בעונה שלאחר מכן העפילה הפועל תל אביב בהדרכתו לשלב הבתים בליגת האלופות האירופית לראשונה בתולדותיה, לאחר שחלפה בסיבובי המוקדמות על פני ז'לייזניצ'אר, אקטובה ורד בול זלצבורג. לאחר שלושה הפסדים בשלושת משחקיה הראשונים, סיימה בתיקו 0–0 ביתי מול שאלקה, הביסה 3–0 את בנפיקה, וסיימה בתיקו 2–2 את משחקה בליון. בסופו של דבר סיימה במקום הרביעי והודחה מהמפעל. ב-29 בינואר 2011 עבר גוטמן צנתור בליבו בבית החולים כרמל בחיפה, לאחר שחש כאבים בחזהו. כעבור כחודש וחצי חזר לתפקידו כמאמן, והוביל את הפועל לזכייה בגביע המדינה בפעם השנייה ברציפות אחרי שבגמר הגביע ניצחה הקבוצה את מכבי חיפה. את עונת 2010/2011 סיימה הקבוצה כסגנית האלופה ובסיומה עזב גוטמן את הקבוצה.
נבחרת ישראל.
בעקבות הצלחותיו בהפועל תל אביב מונה גוטמן לתפקיד מאמן נבחרת ישראל, והוצג רשמית ב-27 בדצמבר 2011 כמאמנה ה-26 של הנבחרת. ב-29 בפברואר 2012 ניהל גוטמן את משחקו הראשון כמאמן הנבחרת, משחק ידידות מול אוקראינה שהסתיים בהפסד 2–3. ב-23 באפריל 2012 מונה יוסי אבוקסיס, שהיה עוזרו בהפועל תל אביב, לעוזר מאמן הנבחרת. במשחקי מוקדמות מונדיאל 2014 הוביל את הנבחרת למקום השלישי בבית, ולא הצליח להעפיל עמה למונדיאל. בנוסף לניצחון כפול על , ניצחה הנבחרת את בחוץ וסיימה פעמיים בתיקו מול , אך הפסידה פעמיים ל, סיימה פעמיים בתיקו מול , ובמשחק האחרון בקמפיין סיימה בתיקו ביתי מול צפון אירלנד.
בינואר 2014 הוארכה כהונתו של גוטמן כמאמן הנבחרת בשנתיים נוספות ובפברואר הוא מינה את אריק בנדו לעוזרו, בנוסף לאבוקסיס. את משחקי מוקדמות יורו 2016 פתחה הנבחרת עם ניצחונות חוץ על ו, ולאחר מכן ניצחה 3–0 את באצטדיון סמי עופר, אך בהמשך הטורניר הפסידה בבית ל ול. לאחר שסיימה בתיקו 0–0 את משחק החוץ מול ויילס והפסידה לבוסניה בחוץ ולקפריסין באצטדיון טדי, איבדה הנבחרת סיכוי להעפיל לטורניר יורו 2016, והיא סיימה במקום הרביעי בבית, עם 13 נקודות מתוך 30 אפשריות. ב-14 באוקטובר 2015, לאחר ההפסד 1–3 לבלגיה במשחק האחרון, הודיע גוטמן על סיום תפקידו כמאמן הנבחרת.
שלהי הקריירה.
ב-10 בינואר 2016, מספר חודשים לאחר שסיים את תפקידו בנבחרת ישראל, מונה גוטמן למנג'ר בהפועל תל אביב, כשתחתיו המשיך גיא לוי לשמש כמאמן. פחות משבועיים לאחר המינוי, ולאחר הפסד ליריבתה של הקבוצה לתחתית הליגה הפועל כפר סבא, פוטר לוי מהמועדון וגוטמן החל לתפקד כמאמן הקבוצה בפועל. ב-20 בספטמבר 2016 מונה גיא לוזון למאמן הקבוצה, וגוטמן חזר לתפקיד המנהל המקצועי. ב-6 בינואר 2017, לאחר שהקבוצה נכנסה להקפאת הליכים והחליפה בעלים, פוטר גוטמן מתפקידו.
לאחר תקופה בת כמעט שנתיים בה לא אימן, מונה גוטמן ב-8 בנובמבר 2018 למאמן מכבי חיפה, במקומו של פרד רוטן. ב-3 בדצמבר, כחודש בלבד לאחר מינויו ויומיים לאחר הפסד הקבוצה 1–3 בדרבי להפועל חיפה, התפטר גוטמן מתפקידו בשל בעיות רפואיות והמלצות רופאיו לפרוש מאימון. ב-6 בדצמבר 2018 הודיע גוטמן רשמית על פרישתו מקריירת אימון מטעמים בריאותיים.
מחוץ למגרש.
גוטמן מתגורר בחיפה, נשוי לסמדר ואב לשלושה. בנו אורי מאמן כדורגל גם הוא.
בעונת 2017/2018 החל גוטמן לשמש כפרשן בערוץ הספורט, והשתתף בתוכנית "שער השבת" המסכמת את משחקי ליגת העל, ובאולפן ליגת האלופות של הערוץ, עד שמונה למאמן מכבי חיפה במהלך עונת 2018/2019. לאחר שפרש מאימון חזר לתפקידו בערוץ הספורט.
כפר אדומים
כְּפַר אֲדֻמִּים הוא התנחלות ויישוב קהילתי הנמצא בצפונו של מדבר יהודה על הגדה הדרומית של נחל פרת (ואדי קלט), צפונית לכביש ירושלים - ים המלח וצפונית-מזרחית לעיר מעלה אדומים, בגובה של 367 מטר מעל פני הים. היישוב משתייך למועצה אזורית מטה בנימין. הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה כוללת בנתוני האוכלוסייה של כפר אדומים גם את אוכלוסיית היישובים אלון ונופי פרת, שיושבים בשטחו המוניציפלי של היישוב, אך מתנהלים באופן עצמאי.
היסטוריה.
רקע היסטורי.
הרעיון להקמת עיר ממזרח לירושלים על דרך מעלה אדומים, עלה לראשונה בתוכנית אלון, תוכנית מדינית שיזם יגאל אלון בסוף יולי 1967, כחודש לאחר מלחמת ששת הימים, על פי התוכנית לישראל יסופחו בקעת הירדן וחלקם המזרחי של הרי יהודה ושומרון, שהיו מיושבים בדלילות. אזור ירושלים רבתי, ומסדרון בין ירושלים לבקעת הירדן, לאורך דרך מעלה אדומים. שם העיר שהוצע היה "יריחו עילית", והיא נועדה לחזק את הנוכחות היהודית באזור ירושלים ולאורך ציר הגישה לבקעת הירדן. ב-26 במרץ 1972 הסביר אלון בכנסת מה חשיבותה של ההתיישבות באזור מעלה אדומים:
אלון גם הודיע שהקמת העיר, על פי תוכניתו, תמומש בהקדם. בסוף מרץ 1972, ערך יושב ראש ועדת השרים להתיישבות, חבר הכנסת ישראל גלילי, סיור באזור כדי לבדוק אתרים פוטנציאליים להקמת העיר. באוקטובר 1974 ביצע גוש אמונים "מבצע התנחלות" נרחב, שכלל ניסיונות התנחלות בו זמנית במספר מקומות, תוך מספר ימים: באזור מעלה אדומים, בואדי קלט, ביריחו ובנבי סאלח ומקומות נוספים. צה"ל פינה תוך זמן קצר את המתנחלים מכל האתרים.
הקמת מישור אדומים ו"גרעין מעלה אדומים".
באוקטובר 1974 הודיע ראש עיריית ירושלים טדי קולק, שהעירייה החלה בתכנון אזור לתעשייה כבדה באזור מעלה אדומים. זאת על פי תוכנית שאושרה בספטמבר 1974 בוועדה, בראשות היועץ המשפטי לממשלה מאיר שמגר, שפעלה לאיתור שטחים לפיתוח התעשייה בירושלים. ב-24 בנובמבר 1974 החליטה ממשלת ישראל השש עשרה, בראשותו של יצחק רבין, על הקמת אזור תעשייה. עם זאת הוחלט לא להתיר הקמת שכונת מגורים במקום, אלא רק מבנים למגורי עובדים. בהחלטה תמכו 12 שרים ו-8 התנגדו. ההחלטה גררה ביקורת על ההוצאה הכספית הכרוכה בהכשרת השטח והקמת המבנים, כאשר לא היו שום מפעלים שיועדו לעבור למבנים אלו. וביקורת שההשקעה הכספית הגבוהה היא על חשבון ערי הפיתוח. האזור תוכנן כאזור לתעשייה כבדה הדורשת שטחים גדולים ומישוריים. את האחריות לפיתוח האזור קיבלה החברה הכלכלית לירושלים (אז חברה עירונית של עיריית ירושלים), על שטח של 1,600 דונם שהוקצו לה. המקום קיבל את השם "מישור אדומים" ועד סוף 1975 הוכשר שטח של 600 דונם לטובת הקמת המפעלים הראשונים.
בספטמבר 1975 אושר ל"גרעין מעלה אדומים" להתיישב סמוך לשטח המתוכנן של אזור התעשייה, בגבעה שנקראת מאז "גבעת המייסדים", כ"מחנה עובדים" אך לא כיישוב קבע. גרעין מעלה אדומים כלל בעיקר קבוצה של משפרי דיור מירושלים שאחר כך הצטרפו אליה גם פעילים של "גוש אמונים". בדצמבר 1975 הושלמה בנייתם של מספר מבנים טרומיים ביישוב, אך שנה לאחר הקמתו עוד לא הוקמו מבני קבע והוא עדיין הוגדר "מחנה עובדים". באוגוסט 1977 החליטה ממשלת ישראל להקים יישוב עירוני בנקודה המרוחקת כ-4 קילומטר מאזור התעשייה, בגבעות שמעל מישור אדומים. ב-8 אוגוסט 1979 הניח שר השיכון והבינוי דוד לוי את אבן הפינה לעיר החדשה מעלה אדומים. העיר אוכלסה החל מספטמבר 1982. רוב חברי הגרעין עברו בהדרגה למקום היישוב החדש. ב"גבעת המייסדים" נותרה ההתנחלות מישור אדומים, וסביב לה התפתח "פארק תעשיות אדומים", המהווה מאז את אזור התעשייה של מעלה אדומים.
הקמת כפר אדומים ("מעלה אדומים ב'").
עם קבלת ההחלטה על הקמת יישוב עירוני התפצל "גרעין מעלה אדומים" בין הקבוצה של משפרי הדיור שעברה לעיר מעלה אדומים, לקבוצה של פעילי גוש אמונים שדרשה שיוקם להם יישוב קהילתי. ב-20 בדצמבר 1978, החליטה ועדת השרים להתיישבות להיענות לבקשה ולהקים להם יישוב, על שטח של 4,600 דונם שהופקעו מתושבי הכפר ענאתא. היישוב הוקם בספטמבר 1979, ב"מבצע התיישבות", כמה ימים לפני שנקבע דיון בבג"ץ בעתירה נגד הפקעת האדמות, כדי להקדים צו מניעה אפשרי. תחילה נקרא היישוב "מעלה אדומים ב'". מבצע התיישבות החל ביום שישי 14 בספטמבר 1979, במסגרתו נפרצה דרך למעלה הגבעה, הונח קו מים, הובאו למקום 20 קרוואנים וגנרטור חשמלי. ביום ראשון 16 בספטמבר 1979, נכנסו לגור ביישוב 20 משפחות. שר החקלאות אריאל שרון (שהיה מומנה אז על הקמת התנחלויות ביהודה ושומרון כיושב ראש ועדת השרים להתיישבות) ביקר במקום יחד עם מתתיהו דרובלס יושב ראש מחלקת ההתיישבות של הסוכנות היהודית. יום אחר כך דחה בג"ץ את העתירה של מוח'תאר הכפר ענאתה, לאחר שדורית ביניש, מנהלת מחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה, כי אין כוונה להפקיע 250 דונם שבבעלותו לצורך הקמת היישוב. הקצאת הקרקע ליישוב אושרה בישיבת ממשלה ב-14 באוקטובר 1979, לאחר שפליאה אלבק, מנהלת המחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה סיפקה חוות דעת שניתן להכריז על רוב האדמות במקום כאדמות מדינה.
פיתוח היישוב.
זמן קצר לאחר הקמתו שונה שם היישוב מ"מעלה אדומים ב'" ל"כפר אדומים". שנה לאחר הקמתו התגוררו בו כ-50 משפחות. ב-1987 גרו ביישוב 80 משפחות, וכ-450 תושבים.
באפריל 1990 הוקם היישוב אלון, על גבעה כ-2 קילומטר ממזרח לכפר אדומים. במקום בו היו קרקעות זמינות שהוכרזו אדמות מדינה. אלון הוגדרה כ"שכונה" של כפר אדומים כדי להימנע מהצורך לקבל אישור על הקמת התנחלות חדשה.
בשנת 1992, החלה הקמתה של שכונת "נופי פרת" בצידה המערבי של כפר אדומים.
בשנת 1999 הוקם, כשלושה ק"מ מצפון לכפר אדומים, המאחז "מצפה חגית" ברכס שבצדו השני של נחל פרת. המאחז הוקם על ידי משפחת בן דור מהיישוב אלון. הוא נקרא על שמה של חגית זביצקי בת כפר אדומים, שנרצחה עם חברתה ליאת קסטיאל בנחל פרת ב-1997.
בשנת 2003, הוקמה, על גבעה בולטת מחוץ לתחום היישוב בגובה 468 מטר מאחז "גבעה 468". לפי חוות דעת ביניים על מאחזים בלתי מורשים, חלק מאדמה במקום היא בבעלות פלסטינית פרטית. המקום פונה ב-2004 אך אוכלס שוב זמן קצר אחר כך.