אולם עם תום תקופת המלכים הללו צנחה אשור בשנית, והתאוששה רק בימיו של תִּגְלַת-פִּלְאֶסֶר הראשון בסוף המאה ה-12 ותחילת המאה ה-11. הוא שקד על שחזור ופיאור עירו על ידי חידוש מקדש אשור, אדד ואנֻ, ואף יש הטוענים כי בנה מעין גן חיות באשור. אך עם מותו של מלך רם זה נפלה אשור קורבן לשבטים הארמים שכבשו שטחים נרחבים מממלכת אשור.
האימפריה החדשה.
התקופה מתחילה בימי אשור-דן השני ויורשו אדד-ניררי השני ששיקמו את הממלכה והעיר אשור. אשור נצירפל השני בחצי הראשון של המאה ה-9 לפנה"ס, הקים עיר חדשה נימרוד (כלח התנ"כית) והעביר את הבירה מאשור. הוא לא זנח לגמרי את אשור והסב את ארמון המלך הישן למקום קבורה למלכי אשור.
בנו שלמנאסר השלישי לא נטש את העיר ובנה בה חומת כפולות, שערים ומגדלי שמירה רמים וטיפל במקדשי עישתר, אדד ואנֻ.
באמצע המאה ה-8 לפנה"ס עלה לשלטון תיגלת פלאסר השלישי. הוא הרחיב את הממלכה ולחם בסוריה וארץ ישראל. הוא ארגן את הממלכה מחדש.
בסוף המאה ה-8 לפנה"ס עלה לשלטון סרגון השני שכבש את שומרון. הוא הפיח רוח חיים באשור ושיפץ את מקדש האל אשור שבה, כפי שעשה בנו סנחריב שהרבה לבנות בעיר העתיקה. בנייתו של סנחריב הייתה תוצאתה של מגמת החזרת המסורת העתיקה שאפיינה את בית סרגון השני. סנחריב העביר בירתו לנינוה. כן שחזר לגדולתם את מקדשי סין ושמש, ביצר את עירו ונקבר בה, נכדו אשורבניפל עסק גם הוא בהרחבת העיר נינווה ובניניה המרכזיים.
לאחר מות אשורבניפל התערער מצבה של הממלכה ובניו סבלו ממרידות של שרי הצבא שהביאו לפלישות של ממלכת מדי והרס מוחלט של העיר אשור בשנת 614 לפנה"ס.
לאחר התפוררות האימפריה.
לאחר הרס אשור היא לא נבנתה מחדש תקופה ארוכה. העיר יושבה מחדש על ידי קבוצה קטנה של אנשים בתקופה הפרתית במאה השנייה לפנה"ס ונבנו הארמון הפרתי ומקדש חדש לאל אשור, אך עם תום התקופה הפרתית נתרוקנה אשור שוב מתושביה. בתקופה הפרסית הייתה התאוששות באשור והיו בה מקדשים לאל אשור. בתקופה הערבית במאה השביעית לספירה נעזבה העיר ולא נבנתה מחדש.
פריחת אצות
פריחת אצות היא תופעה עונתית. בתקופת החורף גוף המים מתערבל, ונוטריינטים יכולים לעלות מהקרקעית לכוון פני השטח רווי האור. יחד עם ערבול הנוטריינטים מתערבלות גם האצות הפוטוסינתטיות בכל גוף המים. עם התחממות הטמפרטורה מתחילה להיווצר שכבת מים חמה אשר צפה מעל שכבת מים עמוקה יותר וקרה יותר. תופעה זו מתרחשת היות שמי השטח העליונים אשר מתחממים מקרני השמש הם בעלי צפיפות נמוכה יותר ממי העומק הקרים ועל כן צפים מעליהם.
בעת שנוצר שיכוב, "נכלאות" גם האצות באותם מים עליונים חמים ורוויי אור ונוטריינטים ובכך יכולות להתפתח במהירות מרבית, בניגוד לתקופה בה היו כל מי האגם מתערבלים ואז היו מתערבלות גם האצות ויורדות לעומקים בהם האור היווה גורם מגביל לגדילתן.
כך במי השטח המוארים והמדושנים נוצרת פריחת אצות. תופעה נוספת שידועה במקרים מסוימים לאחר פריחת אצות היא קריסה של אותה מערכת אצות: בשלב מסוים הגיעה כמות האצות למקסימום האפשרי מבחינת שטח/חמצן/מזון וכו' ובלילה אחד או בתקופה קצרה של משבר, נושמות האצות הצפופות את כל החמצן שברשותן ומביאות את גוף המים שלהן למצב אנארובי - מה שגורם למות כל האצות בגוף המים העליון.
פריחת אצות עשויה להיגרם גם בשל זרימת דשנים לים. במצב של היעדר מין הניזון מהאצות התרבות האצות יכולה להביא לחוסר חמצן באזורים החופיים אשר מובילה לתמותת יצורים ימיים. אזורים בהם מתקיימת התופעה נקראים אזורי מוות .
הסוס הטרויני
עודד קטש
דוד עודד קטש (נולד ב-10 באוקטובר 1974) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל ישראלי, המשמש כמאמנה של מכבי תל אביב. קטש נחשב לאחד מגדולי שחקני הכדורסל הישראלי בכל הזמנים, ולאחד משחקני הכדורסל המובילים באירופה מאמצע שנות התשעים ועד תחילת שנות האלפיים.
קריירה כשחקן.
קטש נולד וגדל בגבעתיים. למד בתיכון שמעון בן צבי, את דרכו בכדורסל החל קטש בקבוצת הילדים של מכבי רמת גן. כשהיה בן עשר עבר לקבוצת הילדים של מכבי תל אביב, בה שיחק בקבוצות הילדים והנערים, ולאחר מכן בקבוצת הנוער.
כשעלה לבוגרים שיחק קטש בקבוצת הבת של מכבי תל אביב - מכבי דרום. בשנת 1993 חזר למכבי רמת גן לעונה אחת, עונה בה קנה את פרסומו בקרב ציבור אוהדי הכדורסל בארץ. לאחר אותה עונה הושאל קטש לקבוצת הפועל גליל עליון לעונה אחת כדי "להשתפשף". בעונה זו פרח קטש במדי הקבוצה הצפונית והוביל אותה עד לסדרת הגמר סל. בתום העונה חזר אל מכבי תל אביב, הקבוצה בה גדל, ושימש כרכז מחליף לגיא גודס.
הפריצה הגדולה שלו הגיעה בשנת 1995 כאשר במשחקה הראשון של מכבי תל אביב באירופה באותה עונה נגד הקבוצה הצרפתית פו אורטז החליף את גודס, שנפצע בברכו ולמעשה סיים את העונה. את המשחק סיים קטש עם 16 נקודות ויחד עם דורון ג'מצ'י ורדיסאב צ'ורצ'יץ' סייע למכבי לנצח 88–91 בהארכה.
קטש החל לסלול את דרכו לצמרת עולם הכדורסל האירופאי, כשהוא מציג יכולת וירטואוזית בכל הנוגע לקליעה ובעיקר בחדירה. למרות מבנה גופו הדקיק, קטש נהג לחדור מול כדורסלני אירופה, כשהוא מביך אותם פעם אחר פעם באמצעות הטעיות גוף וכדרור. היכולת לא נעלמה מעיני המאמנים מעבר לים ולפני עונת הגיע קטש לסיכום חוזי עם קבוצת הניו יורק ניקס מליגת ה-NBA, אולם נאלץ לשוב ארצה בשל סכסוך עבודה שפרץ בין הליגה לבין ארגון השחקנים אשר השבית את משחקי הליגה למשך כחצי עונה. קטש חזר למכבי תל אביב לחצי עונה אך לא הצליח לסייע לה לעבור את שלב שמינית הגמר בליגה האירופית.
בשנת 1999 עבר קטש לקבוצת פנאתינייקוס היוונית, ואף זכה להניף את גביע אירופה בסיום משחק גמר מול מכבי תל אביב בו היה השחקן המצטיין, ובסיום המשחק הוא אמר את המשפט המפורסם: "זה היום הכי מאושר בקריירה שלי, והכי עצוב בקריירה שלי". בעונה שלאחר מכן נפצע עודד פציעה קשה בסחוס שבברכו ולא שיחק ולו דקה אחת. בסוף העונה נאלץ לראות מהספסל את מכבי תל אביב מנצחת את פנאתינייקוס בגמר הסופרוליג וזוכה בגביע אירופה השלישי בתולדותיה.
לאחר מספר שנים שבהן ניסה קטש להתגבר על הפציעה ולחזור לשחק, ב-9 ביוני 2004 הוא הודיע במסיבת עיתונאים על פרישתו מכדורסל מקצועני. בשנת 2009 הצטרף קטש לקבוצה החובבנית אליצור חולון מליגה ב'.
קריירה כמאמן.
עם פרישתו ממשחק פעיל מונה קטש למאמנה של קבוצת הפועל גליל עליון אותה הוביל למקום השני בסיום העונה הסדירה.
ב-5 ביוני 2007, פחות משבוע לאחר חצי גמר הפיינל פור בו הפסיד עם קבוצתו הפועל גליל עליון למכבי תל אביב, חזר קטש אל הקבוצה בה גדל, וחתם כמאמן הקבוצה התל אביבית עד לשנת 2010. ב-1 בינואר 2008 התפטר קטש מאימון מכבי תל אביב לאור מספר הפסדים רצופים והישגים דלים.
באמצע עונת חזר לאמן בהפועל גלבוע גליל במטרה להשאיר אותה בליגה והצליח. בעונה שלאחר מכן, הוביל את גלבוע לפיינל פור ליגת העל, שם סיימה במקום השלישי, לאחר שהפסידה למכבי תל אביב בחצי הגמר וניצחה את הפועל ירושלים במשחק על המקום השלישי. בעקבות כישלונה של נבחרת ישראל ביורובאסקט, הוחלט למנות צוות חדש. אריק שיבק מונה למאמן הראשי וקטש לעוזרו.
ב-14 במרץ 2010 הפך קטש למאמן בעל מספר הניצחונות הגדול ביותר בתולדות הפועל גליל עליון והפועל גלבוע גליל, כאשר הגיע ל-66 ניצחונות בקריירה בשנותיו כמאמן קבוצות אלו. ב-27 במאי 2010 זכה קטש עם קבוצתו גלבוע גליל באליפות המדינה, זאת לאחר ניצחון 77–90 על מכבי תל אביב בביתה.
ב-13 ביוני 2010 חתם בהפועל ירושלים לשלוש שנים, אך ב-27 בדצמבר 2011 התפטר מתפקידו, בעקבות רצף הפסדים, שכלל את תבוסת קבוצתו במשחק עם מועדון כדורסל הבקעה.
מונה במרץ 2012 לעוזר מאמן ראשון בנבחרת ישראל בכדורסל.
ב-21 ביוני 2012, חתם קטש לשנתיים לתפקיד מאמן הפועל אילת המתחדשת.
ב-27 ביוני 2014, עם תום חוזהו חתם קטש לשלוש שנים כמאמן הפועל תל אביב. עונתו הראשונה בקבוצה הייתה מאכזבת. למרות ניצחון חוץ מרשים בדרבי, ראשון מזה 23 שנה, סיימה הקבוצה במקום השמיני והודחה בקלילות ברבע גמר הפלייאוף על ידי הפועל ירושלים. בעונתו השנייה בקבוצה ב-3 בנובמבר 2015 פוטר מתפקידו, בתום ארבעה מחזורים בלבד, לאחר שלושה הפסדים רצופים.
ב-11 בנובמבר 2015 חתם קטש לשנתיים כמאמן הפועל אילת. הוא הגיע עמה לחצי גמר הפלייאוף, שם הפסיד להפועל ירושלים. בעונת 2016/2017 הוביל את אילת למקום השני בסיום הליגה הסדירה, אך לאחר מכן הודחה הקבוצה ברבע גמר הפלייאוף על ידי מכבי ראשון לציון. ב-17 ביולי 2017 הודיעה אילת כי קטש לא ימשיך לאמן את הקבוצה בעונה הבאה.
ב-23 בינואר 2017 מונה קטש למאמן נבחרת העתודה של ישראל במקומו של דן שמיר שעבר לתפקיד עוזר המאמן בנבחרת הבוגרים. ביולי 2017 הוביל קטש את נבחרת העתודה לזכייה במקום השני באליפות אירופה עד גיל 20.
ב-10 באוקטובר 2017 מונה עודד קטש למאמן נבחרת ישראל לארבע שנים במקומו של ארז אדלשטיין, בעקבות הכישלון ביורובאסקט 2017 ולאור הצלחתו עם נבחרת העתודה. במקביל שימש גם כפרשן משחקי מכבי תל אביב במסגרת היורוליג. בספטמבר 2021 סיים את תפקידו כמאמן הנבחרת.
ב-22 בפברואר 2018 מונה לקדנציה שנייה כמאמן הפועל ירושלים לשנה וחצי במקומו של מודי מאור. בפברואר 2019 הוביל את הקבוצה לזכייה בגביע המדינה.
ב-13 בפברואר 2020 הוביל את הפועל ירושלים לזכייה שנייה ברציפות בגביע המדינה.
קטש מאמן גם מחנות כדורסל בקיץ של ילדים ונוער.
ב-14 בינואר 2021 קטש מונה למאמן פנאתינאיקוס. נבחר גם לאמן את נבחרת ישראל וביורובאסקט 2022.