לאחר קרב פריצלר נגד בית באבנברג, בו נהרג גם אביו (כמו גם שני בנים מבין שלושת בני בבנברג; בן שלישי הוצא להורג לאחר מכן), הוכרזה שושלתו של קונראד כמנצחת, והוא הפך לשליט פרנקוניה. קונארד נבחר, לפי החיבור קורות שוואביה, על ידי: "פרנקים, סקסונים, שוואבים ובווארים" – דבר שהוביל מאוחר יותר לטקס הכתרה, כשהמלך נבחר על ידי העם. קונארד הראשון, בעת הכתרתו, עבר משיחה בשמן. תיאור המשיחה דומה למשיחות מסורתיות מוכרות דוגמת משיחתו של דוד המלך.
מלכותו של קונארד לא הצליחה להתבסס כיאות כשהוא נתון תחת מתקפות קבועות על ידי המדיארים שאיימו על הממלכה ממזרח. קונארד מת ב-918 ונקבר בפולדה.
זכריה מדר
זכריה מדר (נולד ב-1943) הוא מבכירי החוקרים בישראל בתחום הביוכימיה, הוא משמש כיום כיו"ר המכון לביוכימיה מזון ותזונה בפקולטה לחקלאות, מזון וסביבה ע"ש רוברט ה. סמית של האוניברסיטה העברית בירושלים.
ביוגרפיה.
מדר נולד בתימן במחוז ירים בשנת 1943. עלה לישראל בעליית מרבד הקסמים בשנת 1949, למחנה העולים עין שמר. משם עבר עם בני משפחתו למושב עמינדב ואחר כך לטירת יהודה. משפחתו סבלה ממצוקה כלכלית קשה ועקב כך, נבצר ממנו ומשאר אחיו ללמוד בבתי הספר והוא התמסר לפרנסת הבית. לאחר מאמצים ובעידודו של אחיו שמריה, הצליח לחזור ללימודים סדירים בישיבת כפר הרא"ה.
מדר הצטיין בלימודיו ובשנת 1978 סיים את עבודת הדוקטורט שלו. בין יתר מחקריו ומאמריו הרבים הוא עסק במחלת הסוכרת וגורמיה.
הוא גר כיום ברחובות, נשוי ואב לשלושה.
ב-12 ביוני 2011 התמנה מדר למדען הראשי של משרד החינוך.
חתן פרס לנדאו למדעים ולמחקר בתחום מזון ותזונה לשנת 2015.
יהודה וזהר זיסאפל
יהודה (12 באפריל 1942) וזהר (15 בפברואר 1949) זיסאפל הם ממקימי תעשיית ההיי-טק הישראלית ומראשיה.
היסטוריה.
האחים זיסאפל נולדו בתל אביב להורים יוצאי פולין. ליהודה תואר ראשון ושני בהנדסת חשמל מהטכניון, ותואר שני במנהל עסקים מהפקולטה לניהול בית הספר למוסמכים, אוניברסיטת תל אביב. לזוהר תואר ראשון בהנדסת חשמל מהטכניון ותואר שני במנהל עסקים מהפקולטה לניהול - בית הספר למוסמכים במינהל עסקים ע"ש רקנאטי, אוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1975 הקים יהודה את "ביטקום סוכנויות", חברה פרטית קטנה ששווקה מוצרי תקשורת. ביטקום, שלאחר מספר שנים שינתה את שמה ל"בינת תקשורת מחשבים", ייצגה יצרנים בינלאומיים חשובים והייתה הראשונה שהשיקה טכנולוגיות תקשורת חדשניות בשוק הישראלי.
בתחילת 1982 החליטו האחים לעבור לייצור ופיתוח מוצרי תקשורת בישראל ליצוא. "רד תקשורת מחשבים", החברה הראשונה שהקימו ביחד, היא הוותיקה בקבוצת רד-בינת. בשנים שבאו לאחר מכן נוספו למסגרת הקבוצה עוד 27 חברות היי-טק עצמאיות שהוקמו כדי לפתח, לייצר ולשווק מגוון רחב של מוצרים בתחום תקשורת הנתונים (בהן גם בינת תקשורת מחשבים).
נכון לשנת 2013, מונה קבוצת רד-בינת 10 חברות ישראליות העוסקות בתקשורת נתונים. זהר זיסאפל משמש כיום כנשיא קבוצת "רד-בינת", יהודה הוא יו"ר רד תקשורת מחשבים, ובכל אחת מחברות הקבוצה משמש לפחות אחד מהם כחבר דירקטוריון.
בנוסף לקבוצת רד-בינת, ממלאים האחים זיסאפל תפקידים מובילים בפיתוח וקידום מגזר הביוטכנולוגיה בישראל. בדצמבר 1991 הקימו יהודה ורעייתו נאווה, פרופסור לנוירוכימיה באוניברסיטת תל אביב, את חברת התרופות "נעורים" שמייצרת מלטונין בשחרור מושהה לטיפול בנדודי שינה, זאת לאחר מחקרים שערכה נאווה על השפעות המלטונין. ביחד, האחים זיסאפל הקימו את חממת רד ביומד (RAD Bio-Med Incubator Ltd.), חממה המספקת מקום, מימון ראשוני ושירותים שונים לפרויקטים בתחום הביו-רפואי.
פילנתרופיה ופרסים.
האחים מקפידים על תרומה לקהילה על ידי החברות בהנהלתם: "עמותת רד" של חברת רד תקשורת מחשבים מעניקה מדי שנה מאות מלגות לסטודנטים מצטיינים מעוטי אמצעים המתמחים בהנדסה ובמדעי המחשב. כמו כן, תורמת העמותה כל שנה כ-15 חדרי מחשבים לפנימיות ומוסדות חינוך אחרים לילדים ונוער בסיכון. "עמותת רד" אף עוסקת בהשאלת כלים מוזיקליים לתלמידים מצטיינים. בין השאר השאילה כינור גוארנרי דל גז'ו לכנר אקרט לורנצן, הנגן הראשי של התזמורת הסימפונית ראשון לציון.
בחסות ארגון בוגרי הטכניון, שבראשו עמד יהודה שש שנים, יזמו האחים שני פרויקטים המנצלים את כישוריהם של בוגרי הטכניון כחונכים וכמורים לנוער מעוט יכולת בערים ובקהילות ברחבי הארץ. התוכנית, הקרויה "פועלים מ-3 ל-5" מיועדת לבני נוער ביישובי פריפריה בצפון ובדרום ישראל ונועדה לשפר את כישוריהם המתמטיים. תוכנית "עיר מצוינת", שנחנכה ביוזמת יהודה בעיר בת ים, פועלת להשגת יעדים דומים מתוך התמקדות בבני נוער המתגוררים במרכז ישראל אך לומדים במסגרות חינוכיות החסרות את המשאבים הדרושים לטיפוח מצוינות. פרויקט נוסף שיהודה מקדם, קרוי "מהנדסים מהפריפריה", ומיועד לאפשר לחיילים קרביים בוגרי צה"ל מהפריפריה לשפר את הישגיהם ולהגיע להשכלה אוניברסיטאית מדעית.
יהודה וזהר אף תרמו 4.5 מיליון דולר לטכניון להקמת המרכז הננו-טכנולוגי לישראל, לזכר הוריהם.
האחים קיבלו מספר פרסים ואותות הוקרה: בשנת 1994 קיבלו יהודה וזהר זיסאפל את פרס היזמות מבית הספר למנהל עסקים של אוניברסיטת תל אביב. בנימוקים לפרס נאמר כי הוא מוענק "מתוך הכרה בתרומתם החשובה של השניים ליזמות בישראל, לרוח היזמית החדשנית בתחומי הפיתוח, הייצור והייצוא של מוצרים ואספקת פתרונות לבעיות של תקשורת נתונים ועל יזמותם הטכנולוגית המשמשת מופת בישראל וברחבי העולם." ב-1996 קיבל זהר את פרס הוגו רמניסיאנו לכלכלה, וב-1999 פרס למפעל חיים מטעם התאחדות התעשיינים. ב-2005 קיבלו יהודה וזהר זיסאפל את פרס ההיי-טק של ישראל מהאגודה הישראלית להון סיכון (IVA), בשנת 2007 קיבלו את פרס המצוינות בניהול עסקים גלובליים ע"ש מקס פרלמן מאוניברסיטת תל אביב. בנוסף, העניק להם הטכניון תוארי דוקטור לשם כבוד.
ב-1977 זכה זהר זיסאפל בפרס ביטחון ישראל.
בנו של יהודה, רועי זיסאפל, הוא מנכ"ל רדוור, מקבוצת רד-בינת. בתו של זהר היא הסופרת כליל זיסאפל.
המהפכה האשכנזית (ספר)
המהפכה האשכנזית הוא ספר עיון שנכתב על ידי העיתונאי והסופר הרוויזיוניסטי קלמן כצנלסון ויצא לאור בשנת 1964 בהוצאת "אנך", שהייתה הוצאתו הפרטית שהוציאה לאור רק את ספריו. בספר הביע כצנלסון בגלוי גזענות עדתית, שהיוותה דעה חריגה וקיצונית ועמדה בסתירה לאתוס של מיזוג הגלויות של שנות המדינה הראשונות. התזה של כצנלסון בספר זה הייתה כי בישראל שוכנים שני עמים נפרדים, "האשכנזים" ו"הספרדים", כאשר האשכנזים הם העליונים והספרדים נחותים. לדבריו, האשכנזים הם העם הנבחר האמיתי, והשפה שהמדינה צריכה לאמץ היא שפתם, היידיש, שעל הספרדים ללמוד אותה כדי להתעלות.
כצנלסון בחר בספר בלשון משתלחת ובדימויים פוגעניים:
תגובות לספר.
הספר ספג גינויים והסתייגויות מכל קצות הקשת הפוליטית והציבורית. העיתונים התמלאו במאמרי גינוי לספר והוצפו במכתבי מחאה של הקוראים. הדבר הביא לפרסומו של הספר ושל המחבר, שלא היה זוכה להם ככל הנראה על כל ספר אחר. בהמשך עבר הנושא לדיון ציבורי. ראשי הערים, מרדכי איש שלום מירושלים ומרדכי נמיר מתל אביב, גינו את הספר. אף בזירה הפוליטת רבו הגינויים, מזכיר מפא"י ראובן ברקת כינה את הספר חסר חשיבות ומבולבל וסיעת אחדות העבודה ביקשה להעלות את העניין לדיון במליאת הכנסת, אך הנהלת הקואליציה החליטה כי אין זה מכבודה של הכנסת לעסוק בספר כזה, אך החליטה במקום זאת לקיים דיון על מיזוג העדות בישראל. נציגי האופוזיציה הסכימו לכך.
השר בכור-שלום שטרית פנה במכתב אודות הספר לדוד בן-גוריון, שבאותה עת פרש מהפוליטיקה והתגורר בשדה בוקר, אך היה עדיין בעל השפעה מוסרית גדולה בעיני העם. בן-גוריון השיב לו במכתב שבו כתב:
הנושא הגיע גם אל היועץ המשפטי לממשלה משה בן זאב, שהחליט בדצמבר 1964 לא להעמיד את כצנלסון לדין, אם כי מבחינה משפטית ראה כי יש יסוד להאשימו בעבירה על-פי הדין שחל אז, פקודת החוק הפלילי, 1936. על החלטת היועץ המשפטי הודיע לכנסת שר המשפטים ד"ר דב יוסף, שאמר כי הספר נתקבל על ידי כל החוגים בישראל "תוך יחס של בוז גלוי ודחיה מוחלטת של הרעיונות המובעים בו. דבר זה בא לידי ביטוי בהצהרותיהם של ראש הממשלה, שרים, חברי כנסת ובמאמרים שפורסמו בעיתונים. לפיכך... מצא היועץ המשפטי, כי מוטב להימנע מהעמדתו של ק. כצנלסון לדין, מאחר ש"הבירור המשפטי היה גורם לליבוי יצרים ולחיטוט מחדש בעניין נואל זה".
ספרי המשך.
הסערה שחולל לא גרמה לכצנלסון לחזור בו או להתנצל. 25 שנים לאחר מכן, זמן רב לאחר שהסערה שככה, המשיך לפרסם את משנתו בספר המשך בשם "החשבון האשכנזי: 1880–1990" שיצא לאור בשנת 1989, בו קרא להחייאת התרבות האשכנזית כתרבות של אומה העומדת בפני עצמה ודוברת בלשון משלה – היידיש, ולשחרורה ממה שקרא לו "הדיכוי המזרחי". שלוש שנים לאחר מכן, בשנת 1992 יצא לאור ספרו "אשכנזי זקן מסכם" בו חזר על תורתו.
יהודה זיסאפל
מלגה (חינוך)
מלגה (סטיפנדיה) היא מענק כספי לצורך מזערי לפיתוח מיומנות כדי שמקבל המלגה לא יצטרך לדאוג לדמי קיום (או לשם הקלת נטל הקיום) בזמן רכישת המיומנות, הלמידה או החונכות. מלגות ניתנות על בסיס קריטריונים שונים אשר משקפים בדרך כלל את מטרותיהם וערכיהם של נותני המלגה.
קריטריונים לקבלת מלגה.
מלגות מוענקות על ידי מוסד הלימוד שבו לומד מקבל המלגה, לפי קריטריונים של מוסד זה, או על ידי גופים חיצוניים, לשם קידום תחומים החשובים להם. קריטריונים נפוצים לקבלת מלגה: