רומן התבגרות. גדי, בן הדור השני למדינה, מתגייס לצה"ל בשנות החמישים, "מת למות בעד המולדת". המדינה בת עשור, נאמנותו העיוורת של גדי למדינה אינה מוטלת בספק, ולו לרגע, אך נבחנת יום יום ושעה שעה. המדינה קודמת לכל. והמדינה "שלנו"... "אחרי אלפיים שנות"... מהר מאוד מתבהר לגדי, שנאמנותו החד משמעית למדינה עומדת שוב ושוב למבחן. ולא בנכונותו הטוטלית להקריב את נפשו למען המולדת – אלא פשוט ביכולתו לשתוק. בצבא הוא לומד לראות – ולשתוק. לסבול – ולשתוק. לעבור התעללויות (באצטלה של חישולו כחייל) – ולשתוק. להיות עד לעוולות, להתאבדויות, למוות – ולשתוק. הרבה שתיקות חווה גדי, עד שהוא מתפכח ומבין שלא לכך פיללו מקימי המדינה. המדינה אמורה להיות הבית שלנו - ולא המחסה ובית הגידול של אנשי כח ושררה או פסיכופאתים למיניהם.
ספרון פוליטי, כנ"ל.
ספר שירה מעוצב.
ספר שירה, האוחז כמאה שירים המוגשים בשישה שערים:
א - כמו מילה מתדפקת - שירי התבוננות, גועשים עד פורצים מעצמם.
ב - פצצות הן טעם החיים – מדור לדור תחת איום, מלחמות, ולהתרגל לכך.
ג - אהבה רב-מפרקית – על אהבות, תשוקות ואכזבות.
ד - המערכה האחרונה; קרב – כדי לנצח. ימי מחלה, כאב וחשבון נפש.
ה - ועדיין קיץ בתל אביב - שירים לעירו, תל אביב.
ו - "עיר ההריגה" עמנו תמיד - שלוש פואמות שנכתבו בעקבות מסע שורשים שעשתה רעייתו, אותה ליווה לפולין.
ורדימון מסיים את ספר השירה שלו, בשירו הקצר ביותר:
רומן. בבית דירות שכורות ישן, בתל אביב, מתיידדים יורי, בסיסט ג'אז רווק בשנות הארבעים ותמי ואמנון זוג נאהבים, מצליחנים ("ילדי השיטה") בסוף שנות העשרים – היא אשת שיווק והוא כוכב הייטק. ביום אחד, ערב הפסח-חג החירות – ועל רקע קרבתם לכיכר בה נרצח יצחק רבין – מתרחש סיפור אהבה בין הגבר הבודד וזוג הנאהבים.
יורי, שבילדותו עלה ארצה מרוסיה, נתקבל לקיבוץ עם הוריו – עד לקרע שגרם לזריקתם מהקיבוץ.
תמי ("Suzanne" של לאונרד כהן בחלומותיו של יורי), שבגיל חמש עשרה נקרעה מן החברה החרדית בה גדלה וממשפחתה שבשעת משבר הפנתה לה עורף;
ואמנון, שגדל למשפחה תל אביבית, בני המעמד הבינוני – אך גם הוא חווה משבר מעצב חיים בהתבגרותו.
הספר כולל חלק נוסף, שבדומה לדי.וי.די. (דיסק שני המצורף לסרט ומתאר את שלבי ההפקה והעריכה וראיונות עם יוצריו) מציג בפני הקוראים מהלכים, התלבטויות עריכה וראיונות עם מחבר הספר.
בספר זה האוחז כ-60 שירים ופואמות, המשורר, העיר והסרטים מגוללים את קורות הרחובות, המקומות ואנשים בתל אביב הקטנה, אליה נולד, ושל הכרך הסואן בו התבגר ואף הזקין.
השירים מוגשים בשמונה שערים:
א – החיים כסרט.
ב – עונות תל אביב.
ג – חוויות העיר.
ד – אהבה.
ה – אנשים ומחוות.
ו – הרהורים.
ז - הורים.
ח - מעשיות ופואמות.
רומן מקורי. אלי, צעיר ישראלי, שכרבים מבני דורו שותק מול כל מה שהוא פוליטי. מבקש לעצמו חיים בלי בלי בעיות, להשלים תואר אקדמי, להתגבר על המינוס בבנק, לבלות, ובחורות, בחורות, בחורות. זהו סיפור שתיקתו של דור. אך אז פורצת מלחמת יום הכיפורים. "המחדל", הטראומה, התובנות החדשות – הזעקה הגדולה. הסוף לשתיקה. הצעיר הנהנתן מתגלה כזעיר מהפכן. סדר עדיפויות חדש שולח אותו לרחובות – להתנדב, לשנות, להשפיע. כל זאת על רקע תמונות מהקמת תנועת שלום עכשיו.
זהו למעשה ספר שלישי בטרילוגיה. דמותו של אלי בגילגוליו השונים, מתעצבת מול שאלות על סמכות ונאמנות במדינה שגדלה איתו. בספר הראשון "המלחמות הקטנות שלי", הוא ילד בן דור שני לתקומה, שנלחם על מקומו מול ילדים חזקים ממנו. בספר השני "שנות חיינו היפות ביותר", הוא חייל צעיר ששותק ומציית לסמכות הצבאית, ובשלישי כמבוגר לנוכח טראומות המלחמה, הוא מפסיק לשתוק.
ספר שירה, האוחז 64 שירים בחמישה שערים: א – שער הכמיהה. ב – שער התשוקה. ג – שער האהבה והגעגוע. ד – שער האכזבה. ה – שער ההרהורים והחלומות.
"לו רק ידעת, איזה משב רוח מרענן / יכולה, גם ביום חמסין / להפיח מילה / אחת שלך: / כן."
פשמרגה
פֶּשְׁמֶרגֶה (בכורדית: Pêşmerge) הוא כינוי ללוחמים כורדים. הפירוש המילולי בכורדית הוא: פש = אחרי, מרג = המוות (או אלו העוקבים את המוות). "הפשמרגה הכורדית" הן מיליציות כורדיות שקמו בתחילת שנות ה-30 של המאה העשרים לאחר נפילת האימפריה העות'מאנית ודעיכת שלטון השושלת הקאג'ארית באיראן, אשר שלטו יחדיו באזור. הפשמרגה הכורדית מכילה נשים לוחמות בשורותיה. עבור כורדים המושג פשמרגה מייצג כל מי שמוכן להילחם עבור זכויותיהם.
ללוחמי הפשמרגה יצא שם של לוחמים נועזים, מסודרים ואפקטיביים, אשר נותנים בפועל הגנה לכל המעוניין בכך, כולל מספר מיעוטים החיים באזוריהם אוכלוסייה כורדית. הכורדים ושאר מיעוטים סובלים לעיתים קרובות מיחס עוין מהשלטונות, יחס זה כולל אפליה חברתית ולפעמים גם פוגרומים אלימים.
הפשמרגה היו חלק פעיל בלכידת סדאם חוסיין במהלך הפלישה האמריקאית לעיראק. וכן תפסו שליח אישי של בן לאדן ב 2004, מעשה אשר הוביל בסופו של דבר את ה-CIA ללכידתו.
פשמרגה הוא כיום גם השם הרשמי של הכוחות המזוינים של הממשלה האזורית של כורדיסטן (Kurdistan Regional Government או KRG) באזורים בהם ישנה אוטונומיה כורדית.
ב-2014 בעקבות מתקפה של המדינה האסלאמית על כורדיסטן העיראקית, הפשמרגה וכוחות צבאיים כורדים נוספים ממדינות שכנות החלו במלחמה נגד המדינה האסלאמית בשטחי עיראק וסוריה.
היסטוריה.
כוחות כורדיים במלחמת העולם הראשונה.
במהלך מלחמת העולם הראשונה, שרתו כוחות כורדיים ביחידות של כוחות סדירים ומילואים בצבא העות'מאני. הכורדים היוו רוב בארמייה התשיעית וסיפקו חיילים לקרבות רבים וכן ליחידות פרשים. כוחות אלו, יחד עם ניסיונם והיכרותם עם השטח היוו משקל בקרבות במזרח האימפריה העות'מאנית.
פשמרגה בעיראק.
פשמרגה בעיראק החדשה (מ-2003 ואילך).
הארגון פעל באופן נרחב בעיראק ובסוריה בתמיכתן של ארצות הברית, צרפת, וגרמניה. ישראל סייעה לארגון על ידי שליחת תחמושת והארגון הצליח לפגוע בדאעש.
פתח תקוה (סרט)
אסף בן לולו
אסף בן לולו (נולד ב-5 באוגוסט 1985) הוא שחקן טלוויזיה ותיאטרון ישראלי.
ביוגרפיה.
אסף נולד גדל והתחנך בלוד, האח הקטן מבין ארבעה אחים: גלית שחר ורינת. למד בבית הספר התיכון "אורט לוד" במגמת תקשורת וקולנוע.
בשנת 2004 התגייס לצבא. לאחר הצבא החל להתעניין בלימודי משחק. למד במספר סדנאות משחק עד שבשנת 2009 החל את לימודיו בבית הספר למשחק "בית צבי", שם סיים את לימודיו, בשנת 2011, בהצטיינות ועל כך הוענק לו פרס צבי קליר.
במסגרת לימודיו שיחק במספר מחזות ורובם בתפקידים ראשיים כמו "אחד משלנו" (בתפקיד יותם), "השחר כאן שקט" (בתפקיד ואסקוב), "רווקים ורווקות" (בתפקיד חראבינו) ועוד.
בשנת 2011, עם סיום לימודיו, נבחר לשחק במחזה "העלמה יוליה" שהועלה ב"תיאטרון הספרייה" בתפקיד הראשי של ז'אן, משרתה הנאמן של ז'ולי.
בשנת 2012 השתתף בפסטיבל "סמול במה".
בשנת 2013 החל את דרכו בטלוויזיה ושיחק במספר תפקידים בסדרות כמו "בלו נטלי" (יס) בתפקיד מיקי ו"פצועים בראש" (הוט) בתפקיד אורח. באותה שנה שיחק בהצגה "מוטב מאוחר" שהועלתה בתיאטרון הספרייה יחד עם רבקה מיכאלי, אלברט כהן ואלכס אנסקי.
בשנת 2014 השתתף בסדרה "זגורי אימפריה" בתפקיד "דודו", בן זוגה של אבישג זגורי (חן אמסלם).
בשנת 2018 השתתף בסדרה ״הרמון״, בתפקיד הגרוש של תהילה ואבא של הילד שלהם.
חיים פרטיים.
ביוני 2014 נישא לברקת מופקדי, שחקנית תיאטרון וטלוויזיה אף היא.
גרניט ג'אקה
גראניט ג'אקה (באלבנית: Granit Xhaka; 27 בספטמבר 1992) הוא כדורגלן שווייצרי, המשחק בעמדת הקשר בקבוצת ארסנל ובנבחרת שווייץ.
קריירה.
ג'אקה נולד בשווייץ למשפחה מקוסובו ממוצא אלבני, שהיגרה בשנת 1992 לשווייץ והוא אחיו הצעיר של הכדורגלן טאולנט ג'אקה שמשחק בנבחרת אלבניה. הוריו היגרו מקוסובו לשווייץ מספר שנים לפני שילדיהם נולדו. גרניט שיחק בכל קבוצות הנוער של בזל ובין 2008 - 2010 שיחק בקבוצת הנוער ב-37 משחקים בהם הבקיע 11 שערים. ב-2010 עלה לשחק בקבוצה הבוגרת של בזל. מאמן בזל, ת'ורסטן פינק, אמר עליו: "שרדאן שאקירי הוא הכוכב הגדול של שווייץ... אחרי גרניט ג'אקה" ומאמן שווייץ, אוטמאר היצפלד, כינה אותו "שוויינשטייגר הצעיר".
החל מעונת 2010/11 הפך גרניט לשחקן הרכב בבזל וזכה עם קבוצתו באליפות שווייץ. בעונה לאחר מכן זכה עם בזל בדאבל. במאי 2012 סיכם על העברתו לבורוסיה מנשנגלדבך תמורת 8.5 מיליון אירו.
ב-25 במאי 2016 חתם ג'אקה בארסנל מהפרמייר ליג.
נבחרת שווייץ.
ג'אקה שיחק בקבוצות הצעירות של שווייץ וזכה עם הקבוצה עד גיל 17 בגביע העולם בכדורגל עד גיל 17 2009. ועם הקבוצה עד גיל 21 הגיע לגמר אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2011.
בגלל אזרחותו האלבנית, ג'אקה התלבט האם לשחק במדי אלבניה או במדי שווייץ לבסוף החליט לשחק במדי שווייץ, בניגוד לאחיו שבחר ב. את הופעת הבכורה ערך ב-2011 במסגרת מוקדמות יורו 2012. הוא שותף בכל עשרת המשחקים של שווייץ במוקדמות מונדיאל 2014 ונכלל בסגל הנבחרת במונדיאל 2014.
נישואים ברשות הפלסטינית
נישואים ברשות הפלסטינית נערכים על פי חוקי הדת של בני הזוג, ועל פי אזור המגורים. פלסטינים בכל שטחי הרשות, כולל רצועת עזה, כפופים לחוקי הרשות הפלסטינית.
דיני משפחה ברשות הפלסטינית נקבעים באופן הבא:
קהילות נוצריות בשטחים הפלסטיניים נוהגות על פי דיני המשפחה של הכנסייה הנוצרית, האוסרים על פוליגמיה. לכל עדה נוצרית יש בית דין המוסמך לדון בענייני נישואים וגירושים.
בכל דיני המשפחה לעיל לא קיימת אפשרות לערוך נישואים אזרחיים או נישואים בין-דתיים שיהיו מוכרים על ידי החוק.