כאשר ספיידרוומן נלכדה בידי סוכנות S.H.I.E.L.D במהלך מלחמת האזרחים של מארוול, ארגון הידרה פלש לנושאת המטוסים המרחפת של S.H.I.E.L.D וחילץ אותה משם. ספיידרוומן הייתה למעשה חברת האוונג'רס וסוכנת מטעם S.H.I.E.L.D שקיבלה הוראות לעבוד עבור הידרה מניק פיורי, לו שמרה אמונים מאז הוסר מתפקידו באירועי "מלחמה סודית". ארגון הידרה חשף כי הוא מודע לבגידתה של ספיידרוומן וביקשו שהיא תחליף את וייפר כמנהיגה. ספיידרוומן סירבה להצעתם והשמידה את הבסיס אליו נלקחה. בהמשך, היא התגלתה כורנקה מלכת גזע הסקרול משני הצורה, ועמדת המנהיגות בארגון הידרה נותרה ריקה. תחת מנהיגותו של איש הקונגרס וודמן, הארדבול הצעיר נבחר לשמש כסוכן כפול של מגויס טרי של יוזמת חמישים המדינות ושל מרגל עבור הידרה. משימתו הייתה לאסוף מודיעין אודות היוזמה וביצוע מטלות בתמורה לחשאיות וטיפול רפואי לאחיו המשותק.
אולם, הארדבול נפגע מכך שנאלץ לעשות ויתורים רבים עבור הארגון. לאחר שחניכת היוזמה בשם קומודו ניסתה לחלץ אותו מהידרה וחשפה את סודותיו, הוא רצח בחוסר רחמים את חבר הקונגרס בנוכחות נתיניו. הפיכתו המבוימת השתלמה והוא ממונה למנהיג העילאי החדש של הארגון, תוך שהוא מנתק את קשריו מהעבר. הצטרפותו להידרה מתבררת כמוצא אחרון, לאחר שלא נותר לו מקום ללכת. הוא נכנע ליוזמת הצללים ונשלח לכלא האזור השלילי. בעקבות כך, תא הארגון שלו מושמד.
לאחר מאורעות "פלישה סודית", ניק פיורי מגלה שסוכנות S.H.I.E.L.D הייתה נתונה לשליטתו של ארגון הידרה, וככל הנראה הייתה כך מלכתחילה. הוא גם חושף מספר סוכנויות שהיו נתונות לכאורה לשליטתה, כמו ענף המדעים והטכנולוגיה של ה-FBI האמריקני, הסוכנות לביטחון לאומי, מחלקת האוצר של ארצות הברית, הגה-אר-או ושירות הביון הנגדי הרוסים וכן שירות הביון הביטחוני הקנדי.
בינתיים, פון סטרוקר נאלץ להשמיד את הבסיס התת-ימי של הידרה, אליו הסתנן כוח פלישה מגזע הסקרול. הוא מחליט להקים את הידרה מחדש ולומד שפיורי חשף את האמת. הוא אוסף יחדיו את ראשי הארגון, ביניהם וייפר, מאדאם הידרה, קראקן, הכוורת ואת גורגון, שהוחיה מחדש. בהמשך, הארגון כורת ברית עם ארגון H.A.M.M.E.R של נורמן אוסבורן. בעקבות תבוסתו של אוסבורן, ארגון H.A.M.M.E.R מפורק, ומאדאם הידרה משתמשת בחבריו הנותרים כדי לחזק את שורותיו של ארגון הידרה.
דניאל חג'אג'
דניאל חג'אג' (15 ביולי 1892 - 10 באפריל 1976) היה עיתונאי, סופר ומתרגם יהודי תוניסאי.
קורות חיים.
דניאל בן יוסף חג'אג' נולד בתוניס בשנת 1892. כבר בגיל 12, בעודו תלמיד צעיר, החל לעבוד כעוזר בבית הדפוס של העיתונאי יעקב הכהן בתוניס, שהוציא לאור את העיתונים "אל-שמס" ו"אל-צבאח". כאשר בגר החל לכתוב בקביעות לעיתון "אל-צבאח" ולעיתונים אחרים בערבית יהודית. במהלך הקריירה העיתונאית הארוכה שלו כתב מאות מאמרים לעיתונים השונים. מאמריו עוסקים בנושאים שהיו על סדר היום של יהדות תוניסיה בזמנו, בזכויות אדם ואזרח, אחדות הקהילה, צורכיהם של עניי ונזקקי הקהילה ועוד, ונכתבו מנקודת מבט אוהדת כלפי צרפת. כמו כן הוא פרסם סיפורים קצרים בהמשכים מעל דפי כתבי העת השונים.
ב-21 באוקטובר 1910 מונה לעורך של השבועון "חיאת אל-ג'נה". ב-1 באוגוסט 1913 ייסד את כתב העת הסאטירי "אלנזהה אלתונסייה" (=הבידור התוניסאי) שהופיע במשך שנתיים, וחזר להופיע במספר גליונות בשנת 1933, אך נסגר בהוראת הממשלה. כתבי עת אחרים שערך או פרסם בהם מאמרים הם "אליגאליתי", "אל-תמדן", "אל-וטן", "אל-מוכ'בר אל-תונסי", "אל-יהודי", "אל-נג'מה" ועוד.
בשנת 1914 פרסם ספר בערבית יהודית בשם "אנואר תוניס" (פרחי תוניס) שכלל אסופה מכתביו על נושאים שונים. אחד המאמרים בספר נקרא "סבב תכווין חרב אורופא" ("גורמי ההתהוות של מלחמת אירופה"), העוסק בנסיבות מלחמת העולם הראשונה שנפתחה באותה שנה. בספר מופיע גם סיפור פרי עטו בשם "אל-עשק ואל-חבּ מא פיהם טב" ("תשוקה ואהבה להם אין תרופה") ומספר סיפורים קצרים נוספים.
במקביל לעבודתו הספרותית והעיתונאית עבד חג'אג' בבית מרקחת בתוניס. בשנים 1926-1930 עבד בבית המרקחת המסורתי שבבעלות העיתונאי והסופר אליעזר פרחי, שהיה מצוי בשוק הגראנה בתוניס, ולאחר מכן פתח חנות עצמאית.
ספרו החשוב והיקר-ערך ביותר מבחינה היסטוריוגרפית הוא הספר "אנתשאר אלכתאיב אליהודייה אלברברייה אלתוניסייה" שפרסם בשנת 1939. הספר מספק ביבליוגרפיה והיסטוריה מפורטת של הספרות היהודית-תוניסאית בערבית-יהודית משנת 1862 עד 1939. הוא כולל מידע על כ-110 סופרים, מחזאים ופובליציסטים יהודים בתוניסיה, כ-60 עיתונים וכתבי עת, וכ-300 יצירות ספרותיות בערבית יהודית שפורסמו במהלך תקופה זאת, בהם יצירות מקוריות ותרגומים מעברית וצרפתית; רומנים, שירה, פרוזה, מחזות, קובצי סיפורים ומשלים ועוד. הספר מספק פירוט גם על הביוגרפיות של חלק מהסופרים והעיתונים שפעלו במהלך תקופה זאת ומשקף את הרב-גוניות שלהם; רבנים ומדפיסי ספרים, מחזאים ומורים משכיליים, חייטים פשוטים ואמנים סוציאליסטים. ספרו של חג'אג' הציל מידע רב משכחה ונחשב לעמוד תווך של המחקר המאוחר על הספרות היהודית-תוניסאית. הספר תורגם לעברית על-ידי פינחס כהן, בלשן ישראלי ממוצא תוניסאי, ונערך ופורסם בשנת 2000 על ידי הזוג פרופ' יוסף טובי וד"ר צביה טובי, כחלק ממחקרם על הספרות התוניסאית בערבית יהודית.
מלבד ספר עיוני זה, היה חג'אג' בעצמו סופר פורה ובעל שם. במהלך המחצית הראשונה של המאה ה-20 פרסם כ-31 ספרים, בהם רומנים, קובצי סיפורים, תרגומים ועוד. זאת בנוסף לסיפורים רבים שפרסם מעל כתבי העת בעריכתו.
לאחר שנות ה-40 דעכה פעילותו הספרותית. צרפתית הייתה לשפה העיקרית של מרבית יהודי תוניסיה, והצטמצם קהל הקוראים לספרות בערבית-יהודית. בשנת 1959 היגר לפריז, צרפת ונפטר בשנת 1976. בהתאם לצוואתו, הוא הובא למנוחות בירושלים.
דניאל חג'ג'
אחסון נתונים - מונחים
אפרת אביב
אפרת אביב (נולדה ב-20 בינואר 1982) היא שחקנית ישראלית.
ביוגרפיה.
אביב היא בוגרת הסטודיו למשחק של ניסן נתיב. במהלך השנים השתתפה במספר סרטים וסדרות טלוויזיה ישראליות. בשנת 1993 גילמה את דמותה של מרגלית בסרט הקולנוע "סיפור שמתחיל בלוויה של נחש". בין היתר השתתפה בעונה השלישית של החבר'ה הטובים בתור "מישמיש" הנערה שבין השאר יודעת אנגלית ומלמדת אץ שאר חבריה אנגלית בבית המשוגעים. בשנת 2003 שיחקה בסרטו של שחר סגל, "צעד קטן", בו גילמה את דמותה של יעל. באותה שנה שיחקה בסרט "הללויה" את הדמות מילי.
בשנת 2004 עשתה את תפקידה בסרט הקולנוע "סוף העולם שמאלה". במהלך אותה שנה, השתתפה בסדרת הנעורים "כל שבת שנייה", בערוץ הילדים. בשנת 2008 השתתפה בסרט "חורבה", המבוסס על רצח אסף שטיירמן. בשנת 2009 לוהקה לסדרת הדרמה "שירות חדרים", בערוץ 2.
בין השנים 2011–2012 שיחקה בסדרת הדרמה "ילדי ראש הממשלה", פרי עטם של נעה רוטמן ושחר מגן. בשנת 2012 שיחקה בסרט "חיותה וברל".
היא חברה בקבוצת "אנסמבל ציפורלה".
היא השתתפה בתיאטרון הבימה במחזות "הכבש השישה עשר", "חברון" ו"דיבוקים". כמו כן, היא שיחקה במחזות "הדיבוק" ו"אמא קוראז' וילדיה" שהוצגו בפסטיבל עכו. בשנת 2015 השתתפה בסרט הקולנוע "פרחים של מרציפן". בשנת 2016 השתתפה בסרט הקולנוע "גאליס - קונקט".
מינואר 2018 מגלמת את צביה, המחנכת של נועה קירל, בסדרת הנעורים "כפולה". באותה שנה שיחקה גם בסדרת הטלוויזיה "הרמון".
ב-2018 השתתפה בסדרת הרשת "לא הכל ורוד" בתפקיד מרכזי בתור הקופאית.
השתתפה גם בפודקאסט "ראש מלא סיפורים" של החינוכית.
בשנת 2020 כיכבה בסדרת החגים "משפחה באוטו" שמשודרת בכאן חינוכית בתור אם המשפחה.
הפלישה הערבית לארץ ישראל
ברת'ולומיו גוסנולד
ברת'ולומיו גוסנולד (אנגלית: Bartholomew Gosnold; 1572 - 22 באוגוסט 1607) היה עורך דין, מגלה ארצות ופריבטיר אנגלי, ממייסדי חברת וירג'יניה הלונדונית והישוב ג'יימסטאון שבוירג'יניה, הנחשב ליישוב הקבע האנגלי הראשון בצפון אמריקה. גוסנולד נחשב גם כאירופאי הראשון שגילה את קייפ קוד. החברה ההיסטורית של וירג'יניה (Preservation Virginia) רואה בו את ה"כוח המניע" להקמת קולוניית וירג'יניה.
גוסנולד נולד בגראונדיסבורו שבסאפוק, אנגליה, ולמד משפטים באוניברסיטת קיימברידג' במידל טמפל, היה חברו של ריצ'רד האקלוט והפליג עם וולטר ראלי.
הוא נודע בתמיכתו בהרחבת האימפריה הקולוניאלית האנגלית ברחבי העולם החדש ב-1602 הוא הפליג יחד עם עוד 32 אנשים מפלימות' שבאנגליה לעבר צפון אמריקה. במאי אותה שנה הגיע אל ניו אינגלנד (מאוחר יותר האזור יהפוך לחלק ממדינת מיין). הוא גילה את האי מרתה'ס ויניארד (אותו קרא על שם אחותו). לאחר כחצי שנה באזור, החליטה הקבוצה לחזור לאנגליה מחשש מפני חוסר אמצעים שיאפשרו להם להעביר את החורף במקום.
יומן מסעות שנכתב על ידי אחד מחברי המסע, ג'ון בררטון, התפרסם באותה השנה באנגליה. היומן, שהפך לפופולרי, סייע בהפצת רעיון ההתיישבות באמריקה להמונים.
הקמת חברת וירג'יניה והקמת ג'יימסטאון.
מספר שנים לאחר שובו לאנגליה, החליט גוסנולד להקים חברה להתיישבות נרחבת יותר וקבועה באמריקה. לאחר אישורו של ג'יימס הראשון, מלך אנגליה הוא הקים את "חברת וירג'יניה" להתיישבות ברחבי קולוניית וירג'יניה. ב-1607 התיישבו הנוסעים באי ג'יימסטאון (אז היה האי עדיין מחובר ליבשה, ולפיכך היה חצי אי), למרות התנגדותו של גוסנולד, שחשב שהמיקום הוא "לא בריא".