המנהג יובא ליהדות ארצות הברית, ככל הנראה על ידי יהודים שהיגרו מגרמניה. בארצות הברית אומץ המצרף Chrismukkah - "קְריסְמוּכּה", שילוב של המונחים לחג מולד ולחנוכה באנגלית. חלק מיהודי ארצות הברית נוהגים להחזיק בתקופה זו עץ מקושט בבית, אותו הם מכנים ביופמיזם "שיח חנוכה" (ולא עץ, על מנת לשמור על ההבדל מהחג הנוצרי). המנהג נפוץ בעיקר - אך לא רק - בקרב משפחות "מעורבות" (ילדים מזוג הורים מעורב יהודי-נוצרי). בתרבות הפופולרית האמריקאית קיימות התייחסויות רבות לנושא. בסדרת הנעורים הפופולרית The O.C. היו מספר התייחסויות לנושא, משום שאחת הדמויות המרכזיות אמור להיות בן לנישואין מעורבים. לעומת זאת, קיימים יהודים אמריקאים אחרים אשר מביעים ביקורת נגד ציון חג המולד על ידי יהודים. הבדרן והשחקן אדם סנדלר, למשל, הקליט שלוש פעמים שירי חנוכה, תחת הכותרת The Chanukah Song, בהם הוא מציין מפורסמים יהודים או ממוצא יהודי, מתייחס לבידוד שחשים יהודים בתקופה זו של השנה וטוען כי "להם יש רק יום אחד של מתנות - לנו יש שמונה לילות מטורפים!" (כשמו של סרט בכיכובו, "שמונה לילות מטורפים", שיצא לכבוד חגי דצמבר).
במקביל, בקרב יהדות ברית המועצות, התפתחה מסורת דומה, שבה צוינו מאפיינים מסוימים של חג המולד הנוצרי (עץ חג המולד, מתנות ומאכלים מסוימים), אך ללא תוכן דתי. במקרה של חגיגות השנה החדשה בברית המועצות, מנהג זה נתמך על ידי העובדה שהמשטר הסובייטי ניסה לרוקן את החג מתוכן דתי, ולהפוך אותו לחג לאומי חילוני. החג היה החג הלא-פוליטי היחיד אשר נחוג בזירה הציבורית בברית המועצות ושילב את השנה החדשה ואת חג המולד הפרבוסלבי (החל, על פי הלוח היוליאני, ב-6 בינואר). יהודים רבים, או אנשים ממוצא יהודי שהיו זכאים להגר לישראל מתוקף חוק השבות, ייבאו עימם את המנהגים עם ההגירה לישראל. ציון החג באופן זה בישראל ספג ביקורת מצד גורמים דתיים ולאומיים, שראו בכך ביטוי לניתוק מן המסורת היהודית ואימוץ מסורת נוצרית.
"שיח חנוכה".
שיח חנוכה (באנגלית: Hanukkah bush) הוא שם יופמיסטי ומשועשע למחצה לעץ מקושט, זהה או דומה לעץ חג המולד, אשר חלק מיהדות ארצות הברית (וארצות אחרות בקרב יהדות המערב) מציגה בבית בתקופת חג המולד וחנוכה. העץ מבטא ניסיון לסינקרטיזם של חנוכה וחג המולד, וניסיון של חלקים בקהילה היהודית האמריקאית להשתלב בתרבות ארצות הברית תוך שימוש בסממנים החיצוניים של חג המולד, אותם הם לא רואים כמתנגשים עם ערכי היהדות. העובדה כי חג המולד מצוין בארצות הברית בצורה אינטנסיבית וללא קשר לתכניו הדתיים (הולדת ישו) משפיעה גם היא על התחושה כי אין מדובר ב"עבודה זרה". לעיתים, "שיח חנוכה" הוא למעשה עץ חג מולד; ולעיתים נתלים עליו קישוטים ייחודיים ליהודים. המנהג קיים לפחות משנות ה-50. ב-1959, למשל, הופיעה השחקנית גרטרוד ברג בתוכנית של אד סליבן וסיפרה כי אביה הביא הביתה "שיח חנוכה" כתחליף לעץ חג מולד. לא ידוע אם השימוש של ברג היה הראשון שבו נקרא המנהג "שיח חנוכה".
יהודים אמריקאים רבים מביעים התנגדות למנהג. הסופרת אניטה דיאמנט, למשל, אמרה כי "יהודי שרואה עץ חג מולד חש אלפיים שנות רדיפה". לעומתה, כתב הרב הקונסרבטיבי רון אייזקס בתשובה לשאילתה שהופנתה אליו, כי: "נראה כאילו העץ אינו מסמל כיום סממנים דתיים, כגון לידתו של ישו. ההחלטה לשים "שיח חנוכה" נתונה כיום בידי כל משפחה וישנן משפחות יהודיות שמרגישות שהעץ אינו מבטא התחייבות לערכים נוצריים כלשהם".
ספר הילדים "There's No Such Thing as a Chanukah Bush, Sandy Goldstein" (אין דבר כזה "שיח חנוכה", סנדי גולדשטיין) מבטא את הדילמה. הספר מתאר שתי חברות יהודיות. ילדה אחת מבקרת עם סבה במסיבת חג המולד של מקום העבודה שלו, ובסופו של הספר (שהוסרט לסרט טלוויזיה זוכה פרס אמי) מגיעה למסקנה כי הרצון ל"שיח חנוכה" מתעורר אם אין עם מי לחלוק את החג.
בישראל.
בישראל חג המולד אינו מצוין רשמית, ורשויות השלטון אינן נוהגות להציב קישוטים ואת סמלי החג במקומות ציבוריים. יוצאים מכלל זה ריכוזים מובהקים של אוכלוסייה נוצרית, כגון הרובע הנוצרי בירושלים, המושבה הגרמנית בחיפה והערים נצרת ורמלה, אשר מתקשטים בעצי אשוח ובתאורה צבעונית לקראת החג.
נשיא מדינת ישראל נוהג מדי שנה לערוך קבלת פנים רשמית במשכנו לראשי העדות הנוצריות בישראל, לרגל חג המולד והשנה האזרחית החדשה.
הרבנות הראשית לישראל אוסרת על בתי עסק המחזיקים בתעודת כשרות להתקשט בסמלי חג המולד ולהציב עצי אשוח בתחומם. האיסור חל גם על בתי מלון המארחים נוצרים, ובכלל זה צליינים המגיעים במיוחד כדי לחגוג את חג המולד בארץ הקודש. בתי המלון מוזהרים כי הצבת עצי האשוח תגרור פסילה של תעודת הכשרות.
ספרות ספקולטיבית
ספרות ספקולטיבית (Speculative Fiction) הוא כינויה של סוגה ספרותית, בדרך כלל בצורת סיפורת, סוגת-על הכוללת קבוצת סוגות (ז'אנרים) שבבסיסן השאלה "מה אם?" והניסיון לענות עליה. סוגות אלה כוללות: מדע בדיוני, פנטזיה, אימה, ספרות מוזרה (Weird Fiction), ספרות על-טבעית, ספרות גיבורי-על והיסטוריה חלופית. לאלה מצטרפות יצירות שאינן מתאימות לסוגות המנויות כאן, אך עונות להגדרה הבסיסית של סוגת העל.
המונח "ספרות ספקולטיבית" הופיע לראשונה בשנת 1888 בכתב עת אמריקאי, במאמר העוסק בספרו האוטופי של אדוארד בלאמי, "במבט לאחור: 1887-2000". עם זאת, השימוש המוכר יותר הוא של רוברט היינליין במסה "על כתיבת ספרות ספקולטיבית" (1948), וייתכן שהיינליין לא הכיר את המאמר מהמאה ה-19 וחידש את המושג. במאמרו השתמש היינליין במונח כתחליף ל"מדע בדיוני" בלבד, ואף ציין מאוחר יותר כי סוגת הפנטזיה אינה נכללת בו. השימוש במושג "ספרות ספקולטיבית" כתחליף ל"מדע בדיוני" נפוץ במהלך שנות השישים של המאה העשרים, מתוך אי שביעות רצון של כותבים ועורכים מן המונח האחרון וההגבלות הנובעות ממנו, כחלק מתנועת "הגל החדש" של המדע הבדיוני. במהלך שנות השבעים הלך ודעך השימוש במונח. רק בשנות התשעים זכה המונח לתחייה, והפעם במשמעותו המקובלת כיום, כסוגת-על של כל הסוגות הספקולטיביות.
אריה ים קליפורני
אריה ים קליפורני (שם מדעי: "Zalophus californianus", קרוי גם כפיר ים קליפורני) הוא מין של אריה ים השכיח באזורי החוף של האוקיינוס השקט הצפוני. המין שכיח יחסית ועל פי מדידות אשר נערכו ב-1995 קיימים כ-190,000 פרטים. אריות הים הקליפורניים נחשבים לבעלי אינטליגנציה גבוהה יחסית ויכולת הסתגלות גבוהה לשינויים בסביבתם ועל כן ניתן לאמנם ולבייתם בקלות. כתוצאה מכך, נפוץ השימוש בהם בקרקסים, בגני חיות ואפילו לצרכים צבאיים.
אריה ים זה ניזון מדגים,סילוניות וסרטנאים.
תחנת הרכבת התחתית הולבורן
תחנת הרכבת התחתית הולבורן (באנגלית: Holborn tube station) היא תחנה ברשת הרכבת התחתית של לונדון. התחנה ממוקמת בהולבורן במרכז לונדון ועוברים בה קווי סנטרל ופיקדילי.
היסטוריה.
הקמת התחנה ותכנונה בשנת 1906.
התחנה הוקמה ב-15 בדצמבר 1906 על ידי החברה "קו הרכבת הצפוני של פיקדילי ברומפטון" (Great Northern, Piccadilly &amp; Brompton Railway), חברה אשר מפעילה את קו פיקדילי. במקור נקראה התחנה בשם "הולבורן (קינגסווי)" אך שם זה קוצר בשנות השישים ל"הולבורן".
התחנה תוכננה כך שתקיים מפגש עם מנהרות חברת "קו הרכבת המרכז-לונדוני" (Central London Railway), אשר מפעילה את קו סנטרל, הפעיל משנת 1900. התחנה הקרובה ביותר למקום, תחנת "בריטיש מיוזיאום" נמצאה במרחק של 250 מטרים מערבה מתחנת הולבורן.
למרות הבנייה וההפעלה של קו הרכבת נפרדות, באותם ימים היה מקובל שמספר של חברות רכבת יתכננו במשותף תחנות, אשר ישרתו מספר רכבות של מספר חברות במקביל, זאת על מנת להקל על תפעולן. אך על אף שיתופי הפעולה שהתקיימו במשך השנים עם "חברת הקו המרכז-לונדוני" בתחנות "אוקספורד סירקוס" ו"טוטנהאם קורט רואד", מיקום תחנת הולבורן לצד תחנת "בריטיש מיוזיאום" גרמה לכך שבשנת 1933 הופסק השימוש בתחנה.
על פי התכנון המקורי של "קו הרכבת הצפוני של פיקדילי ברומפטון", התחנה כללה ארבעה רציפים, שני רציפים יועדו לפעילות השוטפת של הקו ואילו השניים האחרים שירתו את שלוחת אלדוויץ', שהייתה מורכבת מתחנה אחת בשם "אלדוויץ'", שהתחברה לקו דרך תחנת הולבורן. מאחד מהרציפים יצאה תנועה לכיוון צפון ורציף אחר שימש תחנה סופית לחניית רכבות.
בניגוד לתחנות אחרות שתכנן האדריכל לסלי גרין, חזית תחנת הרכבת נבנתה מאבן במקום מטרה קוטה, כמקובל.
חידוש התחנה בשנת 1933.
הרעיון לבנות את התחנה מתחת להולבורן ולנטוש את תחנת הרכבת "בריטיש מיוזיאום" הוצעה על ידי "קו הרכבת המרכז-לונדוני" בנובמבר 1913, אך הרעיון נזנח עם תחילת מלחמת העולם הראשונה.
כמו תחנות אחרות ברכבת התחתית של לונדון, גם תחנת הולבורן חודשה בשנות ה-30. חזית התחנה נבנתה מחדש בסגנון מודרני יותר על פי תכנונו של צ'ארלס הולדן. המעליות הגדולות הוסרו על מנת ליצור מקום לארבעה גרמי מדרגות נעות ולרחבת ביניים לצד הרציפים החדשים של קו סנטרל. מלבד בתחנת אנג'ל, המדרגות הנעות בתחנת הולבורן הן הארוכות ביותר ברכבת התחתית של לונדון. לאחר זמן, נוספו שלושה גרמי מדרגות נעות כדי לאפשר לנוסעים גישה לרציפי קו פיקדילי.
תאונת הרכבת בהולבורן.
ב-9 ביולי 1980 התרחשה תאונה בתחנת הולבורן כאשר שתי רכבות התנגשו אחת בשנייה וגרמו לפציעת מפעיל אחת הרכבות. חקירת התאונה העלתה שהאחראי לתאונה הוא מפעיל הרכבת הפוגעת אשר לא שלט ברכבת במידה הנחוצה.
מארבל קומיקס
העגלה הגדולה
השר לקליטת העלייה
אחו בז'ין
ראש אג&quot;מ
אשנב
Jazz Jackrabbit
כרמית גיא