יצחק סמואל רכש את השכלתו האקדמית בסוציולוגיה, בפסיכולוגיה חברתית, במדע המדינה ובמדעי הניהול באוניברסיטה העברית בירושלים, בטכניון בחיפה ובאוניברסיטת מישיגן בארצות הברית. השתלם באוניברסיטאות סטנפורד וברקלי בקליפורניה, באוניברסיטה של שיקגו, במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס בארצות הברית, באוניברסיטת קרלטון בקנדה ובאוניברסיטה הטכנולוגית של סידני באוסטרליה.
לימד באוניברסיטת תל אביב, באוניברסיטת בר-אילן, באוניברסיטת חיפה, בטכניון ובמכללות הביטחוניות.
בין השנים 1979–1994 עבד ברפא"ל (רשות פיתוח אמצעי לחימה), שבה מילא תפקידים שונים, ובהם כממונה על פיתוח משאבי אנוש, על פיתוח הארגון ועל פיתוח מנהלים.
סמואל כיהן כראש תוכנית ההתמחות בסוציולוגיה ארגונית-יישומית וכראש התוכנית בפיתוח ארגוני-מערכתי במסגרת לימודי התואר השני בחוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת חיפה, וכן כראש החוג. שימש כנשיא האגודה הסוציולוגית הישראלית. היה יו"ר המועצה הציבורית המכוננת של חוק היועצים הארגוניים בישראל; יועץ אקדמי של החטיבה למנהל עסקים וניהול כללי ביחידה ללימודי חוץ של אוניברסיטת חיפה ויועץ מדעי של הירחון "משאבי אנוש". היה חבר הוועדה הבינלאומית להערכת לימודי הסוציולוגיה בישראל מטעם המועצה להשכלה גבוהה.
רסק תפוחים
רסק תפוחים הוא מחית העשויה מפרי התפוח. המחית עשויה מתפוחים שבושלו במים או בסיידר תפוחים, כאשר התבשיל מתובל בתבלינים (לרוב קינמון או פלפל אנגלי, וכן מיץ לימון). לעיתים התבשיל ממותק (בסוכר או סוכרלוז או סירופ תירס).
בעת הכנת הרסק נעשה שימוש לעיתים בתפוחים קלופים, ולעיתים בתפוחים שאינם קלופים.
בעבר שימשה הכנת הרסק אמצעי לשימור הפירות מעת הקטיף, בחודשי הסתיו, עבור חודשי החורף. הבישול בסוכר ובמיץ לימון יצר מעין ריבה דלילה, שבמסגרתה נשמר הרסק.
הרסק משמש כמאכל בפני עצמו, אך נפוץ יותר כרוטב הנלווה למנה עיקרית בארוחה. כך, לדוגמה, בשוודיה משמש הרוטב לצד צלי בשר חזיר, בגרמניה כרוטב נלווה ללביבות, ובהולנד כרוטב הנלווה לטוגנים.
במטבח היהודי האשכנזי נהוג להשתמש ברסק תפוחים כרוטב נלווה ללביבות בחג החנוכה.
בארצות הברית רסק תפוחים מוגש הן כרוטב לצד מאכלי בשר והן כקינוח. בצרפת הרוטב הוא קינוח.
בהלכה היהודית נחלקו מה מברכים על הרסק, אם נשארו חתיכות תפוח ברכתו בורא פרי העץ. אך אם התפוחים רוסקו לגמרי, על פי הרמב"ם כיוון שבפועל הפרי נשאר גם כרסק, ברכתו בורא פרי העץ. אך לדעת תרומת הדשן כיוון שהפרי השתנה עד שצורתו הראשונה כבר לא ניכרת, מברכים עליו ברכת שהכל
הייבנס
שביתת התסריטאים
גבי אביטל
וולי ווסט
How Do U Want It
How Do U Want It הוא שיר היפ הופ של הראפר האמריקאי, טופאק שאקור. בשיר משתתפים הצמד "K-Ci and JoJo" והוא יצא בתור הסינגל השלישי מתוך אלבום הסטודיו של שאקור, All Eyez on Me. השיר, שהיה איי-סייד כפול לסינגל California Love, זכה להצלחה רבה כשהגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 ולמקום ה-17 במצעד הסינגלים הבריטי בשנת 1996.
בשיר יש סמפול משירו של קווינסי ג'ונס "Body Heat", כשם האלבום שהוציא בשנת 1974. השיר הופיע גם באלבום הלהיטים הגדולים של שאקור, Greatest Hits.
קליפ.
לקליפ צולמו 3 קטעי וידאו: שניים מהם צולמו באותו סט עבור הסינגל באפריל 1996, והופקו על ידי טרייסי "D" רובינסון. שני קליפים אלו נבדלים לפי "דירוג ה-MPAA", כשאחד מהם נחשב לבעל תכנים למבוגרים בלבד. הקליפ מתאר מסיבת סקס פרועה עם ג'קוזי, שור מכני לרכיבה, רקדנית בכלוב ועמוד חשפנות. כל השחקנים לבושים בתלבושות של תקופת הרנסאנס, למרות שבקליפ השני הבגדים הוסרו.
בגרסה השלישית והנקייה לקליפ מופיעה לימוזינה הזהה לזו שבקליפ המקורי, מלבד האנשים שבקליפ זה לבושים. הגרסה השלישית היא כאשר השחקנים נמצאים במופע, רובם על הבמה, כשבקליפ זה מופיע גם שוק ג'י מהרכב דיגיטל אנדרגראונד שבה היה טופאק שותף.
מחקר האינטרנט
מחקר האינטרנט מתייחס הן למחקרים העושים שימוש באינטרנט והן למחקרים בהם האינטרנט הוא מושא המחקר.
כחלק בלתי נפרד מתהליך המחקר האינטרנט מאפשר לחוקרים גישה רחבה ומיידית למאגרי מידע בשפות שונות ולאוכלוסיות מחקר אפשריות. מעבר לשימוש באינטרנט ככלי יעיל ליישום שיטות מחקר כמותניות ואיכותניות מסורתיות בענפי מדע שונים (ראו למשל שאלון מקוון), מתפתח במהלך השנים האחרונות ענף עצמאי לחקר המידע המופץ באינטרנט ומשתמשיו. בין היתר חוקרי אינטרנט עוסקים באוכלוסיית הגולשים ברשת (לדוגמה חקר הפער הדיגיטלי, קהילות מקוונות, וכיוצא באלו), כמו גם המידע הזמין ברשת (לדוגמה כריית מידע, חקר מנועי החיפוש, וניתוח תוכן גולשים).
העלייה המתמדת בכמות המידע אותו ניתן למצוא באינטרנט, עודדה את התפתחותם של מיומנויות חיפוש מידע ואת השימוש בכלים המשמשים למציאת מידע. בין הכלים המרכזיים המשמשים את החוקרים הנעזרים באינטרנט בעת ביצוע המחקר, ניתן למנות את מנועי החיפוש, מדריכי אתרים ושירותי חיפוש נוספים. יש חוקרים המשתמשים בתוכנות למחקר באינטרנט (Internet Research Software). תוכנות מסוג זה מאפשרות שמירה של מידע מהאינטרנט, מידע שלאחר שמירתו ניתן לארגנו בעצים היררכיים, להוסיף לו תגיות לפי הצורך ולהשתמש בו בצורות נוספות.
בישראל.
בישראל פועלים שני מכונים לחקר האינטרנט - מכון פרטנר לחקר האינטרנט באוניברסיטת תל אביב ומרכז שגיא לחקר האינטרנט באוניברסיטת חיפה. באוניברסיטה העברית בירושלים נפתחה בשנת 2010 מגמת מדיה חדשים העוסקת בתחום, בחוג לתקשורת. חקר האינטרנט נערך גם באוניברסיטאות נוספות.
How Do You Want It
Heartz of Men
How Do U Want It?
All bout U
Picture Me Rollin'
מחקר אינטרנט
גיורא אשכול
גיורא אשכול (1952 - מרץ 2020) היה צייר, מעצב ואנימטור ישראלי.
תולדות חייו.
אשכול נולד בתל אביב, והתחנך בקיבוץ בית זרע בעמק הירדן. הוא שרת בחיל האוויר כאיש צוות קרקע ומאייר בשנים 1970–1974, מפקדו אביהו בן-נון, עודד אותו לפתח את כישרונו בציור. בשנים 1975–1976 למד בקורסים לציור ורישום במכון אבני.
לאחר סיום לימודיו, עבד אשכול במשך שנה ב"סטודיו קופפרברג" לעיצוב טקסטיל בחולון. ב-1979 הציג תערוכת יחיד ראשונה בגלריה של דליה מרוז.
אשכול השתתף כאיש אפקטים מיוחדים בשתי הפקות בינלאומיות שצולמו בישראל - סרטו של סמואל פולר "האדומה הגדולה ה-1" (1980), וסדרת הטלוויזיה "מצדה" (1981). כמו כן, השתתף כאיש אביזרים בסרטו של אבי נשר "דיזנגוף 99".
אשכול למד טכניקות מתקדמות של ציור בשמן וטמפרה בהדרכת הצייר העולה מרוסיה לב שטיימן, וב-1980 השתתף בתערוכה קבוצתית של תלמידיו בבית תיאטרון הבימה בתל אביב. בשנים 1980–1984 התמחה אצל ויקטור הוניגמן, מאייר שעלה לישראל מפרו בשנות השבעים, באיור לפרסום במכחול אוויר, תוך יישום שיטת הרישום הפיגורטיבי של אנדרו לומיס,
ואייר בין היתר את אלבומו של המוזיקאי אריק רודיך "סאטאללה".
לצד לימודיו הפורמליים, רכש אשכול את רוב ידיעותיו והכשרתו בכוחות עצמו, והוא מציג את עצמו כאוטודידקט.
בשנים 1981–1984 לימד אשכול ציור בחוגים של מועצת הפועלים בגבעתיים, ובבית הספר "בוסתן" בנתניה, בניהולו של צבי מרין.
ב-1986 עבר אשכול ללוס אנג'לס, קליפורניה שם עבד כצייר ופסל כאשר בין יצירותיו ציור ריאליסטי ענק של משה ועשרת הדיברות ופסל של טרוייני במרכז הוליווד, אשכול גם למד בכוחות עצמו גרפיקה, ואנימציה ממוחשבת בתלת מימד.
ב-1994 היה אשכול בין הראשונים שהעלו אתרי אמנות לאינטרנט ב-"Earthlink", והתמחה בפיתוח גרפיקה ותכנות לאתרים.
ב-1995 התקבל כאנימטור בתלת מימד ל-"The Post Group" בהוליווד, שם עשה פרויקטים באנימציה לפרסי האמי, דיסני, מוטורולה, קרייזלר, אוניברסיטת סירקיוז ועוד.
ב-1996 החל אשכול לעשות דמויות בתלת מימד למשחקים ופרסומות. בין היתר בנה בתלת מימד את אחת הדמויות האהובות בפרסומות טלוויזיה בארצות הברית, בובת פילסברי (Pillsbury Doughboy) ב-"TSI Motion Capture Studio" בטרזנה. הוא הכין את הגרפיקה בתלת מימד לפרס גלובוס הזהב בסטודיו "Complete Post" בהוליווד, עבור חברת ההפקות של דיק קלארק. ב-1997 הכין אשכול את דמותו של ברוס וויליס למשחק הווידאו "אפוקליפסה" בפלייסטיישן, בסטודיו "House Of Moves" בוניס, עבור סוני ואקטיוויז'ן.
בשנת 2000 חזר אשכול לישראל. ב-2001 הקים בתל אביב סטודיו להפקות אנימציה עצמאיות בשם Real-3d animation studio . בין עבודותיו - "בובות פראמטריות" עבור Optitex ופרסומת באנימציה ל- דור-אלון. בשנים 2002–2005 לימד אנימציה תלת מימד בבית הספר לעיצוב אסכולה-מימד. ב-2009 העביר את הסטודיו למנשנגלדבך, גרמניה, שם הוא המשיך בהפקת סרטי אנימציה בתלת מימד.
נפטר במרץ 2020.
מוקטוק
מאקטאק
מאקטאק או מוקטוק (Muktuk - מוכּטוךּ) הוא מאכל אינואיטי מסורתי העשוי מעור קפוא של לווייתנאים.
המאכל עשוי לרוב מעור לווייתן קשות ראש או לבנתן לבן (בלוגה) אף שלעיתים נעשה שימוש בעור חדשן חדקרן (נארוואל). העור אינו מבושל ונאכל כשהוא נא אך קפוא, ולעיתים העור נאכל ברוטב סויה. לפי גרסה אחרת, העור מטוגן בבלילה.
מאכל זה משמש מקור לוויטמין C עבור האינואיטים.
איגונאק
איגונאק (אינוקטיטוט: ᐃᒍᓇᖅ - IPA: [i.ɣu.'naq]) הוא מאכל, או שיטה להכנת מזון, הנחשב למעדן אינואיטי.
מאכל זה עשוי מבשר (לרוב מבשר ניבתן אך לעיתים גם מבשרם של יונקים ימיים אחרים).
הבשר אינו מבושל, אלא נחתך לאומצות גדולות ובחודשי הסתיו מוחזק באזור מוצל כשהוא מרקיב ותוסס. בחודשי החורף הבשר קופא, ובאביב הבשר מוכן לאכילה. ריקבון הבשר בתנאי קור מאפשר את פירוקו.
טלוויזיה במיטבה