בישראל הוסדר פיקוח חדרי הכושר בחוק מכוני הכושר, שקבע מספר כללים לניהול ואימון בחדרי כושר. בין השאר, נקבע כי:
על החוק התווספו חוזרים רבים שהופצו בנפרד ומגדירים ביתר דיוק מהו "חדר כושר" (כך למשל נוספו מתקני אימון גופני בפארקים ציבוריים), מיהו "מדריך מוסמך", איזו הסמכה נדרשת, תאריך הוצאת הבדיקה הרפואית ועוד. בהמשך נידון החוק מספר פעמים בוועדת החינוך של הכנסת, והוספו לו עדכונים שונים הנוגעים להסדרת אימון גופני בגילים מתחת ל-14 במסגרת בתי הספר.
בציבור החרדי והדתי.
עקב ביקוש גובר והולך, נוסדו ב-20 שנה האחרונות חדרי כושר בהפרדה מגדרית לגברים ונשים, לאלו שמטעמי דת מעדיפים לא להתאמן במעורב.
אמריקניזציה
אמריקניזציה הוא מונח המשמש לתיאור תהליכי הסתגלות כלל-עולמיים למנהגים האמריקנים, קרי: אותם מאפיינים והלכי הרוח המאפיינים את ארצות הברית במישור התרבותי, החברתי והכלכלי. בשנת 2007 היוותה אוכלוסיית ארצות הברית כ-5% מאוכלוסיית העולם כולו, והתמ"ג שלה היווה רבע מהתוצר העולמי הגולמי – מה שמעיד על עוצמה כלכלית גדולה, אחת הסיבות לאמריקניזציה. כאשר התהליך מתקיים באי-רצון או בצורה בלתי נמנעת המונח יהיה בדרך כלל בעל משמעות שלילית. כאשר התהליך מתקיים מרצון, הוא יהיה לרוב בעל משמעות חיובית.
במהלך שנות ה-20 של המאה ה-20 שימש המושג "אמריקניזציה" בהקשר של פרויקטים לקליטת המהגרים הרבים שהגיעו לחופיה של ארצות הברית והפיכתם לאמריקנים.
תהליך האמריקניזציה כולל תפיסות כלכליות ומדיניות, שיטות מסחר וקנייה ותפיסות בתחומי התרבות, כגון סרטים וסדרות. זה כולל גם את מבנה השפה בה אנו מדברים ושימוש בסלנג. בנוסף, שינוי בלבוש ללבוש שאופייני לחברה האמריקנית.
תהליך האמריקניזציה הוא כלל עולמי, נעשה בהדרגתיות ומושפע מן התרבות האמריקאית. תהליך זה כולל אנשים/מקומות/תרבויות ופריטים שמשמשים אותנו ביום יום. לדוגמה, חברות כגון "אפל", "מקדונלד'ס" וכו' כיום נמצאות לא רק באמריקה אלא ברחבי העולם.
יש הרואים בתהליך האמריקניזציה מקבילה מודרנית לתהליך ההתייוונות המקראי.
פוליטיקה.
ממשלות רבות אשר הוקמו על ידי ארצות הברית לאחר מלחמות או לאחר תהליך דה-קולוניזציה עוצבו על בסיס המערכת האמריקאית, בהן: יפן, גרמניה, הפיליפינים, איי מרשל, קובה (עד 1959), דרום וייטנאם (עד 1975), קוריאה הדרומית, אפגניסטן, עיראק, גרנדה ומספר מדינות נוספות בדרום אמריקה.
מדיה.
התפשטות מוצרי תרבות אמריקאיים כגון תוכניות הטלוויזיה, הסרטים והמוזיקה הפכו עם השנים לגורם העיקרי לאמריקניזציה של התרבות המקומית במדינות שונות ברחבי העולם. תוכניות טלוויזיה אמריקאיות משודרות כיום ברחבי העולם. על פי סקר שבוצע על ידי Radio Times, הסדרות "משפחת סימפסון", "אבודים" ו"עקרות בית נואשות" הן בין הסדרות הנצפות ביותר כיום, כאשר הסדרה "CSI" היא הסדרה הנצפית ביותר ב-20 המדינות אשר השתתפו בסקר. גם הסרטים האמריקאים פופולריים מאוד בעולם. כל 20 הסרטים הרווחיים ביותר בכל הזמנים הופקו בארצות הברית או בעלי השפעה אמריקאית (חברת הפצה אמריקאית, מפיק אמריקאי או צוות שחקנים אמריקאי). אמנים אמריקאיים רבים זכו לאורך השנים לפרסום רב ברחבי העולם. אמנים כמו פרנק סינטרה, מייקל ג'קסון ואלביס פרסלי זכו להכרה רבה ברחבי העולם ומכרו כל אחד מעל 500 מיליון אלבומים ברחבי העולם. אלבומו של מייקל ג'קסון "Thriller" נמכר ב-104 מיליון עותקים ונחשב לאלבום הנמכר ביותר של כל הזמנים.
עסקים ומותגים אמריקאיים.
האמריקניזציה גם הביאה עמה את תרבות הצריכה, המעודדת צריכה מתמדת של מוצרים (בעיקר מותרות), ומותגים. שבעה מתוך עשרת המותגים המובילים בעולם מגיעים במקור מארצות הברית. קוקה-קולה, שבעבר נמצאה בראש הרשימה, נחשבת בעיני רבים כסמל לאמריקניזציה. 13 מתוך 25 החברות הגדולות ביותר בעולם מבוססות בארצות הברית. החברות הללו נחשבות בעיני רבים כמשווקות של מוצרי האמריקניזציה ברחבי העולם. רבות מחברות המחשוב הגדולות בעולם הן חברות אמריקאיות, כגון מיקרוסופט, אפל, דל ו-IBM. מרבית תוכנות המחשב אשר נמצאות כיום בשימוש ברחבי העולם פותחו על ידי חברות אמריקאיות.
מזון מהיר.
מזון מהיר וקוקה-קולה נחשבים כיום על ידי רבים כסמלים הבולטים לדומיננטיות ולהשפעה של ארצות הברית. חברות אמריקאיות כמו סטארבקס, מקדונלד'ס, בורגר קינג, KFC, דומינו'ס פיצה מחזיקות כיום סניפים רבים ברחבי העולם.
דוגמה מרכזית ובולטת לתופעת האמריקניזציה בתחום המזון ניתן למצוא ברשת המזון המהיר מקדונלד'ס שנוסדה בשנת 1940. היא הובאה לישראל בשנת 1993 כאשר סניפה הראשון הוקם בקניון איילון ברמת גן בתאריך 14 באוקטובר 1993. כיום יש 178 סניפים ברחבי ישראל.
אנגלוז השפה.
האמריקניזציה באה לידי ביטוי גם בהשפעה על שפות שונות, ולוקחת חלק באנגלוז השפה וביצירת הסלנג, במדינות רבות בעולם משתמשים באופן קבוע במילים כגון: היי (Hi), ביי (Bye), ואוקיי (Okay).
מרסדס, נסיכת אסטוריאס
מריה דה לאס מרסדס איזבל תרזה כריסטינה אלפונסה, נסיכת אסטוריאס (בספרדית: María de las Mercedes de Borbón; 11 בספטמבר 1880 – 17 באוקטובר 1904) הייתה נסיכת אסטוריאס, יורשת העצר של ספרד בכל שנות חייה, ולתקופה של ששה חודשים בין 1885 ל-1886 הייתה גם המלכה בפועל וראש המדינה.
ביוגרפיה.
מרסדס נולדה ב-11 בספטמבר 1880 במדריד כדונה מריה דה לאס מרסדס דה בורבון והבסבורגו-לורנה, והייתה בתם הבכורה של אלפונסו השנים עשר, מלך ספרד ושל מריה כריסטינה, ארכידוכסית אוסטריה, בתם של קרל פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה ואליזבת פרנציסקה, ארכידוכסית אוסטריה. עם מות אביה בשנת 1885 הייתה מרסדס למלכה בפועל. אמה הייתה הרה באותה עת. אילו ילדה אמה בת, הייתה מריה מתמנה להיות מלכת ספרד. אולם כאשר נולד אחיה, ששה חודשים לאחר מות אביה, היא הפסיקה להיות מלכה, והוא הוכתר כמלך אלפונסו השלושה עשר. היא חזרה למעמדה כיורשת העצר, בו החזיקה עד יום מותה, אז החליף אותה במעמד זה בנה הפעוט, מכיוון שלאחיה, המלך, טרם היו אז ילדים.
הנסיכה מריה מרסדס נישאה ב-14 בפברואר 1901 לבן-מעמדה, הנסיך קרלוס, נסיך בורבון-שתי הסיציליות, אחיינו של פרנצ'סקו השני, מלך שתי הסיציליות. לאחר נישואיו לנסיכה הוא הועלה לדרגת נסיך ספרד.
ב-17 באוקטובר 1904 מתה מרסדס במדריד, בעת לידתה של בתה, לאחר הולדת שני בניה.
משפחתה.
ב-14 בפברואר 1901 התחתנה מרסדס עם קרלוס, נסיך בורבון-שתי הסיציליות, ממנו נולדו לה 3 ילדים:
בעלה של הנסיכה נישא מחדש, ובתו, ששמה היה גם כן מריה דה לאס מרסדס, היא אימו של חואן קרלוס הראשון מלך ספרד לשעבר.
פול מושן
סטיבן פול מושן (באנגלית: Stephen Paul Motian; 25 במרץ 1931 - 22 בנובמבר 2011) היה מתופף ג'אז אמריקאי.
ביוגרפיה.
מושן נולד בפילדלפיה, פנסילבניה וגדל בפרובידנס, רוד איילנד. היה מתופף ג'אז, נגן כלי הקשה ומלחין ממוצא ארמני. היה אחד מהמתופפים המודרניים המשפיעים ביותר בעולם כיום. מילא תפקיד חשוב ב"שחרור" המתופף מחובתו לשמור על הקצב. שם משפחתו ארמני ולכן יש הטוענים כי ראוי היה לבטאו מו-טי-אן, אולם הוא עצמו ביטא את השם מו-שן (Mo-shun). הרבה להופיע בהרכבים שונים עם הגיטריסט ביל פריזל, והופיע עמו עד שנותיו המאוחרות.
בשנת 1983 ניגן בהרכב יחד עם ביל פריזל ולני סטרן.
בשנת 2004 הוא הקליט יחד עם הפסנתרנית הישראלית ענת פורט את האלבום "A long story".
ב-2012 נבחר במשאל מבקרי המגזין דאון ביט להיכל התהילה של הג'אז.
נפטר כתוצאה מסיבוכים הקשורים למחלת התסמונת המיאלודיספלסטית.
טקטיקה צבאית
בנג'מין זנדר
בנג'מין זנדר (באנגלית: Benjamin Zander; 9 במרץ 1939 ג'רארדסקרוס, בקינגהאמשייר), הוא מנצח, מורה, צ'לן, פסנתרן, מוזיקאי ומלחין אנגלי-אמריקאי יהודי, כמו כן הוא מרצה ומחבר בתחום טיפוח היצירתיות והמנהיגות, בין היתר לפי שיטת הפורום של לנדמרק.
קורות חייו.
בן רביעי בין ארבעת ילדיהם של הורים יהודים מברלין שנמלטו לאנגליה בגלל השלטון הנאצי בגרמניה. אביו, ד"ר ולטר זנדר, היה עורך דין, מזרחן ומוזיקאי, נגן צ'לו שאף הופיע פעם תחת שרביטו של המנצח ארתור ניקיש. בנג'מין התחיל את צעדיו הראשונים במוזיקה בהדרכת אביו בתחום הנגינה בצ'לו ובהלחנה.
בנג'מין זנדר עסק בהלחנה מגיל 9. בילדותו הוזמן על ידי בנג'מין בריטן לאלדבורו (Aldeburgh) במחוז סאפוק והיה לתלמידו. כמו כן למד אצל איימוג'ן הולסט, בתו של המלחין גוסטב הולסט.
בגיל 12 התקבל כצ'לן לתזמורת הנוער הלאומית של בריטניה.
מגיל 13 למד מוזיקה בפנימית אטינגם (Uttingham), ואחר כך בבית הספר סנט פול בלונדון על מנת להמשיך בלימודי נגינה בצ'לו עם הרברט ויתרס (Herbert Withers). מגיל 15 השתלם במשך 5 שנים באיטליה אצל הצ'לן הקטלאני גאספר קסדו. לשם כך שהה 3 שנים בפירנצה ובסיינה והשלים אחר כך לימודי הצ'לו באקדמיה הממלכתית למוזיקה של קלן בגרמניה, שם שימש כעוזר למורו.
פרט לכישוריו המוזיקליים, בנג'מין זנדר חונן גם בכישורי כתיבה והרצאה, סיים לימודי ספרות אנגלית בקולג' יוניברסיטי בלונדון ובעת לימודיו זכה בפרס לכתיבת מסה של האוניברסיטה. בו זמנית נתן קונצרטים ורסיטלים כחבר ברביעית קינג-זנדר-אריאלי ולימד בבית הספר לילדים מחוננים במוזיקה של יהודי מנוחין.
בשנת 1965 זכה במלגה והשתלם בארצות הברית באוניברסיטת ברנדייס ובאוניברסיטת הרוורד ועם לאונרד שור ((Shure וארנסט אוסטר בניו יורק והתיישב לבסוף בבוסטון.
פעילותו המוזיקלית.