כ-15 שנים לאחר האסון, מחקר של צוות מדענים מאוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל הראה כי השפעות הדליפה הם ארוכות טווח משחשבו בעבר. להערכת החוקרים, לחלק מבתי הגידול החופיים עלול לקחת עד 30 שנה להשתקם. חברת אקסון מכחישה טענות בנושא, ומצהירה כי הם העריכו כי מעט הנפט שנשאר לא ייגרום לתוצאות אקולוגיות ארוכות טווח, בהסתמך על 350 מאמרי מדענים. עם זאת, מחקר של מדענים מהסוכנות הלאומית לאוקיינוגרפיה ואטמוספירה מסכם כי הזיהום יכול ליצור חשיפה כרונית ברמה נמוכה, לגרום לנטישת המקומות בהם הזיהום כבד ולפגוע באופי האקולוגי של האזור כולו.
השלכות נוספות.
איגוד עובדי הנפט, תעשיות כימיות ואטומיות, שמייצג כ-40,000 עובדים ברחבי ארצות הברית, הצהיר על התנגדות לקידוח בשמורת הטבע הארקטית הלאומית עד שהקונגרס יחליט בחקיקה על מדיניות אנרגיה לאומית מקיפה.
בעקבות האסון הוציא סטיב קופר, מושל אלסקה, צו פעולה שדורש ליווי של שתי גוררות לכל מכלית טעונה מהעיירה ואלדז דרך מפרץ הנסיך ויליאם ועד הינצ'ינברוק. הצו עודכן בשנות ה-90, ואחת משתי הגוררות הרגילות הוחלפה באניית ליווי ותגובה (ERV). מרבית המכליות היוצאות מוואלדז הן עדיין בעלות דופן רגילה, בניגוד לחקיקה שהועברה ומחייבת אותן להיות בעלות דופן כפולה. מצב זה אמור להשתנות עד 2015, המועד האחרון שנקבע בחוק ליישום דיפון כפול.
על פי מחקרים שמומנו על ידי מדינת אלסקה, לדליפה היו השלכות כלכליות קצרות וארוכות טווח, אשר כללו אובדן משרות דיג, פנאי ספורטיבי, תיירות מופחתת ופגיעה במה שנקרא בפי הכלכלנים, "ערך קיום", שהוא ערכו לציבור הרחב של מפרץ הנסיך ויליאם במצבו המקורי. ב-1991, עקב הידרדרות האוכלוסייה הימית ובמיוחד אוכלוסיית הצדפות, דגי ההרינג וכלבי הים, החברה המקומית Chugach פשטה רגל.
סאנטוס (כדורגל)
נורית יובל
נורית יובל (נולדה ב-30 בנובמבר 1940) היא סופרת, משוררת, מאיירת ועורכת ספרי ילדים ישראלית. זכתה בפרס לספרות ילדים ונוער במסגרת פרסי שרת התרבות והספורט בתחומי היצירה הספרותית בקטגוריית הגיל הרך לשנת תשע"א.
ביוגרפיה.
נורית רחל יוּבַל (לבית מאיר) נולדה בארץ ישראל ב-30 בנובמבר 1940 לריכרד (ראובן), רופא שעלה מגרמניה ולאמה יהודית שהייתה דור שביעי בארץ ישראל, היא גדלה והתחנכה בירושלים. בשנות נעוריה למדה בגימנסיה העברית, ובצה"ל שירתה כאלחוטאית. את שנות לימודיה עשתה בבצלאל.
היא מספרת שראשית השראתה הייתה בזמן מלחמת העולם השנייה, כשאביה הרופא התגייס לצבא הבריטי ונשלח להודו, באותו זמן אימה דאגה לה ולאחיה בביתם בקטמון שבירושלים לתעסוקה בקריאה ובכתיבה של סיפורים ובאיורם.
בראשית דרכה המקצועית עבדה כציירת של האנציקלופדיה העברית בהוצאת מסדה. עם הקמתה של הטלוויזיה הישראלית ב-1968, הצטרפה לצוות ההקמה כסגנית מנהל מחלקת שרותי האמנות, בעיקר בתוכניות לילדים. בתוכנית המרכזית לילדים באותם ימים - "סמי וסוסו", היו הציורים וסרטי האנימציה שלה רקע קבוע ל"סיפור השבוע". לאחר מכן הייתה במשך שמונה שנים המאיירת הראשית של השבועון "דבר לילדים", עד לאיחודו עם השבועונים "הארץ שלנו" ו"משמר לילדים" במסגרת השבועון החדש - "כולנו". בשנת 1983 התמנתה לעורכת הראשית של כתב העת לילדים "פילון" ולאחר מכן של כתב העת המאוחד "כולנו פילון", תפקיד זה של עורכת כתב עת לילדים מלאה במשך כ-12 שנה. בעבודת עריכת העיתון הדגישה את האישי והאנושי ובציוד הקורא ביסודות ספרותיים קלאסיים, מדע, איור והומור, כצֵידה לדרך החיים.
יכולת החריזה המיוחדת שלה בעברית עשירה ובמשקל נכון באה לידי ביטוי בשירים שפרסמה בעיתוני הילדים ובספריה, ובעיקר בעיבוד לשפת זמננו ובחריזה לספר "משלֵי שועלים" של ר' ברכיה הנקדן, אשר נכתב במקורו במאה ה–12, ובחריזה במשקל התואם למקור הרוסי של הספר "סוסון גבנוּנוֹן" (1985) מאת המשורר הרוסי פיוטר יירשוב.
במקביל לכתיבה הספרותית ולעריכת ספרים ועיתוני ילדים, איירה עשרות רבות של ספרים שנכתבו על ידי סופרים ישראלים. בין הסופרים שאת ספריהם איירה ניתן למנות את:
יובל היא ממקימי ארגון "", כמו כן היא גם זכתה בפרס שרת התרבות לספרות לילדים לשנת תשע"א.
בשנים האחרונות הצטרפה יובל לחבורת "בגלל", ובכתב-העת בעל אותו שם מופיעים תכופות שיריה וסיפוריה (למבוגרים) וכן ציוריה ותרגומיה החופשיים.
יובל נשואה ואם לשני ילדים, היא מתגוררת בגני תקווה.
לקריאה נוספת.
טוהר ורד, "יצירתה של נורית יובל כגשר בין עולמות תוכן", "ביקורת ופרשנות" - כתב-עת בין-תחומי לחקר ספרות ותרבות, מס׳ 46, עמ׳ 320-301, ספטמבר 2020
כל ארץ ישראל
כל ארץ ישראל הוא לקסיקון לעם מאת אפרים ומנחם תלמי, אב ובנו, שיצא בשנת 1971, לאחר מלחמת ששת הימים. הלקסיקון כולל, בלשון המחברים:
המוטו המופיע בתחילת הספר הוא: .
הלקסיקון יצא לאור בעקבות נהירת הציבור לאזורי ארץ ישראל אשר נפתחו ליהודים לאחר מלחמת ששת הימים. הביקורים ב"שטחים המשוחררים", כפי שכונו, בעלי מורשת מקראית, עוררו עניין רב בציבור הישראלי. לקסיקון זה הוצא במטרה לספק סקרנות זו. הספר יצא עד 1978 בשש מהדורות, חלקן מתוקנות.
חוות דעת (חשבונאות)
חוות דעת (או חוות דעת רואה חשבון מבקר או דוח רואה חשבון מבקר) היא התוצר הסופי לעבודתו של רואה החשבון על דוחות כספיים של הישות המבוקרת, ולמעשה המסמך היחיד עליו חתום רואה החשבון בתום עבודת הביקורת. חוות הדעת ממוקמת בתחילתו של הדוח הכספי, לאחר תוכן העניינים.
מטרת עבודת הביקורת של רואה החשבון המבקר היא לאפשר לו לחוות דעתו על הדוחות הכספיים של לקוחו שהם משקפים באופן נאות, בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים, מכל הבחינות המהותיות, את מצבה הכספי, תוצאות פעולותיה, השינויים בהונה העצמי ותזרימי המזומנים שלה.
דוח רואה חשבון מבקר הוא כלי עיקרי לתקשורת בין המבקר לבין ציבור המשתמשים בדוחות הכספיים. תפוצתו היא רחבה ביותר, שכן הוא אינו מופץ ל"אנשי פנים" בלבד, אלא לכלל בעלי המניות ושאר המשתמשים בדוחות הכספיים.
מתוך הכרה בחשיבותו של דוח המבקרים ככלי תקשורת להעברת מסר חד משמעי ברור, נקבע נוסח אחיד לדוח וכן מתכונות ניסוח מוסכמות למקרים בהם התעורר צורך אצל רואה החשבון המבקר לסטות מהנוסח האחיד של דוח המבקרים.
דוח רואה החשבון המבקר הוא דוח רשמי שמושפע הן מדרישות סטטוטוריות (כגון חוק החברות ותקנות ניירות ערך) והן מתקני ביקורת של לשכת רואי החשבון בישראל. כמו כן מכתיבה לשכת רואי החשבון כיצד תנוסחנה הסתייגויות מהנוסח האחיד.
מבנה.
מבנה דוח רואה חשבון מבקר לפי התקינה הישראלית נקבע בתקן ביקורת 90 ותוקן בתקן ביקורת 99:
סוגי דוחות רואה חשבון מבקר.
דוח רואה חשבון מבקר יכול לכלול אחד מאלה:
דוח רואה חשבון מבקר לפי הנוסח האחיד.
הנוסח האחיד של דוח רואה חשבון מבקר כולל ארבעה מרכיבים: פיסקת מבוא, פיסקת היקף (תיאור מהות הביקורת), פיסקת חוות הדעת, ותוספות לנוסח האחיד.
המבקר יוכל לתת חוות דעת בלתי מסויגת, אם ביצע את בדיקתו בהתאם לתקני ביקורת מקובלים, ותוצאות בדיקתו הניחו את דעתו כי הדוחות הכספיים ערוכים בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים, מכל בחינות מהותיות, תוך יישום עקיב של כללים אלה, וניתן בהם גילוי נאות. במקרה זה תהיה חוות דעתו "חוות דעת בלתי מסויגת", לאמור: דוח שבו הוא מחווה דעתו, ללא הסתייגות, כי הדוחות הכספיים משקפים באופן נאות, בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים, מכל בחינות מהותיות, את מצבה הכספי של החברה, תוצאות פעולותיה, השינויים בהונה העצמי ותזרימי המזומנים שלה.
דוח רואה חשבון מבקר הכולל שינוי מהנוסח האחיד.
עניינים שאינם משפיעים על חוות דעתו של המבקר - הפניית תשומת לב.
לעיתים, מוצא המבקר לנכון לכלול שינוי מהנוסח האחיד על ידי הוספת פיסקת הפניית תשומת לב שנועדה להדגיש עניין מסוים המשפיע באופן משמעותי על הדוחות הכספיים וכלול בביאור לדוחות הכספיים.
תוספת של פיסקת הפניית תשומת לב כאמור אינה משפיעה על חוות דעתו של המבקר. לכן, פיסקה זו תבוא בסוף דוח רואה החשבון המבקר ותתייחס לעובדה שחוות דעתו של המבקר אינה מסויגת בהקשר זה. כדי למנוע את הרושם כי יש בהוספת פיסקת הפניית תשומת לב משום הסתייגות, תבוא פיסקה זו כאמור בסוף דוח רואה החשבון המבקר ותחל במילים: "מבלי לסייג את חוות דעתנו הנ"ל, אנו מפנים את תשומת הלב ל..."
עניינים המשפיעים על חוות דעתו של המבקר.
חוות דעת מסויגת.
חוות דעת מסויגת תינתן כשקיימת סיבה מהותית המביאה את המבקר למסקנה שאינו יכול לתת חוות דעת בלתי מסויגת, אך ההשפעה של אותה סיבה אינה כה מהותית כדי שתידרש חוות דעת שלילית או הימנעות מחוות דעת.
המבקר יסתייג בחוות דעתו במקרים הבאים:
חוות דעת שלילית.
חוות דעת שלילית תינתן כשההשפעה של הסיבות לאי-הסכמת המבקר בקשר ליישום כללי חשבונאות ודיווח בדוחות הכספיים, כמפורט לעיל, היא מהותית עד כדי כך שלדעת המבקר הדוחות הכספיים בכללותם הם בלתי נאותים.
הימנעות מחוות דעת.
המבקר יימנע ממתן חוות דעת כשההשפעה האפשרית של הגבלה בביקורת, היא מהותית עד כדי כך שהמבקר אינו יכול לחוות דעה על הדוחות הכספיים, וכן במקרה של הגבלה שהוטלה על ידי הלקוח מסיבות שאינן מוצדקות.
קופואסו
קופואסו (שם מדעי: "Theobroma grandiflorum"), הוא עץ ממשפחת החלמיתיים שצומח ביער האמזונאס בצפון ברזיל ובגיאנה הצרפתית. הקופואסו, בתפוצתו הטבעית, משתייך בעץ לשכבת הצימוח השנייה, כלומר לעצים הצומחים בצילם של עצים גבוהים ממנו. הקופואסו הוא קרוב משפחה של עץ הקקאו.
מאפיינים.