הבניין החדש של הפרלמנט של סרי לנקה נחנך בעיר ב-29 באפריל 1982. המבנים הפרלמנטריים החדשים נבנו על גבי קרקע מאוחזרת במרכזו של נהר הדייאוואנה אויה. בעבר, היה האי לנקודת נופש בקרב חיילים פורטוגזים בימיה האחרונים של תקופת ממלכת קוטה.
תהליך העברתם של מוסדות רשמיים מעיר הבירה לשעבר קולומבו עדיין נמשך.
דמוגרפיה.
על פי מפקד אוכלוסין משנת 2012, עולה כי 77.06% (84,841 איש) מכלל האוכלוסייה בודהיסטים, 7.28% (7,827) קתולים, 6.30% (6,772) מוסלמים, 4.69% (5,040), 4.52% הינדואים ועוד 0.15% (452) מוגדרים כאחרים.
ישועה אזולאי
ישועה אזולאי (1931–19 באוקטובר 2006, כ"ז בתשרי ה'תשס"ז) היה מוזיקאי, נגן קמנג'ה וכנר יהודי-מרוקאי, מגדולי המוזיקאים בז'אנר המוזיקה הצפון אפריקאית בישראל.
קורות חיים.
נולד במרקש שבמרוקו למסעודה זריהן וליהודה אזולאי בשנת 1931, בן למשפחת מוזיקאים ונגנים. בילדותו למד מוזיקה מאביו, ומגיל 8 ניגן בהרכבים שונים. בהמשך ניגן על טאר בתזמורת שליוותה את הזמרת זוהרה אלפסיה, ואף הופיע איתה אצל מוחמד החמישי מוחמד החמישי.
בגיל 17 החל לנגן על עוד, ובגיל 20 החל לנגן על כינור.
נישא לרבקה בוזגלו, בת למשפחת מוזיקאים שאביה ניגן עמו בהרכב מקומי במרקש.
אזולאי הקים יחד עם בני משפחתו תזמורת שהופיעה ברחבי מרוקו בפני יהודים ושאינם. בזמנו הפנוי לימד גם תלמידים לנגן על כלי נגינה שונים.
בשנת 1956 עלה לישראל והשתכן בנתיבות, שם הטביע את חותמו בהפצת השירה הפולקלוריסטית, שימור מסורת הפיוטים ושירת הבקשות, בין היתר באמצעות יוזמה של מופעי שירת הבקשות בליווי נגינה. בנתיבות הקים גם מקהלת פייטנים, ואיתה הופיע בארץ ובצרפת.
מאז שעלה ארצה הרבה להופיע עם זמרים שונים מהארץ ומחו"ל, בהם ג'ו עמר, אלברט סוויסה, חיים לוק, וועיש כהן ועוד. בישראל גם ייסד הרכב נגנים שהתמחה במוזיקת ה"מאלוף" התוניסאית, והרכב שהתמחה במוזיקה אנדלוסית והופיע ברחבי הארץ והעולם.
כמומחה למוזיקה האנדלוסית הקלאסית והעממית, אזולאי עסק בהפצה ובהוראת נגינה, פיוט ומוזיקה אנדלוסית במסגרת קונסרבטוריונים, ורבים מתלמידיו הפכו למוזיקאים, נגנים ופייטנים. לאור ידיעותיו, שיחרו לפתחו חוקרים מתחום הפיוט והמוזיקה.
בשנת 1995 סבב באירופה (בין היתר בגרמניה) וערך סבב קונצרטים עם פסנתרנית הג'אז ליז מגנס, בשילוב סגנונות מזרח ומערב.
בשנת 1994 נמנה עם מייסדי התזמורת האנדלוסית הישראלית, ועמד בשנותיה הראשונות בראש האנסמבל האנדלוסי שלה, כנגן ומנהלה המוזיקלי. באותה שנה זכה בפרס הצילינדר הנודד של אמנות לעם, ונערך לכבודו ערב הצדעה בהיכל התרבות בתל אביב, שבו הופיעה התזמורת האנדלוסית הישראלית ותיאטרון ענבל.
בשנת 2001 זכה בתואר יקיר העיר נתיבות.
בשנותיו האחרונות הופיע וניגן יחד עם בניו.
הלך לעולמו ב-19 באוקטובר 2006 (כ"ז בתשרי ה'תשס"ז) ונקבר בנתיבות.
הנצחה.
על שמו נוסדה תחרות הכינור והקמנג'ה, המתקיימת באשדוד.
חיים אישיים.
בנו הוא יורם אזולאי, נגן טאר, יועץ מוזיקלי והנגן הראשי של התזמורת האנדלוסית הישראלית.
אובר-לוטננט
אובר לוטננט
פורד פלקון ED
פורד פלקון ED (באנגלית: Ford Falcon ED), קרויה גם: Ford Fairmont ED) היא מכונית משפחתית גדולה מתוצרת יצרנית הרכב Ford Australia , חברת בת של קונצרן הרכב האמריקאי פורד אשר יוצרה בין אוגוסט 1993 - אוגוסט 1994.
יוצרו 72,571 יחידות.
רוחיה ח'אנום
פורד XY פלקון GT
פורד XY פלקון GT (באנגלית: Ford XY Falcon GT) היא "מכונית שרירים", 4 דלתות, סדאן, מתוצרת יצרנית הרכב Ford Australia , חברת בת של קונצרן הרכב האמריקאי פורד אשר יוצרה בין השנים 1970–1972.
אקדוחן השוקולד
שושנת העמקים (צמח)
שושנת העמקים (שם מדעי: Convallaria majalis) הוא מין צמח מהסוג "Convallaria" ממשפחת האספרגיים (Asparagaceae).
תיאור.
שושנת העמקים היא צמח עשבוני רב-שנתי המגיע לגובה 10–30 ס"מ. הוא בעל קנה שורש משריש המגיע לעומק 50 ס"מ המשמש כאיבר אגירה והישרדות ובשל כך משתייך לקני השורש הגאופיטים. קנה השורש הצר יחסית מסתעף באופן חד-קני; כל נצר צומח מאחורי קצה שורש הקנה. באמצעות צורתם הכדורית הראשונית פורצים הנצרים הצעירים מן האדמה החוצה באביב. את הגבעול הניצב והמחודד עוטפים לרוב שני עלים.
לשושנת העמקים שניים עד שלושה עלים הצומחים ישירות מקנה השורש. הם בנויים מנדן דמוי גבעול וטרף. אורך הנרתיק נע בין כ-4 עד 30 ס"מ. העלים דמויי איזמל רחבים, חלקים משערות ושפתם ישרה, אורכם נע בין 12 ל-20 ס"מ ורוחבם נע בין 2.5 ל-5 ס"מ ומסתיימים בחוד קצר. צבע שני צדי העלה ירוק כהה, כשצדו העליון מבריק. העלה הולך וצר לכיוון בסיסו לתוך הגבעול, והנדן דמוי המקל של העלה הנמוך מתכנס אל הגבעול. בנוסף לכך עוטפים עלים תחתיים קרומיים את הגבעול.
פריחה.
בין מרץ ליוני מתפתחים בין חמישה לעשרה פרחים לכדי תפרחת רוכנת, פחות או יותר חד-צדדית. כל פרח ניצב מעל חפה קרומי מחודד באורך 4–22 מילימטר. החפה בעוקץ־תפרחת הוא בגודל 5–11 מ"מ, נטוע בבסיס. סימן ההיכר של פרחי שושנת-העמקים הוא ניחוח עז ומתוק אופייני, אליו נמשכים מאביקים פוטנציאליים. מרכיב מרכזי בניחוח הוא אלדהיד ארומטי (Bourgeonal). העטיף הלבן הוא מקשה אחת ולא מתחלק לגביע ונזר. ששת עלי הכותרת באורך 5–9 מ"מ צמודים זה לזה ומקושתים באופן כמעט אחיד עד לבסיסם. בעלי הכותרת יש בלוטות מיקרוסקופיות. עלי הכותרת לרוב לבנים, לעיתים רחוקות יש ששה כתמים סגולים באזור בסיס האבקנים (הווריאציה קרויה "picta"). הפרח הוא אנדרוגינוס, כלומר כולל גם אבקנים וגם עלי שחלה. מבחינים בשני עיגולים, בתוך כל אחד נמצאים שלושה אבקנים פוריים. הזירים (filaments) קצרים, לרוב אדמדמים, מתפתחים בד בבד עם בסיס עלי העטיף ואינם מתנשאים מעליו. תצורת המאבקים הצהובים ארוכה עד דמוית-איזמל, והם נושאים שני מדפים; חריצים נפתחים משני צדיהם מלמעלה למטה לאורכם, לשחרור האבקה. שלושה עלי שחלה מתפתחים לכדי שחלה עילית עגלגלה בעלת שלושה תאים. צלקת קטנה תלת-אונתית מסיימת את עמוד העלי הקצר, העבה והזקוף. עמוד העלי אינו בולט מעבר לעטיף.
פירות וזרעים.
הפרי הבשל ענבה, כדורי, בקוטר 6–12 מ"מ, תלת-תאי ואדום. הוא מכיל בשר פרי ו-1–5 זרעים. הזרעים בצבע צהוב עד חום בהיר, אורכם 3–4 מ"מ וצורתם מכמעט כדורית ועד דמוית איזמל. הם זקוקים לקור כדי להבשיל ונחשבים קצרי חיים.
מספר כרומוזומים.
מספר הכרומוזומים הבסיסי הוא x = 19. בצמחי הבר יש כרומוזום דו-סדרתי של 2n = 38.
מנגנוני הפצה.
לשושנת העמקים מנגנון האבקה ללא צוף, אך בבסיס השחלה יש רקמה ריחנית חדירה. ההאבקה נעשית באמצעות חרקים, ככל הנראה במיוחד על ידי דבורים. שתי אסטרטגיות משמשות את שושנת העמקים לקידום האבקה בין הצמחים: בראשונה, יוצרים הפרחים בצמחים שונים עמוד עלי באורכים שונים (הטרוסטיליה) כדי למנוע האבקה בין פרחי אותו צמח. בשנייה, מגיע המאבק לבגרות לפני הצלקת של אותו צמח. אסטרטגיה זו (protandry) אינה מונעת לחלוטין האבקה עצמית.
שושנת העמקים נפוצה דרך מספר מנגנונים: הפירות מתפתחים בקיץ, נאכלים על ידי בעלי-חיים, במיוחד השחרור והקכלי, המפרישים מאוחר יותר את זרעיהם הצהובים דמויי האגס. שושנת העמקים משמשת כפרח נוי בגנים ובבתי-קברות ומשם מתפשטת לאזורים סמוכים. כמו כן מתפשטת שושנת העמקים מתחת לפני הקרקע מתוך קנה השורש.
מחלות.
שושנת העמקים פגיעה לחילדון.
רעילות.
שושנת העמקים מסווגת כרעילה מאוד: כל חלקיה רעילים, במיוחד הפרחים והפירות. חומרים פעילים: convallatoxin, convallatoxol, convallosid ו-desglucocheirotoxin. סימפטומים של הרעלה: במקרה של מגע חיצוני עם הצמח מתרחש גירוי העור והעיניים. כאשר הצמח נלקח דרך הפה עלולים להתרחש בחילות, שלשול, הפרעות קצב הלב, סחרחורת ולחץ בחזה. ראשית לחץ דם גבוה ודופק מהיר, אחר כך ירידה בלחץ דם, נשימה איטית מאוד ועמוקה, ולבסוף דום לב. לאחר נטילת 1–5 פירות נצפה קצב לב לא סדיר, לרוב ללא תסמינים. נטילת כמות גדולה יותר תצריך טיפול דומה לזה של דום לב. הפרחים והפירות מסכנים במיוחד ילדים, ובמקרה של נטילת חלק מן הצמח יש לפנות לייעוץ מקצועי.
תפוצה.
שושנת העמקים נפוצה כמעט על פני אירופה כולה עד לקווקז, ובצפון אמריקה היא נחשבת למין מתאקלם. בדרום אירופה מוגבלת תפוצתה בדרך כלל לאזורים הרריים. זנים אחרים של מין שושנת העמקים אוקלמו במזרח אסיה וצפון אמריקה, וזנים נוספים, לדוגמה, שושנת העמקים האדומה-בהירה Rosea, מטופחים בעולם כולו.
צמיחת שושנת העמקים במושבות נחשבת למאפיין של יערות האשור והאלונים של אירופה. ביערות נשירים יבשים עד יבשים קלות, מתפתחות לעיתים קרובות מושבות צפופות, בעיקר ביערות אשורים ואלונים בעלי מגוון בינוני של צמחים. עם זאת, היא נמצאת גם במושבות משותפות עם עשב גבוה ועשב קנים למרגלות האלפים. בהרים נמצאת שושנת העמקים עד רום 1900 מטר במשטחי אחו, במדרוני אבנים ובאזורי שיח דלילים.
שושנת העמקים מעדיפה אזורי אקלים בעלי קיץ חם ומוצלים חלקית. היא משגשגת באדמה עשירה בגיר וגם באדמה חומצית. במקומות מיוערים מוצלים מאוד מפתח הצמח לעיתים קרובות רק עלים, ללא פרחים. במקרים אלה נעשית התפוצה בעיקר דרך שלוחות שורשים. שושנת העמקים נובטת על קרקע ספוגית ותלויה לשם כך בפטריות שורש.
היסטוריה בוטנית ורפואית.