מין זה משויך למשפחת הטירנוזאוריים הענקיים אך היה מין מעבר מוקדם יחסית לפני הטירנוזאורוס. הוא כנראה היה קרוב לליתרונקס ולטרבוזאורוס והיה מאחרוני הטירנוזאורים האסיינים שהתפתחו בסופו של דבר את הטירנוזאורוס האמריקני.
הוא חי בסוף הקרטיקון לפני 73.5 מיליון שנה באזור סין לצד פאונה נכחדת של דינוזאורים כמו הסינוצרטופס, השאנטונגוזאורוס וכמה אנקילוזאורים. הוא היה טורף-על שצד בקבוצות קטנות או לבדו ואיים על מרבית היצורים שחיו סביבו.
שישי שבת
שישי שבת (ידוע גם בשם יום הבוחר) הוא שיר שביצעה להקת זקני צפת ויצא לאור בשנת 1994.
רקע.
השיר נכלל באלבום השני של "זקני צפת" שנקרא "זקני צפת 2". את השיר כתב מאור כהן שהלחין אותו עם אורן לוטנברג, שעזב את הלהקה שנה קודם להוצאת השיר. את השיר עיבדו כלל חברי הלהקה יחד עם חיים רומנו.
לדברי מאור כהן, שירי האלבום "זקני צפת 2" היו בהשפעת "הביטלס", אך הוא רצה שיהיה באלבום שיר עם גוון מזרחי. לאחר שצפה בזמר מיכאל פטישי שר בתוכנית טלוויזיה את השיר "מאמי", הוא ניסה לעקוב אחר האקורדים שניגן פטישי ולנגן בסגנון זה. כשהחל לנגן הטקסט שעלה לו לראש היה "לא תבואי שישי שבת זהו יום הבוחר". כהן הסביר: "יום שבת זה היום של אלוהים שבחר בנו מכל העמים. עם השנים נוספו כל מיני פירושים רומנטיים לטקסט, אבל כשכתבתי את המילים היה בהם משהו דתי ומיסטי".
במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשנ"ד (1994) של רשת ג' הגיע השיר למקום השביעי.
באלבומה הבא של זקני צפת, "תן לי שלאגר", נכלל שיר בשם "זה נכון" ובו השורות "שיר אחד עם שני מילים (כך במקור) מכר עשרים אלף עותקים" ו"שיחקו אותה NMC", שאותן נהוג לייחס להצלחתו של השיר "שישי שבת".
בשנת 1998 חידש דני סנדרסון את השיר במסגרת פרויקט עבודה עברית.
דריק מקי
דריק ויין מקי (באנגלית: Derrick Wayne McKey; נולד ב-10 באוקטובר 1966) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1987–2002. במהלך הקריירה נבחר פעמיים לחמישיית ההגנה השנייה של העונה, ורשם ממוצעים כוללים של 11.0 נקודות, 4.7 ריבאונדים ו-2.4 אסיסטים למשחק.
קריירת מכללות ונבחרת ארצות הברית.
מקי נולד וגדל בעיר מרידיאן שבמיסיסיפי. בשנת 1984 החל ללמוד באוניברסיטת אלבמה, ובכל שלוש עונותיו בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה העפיל עמה לשלב שמינית גמר טורניר אליפות המכללות ("NCAA Sweet Sixteen"). ממוצעיו הכוללים בליגת המכללות הם 12.4 נקודות ו-6.5 ריבאונדים למשחק.
בין עונתו השנייה לשלישית באוניברסיטה נבחר מקי להשתתף באליפות העולם בכדורסל 1986 כשחקן נבחרת ארצות הברית, לצד שחקני מכללות מצטיינים נוספים כגון דייוויד רובינסון, קני סמית' וצ'ארלס סמית'. במשחק הגמר של הטורניר גברה ארצות הברית על נבחרת ברית המועצות בתוצאה 87–85, ובכך זכתה במדליית הזהב הראשונה שלה בטורניר מאז 1954. מקי עצמו שותף בכל עשרת משחקי נבחרתו, ותרם 9.2 נקודות ו-3.5 ריבאונדים בממוצע למשחק.
קריירת משחק.
בדראפט ה-NBA 1987 נלקח מקי בבחירה התשיעית, על ידי סיאטל סופרסוניקס. החל מעונתו השנייה שימש כשחקן חמישייה קבוע בקבוצה, ועד לשנת 1993 היה אחד משחקניה הבולטים, לצד דייל אליס, אקסבייר מקדניאל, ריקי פירס, אדי ג'ונסון ושון קמפ. בעונת סייע לסופרסוניקס להעפיל לגמר האזור המערבי, בו הפסידו מול פיניקס סאנס בתוצאה 3–4. בשש עונותיו בסיאטל העמיד ממוצעים של 13.9 נקודות ו-5.2 ריבאונדים למשחק.
לקראת עונת הועבר מקי בטרייד לאינדיאנה פייסרס, בתמורה לדטלף שרמפף. בעונות ו- נבחר מקי לחמישיית ההגנה השנייה של העונה, אך בעונות הבאות נחלש ותפקד בעיקר כשחקן ספסל עד לסיום הקריירה. בעונת העפיל עם הפייסרס לגמר ה-NBA, בו הפסידו מול לוס אנג'לס לייקרס בתוצאה 2–4.
בעונת שיחק עבור פילדלפיה 76', בטרם פרש ממשחק בגיל 35.
משרד התוכנית למשימות פלנטריות
משרד התוכנית למשימות פלנטריות (באנגלית: The Planetary Missions Program Office, בראשי תיבות: PMPO) היא חטיבה של נאס"א שבסיסה במרכז טיסות החלל מרשל. המשרד מאגד את תוכנית דיסקברי, תוכנית הגבולות החדשים ואת התוכנית לחקר מערכת השמש. המשרד הוקם בשנת 2014 במטרה לנהל את תוכניות דיסקברי ותוכנית הגבולות החדשים, – משימות בעלות נמוכה ומשימות בעלות בינונית בהתאמה, על ידי מוסדות צד שלישי, ואת תוכנית לחקר מערכת השמש, שמשימותיה הן בעלות גבוהה, שהובלו על ידי נאס"א והמתמקדות בתעדוף יעדי מדעים פלנטריים. תוכניות דיסקברי והגבולות החדשים נוסדו בשנים 1992 ו־2001 בהתאמה, ושיגרו בסך הכל 14 משימות, בנוסף לשתי משימות שהושקו תחת הנהלת משרד התוכנית למשימות פלנטריות. התוכנית לחקר מערכת השמש הוקמה לצד המשרד, עם שלוש משימות שתוכננו להשקה במסגרת התוכנית החדשה.
רקע היסטורי.
מנהלת משימת המדע (באנגלית: The Science Mission Directorate, בראשי תיבות: SMD) , של מִנהל האווירונאוטיקה והחלל הלאומית, מעסיקה את קהילת המדע של ארצות הברית, נותנת חסות למחקר מדעי ומפתחת לוויינים בשיתוף פעולה עם שותפיה של נאס"א ברחבי העולם כדי לענות על שאלות מהותיות הדורשות מבט אל החלל ומחוצה לו. הפרויקטים בתוכניות השונות תורמים להשגת חזון חקר החלל של נאס"א על ידי חתירה לנקודות הבאות:
משרד התוכנית למשימות פלנטריות הוקם בסוף 2014 כחלק משורה של שינויים שביצעה נאס"א לאחר מעבר חוק הקצאת כספי מסחר, משפטים, מדע וסוכנויות קשורות, 2015, שהקצתה 1.438 מיליארד דולר למשימות פלנטריות, ובקשת ממשל אובמה לתקציב 2016 הפדרלי של ארצות הברית. משרד התוכנית החליף את משרד תוכנית דיסקברי ותוכנית הגבולות החדשים שהוקם בשנת 2004. המשרד תופס את המתחם הקודם במרכז טיסות החלל מרשל בהאנטסוויל, אלבמה. כמו כן, המשרד השתלט על משימת קליפר אירופה ומדיניות שיתוף הפעולה של נאס"א בהקשר למשימת סוכנות החלל האירופית, JUICE (גשושית) כמשימה מחוץ לדיסקברי וגבולות חדשים. בשנת 2017 התוכנית זכתה לכינוי "תוכנית לחקר מערכת השמש" וגדלה לכלול את DART ממשימת AIDA שבוטלה לאחר שסוכנות החלל האירופית הפסיקה את תרומתה למשימה.
מנהלת משימת המדע של נאס"א, הקים את משרד התוכנית למשימות פלנטריות כדי לאחד את המשימות בתוכניות, דיסקברי, הגבולות החדשים וחקר מערכת השמש למבנה ניהולי אחיד. המטרה הייתה לפשט וליעל את התיעוד ולהבטיח כי נוהלי הניהול המוצלחים של משימות דיסקברי וגבולות חדשים שנבחרו בתחרות, מוחלים על כל המשימות הפלנטריות של נאס"א. משרד התוכנית שוכן במרכז טיסות החלל מרשל של נאס"א בהאנטסוויל, אלבמה. המשרד אחראי להבטיח שהמשימות יצמדו לדרישות התקציב, לוח הזמנים, הביצועים, האמינות והבטיחות בהתאם למדיניות, לאסטרטגייה, לדרישות ולמימון שהוגדרו על ידי מנהלת משימת המדע. שלוש התוכניות מורכבות ממשימות עצמאיות למדעי החלל החולקות מבנה ניהולי משותף. התוכניות כוללות שלושה סוגי פרויקטים:
מנהלת משימת המדע מגדירה את אסטרטגיית המדע של נאס"א במספר מסמכים. המטרה במדע הפלנטרי היא להבין את תוכנה, מקורה והתפתחותה של מערכת השמש ואת היתכנות להתפתחות חיים במקומות אחרים. השאלות המדעיות הבסיסיות המנחות את המחקר של נאס"א במערכת השמש הן; כיצד נוצרה והתפתחה מערכת השמש, האם יש חיים מחוץ לכדור הארץ ומהם הסיכונים לחיים על פני כדור הארץ.
מנהלת משימת המדע תרגמה שאלות אלו ליעדים מדעיים שממקדים את הפעילות המחקרית של חטיבת המדע. בהתאם ליעדים המדעיים האלו נוסדו התוכניות הבאות: תוכנית דיסקברי, תוכנית הגבולות החדשים ותוכנית לחקר מערכת השמש.
מכון המחקר הדרום-מערבי
מכון המחקר הדרום־מערבי (באנגלית: Southwest Research Institude, ר"ת: SwRI) הוא מכון מחקר ופיתוח עצמאי ללא מטרות רווח בסן אנטוניו, טקסס, שנוסד בשנת 1947 על ידי תומאס בייקר סליק ג'וניור, ממציא, הרפתקן, איש עסקים מתעשיית הנפט ונדבן.
המכון הוא ארגון שנוסד בארצות הברית והמספק שירותי מדע, מחקר בינתחומי ופיתוח יישומי טכנולוגיה והנדסה חדשניים ללקוחות ממשלתיים ומסחריים ברחבי העולם. השטח הבנוי של המכון מתפרס על שטח של כ־186,000 מ"ר של מעבדות, מתקנים ומשרדים עדכניים. הקמפוס המרכזי בסן אנטוניו פרוס על שטח של כ־4.85 קמ"ר.
תחומי מחקר וארגון.
נכון לשנת 2018, המכון מונה כ־2,600 עובדים ויותר מ־4,000 פרויקטים פעילים במכון בכל זמן נתון והם ממומנים כמעט באופן שווה בין הממשלתי והמגזר המסחרי. תחומי המחקר כוללים; מדעי חלל והנדסה, אוטומציה, רובוטיקה ומערכות חכמות, מערכות אוויוניקה ותמיכה, הנדסה ביולוגית, כימיה והנדסה כימית, קורוזיה ואלקטרוכימיה, מדעי כדור הארץ וכוכבי הלכת, מחקר פליטת קרינה, מכניקה הנדסית, טכנולוגית אש, מערכות נוזלים ודינמיקת מכונות, ודלקים ו חומרי סיכה. תחומים נוספים כוללים הנדסה גיאוכימית וכרייה, הידרולוגיה וגאוהידרולוגיה, מדעי חומרים ומכניקת שברים, מידול והדמיה, הערכה לא הרסנית, חיפושי נפט וגז, טכנולוגיית צנרת, שינוי וציפוי פני השטח, ותכנון, מחקר ופיתוח של כלי רכב מנועי. בשנת 2018 פרסמו אנשי צוות המכון, 667 מאמרים בספרות הטכנית, העביר 680 מצגות בכנסים טכניים, ימי עיון וסימפוזיונים ברחבי העולם, הגישו 60 גילויים על המצאה, 49 בקשות לפטנט, וקיבלו 28 פרסי פטנט אמריקאיים. המכון יוזם חוזים עם לקוחות על בסיס התייעצויות ומכין הצעה רשמית המתווה את היקף העבודה ובכפוף לרצון הלקוח והתוכניות נשמרות בסודיות.