבלה ומאמנה גיא לוזון התפטר. גוטמן מינה את יוסי אבוקסיס לעוזרו. בעונה זו הציל גוטמן את הפועל מירידה לליגה הלאומית והגיע עמה לגמר הגביע, שם הפסידה לבית"ר ירושלים. בעונת 2008/2009 הוביל את הפועל להתמודדות על האליפות מול מכבי חיפה, אך לבסוף הקבוצה סיימה במקום השני. בעונת 2009/2010 העפיל גוטמן עם הפועל תל אביב לשלב 32 האחרונות של הליגה האירופית, לאחר שסיימו במקום הראשון בשלב הבתים, תוך הצגת כדורגל התקפי ומלהיב, עם ניצחונות על סלטיק, ראפיד וינה (פעמיים) והמבורג. בתום העונה זכה גוטמן בדאבל עם הפועל תל אביב. בגמר גביע המדינה גברה הקבוצה על בני יהודה, וארבעה ימים מאוחר יותר ניצחה את בית"ר ירושלים באצטדיון טדי משער של ערן זהבי בדקה האחרונה של המשחק, וזכתה גם באליפות (בעונה שבה הופעלה שיטת הקיזוז). קבוצתו כבשה את מספר השערים הגבוה ביותר בליגה (87), והפסידה פעם אחת בלבד (למכבי חיפה במחזור ה-4).