שווייץ וסין מקיימות דיאלוג כלכלי באופן סדיר החל משנת 2007. בנוסף, נחתם מזכר הבנות בין הבנק הבינלאומי הסיני לבין מחלקת המדינה לסחר בינלאומי של שווייץ בברן בחודש מאי 2013.
שווייצרים בסין.
על פי הלשכה השווייצרית המרכזית לסטטיסטיקה, בסוף שנת 2018 התגוררו ברפובליקה העממית של סין (כאשר הונג קונג נכללת), שלושת אלפים שלוש מאות חמישים ושלושה אזרחים שווייצרים.
רה-פולריזציה מוקדמת שפירה
רה-פולריזציה מוקדמת שפירה (באנגלית: Benign early repolarization - BER), מכונה לעיתים רק רה-פולריזציה מוקדמת או High-take off, היא ממצא אלקטרוקרדיוגרפי הנחשב לשפיר - כלומר אינו מעיד על פתולוגיה לבבית כלשהי. התופעה מאובחנת על בסיס עלייה של מקטע ST הדומה לעלייה המתרחשת בעת אוטם שריר הלב (STEMI). המנגנון הפיזיולוגי הגורם לתבנית זו בא.ק.ג. אינו ברור לחלוטין.
על אף שרה-פולריזציה מוקדמת נחשבת לשינוי שפיר בא.ק.ג., מחקרים שבוצעו בשנים 2008–2009 מצאו קשר קטן בין רה-פולריזציה מוקדמת שנראית בקיר התחתון או הלטרלי של הלב, לבין דום לב פתאומי כתוצאה מהפרעת קצב לב מסוג פרפור חדרים. קשר זה נמצא בעיקר בחולים עם היסטוריה של התעלפויות או עם היסטוריה משפחתית של דום לב פתאומי.
רה-פולריזציה מוקדמת קיימת בכ-1–2 אחוזים מהאוכלוסייה והיא נפוצה יותר בגברים, מבוגרים צעירים, אפריקאים, אפרו-אמריקאים ואתלטים. רה פולריזציה מוקדמת נצפתה אצל כ-10–15 אחוזים מהחולים שהגיעו לחדר המיון עם תלונה על כאבים בחזה. שכיחותה של התופעה יורדת עם התקדמות הגיל, כאשר ב-30 אחוזים מהמקרים חלה חזרה של מקטע ST לגובהו התקין במשך השנים. רה-פולריזציה מוקדמת נדירה יחסית באנשים מעל גיל 70.
משאלה (אלבום)
משאלה הוא אלבומו החמישי של הזמר בועז שרעבי, שיצא לראשונה לחנויות בפברואר 1987.
האלבום הופק והופץ על ידי חברת "הד ארצי", עם הפקה מוזיקלית ועיבודים של ירון בכר, כאשר את רוב השירים כתב הפזמונאי אהוד מנור.
האלבום כלל להיטים רבים כגון חידוש לשיר "ברית עולם" ושירים שהלחין שרעבי בעצמו, ביניהם: "לשיר איתך" (דואט עם אלילתו של שרעבי, שושנה דמארי) אשר הגיע למקום ה-22 במצעד הפזמונים השנתי תשמ"ז (1987), "הלוואי" שעמו השתתף בקדם אירוויזיון של 1986 (הגיע למקום האחרון עם נקודה אחת בלבד, אך בהמשך נהפך לאחד משיריו האהובים והמוכרים של שרעבי), "כל עוד" ושיר הנושא ("משאלה").
שירים בולטים נוספים שניתן לציין היו: "את תלכי בשדה", שהתפרסם בביצועה של חוה אלברשטיין, והשיר שהפך לאחד מלהיטיו הגדולים ביותר, "לתת".
השיר "לתת" נבחר ב"מצעד היובל" בגלי צה"ל (על ידי חיילי צה"ל וכוחות הביטחון) כשיר האהוב ביותר בתולדות המדינה.
סגנונו המוזיקלי של אלבום זה דומה לאלבום הקודם, אם כי באלבום הזה מורגשת יותר השפעה של פסנתר וקצת פחות סאונד אלקטרוני של סינטסייזרים כמו באלבום הקודם.
השיר "לשיר איתך" נבחר במקום הראשון ב"מצעד הדואטים הגדול" של וואלה וECO99 ב-2021.
משתתפים באלבום.
עיבודים והפקה מוזיקלית: ירון בכר (פרט ל-"הלואי" - ננסי ברנדס).
רנאטה בירנשטיין
רנאטה מריה בירנשטיין (בגרמנית: Renate Birnstein; נולדה ב-17 בנובמבר 1946) היא מלחינה, כנרת ופסנתרנית גרמנייה. היא נולדה בהמבורג ולמדה בבית הספר הגבוה למוזיקה אצל דיטר דה לה מוטה וג'רג' ליגטי. בשנת 1973 קיבלה דיפלומה בהלחנה ובפסנתר.
לאחר סיום לימודיה, קיבלה בירנשטיין משרת הוראה בבית הספר הגבוה למוזיקה בהמבורג. היא זכתה בפרס רומא לשנת 1983. יצירותיה מבוצעות ברחבי העולם.
יצירות.
בירנשטיין מלחינה לתזמורת, תיאטרון, הרכבים אמריים, מקהלה ופסנתר.
מסע בג'ונגל (סרט)
אדוארד יעקובוב
אדוארד יעקובוב (נולד ב-28 באוגוסט 1951) הוא מתמטיקאי ונשיא HIT - מכון טכנולוגי חולון. הקים את הפקולטה למדעים במכון ואת התוכנית במתמטיקה שימושית לתעשייה אותן ניהל מספר שנים. יעקובוב ראש פורום המדענים והאקדמאים בקונגרס יהודי בוכרה העולמי, חבר בצוות הפרויקט "אקדמיה" לנגישות להשכלה גבוהה לתלמידי פריפריה. נשוי לדינה ואב ל-2 בנות מתגורר בחולון.
קורות חיים.
אדוארד יעקובוב, יליד בטשקנט, אוזבקיסטן, הוא בנם הבכור של חסדו, מורה להיסטוריה, אזרחות וכלכלה, ותמרה, רופאת ילדים אשר סיימה את לימודי הרפואה בגיל 20. בגיל צעיר עברה משפחתו מטשקנט הבירה לקונקאד בדרום מזרח אוזבקיסטן הסובייטית. בגיל 15 זכה במקום הראשון בתחרות מתמטיקה אזורית של כל מזרח ברית המועצות. לאחר מכן באותה שנה מונה לסגן נשיא האקדמיה הצעירה והוכיח את רצונו לעשייה חברתית ומדעית כאשר ארגן ויזם אולימפיאדת מתמטיקה לה חיבר את השאלות בעצמו. יעקובוב סיים את התיכון בהצטיינות יתרה. ב-1990 עלה לישראל, והשתקע בחולון.
תחילת דרכו האקדמית.
ב-1973 סיים בהצטיינות יתרה את לימודיו בתארים ראשון ושני במתמטיקה באוניברסיטת טשקנט שבאוזבקיסטן. ב-1979 סיים את לימודי דוקטורט באוניברסיטת טשקנט בהנחייתו של פרופ' לב ווקוביסקי מומחה לאנליזה מרוכבת יישומית. משנת 1981 כהן אדוארד יעקובוב כפרופ' חבר סגל בכיר במחלקה לאנליזה מתמטית באוניברסיטת טשקנט. בין השנים 1991–1996 עבד כעמית מחקר בכיר ומרצה בפקולטה למתמטיקה של הטכניון בישראל.
עבודתו במכון טכנולוגי חולון.
בשנת 1994 יעקובוב הצטרף למכון טכנולוגי חולון בו יזם, הקים והוביל את תוכנית הלימודים במתמטיקה שימושית וכהן כדיקאן הפקולטה למדעים, אשר הפכה בתקופתו לפקולטה הגדולה במכון. סגן נשיא למחקר בשנים 2011–2013 בשנת 2013 מונה לנשיא הרביעי של HIT מכון טכנולוגי חולון. במהלך תקופתו במכון טכנולוגי חולון שימש גם כיו"ר ועדת הוראה של המכון.
פעילות אקדמית.
פרופסור אדוארד יעקובוב עסק במהלך בשני תחומי מחקר עיקריים:
פרסומים.
פרסם 2 ספרי מחקר בהוצאת שפרינגר -SPRINGER, 4 ספרי לימוד לאוניברסיטאות, אחד מהם בעברית, פרסם למעלה מ-100 מאמרים בכתבי עת.
תרומתו לפיתוח אקדמי.
במהלך תקופתו במכון כחלק מעבודתו השקיע רבות בפרויקטים לפיתוח האקדמי בין השאר: ייזום, הקמה וניהול תוכנית לימודים לתואר B.Sc. במתמטיקה שימושית לתעשייה.
ייזום, הקמה וניהול צוות להכנת דוח למועצה להשכלה גבוהה בנושא "הערכה עצמית בתוכנית למדעי מחשב".
הקמת תחום ההתמחות "טכנולוגיה וביטחון לאומי" בתוכנית הלימודים למדעי מחשב לתואר B.Sc.
יוזמה, הקמה וניהול של המחלקה למתמטיקה שימושית.
תרומתו לתעשייה.
כחלק מתפיסת עולמו אשר מאמינה כי יש לשלב בין הידע הנצבר באקדמיה ליישומו בתעשייה יעקובוב הוביל פרויקטים שונים:
מ-2004 יזום, הקמה וניהול של:
מועדון המטפסים הישראלי
פרוקלמיישן (אי)
האי פרוקלמיישן (באנגלית: Proclamation Island; מילולית: אי ההכרזה) הוא אי סלעי קטן, 5 קילומטרים מערבית לכף באטרבי וסמוך ממזרח לאיי אאגארד שבאנטארקטיקה.
היסטוריה.
גילוי האי.
האי התגלה על ידי משלחת החקר הבריטית, אוסטרלית וניו זילנדית לאנטארקטיקה, בפיקודו של דאגלס מוסון, שחקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1929–1931. מוסון הכריז ב-13 בינואר 1930, על היות האי שטח השייך לכתר הבריטי.
מקור שמו של האי.
האי נקרא על שם ההכרזה שהתרחשה בו.
אתר מורשת היסטורי.
מוסון הקים באתר, לזכר ההכרזה גלעד אבנים והציב שלט המציין את האירוע.
הגלעד הוכר כאתר היסטורי ואתר מורשת אנטארקטי (אתר מספר HSM3), על פי הצעתה של אוסטרליה, בהתאם לאמנת אנטארקטיקה.
הגל הרביעי של הפמיניזם
הגל הרביעי של הפמיניזם הוא שלב של פמיניזם, שהחל סביב שנת 2012 ומאופיין בהתמקדות בהעצמת נשים ושימוש באינטרנט ככלי להעברת מסרים. גל זה מבוסס במידה רבה על הצטלבות של דיכויים, מתוך בחינת את האופן בו מערכות הכוח משתלבות זו בזו באופן המחזק את הריבוד המוכר של קבוצות שוליות.
פמיניסטיות מן הגל הרביעי תומכות בייצוג גדול יותר של קבוצות מוחלשות בפוליטיקה ובעסקים, וטוענות שהחברה תהיה שוויונית יותר אם מדיניות ושיטות הנהגה וממשל ישלבו את נקודת המבט של כל האנשים.
בעוד שפמיניסטיות בעבר נלחמו למען נשים והשיגו שחרור רב יותר, אינדיבידואליזם וניידות חברתית, הגל הרביעי מקדם נושאים נוספים לסדר היום החברתי על ידי קריאה לצדק חברתי במקרים של תקיפה והטרדה, לצד מאבק לשכר שווה ולאוטונומיה גופנית.
פמיניסטיות מן הגל הרביעי משתמשות לעיתים קרובות במגוון אמצעי תקשורות הכוללים מדיה מסורתית ומדיה חברתית. זאת, כדי לשתף פעולה ולהשמיע קול נגד מי שמנצלים את כוחם ומעמדים, ועל מנת לספק שוויון הזדמנויות לילדות ולנשים.
בנוסף לתמיכה בזכויות נשים, פמיניסטיות מהגל הרביעי מאמינות כי בנים וגברים צריך לזכות ביותר הזדמנויות להביע את רגשותיהם בחופשיות, ושעל אבות לקחת חלק פעיל בגידול ילדיהם.
מדיה חברתית.
בעוד שגלים קודמים של פמיניזם נתקלו במכשולים כמו מבנים חברתיים-פוליטיים נוקשים והיעדר ערוצי תקשורת זמינים, פמיניסטיות מהגל הרביעי רותמות את המדיה הדיגיטלית כפלטפורמה רבת עוצמה המאפשרת לחבר בין נשים, לשתף פרספקטיבות, ליצור מבט רחב יותר של חוויות של דיכוי ולהתבונן על גלים פמיניסטיים בעבר.
ההוגה קירה קוקרנה טוענת כי הגל הרביעי של הפמיניזם "מוגדר על ידי טכנולוגיה" ומאופיין במיוחד בשימוש בפייסבוק, בטוויטר, באינסטגרם, ביוטיוב, בטומבלר ובבלוגים כדרך לאתגר מיזוגניה.
אקטיביזם במדיה החברתית יכול להתבטא כשרשורים בטוויטר המבקרים טרנספוביה או בקמפיינים פמיניסטיים המלווים בסולמית, כגון "פמיניזם האשטאג", ובמיוחד: