ב־6 באוקטובר 1973, בתחילת מלחמת יום הכיפורים, נערך סביב שדה זה, עליו פיקד אל"ם יעקב נבו, קרב האוויר הראשון במלחמת יום הכיפורים, שבמהלכו הפילו שני מטוסי F-4 פנטום של חיל האוויר הישראלי, שהמריאו משדה אופיר, 7 מטוסי מיג מצריים מתוך 28 מטוסים שתקפו אותו השדה. שלוש פצצות שהטילו המטוסים המצריים פגעו במסלול ובמתקני השדה והשביתו אותו עד לשעות הערב שבו הושמש השדה.
ב־3 ביולי 1976 המריאו משדה אופיר ארבעה מטוסי הרקולס של חיל האוויר לביצוע מבצע אנטבה. השדה שימש כנקודת התדלוק האחרונה למטוסים שהשתתפו במבצע מאחר ששדה אופיר היה הנקודה הקרובה ביותר ליעד הרחוק וכל טיפת דלק הייתה חיונית.
לאחר יישום הסכם השלום בין ישראל למצרים פונה שדה התעופה הישראלי ונמסר למצרים שמפעילה אותו כשדה תעופה אזרחי, נמל התעופה הבינלאומי שארם א־שייח', לא לפני שקיבל גם לזמן קצר את השם "נמל התעופה ראס נצרני".
מכפלת אוילר
בתורת המספרים האנליטית, מכפלת אוילר היא מכפלה אינסופית של ביטויים מהצורה formula_1, העוברת על-פני המספרים הראשוניים formula_2. בביטוי זה, המקדמים formula_3 עשויים להיות מספרים שלמים או מרוכבים, ואילו formula_4 הוא משתנה ממשי או מרוכב. אם כל הסכומים מתכנסים והמכפלה מתכנסת, התוצאה היא פונקציה אנליטית של המשתנה formula_4, הניתנת לתיאור גם כטור דיריכלה.
מכפלות אוילר מהוות כלי לניתוח ההתנהגות של מספרים ראשוניים בשיטות אנליטיות, ויש להן שימושים בכל תחומי תורת המספרים האנליטית, והכללות לתורת המספרים האלגברית, תורת החבורות, תורת הגרפים ותורת החוגים.
פונקציית זטא של רימן.
הדוגמה הראשונה למכפלת אוילר, והמפורסמת ביותר, היא המכפלה של פונקציית זטא של רימן. פונקציה זו מוגדרת, עבור formula_4 שהחלק הממשי שלו formula_7, כסכום הטור formula_8. כאשר מחשבים את המכפלה formula_9 על פני כל הראשוניים p, יש לסכם את כל המכפלות של רכיב בודד מכל גורם. לדוגמה, במכפלה
formula_10, יש רק שני גורמים, ששניהם סופיים. בדומה לזה, המכפלה
formula_11 שווה לסכום כל הביטויים מהצורה
formula_12, לכל formula_13. לעומת זאת, כאשר מכפילים את אינסוף הגורמים
formula_14,
formula_15,
formula_16, וכן הלאה, מתקבל הסכום של כל המכפלות מהצורה formula_17. עם זאת, בחישוב המכפלה צריך הגורם המוכפל להיות שווה ל-1 כמעט בכל מקרה, כך שהסכום כולל רק את הביטויים formula_17 שבהם כמעט כל formula_19.
לפי המשפט היסודי של האריתמטיקה, מתקבל באופן זה כל ביטוי מהצורה formula_20
(n טבעי) בדיוק פעם אחת, ולכן המכפלה שווה לפונקציית זטא של רימן.
הסכום formula_21 הוא טור הנדסי, שאפשר לכתוב גם בצורה formula_22. כך מתקבלת הצורה המוכרת יותר של מכפלת אוילר לפונקציית זטא של רימן:
formula_23.
פיתוח של טורי דיריכלה.
מן ההסבר לעיל נובע שכל מכפלת אוילר אפשר להציג כטור דיריכלה בצורה
formula_24,
כאשר המקדמים formula_25 מחושבים על-פי הנוסחה formula_26 (ו- formula_27).
בפרט, הפונקציה formula_28 היא פונקציה כפלית (כלומר: formula_29 לכל n ו- m זרים).
אם סדרת המקדמים היא כפלית במובן החזק (כלומר: formula_29 לכל n ו- m), אז המקדמים בגורמי המכפלה מקיימים formula_31, ובמקרה כזה מתקבלת הצורה formula_32.
פונקציה כפלית
Room on the 3rd Floor
Room On The Third Floor הוא אלבומם הראשון של להקת הפופ רוק McFly. הוא יצא ב-5 ביולי 2004 בבריטניה ונכנס למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי.
האלבום שבר את שיא הלהקה הצעירה ביותר שאלבום הבכורה שלה נכנס למקום הראשון במצעדים במצעד האלבומים הבריטי, שיא שהחזיקו בו להקת הביטלס.
האלבום מכר בסוף השבוע הראשון שלו 61,589 עותקים וזכה בפלטינה כפולה לאחר שמכר יותר מ-600,000 עותקים בבריטניה. האלבום נכתב על ידי חברי הלהקה בעזרת חבר באסטד לשעבר ג'יימס בורן.
השירים.
השיר "Get Over You" מוחבא ואינו מופיע על התקליט, ויכול להישמע אם מריצים את השיר "Five Colours In Her Hair" מההתחלה.
הסינגלים שיצאו מהאלבום.
הסינגלים שיצאו מהאלבום: "Five Colours In Her Hair" ו-"Obviously" שהגיעו שניהם למקום הראשון, "That Girl" שהגיע למקום השלישי ו-"Room On The Third Floor" למקום החמישי.
כבישים במקדוניה
מלחמה מצרית
מלחמה מצרית (באנגלית: Egyptian Ratscrew, נקרא בעברית גם מלחמה אינדיאנית) הוא אחד ממשחקי הקלפים העתיקים ביותר והפשוטים ביותר המשתמש בחבילת קלפים רגילה (לרוב ללא הג'וקרים, 52 קלפים בסך הכל).
ניתן לשחק את המשחק בקבוצות של שני שחקנים ומעלה (אך ממספר מסוים של שחקנים צריך חבילות נוספות).
מטרת המשחק היא לקבל את כל הקלפים. כאשר לכולם נגמרים הקלפים ביד, השחקן עם כל הקלפים בידו הוא המנצח.
חוקי המשחק.
בתחילת המשחק מחלקים את כל החבילה (או החבילות) בין השחקנים שווה בשווה כאשר גב הקלפים מופנה אל השחקנים. קובעים תור (או שקובעים שהשחקן שקיבל את הקלף האחרון ישחק ראשון) ומתחילים במשחק.
השחקנים לא יודעים מה ערכם של הקלפים שלפניהם היות שפני הקלף מוסתרים. כל שחקן בתורו שם את הקלף העליון בחפיסתו בקופה שבאמצע השולחן כשפני הקלף כלפי מעלה. כל עוד השחקנים מניחים קלפים שערכם מ-2 עד 10, התור עובר לשחקן הבא המניח קלף בתורו. אם הקלף שהניח השחקן הוא נסיך, השחקן הבא בתור מניח קלף אחד, אם מלכה יש להניח שני קלפים, אם מלך יש להניח שלושה קלפים, אם אס יש להניח ארבעה קלפים.
אם אין לשחקן שבתור די קלפים, הוא פורש מהמשחק.
אם בין הקלפים שהשחקן הניח יש נסיך או קלף גבוה יותר, הוא לוקח את כל חבילת הקלפים שבקופה אליו, טורף את הקלפים ומתחיל סיבוב חדש; אם כל הקלפים שהניח הם קלפי מספרים, עובר התור לשחקן הבא שצריך להניח מספר קלפים זהה.
אם נגמר סבב ואף אחד מהשחקנים לא הניח קלף מנצח, עוברת הקופה לשחקן שהניח את הקלף הגבוה.
בגרסה שונה במקצת של המשחק, כל השחקנים מניחים קלפים במספר הנדרש, והקופה עוברת לזה שהניח את הקלף בעל הערך הגבוה ביותר.
אם השחקן שתורו להניח קלפים מניח שני קלפים זהים אחד על השני (אין חשיבות לצבע ולסוג הקלף במשחק אלא רק לערכו) או מניח קלף הזהה לקלף הגלוי האחרון בקופה, השחקן הראשון שמניח ידו על קופת הקלפים המונחים באמצע, זוכה בקופה כולה. גם שחקן שיצא מהמשחק משום שנגמרו לו הקלפים יכול להניח ידו על הקופה ולזכות בה.
כאשר שחקן מפסיד את כל קלפיו הוא יוצא מהמשחק וממשיכים בלעדיו. המנצח הוא השחקן האחרון שנשאר.
כלכלה מרקנטילית
דרך הפילוסוף
דרך הפילוסוף (ביפנית: 哲学の道) היא שדרת עצי דובדבן באורך 2 ק"מ הנמצאת בעיר קיוטו, יפן. היא קיבלה את שמה מפני שהפילוסוף היפני קיטארו נישידה נהג להלך לאורכה תוך כדי מדיטציה.
ג'רי גרסייה
משה נגבי
משה נגבי (8 באוגוסט 1949 – 27 בינואר 2018) היה משפטן, עיתונאי, מרצה בתחומי המשפט והתקשורת, פרשן משפטי ומגיש תוכנית הרדיו "דין ודברים".
נגבי היה פרופסור חבר במחלקה לתקשורת ועיתונאות באוניברסיטה העברית בירושלים. כפרשן משפטי עסק בעיקר בעניינים אקטואליים. הרבה לעסוק בהגנה על זכויות אדם, חופש העיתונות, שמירת החוק והדמוקרטיה ובנושאי טוהר המידות של אנשי ציבור.
קורות חייו.
נולד בישראל לעליזה ולזאב נגבי (לשעבר קצנלסון), משפטן ושופט בבית הדין לעבודה.
בשנת 1971 קיבל תואר ראשון במשפטים ובשנת 1976 קיבל תואר שני במשפטים, שניהם מהאוניברסיטה העברית בירושלים. עבד בפרקליטות המדינה, והתמחה אצל השופט מישאל חשין, ששימש אז כמשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
שירת בצה"ל מ-1971 עד 1974, תחילה כתובע בפרקליטות הצבאית, ובהמשך הועבר לחיל חינוך. דן מרגלית כתב שההעברה נעשתה לאחר שהנגבי נחשד בהעלמת הודאה של נאשם פלסטיני בכך שהטמין מוקש.
במהלך לימודיו ב-1969 התקבל לעבודה כעורך חדשות בקול ישראל, ועבד ברשות השידור עד לסגירתה ב-2017. ב-1981 החל לערוך ולהגיש בקול ישראל את התוכנית "דין ודברים", העוסקת בענייני משפט וזכויות אדם. בהמשך עברה התוכנית לשידור ב"כאן" - תאגיד השידור הציבורי.
בשנים 1984–1988 כתב בעיתון "חדשות".
ברב-שיח מטעם תנועת "יש גבול" שנערך ב-1990 בנושא הסרבנות אמר נגבי: "אם יחילו את הריבונות בלי לתת זכויות הצבעה [לערבים]... אחשוב שהסרבנות מוצדקת... יכול להיות מצב שבו אומר: לא שווה לקיים את החברה הזאת, ואז מלחמת אחים לא תפחיד אותי..."
ב-1997 היה עמית מחקר במרכז שורנסטיין לתקשורת ומדיניות ציבורית, באוניברסיטת הרווארד בארצות הברית.
במשך שמונה שנים כתב טור בשם "חוק וסדר" בעיתון "מעריב". באפריל 2001 פוטר מהעיתון על רקע סירובו לכתוב פרשנות ביקורתית על מהלכי הפרקליטות בעניין זיכויו של אביגדור קהלני, שהיה ספיח לפרשת נמרודי, כדרישת עורכיו. פיטוריו עוררו סערה ציבורית וגרמו להתבטאויות חריפות של עיתונאים ואנשי ציבור נגד פיטוריו. על רקע זה, הוזהר נגבי על ידי בית הדין לאתיקה של מועצת העיתונות, על כך שבפרשנותו על עסקת טיעון בפרשת נמרודי בטלוויזיה העמיד עצמו בניגוד עניינים, עקב פיטוריו על ידי עופר נמרודי.
נגבי שימש כפרשן המשפטי של קול ישראל ושל הערוץ הראשון עד לסגירתם, וכתב מאמרי דעה בעיתונים "גלובס" ו"הארץ". בשנת 1996 מונה למרצה בכיר במחלקה לתקשורת ועיתונאות באוניברסיטה העברית בירושלים, ובסוף 2013 קודם לדרגת פרופסור חבר. לימד בחוגים למדע המדינה ותקשורת באוניברסיטת תל אביב וביחידה לתקשורת ועיתונאות באוניברסיטת בר-אילן.
בשנים 1999–2000 לימד בבית הספר לתקשורת של מכללת ספיר.
משנת 2001 עד שנת 2007 לימד בבית הספר לתקשורת של המכללה האקדמית נתניה. הוא הרצה במכללה לפיקוד ומטה של משטרת ישראל, במכללה לביטחון לאומי, ובמדרשה לקצינים בכירים של צה"ל.