צדוק עסק בעיקר בפרק הזמן 300-800 לפסה"נ והתחקה אחר היסודות האתניים באשור ובבבל בתקופה זו. פרי מחקרו הוא הגזטיר המוער שיצא במסגרת פרויקט של אוניברסיטת טיבינגן:
הוא גם משמש כאחד מעורכי הפרוסופוגרפיה (פרוסופוגרפיה היא רשימה של כל נושאי התפקידים והאנשים הפעילים בשטחים שונים) של האימפריה האשורית החדשה בהוצאת אוניברסיטת הלסינקי שבפינלנד
צדוק פיענח במוזיאונים ברחבי תבל כמה אלפי טקסטים מהתקופה הנ"ל אשר שופכים אור בעיקר על ערי המקדש במרכז בבל. הוא חיבר תיאור ממצה של תפרושתן הגאוגרפית, כולל העורף הכפרי שלהן, וערך בחינה פרטנית של ארגון וחלוקת העבודה השוטפת במקדשיהן. כמו כן דן במונחים אכדיים ובמונחים זרים המופיעים בטקסטים בבליים ואשוריים חדשים. עבודתו תרמה לתיאור מפורט הרבה יותר של התמונה היישובית וההרכב האתני של מסופוטמיה (בעיקר בבל) באלף הראשון לפסה"נ. מסקנה חשובה שהעלתה עבודתו המסיבית היא שהאליטה העירונית הבבלית לא קלטה זרים באלף הראשון לפסה"נ וזה היה אימפולס חשוב להתהוות תודעת ייחודה וייעודה של גולת יהודי בבל בפרט והיהדות של ראשית הבית השני בכלל. בין ממצאיו האחרים ראויים לציון העדות על המלכה אפמי אשת דריווש הראשון (נזכרת בספרות החיצונית בקשר לזרובבל), זיהוי כתך בכתובת הארמית מספירה, עווה וספרווים בטקסטים יתדיים, ואזכוריו של השליט הדיאדוכי אנטיגונוס מונופתלמוס באוסטרקאות מאידומאה.
חקר השמות והאנשים הישראלים והשמיים-מערביים מראשית התעוד ועד הכיבוש המוסלמי.
את אוצר השמות הישראלי הקדם-הלניסטי מתאר צדוק בספרו
זהו ניתוח מלא של כל שמות האנשים הישראלים שנזכרים במקרא ובמקורות חוץ-מקראיים, סיווגם לפי טיפוסים ותכנים, כמו גם רישום מלא של כל האנשים ופרטיהם. בסדרת מאמרים הוא מציג פרוסופוגרפיה של תושבי הסהר הפורה השמיים-מערביים (למעט ישראלים-יהודים) בתקופות ההלניסטית-רומית והביזנטית ומנתח שמות יהודיים ואחרים מאותן תקופות.
חקר הגלויות הראשונות.
צדוק עסק בעבר בחקר הגלויות הראשונות, דהיינו הישראלים באשור והיהודאים בבבל.
בספרים אלה מציג צדוק רשימה מלאה של כל הגולים שנזכרו במקורות השונים ונותן ניתוח ממצה של מעמדם המשפטי, החברתי והכלכלי. זאת לאחר שנתבררו ונקבעו הקריטריונים לזיהוים והפרדתם משאר חלקי האוכלוסייה שבתעוד.
חקר רמת איראן המערבית בתקופה הקדם הלניסטית.
פה חוקר צדוק תחום שאין עוסקים בו בישראל. הוא עשה ניתוח מלא של כל השמות העילמיים וכתב על קשרי עילם ומסופוטמיה:
כמו כן ניתח בסדרת מאמרים את תפוצתם הכרונולוגית ותפרושתם הגאוגרפית של יסודות אתניים שונים בהרי הזגרוס על עמקי הרוחב שביניהם. בעיקר דן בחורים ובכשים.
שמות המקומות הערביים בארץ ישראל.
צדוק עסק בחקר שמות המקומות בארץ ישראל שנשתמרו בפי האוכלוסייה דוברת הערבית בארץ וסיווגם לשכבות לפי השפות השונות שדוברו בארץ ישראל בעבר ובהווה, לרבות שקיעים עתיקים (כנענית-עברית, ארמית, יוונית וערבית).
עיר המקדש בורסיף.
בשנים האחרונות מתרכז צדוק בעיקר בחקר עיר המקדש העתיקה בורסיף (17 ק"מ דרומית מבבל), שהתקיימה מראשית העדות הכתובה ועד הכיבוש המונגולי בשנת 1258 לספירה. עלה בידו לקבוע את מספר המשפחות המיוחסות שניהלו את העיר, שלטו בכלכלתה ובכלכלת העורף הכפרי שבה וכן הוא שיחזר את הטופוגרפיה שלה ושל סביבתה.
ספרו הנוכחי.
ביולי 2008 הוציאה האקדמיה האוסטרית למדעים את ספרו של צדוק על האירנים בתקופות האור, האחמנית וההלניסטית הקדומה.
תום בארי
תום בארי (נולד ב-17 במאי 1986), הוא שחיין עבר ישראלי. אלוף ישראל ושיאן ישראל במשחה ל-200 מטר בחזה. אלוף המכביה, בעל שתי מדליות זהב. ייצג את ישראל במשחקים האולימפיים (בייג'ינג 2008) וב-3 אליפויות עולם (מונטריאול 2005, מלבורן 2007 ורומא 2009).
ביוגרפיה.
בארי נולד וגדל בקיבוץ יגור.
בתחרויות השחייה של המכביה ה-17 שנערכו בווינגייט ביולי 2005 זכה בארי במדליית זהב, במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:19.27 דקות, לפני דני מלניק (2:19.82 דקות) ודניאל ולז מארצות הברית (2:20.98 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 2006 זכה בארי במדליית זהב במשחה ל-200 מטר חזה בשיא ישראלי בינלאומי חדש של 2:15.88 דקות, לפני דני מלניק מהפועל ירושלים (2:19.32 דקות) ואביב סלע מהפועל גליל עליון (2:20.22 דקות).
בתחרות גביע האיחוד האירופי שנערכה בפריז צרפת ב-5 באוגוסט 2007 קבע בארי במשחה ל-200 מטר חזה שיא ישראלי חדש של 2:14.01 דקות, שיפור לשיאו בן ה-13 שנים של ודים אלכסייב (2:15.47 דקות). באליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בדברצן הונגריה בדצמבר 2007 הוא סיים במקום 14 במשחה ל-200 מטר חזה בשיא אישי חדש של 2:10.47 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום 34 במשחה ל-100 מטר חזה בשיא אישי חדש של 1:01.32 דקות
כדי להשיג את הקריטריון להשתתפות במשלחת הישראלית לאולימפיאדת בייג'ינג, היה עליו לסיים בין 12 הראשונים באליפות אירופה שנערכה באיינדהובן הולנד במרץ 2008, אך הוא סיים במקום 13 במשחה ל-200 מטר חזה בשיא איש חדש של 2:13.95 דקות. נוסף לכך, הוא סיים במקום 29 במשחה ל-100 מטר חזה בשיא אישי חדש של 1:02.73 דקות. עם זאת, פחות משבועיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה בפורטוגל, שיפר את שיאו האישי בשיא ישראלי חדש, והעמידו על 2:13.34 דקות. לאור הישג זה, החליט הוועד האולימפי לאשר את השתתפותו במשחקים האולימפיים.
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) שבר את השיא הישראלי בן 13 השנים של ודים אלכסייב במשחה ל-100 מטרים חזה, הנחשב למשחה הפחות חזק שלו, והעמידו על 1:02.42 דקות. שחיין איראני שהיה אמור להתחרות אף הוא באותו מקצה נעדר ממנו, על פי גורמים במשלחת האיראנית, בטענה של מחלה. גם במשחה ל-200 מטרים חזה שבר בארי את השיא הישראלי והעמיד אותו על 2:11.44 דקות, תוצאה שהספיקה לו למקום ה-20.
בתחרויות השחייה של המכביה ה-18 שנערכו בווינגייט בסוף חודש יולי 2009 הגן בארי על תוארו לאחר שזכה במדליית זהב במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:16.94 דקות, לפני דני מלניק (2:17.50 דקות) וג'והן קופטי (2:24.43 דקות).
באליפות אירופה בשחייה שנערכה בבודפשט באוגוסט 2010 סיים בארי במקום 55 במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:05.18 דקות ופסל במשחה ל-200 מטר חזה.
בארי משתייך למועדון מכבי קריית אונו.
מכבי אלקטרה תל אביב
אנסטסיה גלושקוב
אנסטסיה גלושקוב-לבנטל (נולדה ב-24 במאי 1985) היא שחיינית אמנותית ישראלית בעבר. התחרתה הן בתחרויות ליחידות (שאינן אולימפיות) והן בתחרויות הזוגות, עם אינה יופה, אסתר לוי ויבגניה טטלבאום. היא הייתה לספורטאית הישראלית הראשונה שהתחרתה בארבע אולימפיאדות (אתונה 2004, בייג'ינג 2008, לונדון 2012, וריו דה ז'ניירו 2016).
ביוגרפיה.
גלושקוב היא ילידת מוסקבה שברוסיה הסובייטית. בגיל 9 עלתה לישראל, ומתגוררת במושב שורש. התאמנה במועדון מכבי קריית היובל. מגיל צעיר החלה לאמן אותה אמה, טטיאנה צים, שאימנה אותה גם לתחרויות הבוגרות בארץ ובעולם. למדה בחוות הנוער הציוני בירושלים, והתאמנה בבריכת החווה.
תחילה התחרתה בתחרות היחידות, כשבשנת 2001 זכתה במקום התשיעי באליפות העולם לנערות שנערכה בסיאטל, ודורגה באליפות העולם בשחייה אמנותית בפוקואוקה, יפן במקום ה-15 מתוך 30 משתתפות. הישג הטוב ביותר של ישראל בשחייה אמנותית עד אז. שנה אחר כך סיימה במקום השמיני באליפות אירופה לבוגרות שנערכה בברלין. בשנת 2004 סיימה במקום התשיעי באליפות אירופה במדריד, והתקדמה עוד יותר באליפות שנערכה בבודפשט ב-2006, בה סיימה במקום השישי. היא שחזרה הישג זה גם באליפות אירופה שנערכה בשנת 2008 באיינדהובן. באליפות העולם שנערכה במלבורן ב-2007 סיימה במקום ה-11.
יחד עם יופה, הגיעה למקום ה-15 באליפות העולם שנערכה בברצלונה ב-2003 ולמקום השישי באליפות אירופה לנערות שנערכה באותה שנה באנדורה. באליפות אירופה ב-2004 הגיעו למקום העשירי, ובאולימפיאדת אתונה למקום ה-17. באליפות אירופה שנערכה באיינדהובן ב-2008, סיימו השתיים במקום השביעי, והבטיחו את השתתפותן באולימפיאדת בייג'ינג. בנוסף הגיעה גלושקוב לגמר תרגילי הסולו. עם זאת, באולימפיאדה הצליחו פחות, וסיימו במקום ה-15.
באליפות העולם שנערכה ברומא ב-2009 התחרתה לצדה של אסתר לוי. השתיים סיימו במקום ה-16. באליפות אירופה שנערכה ב-2010 בבודפשט הגיעה להישג הטוב בקריירה שלה, לאחר שסיימה במקום הרביעי. בתחרות הזוגות התחרתה לצדה של אינה יופה, והשתיים סיימו במקום השביעי. באליפות העולם שנערכה בשאנגחאי ב-2011 סיימו גלושקוב ויופה במקום ה-14, וגלושקוב סיימה עשירית בגמר הסולו.
גלושקוב הייתה שותפה גם להישג השיא של נבחרת ישראל בשחייה צורנית (קבוצה של 8 שחייניות) - המקום העשירי באליפות אירופה במדריד (2004).
באפריל 2012 השיגה, יחד עם יופה, את הקריטריון הבינלאומי בתחרות המיון המקדימה לאולימפיאדת לונדון, לאחר שאת הקריטריון הישראלי השיגו באליפות העולם בשאנגחאי שנה קודם, ובכך עמדה בקריטריון לשלוש אולימפיאדות עוקבות. בלונדון גלושקוב ויופה סיימו במקום ה-17. לאחר אולימפיאדת לונדון הודיעה על פרישה, התחתנה ונולד לה בן. שנה וחצי לאחר פרישתה חזרה להתאמן ולהתחרות.
ביולי 2015, באליפות העולם שנערכה בקאזאן סיימה במקום ה-11 בגמר הסולו.
במאי 2016 קבעה גלושקוב ביחד עם יבגניה טטלבאום את הקריטריון הישראלי לאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016), לאחר שסיימו באליפות אירופה במקום העשירי וזאת לאחר שכבר קבעו את הקריטריון האולימפי ובכך הייתה לספורטאית הישראלית הראשונה שהתחרתה בארבע אולימפיאדות. את האולימפיאדה הן סיימו במקום ה-20.