בשנת 2013 הצליח דניאלס להפתיע רבים כאשר זכה בפרס אמי לשחקן הטוב ביותר בתפקיד דרמטי ראשי, תוך כדי שהוא גובר על פייבורטים לזכייה כגון בריאן קראנסטון וקווין ספייסי. ב-2017 החל לגלם את דמותו של פרנק גריפין בסדרת הטלוויזיה "חסרי אלוהים". על תפקידו בסדרה זכה ב-2018 בפרס אמי לשחקן המשנה הטוב ביותר במיני סדרה.
ב-2018 שיחק את התפקיד הראשי במיני-סדרה "המגדלים הגבוהים", את דמותו של ג'ון אוניל, ראש המטה ללוחמה בטרור בניו יורק. על תפקידו היה מועמד לפרס אמי לשחקן הראשי הטוב ביותר במיני-סדרה לשנת 2018.
בשנת 2020 גילם את ההמשנה לתובע הכללי של ארצות הברית ג'יימס קומי במיני-סדרת הטלוויזיה "חוק קומי" של רשת שואוטיים, שמבוססת על הספר של ג'יימס קומי מ-2018.
הקריה הרפואית רמב&quot;ם
משפחת עופר
משפחת עופר היא אחת המשפחות הישראליות העשירות בעולם. בין בני המשפחה הבולטים ניתן למנות את סמי עופר, שהלך לעולמו ב-2011, ילדיו עידן ואייל, ואחיו יולי עופר שהלך גם הוא לעולמו 3 חודשים לאחר מות אחיו, שיחד עם צאצאיו ועם אהוד אנג'ל שולטים בקבוצת האחים עופר.
המשפחה, ובעיקר סמי עופר, היא בין התורמות הגדולות למוסדות בישראל (לדוגמה לבית החולים רמב"ם, למרכז הרפואי איכילוב, למרכז הבינתחומי הרצליה ולסוכנות היהודית).
שמה של המשפחה נקשר במרוצת השנים עם מספר פרשיות הנוגעות לקשרי הון-שלטון, ובשנת 2008 אף התפרסם הסרט שיטת השקשוקה העוסק בנושא.
היסטוריה.
יוסף (ברנרד) הרשקוביץ, (נולד ב-1894 בגאלאץ, רומניה. נפטר ב-1967 בחיפה), אב המשפחה החל בעסקי הספנות כמנהלה של חברת ספנות ארץ-ישראלית בבעלות ארנולד ברנשטיין. לאחר סגירת החברה ב-1936 עבר לעבוד בחברה אחרת של ברנשטיין ("ברנשטיין ליין") כסוכן. הרשקוביץ ואשתו צילה היו בין המתיישבים הראשונים בבת גלים עם אנשי ספנות יהודים אחרים (כיעקב כספי ואהרון רוזנפלד). מאוחר יותר הקים, יחד עם בניו, וניהל את חברת הספנות קוי הים התיכון. השם עופר הוא עברות שמו (הרש-הירש=צבי וביץ=בן).
בני המשפחה.
בני המשפחה הידועים ביותר הם:
הונם של בני המשפחה.
ילדי סמי עופר (לפי דירוג פורבס לאוגוסט 2018):
ילדי יולי עופר:
ברשות הבני דודים עופר גם אוסף אמנות, מהיקרים בעולם.
ג'ין שין
ג'ין-שין-דו אקופרסורה היא שיטה טיפולית אלטרנטיבית המבוססת על תורת רפואה סינית, ומשתמשת בלחיצה קלה על נקודות לאורך ה"מרידיאנים" - מושג ברפואה הסינית המתייחס לרשת של "ערוצי אנרגיה" החוצה את גוף האדם; אין כל ראיה מדעית לקיומם של ערוצים אלה, וממילא לא לתועלת שבלחיצה עליהם. הג'ין שין משלב בתוכו את הרפואה הסינית (דיקור סיני, שיאצו), טיפול במגע (מאסג'ים למיניהם), וטיפול "אנרגטי" (הילינג, רייקי).
השיטה פותחה בשנות ה - 70 על ידי Iona Marsaa Teeguarden
הטיפול.
הטיפול כולו אורך כשעה, הכוללת שיחה, אבחון וטיפול.
הטיפול מתבצע על מיטה טיפולית, כאשר המטופל שוכב על גבו בלבוש מלא.
המטפל מניח את ידיו על שתיים או שלוש נקודות בו זמנית, תוך כדי ריכוז ו"העברת אנרגיות" מתאימות.
השיטה.
המטפלים בשיטה טוענים כי המטפל אינו מרפא בעצמו את המטופל, אלא עוזר לגופו של המטופל לשחרר "חסימות" ולהניע את הצ'י במרידיאנים (הערוצים בהם זורמת האנרגיה); אין עדות מדעית לקיומן של חסימות כאלה. שיטה זו אינה פולשנית, וטוענת לשימוש ב"אנרגיית הגוף" של המטופל (מושג זה אינו קשור למושג הפיזיקלי אנרגיה).
הג'ין שין משתמש בכ 60 נקודות (מתוך כ-600 נקודות הקיימות, כביכול בגוף) לאורך כל 12 "המרידיאנים הרגילים" ו8 "הערוצים המיוחדים".
בחירת נקודות הטיפול נעשית על ידי המטפל בהתאם לתלונת המטופל, ועקרונות חמשת היסודות (אדמה, אש, עץ, מים, מתכת).
הפנקס
הפנקס הוא אתר אינטרנט ישראלי העוסק בספרות ילדים ונוער, וכן בתרבות הילדים באופן כללי - בתיאטרון, בקולנוע, באיור ובכל סוג של אמנות המיועדת לילדים. האתר פועל בשפה העברית, ומגדיר עצמו כ"כתב עת מקוון".
האתר הוקם במרץ 2010 על ידי תמר הוכשטטר ויותם שווימר, שהיו שניהם באותה העת סטודנטים בירושלים.
חזון ומטרות.
החזון של העורכים הוא להפוך את הפנקס לבמה אלטרנטיבית ליוצרים ולחוקרים בתחום ספרות ותרבות הילדים.
מטרת האתר כפי שהוגדרה על ידי יוצריו היא לענות על שני צרכים בתחום התרבות לילדים בארץ:
תרבות לילדים היא בעלת ספקטרום נרחב. יוצרי האתר מאמינים כי שיח מקורי בספרות ותרבות לילדים, המציג שלל התייחסויות וסגנונות, הוא בעל ערך אמנותי ומחקרי.
"הפנקס" מופיע בפורמט אינטרנטי על-מנת לאפשר למתעניינים בתחום התרבות לילדים לקחת חלק פעיל: על ידי שליחת תגובות, יצירת דיון, שליחת טקסטים ביקורתיים ויצירות מקוריות בתחום הספרות, השירה והאיור לילדים.
האתר מגדיר את האלמנט הוויזואלי כבעל חשיבות ולכן הפנקס שומר על עיצוב הנובע מהלך הרוח של עולם הילדים, במטרה ליצור חיבור לעולם זה גם דרך הוויזואליות של האתר.
כבר בגליונותיו הראשונים זכה האתר לתרומת תוכן של אישים ידועים בספרות הילדים בישראל כיהודה אטלס, שלומית כהן-אסיף יחיעם פדן ומרית בן ישראל, בעוד שאישים כנורית זרחי ועפרה עמית הסכימו להתראיין. עובדה זו תרמה רבות לביסוסו של האתר.
האתר כולל ראיונות עם יוצרים, מאמרים וביקורות על יצירות ילדים, וכן אגף ל"יצירה מקורית" הכולל שירים, סיפורים, יצירות אנימציה וקטעי מוזיקה.
החומר בכתב העת מוגש לקורא ברישיון Creative Commons המקל על השימוש בתוכן, מבלי שיש בו ויתור על זכות יוצרים.
במרץ 2011 ערך "הפנקס" תחרות מאיירים בה השתתפה הוצאת הקיבוץ המאוחד. המאיירים התבקשו לאייר סצנה מתוך הספר "ויהי ערב חדש" של פניה ברגשטיין.
הפנקס הוא יוזמה פרטית שלא עומד מאחוריה שום גוף כלכלי.
בשלושת החודשים לאחר עליית האתר לאוויר, נרשמו באתר הפנקס כ-2,000 כניסות בחודש.
בשנת 2021 זכתה נירה הראל בפרס מטעם כתב העת .פרס זה הוענק לה על תרומתה לתרבות הילדים בישראל.
מארק וייד
מארק וייד (באנגלית: Mark Waid, נולד ב-21 במרץ 1962 בהיואי טאון, אלבמה) הוא כותב קומיקס אמריקני, שידוע לרוב בזכות הרצתו רבת השנים לכותרי פלאש, כמו גם הסיפורים "קץ הממלכה" ו"" עבור חברת DC קומיקס וקפטן אמריקה של חברת מארוול קומיקס. מאוגוסט 2007 שימש כעורך ראשי ומנהל מחלקת הקריאייטיב של "BOOM! Studios".
וייד ציין כי הוא הושפע על ידי קשת הסיפור בת שני החלקים "מורדרו האכזר" ו"מושבעי השטן" בהם כיכב לגיון גיבורי-העל ("Adventure Comics #369-370", יוני-יולי 1968): "זוהי טביעת הדפוס לכל דבר שאני כותב".
קריירה.
עורך ראשי.
וייד נכנס לתחום הקומיקס באמצע שנות ה-80 ככותב ועורך במגזין מעריצים בשם "גיבורים מדהימים". הוא נשכר בשנת 1987 לשמש כעורך עבור חברת DC קומיקס, שבה הוא עבד על כותרים כ-"Secret Origins", לגיון גיבורי-העל וחלק מהרצתו של גראנט מוריסון בחוברות פטרול האבדון. בנוסף, הוא שימש כעורך בהרצות זמניות של כותרים כ-"Action Comics", אינסופיות בע"מ, וונדר וומן, אקס-מן ומהדורות מוגבלות כ-"" - שבעקבותיו יצר עם הכותב בריאן אוגוסטין את חותם "עולמות אחרים" של DC, המתרחש מחוץ להמשכיות המרכזית של החברה, ביקומים מקבילים או זמנים אחרים.
כותב.
בשנת 1989, וייד עזב את עבודת העורך הראשי למשימות כתיבה עצמאיות. הוא עבד על הליין הזמני "Impact Comics" של חברת DC, בו הוא כתב את חוברות "The Comet" ודיאלוגים ב-"Legend of the Shield".
בשנת 1992 וייד נשכר בידי העורך דאז בריאן אוגוסטין לעבודה שקירבה אותו יותר להכרה הציבורית, ככותב ראשי של חוברות פלאש. בקומיקס זה כיכב אחד מגיבורי הדגל של החברה, ובמהלך שמונה השנים בהן כתב את חוברות הדמות, וייד וכמה מהמאיירים (ביניהם גרג לארוק ומייק וירינגו) הוציאו את הפלאש המודרני מצללי קודמיו ג'יי גאריק ובארי אלן והגבירו את כוחו בצורה דרמטית.
בעקבות הצלחת הרצת חוברות הפלאש פנו לווייד כותבי החברה המתחרה מארוול קומיקס ראלף מצ'יו ומארק גרונוולד, ושכרו אותו כיורשו של גרונוולד בחוברות קפטן אמריקה. הרצתו הראשונית של וייד בסדרת החוברות התבררה כפופולרית, עד אשר נקטעה באיבה עקב החלטת החברה לצאת בקשת הסיפור "Heroes Reborn" לאחר כשנה, שהציגה מחדש את הדמות בכתיבתו של רוב ליפילד. אף על פי שההרצה השנייה של הדמות הצליחה פחות מקודמתה ("Captain America Vol.3 #1-23"), וייד היה לאחד הכותבים הפוריים ביותר של סוף שנות ה-90. הוא גם כתב עשרה גליונות מתוך תריסר החוברות של סדרת הבת קצרת הימים "Captain America: Sentinel of Liberty" ("קפטן אמריקה: זקיף החופש") משנים 1998–1999.
בשנת 1996, וייד יצר יחד עם המאייר אלכס רוס את אחת מיצירותיו הנודעות ביותר, הרומן הגרפי "Kingdom Come". הסיפור, שמתרחש בעתיד יקום DC, גילה את גורלם של סופרמן, באטמן, וונדר וומן ושאר הגיבורים כאשר העולם מסביבם השתנה. הרומן הגרפי נכתב כתשובה לקומיקסים הקודרים של שנות ה-80 וה-90, ובשעה שרבים מהאירועים שהתרחשו בסיפור היו מתוחים, נוצרה בו תחושה מסוימת של אופטימיזם. רבים מהרעיונות שיושמו בסיפור הוטמעו בכותרי החברה ביקום העכשווי, וייד כתב רומן המשך פחות מצליח בשם "The Kingdom".
וייד אחראי גם להרצתן של חוברות JLA, סדרת הספין אוף של פלאש אימפולס ו-"Ruse" של חברת קרוסג'ן בשנות ה-2000. וייד ומוריסון כתבו יחדיו מספר פרויקטים שייצבו את ליגת הצדק חזרה במיינסטרים (כמו למשל סיפורו של וייד "JLA: Year One"). השניים גם עזרו לקבע את רעיון ה"היפר-זמן", שנועד לתקן מספר בעיות המשכיות ביקום DC.