בנוסף לפעילותו העסקית היה פעיל במערכת ענפה של פעילות ציבורית ולאומית כחבר ההנהלה של קרן היסוד, חבר הנהלת אגודת שוחרי האוניברסיטה העברית בירושלים, יו"ר מועצת העדה הספרדית בתל אביב, מייסד ויו"ר החברה בנים לגבולם שפעלה למען התיישבות יהודים ספרדים על הקרקע, חבר פעיל במסדר "בני ברית", יו"ר הנהלת הקרן למתלמדים שיסד לשם תמיכה בתלמידים כישרוניים מחוסרי אמצעים.
הנצחה.
על שמו נקראים:
ליאון רקנאטי (הנכד)
ליאון יהודה רקנאטי (נולד ב-10 במאי 1948) הוא בנקאי ואיש עסקים, בן למשפחת הבנקאים רקנאטי אשר ייסדה את בנק דיסקונט ואת קבוצת אי די בי.
ביוגרפיה.
ליאון רקנאטי נולד ב-1948 בתל אביב למטילדה לבית קרסו ולדניאל רקנאטי, מנהל בנק דיסקונט, והוא נכדו של ליאון רקנאטי ראש הקהילה בסלוניקי שעלה לישראל בשנת 1935 וייסד את הבנק. למד בגימנסיה הרצליה, ובאוניברסיטה העברית בירושלים, בעל תואר שני במנהל עסקים.
ליאון רקנאטי נשוי למירה רקנאטי, במאית קולנוע ואמנית, שחיה בת"א ובניו יורק. לזוג שני ילדים, דפנה ודניאל. ובת נוספת, מאי, מזוגתו לשעבר, שולה.
פעילות עסקית.
ב-1970 החל לעבוד בבנק דיסקונט ככספר, וזאת בהתאם למדיניות שהנהיג סבו כי בני המשפחה צריכים להכיר את הבנק מהתפקידים הפשוטים ביותר, ולהתקדם לתפקידים הבכירים, שימש כמשנה למנכ"ל הבנק וכמנהל מערך השיווק והסניפים. במסגרת תפקידו גם יזם והקים את "מפעלות דיסקונט לתרבות ואומנות" במטרה לתמוך בתערוכות, מוזיאונים ואומנויות במה.
בשנת 1986 פרש מבנק דיסקונט ועבר לפעול במסגרת אי די בי, מילא שורה של תפקידים בקונצרן אי.די.בי ובחברות בשליטת , ובהם: חבר הדירקטוריון של קבוצת האם אי די בי אחזקות, מנכ"ל משותף בחברת אי די בי חברה לפיתוח, יו"ר דירקטוריון שופרסל, ויו"ר דירקטוריון קבוצת דלק, יו"ר דירקטוריון קונצרן כלל. וכן דירקטור בחברות שונות הקשורות לקונצרן, כמו: מפעלי נייר אמריקאים ישראליים בע"מ, סאיטקס קורפוריישן בע"מ, אל ים אוניות בע"מ, אלרון תעשייה אלקטרונית בע"מ, ועוד.
החל מ-1998 ניהל במשותף עם בן דודו אודי רקנאטי את עסקי משפחת רקנאטי, ולאחר פטירת דודו רפאל רקנאטי, מונו שניהם ליושבי ראש הקבוצה. ב-2001 פרש אודי, וליאון רקנאטי התמנה ליו"ר קבוצת אי די בי בתפקיד זה כיהן עד מכירת הקבוצה במאי 2003 ממשפחת רקנאטי לאיש העסקים נוחי דנקנר.
ביולי 2003 הקים חברת השקעות המתמקדת בטכנולוגיה ומדעי החיים בשם "קבוצת GlenRock". בנוסף הוא בעל עניין ודירקטור בחברות אבוג'ן, קמהדע ועוד.
פעילות חברתית.
ליאון רקנאטי משלב שנים רבות את פעילותו כאיש עסקים ויזם, עם פעילות חברתית ענפה ובפיתוח תשתיות בתחום החינוך בישראל.
בשנת 1985 נענה לפנייתו של שר החינוך יצחק נבון להקים מוזיאון מדע בחיפה בקמפוס הטכניון ההיסטורי ומאז במשך 33 שנים הוא מכהן כיו"ר המוזיאון ואחראי להתפתחותו.
בשנת 2000, יזם את הקמת עמותת תפוח, במטרה לצמצם את הפער הדיגיטלי וליצור ניעות חברתית-כלכלית בישראל, באמצעות הנגשת המידע והטכנולוגיה.
בשנת 2003 ייסד את פרס המורה היזם למורים יזמים מכל מגזרי החינוך בישראל ושנתיים לאחר מכן בשנת 2005 את פרס העובד הסוציאלי היזם ליזמות בתחום הטיפול בנצרכים ובחלשים בחברה.
ליאון רקנאטי פעיל בשורה של גופים ציבוריים, ובהם:
באוניברסיטה העברית בירושלים;- חבר בחבר הנאמנים, אוניברסיטת תל אביב - חבר בחבר הנאמנים ובוועדות שונות, חבר הקורטוריון בטכניון; מכון ויצמן חבר בחבר הנאמנים, וכן בהנהלות וחבר הנאמנים של בצלאל, מוזיאון ישראל, מדעטק - המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל, מרכז דניאל ומטילדה רקנאטי, חיפה - יו"ר ההנהלה וחבר בחבר הנאמנים, מוזיאון תל אביב, בית התפוצות, קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב, אלו"ט, האגודה למלחמה בסרטן, עמותת תפוח - Appleseeds Academy ועוד.
אותות הוקרה.
על פעילותו למען החינוך והחברה בישראל הוענקו לו אותות הוקרה, בהם:
מצר סיציליה
מצר סיציליה (איטלקית: Canale di Sicilia; סיציליאנית: Canali di Sicilia, ערבית: مضيق صقلية) הוא מצר ים ברוחב של כ-160 ק"מ בין חופי סיציליה מצפון-מזרח לחופי תוניסיה מדרום-מערב.
מצר סיציליה מחבר את אגנו המזרחי של הים התיכון עם אגנו המערבי, ובמרכזו שוכן האי האיטלקי פנטלריה. בדומה למצר גיברלטר, גם במצר סיציליה זורמים זרמי הים העמוקים ממזרח למערב, בעוד שקרוב לפני המים כיוונם הפוך, היינו, ממערב למזרח.
דני יעקובי
דני יעקובי (נולד בשנת 1965) הוא היסטוריון המתמחה בתולדות היישוב ומדינת ישראל ובייחוד בהתפתחות תולדות החינוך הגבוה בארץ והזיקה בין לאומיות לחינוך.
ביוגרפיה.
דני יעקובי נולד בירושלים ולמד בבית-ספר התיכון ליד האוניברסיטה. את התואר הראשון סיים באוניברסיטת תל אביב בחוג להיסטוריה כללית והחוג לסוציולוגיה ואנתרפולוגיה. את התואר השני והשלישי השלים באוניברסיטה העברית בחוג להיסטוריה. נושא עבודת הדוקטורט אותה הגיש בשנת 2003 היה תולדות מדעי הרוח הכלליים באוניברסיטה העברית.
יעקובי לימד בתיכון ליד האוניברסיטה והיה חבר צוות היסטוריה באגף לתוכניות לימודים במשרד החינוך. שימש כמרכז ועדת תוכנית הלימודים בהיסטוריה לחטיבה העליונה בבית הספר הממלכתי. ערך את העלון למורי ההיסטוריה והיה שותף לכתיבתם של ספרי לימוד לבית-הספר התיכון. היה בין עורכי הסדרה "סוגיות נבחרות בתולדות היישוב והמדינה" בהוצאת מאגנס. לימד באוניברסיטה העברית ובאוניברסיטת תל אביב והשתלם באוניברסיטת טורונטו.
בשנת 2001, ספר לימוד לכיתה ט' שערך, "עולם של תמורות", ונכתב על ידי צוות מטעם האגף לתוכניות לימודים במשרד החינוך, נפסל לשימוש על ידי שרת החינוך לימור לבנת, לאחר סערה ציבורית. הספר זכה לביקורת קשה בוועדת החינוך של הכנסת, בעיקר על ידי חברי כנסת מימין, שטענו שאינו "לאומי" מספיק ורובו מתמקד בהיסטוריה כללית ולא בהיסטוריה של עם ישראל.
ספרים שערך.
ארץ אחת ושני עמים בה, הוצאת מאגנס, 1999
ספר זה הוא הראשון בסדרה סוגיות נבחרות בתולדות היישוב והמדינה, שמטרתה להציג סוגיות העומדות על הפרק במחקר תולדות היישוב ומדינת ישראל בראייה בין תחומית. סדרה זו מבוססת על דיונים שהתקיימו באוניברסיטה העברית בירושלים בהשתתפות חוקרים מתחומי מדעי הרוח ומדעי החברה. מטרת הדיונים בספר היא לבחון באמצעות עיון במספר סוגיות כמה מקווי הדמיון והשוני בין היהודים לפלסטינים שנקלעו לטריטוריה משותפת וחייהם הפכו להיות שזורים אלו באלו. הספר דן במספר שאלות: מהן הבעיות הקונצפטואליות הקשורות להיסטוריוגרפיה של ארץ שבה שני עמים? כיצד יש לבחון את הציונות במבט השוואתי? מה בין תופעות הכנעניות בתנועה הלאומית היהודית לבין מקבילתה בתנועה הלאומית הערבית? מהן ההבדלים ביחסי תפוצה ומולדת בין היהודים לפלסטינים?
בינוי אומה, הוצאת מאגנס, 2000
בדיונים בספר השני בסדרה נבחנות כמה מהדרכים שבהן השתמשה הציונות ליצירת תודעה לאומית חדשה. בדומה לתנועות לאומיות אחרות גם התנועה הציונית עשתה שימוש במגוון אמצעים לבנייתה של תרבות לאומית. מה היה חלקם של האינטלקטואלים בבניית הזהות הלאומית? האם היה הסוציאליזם של תנועת העבודה סוציאליזם לאומי? כיצד שימשה המוזיקה כמכשיר לגיבוש חברתי? כיצד השפיעו טיולים על תהליך יצירת זיקה למולדת? מה היה מקומו של התנ"ך בעיצוב הזהות הלאומית? ומה היו הדרכים שבהן הוצג טבע הארץ?
מתנועה לאומית למדינה, הוצאת מאגנס, 2002
בדיונים בספר השלישי בסדרה נדונות כמה סוגיות הנוגעות לנסיבות שהביאו להקמתה של מדינת ישראל ולשינויים שחלו בה עם תמורות הזמן. מהו הדומה ומהו השונה בין הציונות לתנועות לאומיות אחרות? מה היו הסיבות שהובילו להקמת המדינה בשנת 1948? מה הקשר בין מדינת ישראל לבין השואה? כיצד השתנה הקיבוץ מתקופת הקמת המדינה ועד לימינו? מהי ההיסטוריה הצבאית של מדינת ישראל? מהם מאפייני הדמוקרטיה הישראלית בהשוואה לדמוקרטיות אחרות בעולם?
אל תעש עצמך כעורכי הדיינים
אל תעש עצמך כעורכי הדיינין הוא משפט הדרכה של התנא רבי יהודה בן טבאי, ב. הפסקה המלאה שם היא "אל תעש עצמך כעורכי הדינים, וכשיהיו בעלי דינים עומדים לפניך יהיו בעיניך כרשעים, וכשנפטרים מלפניך יהיו בעיניך כזכאין, כשקיבלו עליהם את הדין".
רוב הפרשנים המסורתיים מזהים כי כוונת המשנה לתת יחס שלילי כלפי מקצוע עריכת הדין.
משמעות האימרה.
פרשני המשנה המסורתיים כתבו להסביר את המושג 'עורכי הדיינים' באופנים שונים:
לעומתם פרופ' יחזקאל קוטשר מסביר את המשנה כמכוונת לדיינים עצמם ובמיוחד לבכירים שבהם. קוטשר טען שהאות ע החליפה את האות א, והמשנה כמכוונת לארכי (כלומר "ראש", ביוונית) הדיינים.
בתלמוד הירושלמי מסופר אודות רבי יוחנן שהסכים לגלות את דינה של אישה מסוימת בדין (עשה עצמו ארכי דיינים לגלות סופו של הדין) כשהיה בטוח שהיא 'כשרה', וככל הנראה הכוונה היא - שידע שהינה דוברת אמת. בתלמוד הבבלי הופגנה גישה השוללת כנגד כל ייעוץ משפטי על ידי תלמידי חכמים ואפילו לקרובי משפחתם (שלא יעשו עצמם כעורכי הדיינים).
צידונים
הלקסוס ועץ הזית
הלקסוס ועץ הזית, הגלובליזציה - מבט אל עולם משתנה (The Lexus and the Olive Tree) הוא ספרו של תומאס פרידמן בנושא הגלובליזציה. הספר נכתב באנגלית בשנת 1999. הספר תורגם לעברית על ידי עמוס כרמל ויצא לאור בעברית בהוצאת הד ארצי בשנת 2000.
עידן הגלובליזציה.
הלקסוס, מכונית יוקרה תוצרת טויוטה היפנית מסמלת את העולם החדש המהיר, הטכנולוגי, הדינמי והפתוח, לעומת עץ הזית המסמל את העולם הישן, האיטי, הסגור והמסורתי. הגלובליזציה מוצגת כתהליך מהפכני הבא לעולם עם מאפיינים שונים בתכלית מהעולם הישן לאחר תום עידן המלחמה הקרה.