בשנת 1981 כתב והפיק לוקאס את סרטי אינדיאנה ג'ונס, יחד עם סטיבן ספילברג. בכך ביסס את מעמדו כאחד מיוצרי הקולנוע הפוריים והמוצלחים של הוליווד לדורותיה.
לוקאס ניצל את הרווח הרב שצבר מטרילוגיית מלחמת הכוכבים, כדי להקים מספר חברות הפקה בתחום הקולנוע, משחקי המחשב, האפקטים המיוחדים והסאונד הקולנועיים. בין החברות ההלו ניתן למנות את:
ועוד.
לוקאס היה מבין הדוחפים לשימוש בצילום דיגיטלי ולדגש על מערכת סאונד קולנועית של דולבי סטריאו.
לוקאס ניהל, בין השאר, חברה מצליחה של משחקי מחשב ווידאו (LucasArts) שהוציאה מגוון רב של משחקי מחשב מצליחים, חלקם מבוססים על מלחמת הכוכבים וחלקם משחקי הרפתקאה עם עלילה מקורית. בין המשחקים הבולטים נמנים: האורגים, אי הקופים, X-WING, Jedi Knight ועוד.
ב-10 בינואר 2017 פרסם לוקאס שהוא הולך לבנות את "מוזיאון המיליארד דולר" בפארק אקספוזישיון שבלוס אנג'לס, בעלות של מיליארד וחצי דולר. במוזיאון יוצג את האוסף הפרטי של לוקאס, הכולל מעל 10,000 יצירות אמנות, ומזכרות הקשורות למלחמת הכוכבים, כמו המסיכה המקורית של דארת' ויידר.
לוקאס פילם.
בשנת 1971, הקים לוקאס את חברת ההפקה "לוקאס פילם". החברה נחשבת כאבן דרך בעולם האפקטים הקולנועיים, ואחת חברות ההפקה המצליחות בעולם. החברה הפיקה סרטים מצליחים כמו: "אינדיאנה ג'ונס" ו-"מלחמת הכוכבים". בשנת 2012, רכשה חברת וולט דיסני את החברה בשווי 4.06 מיליארד דולר.
חיים אישיים.
ביוני 2013 התחתן עם אשת העסקים והמפיקה מלודי הובסון.
רב-סוכר
רב־סוכר (Polysaccharides, glycans) הוא ביופולימר המורכב ממונומרים של חד סוכרים, בתחום התזונה נקראים רב סוכרים גם פחמימות מורכבות. מולקולות רב סוכר בנויות משרשראות ארוכות של חד סוכרים המחוברים זה לזה, השרשראות יכולות להיות מסועפות או ישרות. מבנם הגדול הלא-קוטבי הופך את הרב סוכרים לבלתי מסיסים במים. רב סוכרים הם חסרי טעם מתוק בניגוד לאוליגו-סוכרים ולדו-סוכרים
מבנה כימי.
ניתן לחלק את הרב-סוכרים לשתי קבוצות עיקריות: הומופוליסכרידים והטרופוליסכרידים. בקבוצה הראשונה כל הפולימר מורכב ממונומרים של חד סוכרים הזהים זה לזה, בקבוצה השנייה הפולימר מורכב מיחידות שונות של חד סוכרים. בכול קבוצה השרשרת יכולה להכיל הסתעפויות רבות, או כלל לא להיות מסועפת. הקשר המחבר כל שני מונומרים הוא קשר גליקוזידי, ולכן רב סוכרים מכילים המון קבוצות פונקציונליות מסוג אצטל וקטאל, כמו כן חלק מרב הסוכרים מכילים קצה מחזר. כפועל יוצא מהקשר הגליקוזידי, על המבנה המרחבי של הפוליסכריד נוצרים אילוצים זוויתיים מה שמקנה לחלק מן הפוליסכרידים צורות מובחנות. לדוגמה העמילן והגליקוגן בנויים מגלוקוזים המקושרים ביניהם בקשר של formula_1, כלומר הפחמן האנומרי בקשר מחובר אל החמצן היושב על פחמן 4 של הגלוקוז הבא בתור. כתוצאה מכך כל חד סוכר נמצא בזווית של 60 מעלות לסוכר הבא, מה שיוצר מבנה פולימר בעל מבנה סלילי המשלים סיבוב כל שישה מונומרים.
מלבד המבנה הסלילי מכילים חלק מהעמילנים ומהגליקוגנים הסתעפויות המתפצלות לאחר כל מספר קבוע של מונומרים המשתנה בין סוגים שונים פיצול זה קורה באמצעות קישור של formula_2, ויוצר מבנה מסועף ודחוס.פרמטרים נוספים המשפיעים על התכונות של הפולימר הם למשל יכולתו ליצור קשרי מימן או יכולתו למשוך מולקולות מים מהתמיסה בה הוא נמצא.
פירוק של רב סוכרים.
רב סוכרים יכולים לעבור פירוק ליחידות קטנות באמצעות עמילאז, זרז חלבוני, בתגובת הידרוליזה.
מולקולות בעלות סוכרים מצומדים (glycoconjugates).
מלבד מבנים הבנויים מסוכרים בלבד, בטבע ישנם גם מבנים הבנויים מסוכרים המצומדים למולקולות אורגניות נוספות כמו ליפידים וחלבונים. למבנים אלה תפקידים חשובים בביולוגיה.
שימושים בעולם החי.
רב סוכרים נמצאים בשימוש נרחב בעולם החי, והם חלק מתהליכי החיים הבסיסיים ביותר. עמילנים וגליקוגנים, שתי משפחות של הומופוליסכרידים נפוצים משמשים כמאגרי גלוקוז בתא בזכות נטייתם ליצור צורה במרחב מאוד קומפקטית כתוצאה מקשרים זוויתיים. הגלוקוז משמש חומר מוצר להליך הגליקוליזה, החלק הראשון בנשימה התאית ועמילן וגליקוגן תאית הומופולסכריד נפוץ בצמחים, מרכיבה את דופן התא בצמחים והיא המרכיב העיקרי בעץ ובכותנה. התאית בנויה משרשראות ליניאריות ארוכות של חד-סוכרים המייוצבות ביניהם ובתוכן בקשרי מימן, דבר היוצר סיבים עמידים. כיטין בדומה לתאית גם הוא פולימר ליניארי המיוצב על ידי קשרי מימן, עם זאת המונומרים שלו מכילים מתמיר חנקני. שרשרת המונומרים עם המתמיר החנקני וקשרי המימן יוצרת מבנה קשיח מאוד. מבנה זה משמש כחומר הבסיס של השלד החיצון של חסרי חוליות רבים - חרקים, לובסטרים, עקרבים וכדומה. דופן תא החיידקים מכילה פולימר ליניארי של סוכרים שונים, פולימרים אלו מחוברים זה לזה באמצעות שרשראות חלבוניות קצרות. אנטיביוטיקות רבות משבשות את הקישור הזה באמצעות מניעת הקישור של הסוכרים לשרשראות החלבוניות ובכך מחלישה משמעותית את מנגנוני ההגנה של החיידק.
לקריאה נוספת.
Lehninger, A. L., Nelson, D. L., Cox, M. M., &amp; Cox, M. M. (2005). "Lehninger principles of biochemistry". Macmillan.
רקפת יוונית
רקפת יוונית (שם מדעי: "Cyclamen coum") היא גאופיט ממשפחת הרקפתיים, שממדיו קטנים יותר מאלה של הרקפת המצויה.
מאפיינים.
תפוצתו מזרח ים-תיכונית ומערב אירנו-טורנית. גדל בישראל בין סלעים וסביב עצים. שכיח בחרמון ברום 1,300–1,900 מטר, וביער אודם שבצפון הגולן. במרום הגליל קיימות מספר אוכלוסיות קטנות, על פסגות ההרים. אוכלוסיות אלה הן ככל הנראה שריד (רליקט) מתקופה קדומה, בה שרר באזור אקלים קר יותר. אוכלוסיות אלה הן גם גבול התפוצה הדרומי של המין, ולכן חשיבותן לשימור גדולה במיוחד.
מבחינה מורפולוגית, המין נבדל מהרקפת המצויה במספר מאפיינים:
הצמח פורח בעיצומו של החורף, בחודשים ינואר-מרץ. מגדלים בעציצים טיפוסים שתורבתו כנראה ממין זה.
רקפת יוונית היא פרח מוגן בישראל.
אלף אפס (רבעון)
אָלֶף אֶפֶס היה רבעון, שעסק בחידות, שעשועים ופרדוקסים מתמטיים, וכן בהיסטוריה של המתמטיקה, עם דגש על חלקם של יהודים בהיסטוריה זו. הרבעון יצא לאור החל מסוף 1995 על ידי החוג למתמטיקה ב"מכללה ירושלים" ועורכיו היו ד"ר זיוה דויטש ועקיבא קדרי. הגיליון האחרון, גיליון 23, יצא לאור בשנת 2006.
הרבעון נקרא על שם הסימון המתמטי אלף אפס (formula_1).
הרבעון הודפס בצבע באיכות גבוהה, והוא היה עשיר באיורים ובתרשימים. בגיליון הראשון תוארה אוכלוסיית היעד שלו: "אוכלוסיית היעד לה מיועד העיתון היא רחבה וכוללת את תלמידי חטיבות הביניים, החטיבה העליונה וסטודנטים מתעניינים הלומדים במכללות להכשרת מורים".
אסלאמופוביה
אסלאמופוביה הוא מונח שמשמעותו פחד או שנאת האסלאם, מוסלמים או תרבות מוסלמית, לרבות פחד מפונדמנטליזם איסלמיסטי פוליטי. השימוש במונח שנוי במחלוקת. חרף שמו, אין המושג שייך לתחום הפסיכיאטריה. ניתן להגדיר את המושג גם כאמונה שהאסלאם טומן בחובו נטייה אלימה כלפי לא-מוסלמים, ודחיית האסלאם על בסיס ניגודו לכאורה לרעיונות כגון שוויון, סובלנות ודמוקרטיה. כמו כן, ניתן לראות זאת כסוג של גזענות המופנה כלפי קבוצה דתית, במקום אתנית, בצורה של קובץ דעות קדומות שליליות לגבי אותה קבוצה.
היסטוריית המונח.
הביטוי הוא נאולוגיזם משנות ה-90 של המאה ה-20 ומשתרש מקסנופוביה. במהלך שנים אלו הבחינו סוציולוגים רבים בשינוי בדפוסי הדעה הקדומה מהחלתה על פי צבע העור לעבר רעיונות של נבדלות ושל עליונות תרבותית. בשל כך נטען כי הוא הושפע מצורות חשיבה שמקורן במאה ה-19, כגון זהותיות פוליטית ורב-תרבותיות, המשקפות רעיונות של נבדלות מבוססת קבוצות.
שימוש במונח נעשה בעיקר בהקשר של חבלי הקליטה של קהילות מהגרים מוסלמים במקומות כגון ארצות הברית, אירופה ואוסטרליה, ולאחרונה גם ביחס למוסלמים תושבי הודו. בהקשר זה של אסלאמופוביה בהודו יש הטוענים כי מדובר בפוליטיקה פנימית קהילתית של הודו, ומנגד נאמר כי תופעה זו, בדומה לאחותה במערב, כוללת את אותם סממנים של זלזול ואנטגוניזם כלפי התרבות המוסלמית.
האסלאמופוביה מתבטאת לעיתים קרובות, בשל הקשר האסוציאטיבי החזק הקיים בין ערבים לאסלאם, בצורה של גזענות כלפי ערבים. זאת אף על פי שמרבית המוסלמים אינם ערבים.
ארגון Runnymede Trust הבריטי מנה ב-1997 שמונה מרכיבים המגדירים אסלאמופוביה ומקובלים על ידי EMCR – (European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia):
היסטורית, התופעה צצה לראשונה עם תחילת התרחבות האסלאם והתגברה בעקבות מסעי הצלב.
בתקופה המודרנית, האסלאמופוביה התגברה בחברות מערביות, בין השאר, בשם הקישור שנעשה בין כל חברי האמונה המוסלמים לבין כמה קבוצות של תנועות אסלאמיסטיות אלימות (בעיקר אל-קאעִדה ובישראל חמאס וחזבאללה), המפעילות טרור אסלאמי.
בנוסף התגברו בעקבות תגובות אזרחים מוסלמים בפרשת קריקטורות מוחמד (2006) והפיגוע במשרדי "שרלי הבדו" לאור הפגיעה הדתית ברוח האסלאם, בציור קריקטורת פניו של מוחמד.
ביקורת על המונח.
קיימת ביקורת לגבי טיבו של המונח אסלאמופוביה, הטוענת כי עצם השימוש במונח הוא ניסיון לצנזור קולות מחאה על ידי הגדרת כל בקורת על האסלאם או מוסלמים כדעה קדומה פתולוגית ולא רציונלית. הסופר הבריטי קנאן מאליק (Kenan Malik) ביקר את המושג של אסלאמופוביה, וכינה אותו "מיתוס". מאליק טען שזה מבלבל הבחנה של אפליה נגד מוסלמים עם ביקורת על האסלאם, ומשמש להשתיק מבקרים של הדת, כולל את המוסלמים המעוניינים ברפורמה בדת.