לפיכך, בהבדל משיטה האנגלית הקלאסית בישראל ההגדרה של ההכנסה יותר רחבה. כיוצא מכך, לא רק ההכנסה שיש לה מקור בפקודה חייבת במס. באקדמיה ישנן המלצות להכיר בכך ואף לשנות את הגישה שאומצה פעם. המלומד פרופ' אדרעי סבור שניתן בכלל לוותר על תורת המקור על ידי הגדרת הכנסה ככלל תוספת ממומשת לעושר (גישה אמריקנית). פרופ' יורן אף מקצין יותר מאדרעי וממליץ בדיונו על גישת המקור להגדיר הכנסה ככלל תקבול שמומש ולקבוע שבמקרה של רווח ממכירת נכס, ימוס רק הרווח הריאלי, ושהרווח יחולק על פני תקופת ההחזקה בנכס. אך לפי הדעות שונות באקדמיה נראה שאם נעשה כן, נבטל את תורת המקור לגמרי.
נתן שפיגלגלס
רבי נתן שפיגלגלס (כונה: ר' נת'קה; תרמ"ב, 1882 בערך – קיץ 1942, ה'תש"ב) היה רב וראש ישיבה יהודי פולני. פילנתרופ וראש ישיבת "עמק הלכה" בוורשה. נספה בשואה.
קורות חיים.
נולד בוורשה לרב יחזקאל שפיגלגלס, יהודי עשיר מחסידי זוואלין, שהיה ממקורבי האדמו"ר רבי שמואל אליהו טאוב מזוואלין, בנו של רבי יחזקאל מקוזמיר. הוא נקרא על שם סב אביו, הדיין מוורשה, רבי נתן שפיגלגלס, שכונה רבי נתק'ה דיין. בילדותו נחשב לעילוי, ובגיל 13 כבר אמר פלפולים בסגנון הפולני. אביו לקח אותו אל האדמו"ר רבי מאיר יחיאל הולשטוק מאוסטרובצה, שהיה שם דבר בעולם הלמדנות הפולני, והתרשם מיכולותיו של הצעיר. שיטתו בלימוד הושתתה על שיטת רבו "האוסטרובצאי", והוא גם נהג בעקבות רבו זה לצום ולהסתגף כל חייו.
בהיותו בן שבע עשרה נישא לפרל קליין בתו של פרנס הקהילה היהודית בוורשה, הגביר מרדכי שמואל קליין. אביו וחותנו רכשו בית עבור בני הזוג ופירנסו אותם. בתקופת מלחמת העולם הראשונה השקיע את כל כספי הנדוניה שלו ברכישת בתים, שערכם ירד מאוד בשל המלחמה. הוא גם שכנע את אביו למשוך כספים משותפויות שהיו לו ולהשקיעם בבתים להשכרה, למרות ששוק שכירות הבתים כמעט וחדל להתקיים בזמן המלחמה. עם תום המלחמה וכינון פולין העצמאית, האמירו מחירי הדירות ודמי השכירות, והם הפכו לעשירים גדולים.
רבי נתן שהיה בשנות ה-30 שלו, השאיר את ניהול עסקיו לאביו, והמשיך בלימודיו. הוא גם היה מחלק מדי חג סכומי כסף גדולים למשפחות נזקקות ברחבי וורשה, כשהוא נוסע מבית לבית בעצמו. הוא גם נהג "להלוות" סכומים נכבדים לאנשים שנקלעו לקשיים, ולא דרש את כספו בחזרה.
בשלב מסוים התוודע במרינבאד לרבי מאיר שמחה הכהן מדווינסק, שחשף בפניו את עולם הלמדנות הליטאי. הוא גם התיידד עם רבי אברהם לופטביר, רבי מנחם זמבה ורבי מרדכי קאלינו שהיו פולנים אך הושפעו מדרך לימודו של רבי חיים סולובייצ'יק מבריסק. לדברי תלמידו הרב שמחה עלברג, בעקבות ידידיו אלו, נטש את הפלפול בנוסח אוסטרובצה, ושילב את הסגנון הפולני עם למדנות אנליטית יותר המושפעת מהסגנון הבריסקאי.
הוא הקים את ישיבת "עמק הלכה" בוורשה, ואביו בשיתוף עם ר' אייזיע וולאדובר נשאו בנטל הכלכלי של החזקת הישיבה.
כאחד היהודים העשירים בפולין נהג לחלק מתנות יקרות ערך, כמו שעוני זהב, לילדים שנבחנו אצלו בעל פה על מסכתות מן התלמוד הבבלי. למרות שלא היה כהן, נזהר כל ימיו מטומאת מת, הוא הפר את מנהגו זה בעת מלחמת העולם השנייה, לאחר ההפצצה הגרמנית על בית היתומים באוטבוצק, אז חלץ את תפיליו ועסק בעצמו בפינוי גופות הילדים וקבורתם.
הוא נספה בטרבלינקה בקיץ 1942, ה'תש"ב. לפניו נספו רעייתו, שלושת בניו הנשואים עם נשותיהם וילדיהם, בנו אברהם בן ה-20, ובתו פרייד'לה בת ה-14.
לדמותו מוקדש הספר "וורשה של מעלה" של תלמידו הרב שמחה עלברג.
זאב וולף מסטריקוב
מרקוס ליוויוס סאלינטור
מרינבאד
אנדרטת הנ&quot;ד
אנדרטת הנ"ד נמצאת בבקעת הירדן כקילומטר דרומית מזרחית לייט"ב. היא הוקמה לזכר 54 חיילי צה"ל שנהרגו בהתרסק מסוק בבקעת הירדן ב-10 במאי 1977 (כ"ג באייר תשל"ז), אירוע שנקרא אסון הנ"ד.
הקמה.
האנדרטה מנציחה את 54 הנופלים באסון הנ"ד. האנדרטה הוקמה בשנת 1978 ביוזמת המשפחות השכולות על "גבעת הנ"ד" בבקעת הירדן - מקום התרסקות המסוק. היא בנויה מלוחות אבן היוצרים את האותיות נ"ד ועוצבה בידי הצייר אריה מוסקוביץ. לראש הגבעה מובילה שדרת עצי דקל. בקדמת האנדרטה נמצאת כתובת: "והיו למאורות ברקיע השמים להאיר על הארץ" (). על האנדרטה יש לוחות מתכת עליהם מופיעים סמלי הצנחנים וחיל האוויר וכן שמות 54 הנספים: 44 לוחמים מגדוד 890 ו-10 מצוות חיל האוויר. שמות הנופלים חקוקים גם באנדרטת הבקעה.
במקום ניטעה חורשה של 54 עצי זית וליד כל עץ נחקקו שמות הנספים באבן.
בצד האנדרטה נמצאים שני סלעים, על האחד מופיע סיפור ההתרסקות ועל השני מופיע הסיפור בצורה של שיר שכתב אחד מלוחמי הפלוגה.
ליד האנדרטה מתקיים טקס הזיכרון השנתי לנופלים באסון, בהשתתפות בני המשפחות השכולות והחברים לנשק. בגלל בעיות מקרקעין עם המנהל האזרחי אתר גבעת הנ"ד אינו מוכר כאתר הנצחה מוכרז ולכן משרד הביטחון אינו משתתף באחזקתו ואף הועלו הצעות להעבירו למקום אחר. למרות זאת, לרגל מלאת 40 שנה לאסון התבצעו באתר עבודות שיקום והרחבה, במימון המשרד והמועצה האזורית. הדרך למקום מכביש 90 עוברת בכפר הפלסטיני עוג'ה א-תחתא ומכביש 449 מוליכה למקום דרך כורכר צרה ומתפתלת באורך של כ-2 ק"מ. בשנת 2020 נסללה לגבעה דרך מסודרת. לקראת יישום תוכנית טראמפ ביולי 2020 הביעו משפחות הנופלים חשש שגבעת הנ"ד תישאר מחוץ למפת הריבונות של ישראל, והן פנו בנושא זה לראש הממשלה ולשר הביטחון. אפשר להגיע למקום גם מכביש אלון צומת רימונים, דרך כביש 449.
ברק לוי
ברק לוי (נולד ב-7 בינואר 1993 בראשון לציון שבישראל) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת השוער בקבוצת הפועל נוף הגליל.
קריירה.
לוי התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מכבי תל אביב. ב-23 באפריל 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשפתח בהרכב בניצחון 1-3 נגד עירוני קריית שמונה. באותה עונה היה שותף לוי לדאבל של קבוצת הנוער. ב-3 בנובמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת אירופית, בהפסד 2-1 נגד סטוק סיטי בשלב הבתים של הליגה האירופית. בעונת 2011/2012 התמודד לוי על עמדת השוער הראשון מול גיא חיימוב, וערך 20 הופעות בליגה.
בעונת 2012/2013 איבד לוי את מקומו בהרכב לוינסנט אניימה. באותה עונה רשם לוי 8 הופעות בליגה, בעקבות השתתפותו של אניימה בגביע אפריקה לאומות שנערך באמצע העונה. לאחר עזיבתו של אניימה נשאר לוי כשוער השני במכבי תל אביב, כמחליפו של חואן פבלו קולינאס, וזכה עם מכבי תל אביב בשלוש אליפויות רצופות, בגביע המדינה ובגביע הטוטו.
בקיץ 2015 הושאל לוי לעונה אחת לקבוצת מכבי נתניה, במדיה ערך 23 הופעות בליגת העל. לקראת עונת 2017/2018 חתם בהפועל קטמון ירושלים מהליגה הלאומית.
ב-4 ביולי 2019 חתם לוי בהפועל פתח תקווה.
ב-23 באוגוסט 2020 חתם לוי בבני יהודה תל אביב לעונה אחת.
ב-19 ביולי 2021 חתם לוי בהפועל רעננה.
נבחרת ישראל.
לוי השתייך לסגל הנבחרת הצעירה, ואף השתתף עימה באליפות אירופה לנבחרות צעירות שנערכה בישראל ביוני 2013, כאשר שימש כשוער שני.
נתן שפיגלגלס (מאורות נתן)
רבי נתן שפיגלגלס (כונה: ר' נתק'ה דיין; ה'תקנ"ח, 1798 - כ"ז בתמוז ה'תרל"ג, 22 ביולי 1873) היה רב ודיין יהודי-פולני. ממנהיגי יהדות ורשה, בשנותיו האחרונות שימש כראב"ד ורשה. נודע על שם ספר השו"ת שלו, "מאורות נתן".
ביוגרפיה.
נולד בסמיאטיץ' לרב דובער שפיגלגלס. למד בישיבתו של רבי שלמה זלמן ליפשיץ (ה"חמדת שלמה") בנאשלסק, רבו נבחר בשנת ה'תקע"ט (1819) לכהן כרבה של ורשה, לאחר שנים בהן לא התמנה רב רשמי לתפקיד זה. ה"חמדת שלמה" שהיה רב "מתנגד" בעיר שבה אוכלוסייה חסידית גדולה, פעל תמיד לשמור על איזון וקיים מערכת יחסים טובה עם כל שכבות האוכלוסייה היהודית בעיר, ובשנת ה'תקפ"א המליץ על מינויו של תלמידו, רבי נתן שפיגלגלס, שהיה חסיד קוז'ניץ במקורו, חסידו של רבי משה אליקים בריעה בן המגיד מקוז'ניץ, ובהמשך נעשה לחסידו של רבי יחזקאל מקוזמיר, כדיין בבית הדין הוורשאי.
במשרתו זו כיהן חמישים ושתים שנים, ופסקי דינו מצוטטים רבות בספרות המשפט העברי. בשנותיו האחרונות שימש בתואר "ראב"ד ורשה", לאחר שהתמנה כממלא-מקום זמני ברבנות ורשה, בתקופת הביניים שלאחר פטירת רבי דוב בער מייזליש, לפני מינויו של רבי יעקב גזונדהייט לתפקיד. הוא נפטר בכ"ז בתמוז ה'תרל"ג, 22 ביולי 1873, ונקבר בוורשה.
נתן שפיגלגלאס
רשת שותפים
רשת שותפים (באנגלית: Affiliate Network) היא רשת אשר משמשת כמתווכת בין שותפים-מפרסמים (סוחרים) לבין שותפים-משווקים. המפרסמים הם מציעי המוצר או השירות,והשותפים-משווקים הם בעלי נכסים דיגיטליים, המקדמים עבורם את המכירות בעזרת המדיה הפרסומית.
תוכניות שיווק שותפים הן כלי תיווך המציע פלטפורמה טכנולוגית, באמצעותה מעלים המפרסמים דרישות לקמפיינים פרסומיים או לתוצאותיהם, והמשווקים מקדמים את הקמפיינים ומקבלים תשלום על התוצאות המבוקשות. התשלום נקבע לפי סוג הפרויקט.
מקובל לקבוע סכום מסוים עבור כל ליד (פרטי יצירת קשר עם לקוח פוטנציאלי) שמתקבל על ידי המשווק, אך יש מודלים נוספים כמו תשלום לפי פעולה, תשלום לפי לחיצה, ועוד.
רשת שותפים היא סוג של שיווק שותפים (Affiliate Marketing), ויתרונה בכך שהיא מאפשרת למפרסם לקדם את עסקיו באמצעות מספר רב של שותפים ובאפיקים רבים ושונים. כיום רשת שותפים היא בראש ובראשונה פלטפורמה טכנולוגית, המאפשרת למפרסמים להגדיר את תנאי הקמפיינים הפרסומיים, כגון אפיקי הפרסום, התוצרים בהם הם מעוניינים, אופי קהלי היעד, ואת סוג המדיה שייעשה בה שימוש - עמודי נחיתה, פרסומות קופצות, באנרים או סרטי וידאו.