איימי צ'ואה (באנגלית: Amy L. Chua; בסינית מפושטת: 蔡美儿; בפין-יין: Cài Měi'ér; נולדה ב-26 באוקטובר 1962) היא פרופסור למשפטים ומופקדת הקתדרה על שם ג'ון דאף בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת ייל. היא הצטרפה לסגל של ייל ב-2001 אחרי שלימדה בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת דיוק. לפני שהחלה בקריירה האקדמית הייתה שותפה במשרד "קלירי גוטליב סטין והמילטון" ועסקה בדיני תאגידים. היא מתמחה במחקר על עולם העסקים הבינלאומי, קונפליקטים אתניים, גלובליזציה והמשפט. היא ידועה בציבור הרחב בזכות ספרה "המנון הקרב של אמא נמרה".
שנותיה הראשונות.
צ'ואה נולדה בקמפיין, אילינוי. הוריה הם פיליפינים ממוצא סיני שהיגרו לארצות הברית. אביה, לאון צ'ואה, היה מהנדס אלקטרוניקה ופרופסור למדעי המחשב באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, והוא ידוע כאביהם של תאוריית המעגלים החשמליים הלא-ליניארית, של רשת עצבית סלולרית וכמגלה הממריסטור.
היא חונכה כקתולית וגדלה בווסט לאפאייט, אינדיאנה.
בהיותה בת שמונה, עברה עם משפחתה לברקלי, קליפורניה, צ'ואה למדה בבית הספר התיכון 'אל צריטו' (El Cerrito) וסיימה תואר ראשון בכלכלה בהצטיינות יתרה מאוניברסיטת הרווארד ב-1984.
היא קיבלה תואר J.D. בהצטיינות מבית הספר למשפטים בהרווארד ב-1987, שם שימשה כעורכת כתב העת Harvard Law Review.
ספריה.
צ'ואה כתבה ארבעה ספרים: שני ספרי מחקר ביחסים בינלאומיים, ספר זכרונות, וספרה האחרון העוסק בתרבות אתנית והקורלציה עם הצלחה סוציו-אקונומית.
ספרה הראשון, World on Fire: How Exporting Free Market Democracy Breeds Ethnic Hatred and Global Instability (2003), חוקר את הקונפליקט האתני בחברות רבות שנגרמו בשל כלכלתן הלא-שוויונית וההשפעה הפוליטית של "מיעוטים דומיננטיים בשוק" ואת התרעומת שהדבר גורם לרוב המצליח פחות כתוצאה מכך. הספר World on Fire, שהיה רב-מכר של הניו יורק טיימס ונבחר בידי הגארדיאן כאחד מ"הספרים הפוליטיים הטובים ביותר של 2003", בוחן כיצד הגלובליזציה והדמוקרטיזציה מאז שנת 1989 השפיעו על היחסים בין המיעוטים הדומיננטיים בשוק לבין הציבור הרחב.
ספרה השני, Day of Empire: How Hyperpowers Rise to Global Dominance – and Why They Fall (2007), בוחן שבע אימפריות גדולות ומציג את העמדה שלפיה הצלחתן נעוצה בסובלנותן כלפי מיעוטים.
ספרה השלישי, "המנון הקרב של אמא נמרה", ראה אור באנגלית בינואר 2011 (ותורגם לעברית), הוא ספר זכרונות קומי שעורר ויכוח עולמי סוער לגבי סגנון ההורות אותו הציגה. הוא מגולל את ספורה של אמא המשתמשת בטכניקות הורות קשוחות. צ'ואה טוענת שהורים מערבים מנסים לכבד ולטפח את האינדיבידואליות של ילדיהם, בעוד הורים סינים מאמינים שיש לצייד את הילד במיומנויות, הרגלי עבודה חזקים וביטחון עצמי שיכינו אותם טוב יותר לקראת העתיד.
ספרה האחרון, החבילה המשולשת (), טוען למציאת הסבר לגניוס היהודי לצד גניוסים נוספים.
חייה האישיים.
צ'ואה מתגוררת בניו הייבן, קונטיקט ונשואה לג'ד רובנפלד, פרופסור בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת ייל ולהם שתי בנות. צ'ואה, שבעלה יהודי, הצהירה שבנותיה יכולות לדבר סינית ושהן "חונכו כיהודים". היא הבכורה מבין ארבע אחיות: מישל, קתרין וסינתיה. קתרין היא רופאה ופרופסור לרפואה בבית הספר של אוניברסיטת סטנפורד.
סינתיה, הלוקה בתסמונת דאון, זכתה בשתי מדליות זהב בשחייה בספיישל אולימפיקס.
ML (שפת תכנות)
ML היא שפת תכנות פונקציונלית לשימוש כללי, שפותחה בתחילת שנות השבעים על ידי רובין מילנר ואחרים באוניברסיטת אדינבורו.
מקור השם ML הוא בראשי תיבות של המונח Meta-Language - מטה-שפה, דהיינו שפה העוסקת בשפה עצמה. השפה תוכננה במקור לסיוע בפיתוח מוכיח-טענות אוטומטי, ש-ML שימשה כמטה-שפה עבורו.
ML ידועה בשל מנגנון הסקת טיפוסים שיושם בה לראשונה, ומאפשר למפרש של השפה לקבוע באופן אוטומטי את הטיפוס של מרבית הביטויים בשפה, ללא צורך בציון מפורש.
סקירה כללית.
ML נחשבת לשפה פונקציונלית שאיננה 'טהורה', בשל העובדה שהיא מאפשרת תוצאות לוואי בקריאות לפונקציות, בשונה משפות פונקציונליות 'טהורות' כגון Haskell.
מאפייני השפה כוללים העברת פרמטרים על פי ערכם, פונקציות כטיפוסים "ממחלקה ראשונה", ניהול זיכרון אוטומטי בעזרת מנגנון איסוף זבל, פולימורפיזם פרמטרי (כלומר פולימורפיזם בקריאה לפונקציות), טיפוסיות חזקה וסטטית, מנגנון הסקת טיפוסים וטיפול בחריגות.
בשונה משפת Haskell, ML נוקטת בחישוב ביטויים מוקדם (Eager evaluation). עם זאת, חישוב ביטויים עצל (Lazy evaluation) ניתן להשגה באמצעות מנגנון סְגוֹר (Closure).
כיום ישנן מספר שפות במשפחת ML. שני הדיאלקטים העיקריים הם Standard ML (SML) ו-Caml. עם זאת קיימים דיאלקטים נוספים, בהם F# - שפה שבה תומכת מיקרוסופט עבור טכנולוגיית NET.. רעיונות משפת ML השפיעו על שפות רבות אחרות, בהן Haskell.
עיקר כוחה של ML בא לידי ביטוי בעיצוב ועיבוד שפות (מהדרים, מנתחי שפה, מוכיחי טענות), אך היא שפה לשימוש כללי ונמצאת בשימוש גם בביואינפורמטיקה, מערכות פיננסיות, ושימושים רבים אחרים.
טווח ההכרה של מזהים בשפת ML הוא סטטי.
דוגמאות.
הדוגמאות להלן הן בדיאלקט SML, שהוא הדיאלקט הנפוץ ביותר. דיאלקטים אחרים אינם שונים ממנו במידה רבה.
עצרת.
פונקציית העצרת מבוטאת כ-ML בצורתה הטהורה, כלומר ללא תוצאות לוואי פרט לחישוב ערך הפונקציה:
fun fac (0 : int) : int = 1
| fac (n : int) : int = n * fac (n - 1)
כאן הגדרנו את פונקציית העצרת כפונקציה רקורסיבית, עם תנאי עצירה יחיד. זוהי דרך דומה לזו שבה מוגדרת הפונקציה במתמטיקה. הרבה קוד ML
דומה למתמטיקה בכלים שלו ובתחביר.
חלק מההגדרה שהוצגה כאן היא אופציונלית, ומתארת את הטיפוסים של הפונקציה. הסימון E : t ניתן להיקרא כ"לביטוי E יש טיפוס t". לדוגמה, הארגומנט n מקבל את הטיפוס מספר שלם (int), ותוצאת הפעלת הפונקציה (fac (n: int מקבלת את הטיפוס int גם כן. הפונקציה כולה מקבלת בהתאם את הטיפוס "פונקציה ממספר שלם למספר שלם" (int -&gt; int). הודות למנגנון הסקת הטיפוסים, ניתן לוותר על כתיבת הטיפוסים במפורש ואלו יוסקו על ידי המפרש או המהדר של השפה.
כתיבה מחדש של הדוגמה ללא הטיפוסים תראה כך:
fun fac 0 = 1
| fac n = n * fac (n - 1)
הפונקציה מתבססת גם על התאמת-תבניות, מנגנון חשוב בתכנות בשפת ML. כמו כן, פרמטרים לפונקציה לא בהכרח נמצאים בתוך סוגריים (כמו ברוב שפות התכנות הנפוצות) אלא מופרדים ברווח (אוסף פרמטרים בתוך סוגריים ייחשב כפרמטר אחד, מסוג Tuple). כאשר הארגומנט לפונקציה הוא 0 יוחזר המספר 1. לכל מקרה אחר תיבחר השורה השנייה לפעולה. זהו החלק הרקורסיבי, והפונקציה תיקרא שוב ושוב עד שיגיע מקרה השפה - ארגומנט 0.
המימוש הזה של פונקציית העצרת איננו מובטח שיעצור, כיוון שארגומנט שלילי יגרום לשרשרת אינסופית של קריאות רקורסיביות. מימוש יציב יותר יבדוק שהארגומנט הוא אי-שלילי, בצורה הבאה:
fun fact n = let
fun fac 0 = 1
| fac n = n * fac (n - 1)
if (n &lt; 0) then raise Fail "negative argument"
else fac n
המקרה הבעייתי (מספר שלילי) מנוהל בעזרת מנגנון הטיפול בחריגות של השפה.
הפונקציה יכולה להיכתב בצורה יעילה יותר על ידי שימוש ברקורסיית-זנב, כלומר רקורסיה שבה לא מבוצע כל חישוב לאחר הקריאה הרקורסיבית בפונקציה הקוראת, ומחסנית הקריאות לא תצטרך לגדול ביחס ישר למספר הקריאות לפונקציה. זאת ניתן להשיג בעזרת שימוש פרמטר נוסף, "צובר" (Accumulator) עבור הפונקציה הפנימית:
fun factorial n = let
fun fac (0, acc) = acc
| fac (n, acc) = fac (n - 1, n*acc)
if (n &lt; 0) then raise Fail "negative argument"
else fac (n, 1)
אנכרטא
אנכרטא (Encarta) הייתה אנציקלופדיה ממוחשבת שיצאה לאור על ידי חברת מיקרוסופט והייתה פעילה בין השנים 1993–2009, תחילה בהפצה על גבי CD-ROM, אחר כך על גבי DVD, ולבסוף כאתר אינטרנט למנויים.
האנציקלופדיה.
אנכרטא הייתה אנציקלופדיית מולטימדיה מודרנית המהווה למעשה מיזוג של שלוש אנציקלופדיות מודפסות: פאנק וונגליס, קולייר וה-New Merit Scholar. אנכרטא הייתה אנציקלופדיית המולטימדיה הנמכרת ביותר, בהתבסס על נתוני המכירות בארצות הברית בין ינואר 2000 לפברואר 2006. בשנת 2008 הכילה האנציקלופדיה כ-66,000 ערכים, שכללו טקסט תמונות, סרטונים, קטעי מוזיקה, איורים, מפות, תוכן מקוון, ועוד.
האנציקלופדיה יצאה לאור בשפות אנגלית, ספרדית, הולנדית, איטלקית, פורטוגזית, יפנית, גרמנית, וצרפתית. בין השפות היה קיים שוני מסוים, באשר לאופי הערכים שהופיעו בהם.
סגירת אנכרטא.
במהלך שנת 2009 החלה מיקרוסופט בתהליך סגירה לאנציקלופדיה, שהגיע לסיומו בשנת 2011. קיימת סבירות גבוהה כי דעיכתה וסגירתה של אנכרטא נבעה בין היתר ובעיקר מצמיחתה והתפשטותה של ויקיפדיה, אך דובר מטעם מיקרוסופט סירב לענות כאשר נשאל לחלקה של ויקיפדיה בעניין.
אנכרטה
תור-בורנר
התור-בורנר (באנגלית: Thor-Burner) היה משגר אמריקאי בן למשפחת טילי התור. שלבו הראשון היה טיל תור שמעליו הוספו שלב אחד או שניים מסוג בורנר. הטיל שימש לשיגור 24 לוויינים מתוכם שני שיגורים נכשלו.
בורנר 1 ואלטאיר.
שלב הבורנר 1 היה שלב אלטאיר ששימש כשלב שלישי בחלק ממשגרי הוונגארד שהוספו לו מערכות שליטה. שילוב זה שימש בשישה שיגורים. השיגור הראשון ב-18 בינואר 1965 והאחרון ב-30 במרץ 1966. בשיגורים אלו שוגרו לוויינים מטאורולוגיים סודיים. שיגור אחד מהם נכשל.
בורנר 2.