שלח היה בין המאמנים המצליחים בהיסטוריה של נבחרת ישראל בכדורסל. הוא החל לאמן את הנבחרת בשנת 1965 במקומו של יהושע רוזין. הוא הוביל את נבחרת ישראל להעפיל לארבע אליפות אירופה בכדורסל רצופות. באליפות אירופה בכדורסל 1965 שנערכה בברית המועצות סיימה הנבחרת במקום ה-6. באליפות אירופה בכדורסל 1967 שנערכה בפינלנד סיימה הנבחרת במקום ה-8. באליפות אירופה בכדורסל 1969 שנערכה באיטליה סיימה הנבחרת במקום ה-11. באליפות אירופה בכדורסל 1971 שנערכה בגרמניה שוב סיימה ישראל במקום ה-11.
שלח הוביל את נבחרת ישראל פעמיים במשחקי אסיה. בבנגקוק 1966 ניצחה ישראל במשחק הגמר את תאילנד בתוצאה 42:90 וזכתה במדליית הזהב. באליפות אסיה בבנגקוק 1970 ניצחה ישראל בשבעה משחקים רצופים, אך הפסידה במשחק הגמר לנבחרת דרום קוריאה וזכתה במדליית הכסף.
שלח גם היה בצוות המאמנים של נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים שייצגה את ישראל באולימפיאדת הנכים טוקיו (1964) וזכתה בשתי מדליות הארד (בתחרויות בכדורסל נכים בדרגות נכות A ו-B). שלח היה גם בין מאמני הנבחרת שייצגה את ישראל באולימפיאדת הנכים ארנהם (1980) וזכתה במדליית הזהב. ב-1994 הפסיק לאמן, והפך למנהל נבחרת הנכים ומשמש עד היום כרכז ענף הכדורסל בהתאחדות הישראלית לספורט נכים.
שלח שימש כמדריך בקורס מאמני כדורסל, ובין השאר, הדריך את אריה מליניאק.
חיים אישיים.
שלח מוכר בכינוי "צ'ינגה" שמלווה אותו מילדותו. הוא נשוי לסימה אורן שלח לשעבר שחקנית בנבחרת ישראל בכדורסל נשים, ולהם שני ילדים, יעל וכדורגלן עבר בנבחרת ישראל בכדורגל, אמיר שלח.
מערכת נשק צלפים
מערכת נשק צלפים (Sniper Weapon System) היא שם כולל למערכת הירי של הצלף, הכוללת רובה צלפים, כוונת טלסקופית, תחמושת צליפה, אמצעי ייצוב לרובה ועזרים טקטיים המותקנים על הרובה. במובן הרחב יותר מונח זה מתייחס לכלל ציודו של הצלף, לרבות אמצעי הסוואה, אמצעי תצפית, כרטיס טווחים, ערכה מטאורולוגית ומחשב ירי. מונח זה הוגדר בתחילת המאה ה־21 מתוך הבנה שלהצלחת הצליפה יש להתחשב במכלול הציוד של הצלף ולא רק ברובה לבדו. לפי תפישה זו יש חשיבות למרכיבים השונים ולסינרגיה (תיאום, התאמה ותאימות) ביניהם. למשל, התאמה בין הרובה לתחמושת או התאמה בין הכוונת הטלסקופית למשקפת של המאתר (העובד בצמוד לצלף).
רכיבי המערכת.
ציוד של המאתר.
המאתר (Spotter) הוא לוחם שעובד בצמוד לצלף ותפקידו לסייע לו בצליפה באמצעות תצפית, איתור מטרות, איכון המטרות, ביצוע חישובים והתאמות לצורך ביצוע הירי ודיווח לצלף על הפגיעה או הסטייה מהמטרה. המאתר הוא צלף בהכשרתו.
הציוד של המאתר כולל:
פורד 999
פורד 999 (באנגלית: Ford 999) היא מכונית מרוץ, אשר נבנתה על ידי הנרי פורד בין השנים 1901–1903.
מהדגם יוצרו 2 יחידות בלבד.
ב-12 בינואר 1904 שבר הנרי פורד את שיא העולם במהירות "Speed record" ), בדגם ה"פורד 999" והגיע למהירות של 147.05 קמ"ש. הניסוי נערך באזור אגם "St. Clair" סמוך לעיר דטרויט שבמישיגן.
חוקים משלה
חוקים משלה (באנגלית: Striking Out) היא סדרת דרמה משפטית אירית ששודרה לראשונה בערוץ RTÉ החל מ-1 בינואר 2017. את הסדרה הפיקו Bl!nder F!lms עבור RTÉ Television. כוכבת הסדרה איימי הוברמן מגלמת דמות של עורכת דין מדבלין בשם טרה רפרטי שהקימה משרד עורכי דין עצמאי. הצילומים נערכו בדבלין ובוויקלו. העונה הראשונה הכוללת ארבעה פרקים שודרה בינואר 2017 וזכתה לשבחי המבקרים. לאחר מכן נמכרה הסדרה לארצות הברית וב-17 במרץ 2017 שודרה לראשונה באמריקה הצפונית ב-Acorn TV. הסדרה הופצה ברחבי העולם על ידי DCD Rights ו-Acorn Media Enterprises.
הסדרה קיבלה את הרייטינג הגבוה ביותר בימי ראשון ב-RTÉ במשך שנה. לפני שידור הפרק הראשון מנהלת מחלקת הדרמה של RTÉ ג'יין גוגן אישרה שהעונה השנייה נמצאת בשלבי פיתוח. לאחר מכן הפקת העונה השנייה אושרה באופן רשמי כשהחלו הצילומים בקיץ 2017. שידורי העונה השנייה בת ששת הפרקים החלו ב-2018. בין השחקנים שהצטרפו לסדרה היו מריה דויל קנדי, מו דאנפורד וג'יין ברנן. ב-2018 רכשה חברת Channel 5 Broadcasting Ltd את זכויות השידור של הסדרה בממלכה המאוחדת. ב-13 בפברואר 2018 שודרה העונה הראשונה בערוץ החדש 5Select.
תקציר עלילה.
הסדרה "חוקים משלה" עוקבת אחר חייה האישיים והמקצועיים הסוערים של עורכת הדין טרה רפרטי והמשרד החדש שייסדה. בעזרתם של ריי למונט, צעיר פיקח ודעתני שאותו ייצגה במשפט ואחר כך העסיקה אותו כעוזר, מג ריילי חוקרת פרטית, פיט, בעל בית קפה בו היא מקימה את המשרד החדש שלה, והעורך דין הבכיר וינסנט פייק, המנטור של טרה וידיד טוב, טרה מייצגת לקוחות במקרים מפתיעים בתוצאותיהם.
התיקים שטרה עוסקת בהם מציבים אותה בקונפליקט ישיר עם המשפחות המשפיעות ביותר ועם הממסד המשפטי והפוליטי. היא מנווטת את חייה החדשים, תוך כדי מאבק במאמציו של אריק ומשפחתו להחזיר את המצב לקדמותו. היא אינה לבדה במערכה, ובתמיכת הצוות החדש שלה טרה מגלה שבדרך הבלתי צפויה הזו התגמול הוא רב יותר.
מצעד שירי הרית'ם אנד בלוז\היפ הופ
אליפות העולם בלקרוס 2018
אליפות העולם בלקרוס 2018 היא האליפות ה-13 בלקרוס שדה לגברים, המאורגנת על ידי איגוד הלקרוס הבינלאומי (The Federation of International Lacrosse - FIL). האליפות נערכה בין ה-12 ל-21 ביולי 2018 בנתניה.
הטורניר היה אמור להיערך במנצ'סטר אנגליה (שאירחה בעבר את הטורניר ב-2010), אך היא פרשה מהאירוח במאי 2017. נתניה זכתה לארח את האליפות. הייתה זו הפעם הראשונה שהטורניר נערך במדינה שאינה דוברת אנגלית והוא אינו באחת מ-4 הארצות שאירחו בעבר, 3 פעמים כל אחת: אוסטרליה, אנגליה, ארצות הברית וקנדה.
אלופת העולם לשנת 2018 היא נבחרת ארצות הברית () שזו הזכייה העשירית שלה באליפות העולם בענף.
האירוע.
ב-12 ביולי נערך טקס הפתיחה באצטדיון נתניה וכן שני משחקי הפתיחה, ישראל נגד ג'מייקה (11 - 3) וארצות הברית נגד אירוקוי (17 - 9). יתר המשחקים של הטורניר נערכו, פרט למשחק הגמר, במגרשי הדשא מכון וינגייט שבנתניה. ב-21 נערך משחק הגמר בין ארצות הברית לקנדה (9 - 8). בסך הכל התקיימו במהלך הטורניר 170 משחקים.
המדינות המשתתפות.
46 נבחרות מרחבי העולם השתתפו באליפות. הנבחרות חולקו ל-14 קבוצות במרץ 2018.
בג&quot;ץ ארד-פנקס נגד הוועדה לחוק נשיאת עוברים
בג"ץ ארד-פנקס נגד הוועדה לחוק נשיאת עוברים הוא כינויו של פסק דין שנתן בית המשפט הגבוה לצדק ב-3 באוגוסט 2017 ובו נקבע:
העתירה.
בני הזוג איתי פנקס ארד ויואב פנקס ארד עתרו לבג"ץ, בשנת 2015, כנגד הוועדה לחוק נשיאת עוברים, הידועה בכינוי "ועדת חוק הפונדקאות", בשני טעמים.
ראשית, עתרו כנגד מה שנחווה לטענתם כאפליה בקבלת שירות. חוק הפונדקאות משנת 1996 התיר קבלת שירותים של נשיאת עוברים ("פונדקאות") לזוגות הטרוסקסואליים שאין ביכולתם ללדת, ומנע קבלת שירותים אלה מזוגות הומוסקסואליים שאף אצלם אין יכולת ללדת.
שנית, עתרו כנגד החיוב לקיום זיקה גנטית בין מבקשי הפונדקאות ובין היילוד (כלומר החיוב לכך שהזרע או הביצית שבתהליך הפונדקאות יילקחו מאחד מההורים המיועדים).
פסק הדין החלקי הראשון.
ב-3 באוגוסט 2017 נתן בג"ץ פסק דין חלקי בשאלת קיום אפליה בחוק הקיים, והחלטה בשאלת חיוב הזיקה הגנטית.
שאלת קיום אפליה בחוק הקיים.
בשאלת קיומה של אפליה כלפי זוגות הומוסקסואליים, כתב השופט ג'ובראן כי זה "הסדר הנחזה להיות מפלה, אשר קשה להלום אותו".
מאחר שהנושא נמצא באותו זמן בחקיקה במוסדות הכנסת, החליט בית המשפט להשעות את ההחלטה בנושא זה עד שיסתיימו הדיונים ותיקוני החקיקה בכנסת.
ההתלבטות:
השעיית ההחלטה, לצורך מתן שהות למחוקק להשלים את הליכי תיקון חוק ההסכמי נשיאת העוברים (חוק הפונדקאות):
בהחלטות נוספות של בג"ץ ניתנה שהות למשיבות להגיש הודעה מעדכנת בדבר התקדמות הליך החקיקה לא יאוחר מ-15 ביולי 2018.
שאלת חיוב הזיקה הגנטית.
לדיון בשאלה זו הציג בית המשפט "ארבע חוליות שונות להליך ההולדה, אשר הליכים רפואיים שונים יכולים לשפר או להחליף: הזרע, הביצית, הליך ההפריה, והליך נשיאת ההיריון על ידי האם הנושאת (המכוּנָה 'פונדקאית')", וציין כי "מבחינה רפואית קיימים פתרונות המעניקים מענה לאתגרים שונים בהליך ההולדה, ומאפשרים הבאה לעולם של ילד ללא זיקה גנטית להורה המיועד".
בג"ץ דחה פה אחד את טענת העותרים המבקשת לבטל את דרישת הזיקה הגנטית, בין הורים מיועדים לבין היילוד בהליך הפונדקאות. המשנה לנשיאה סלים ג'ובראן קבע כי דרישה זו אומנם פוגעת בזכות החוקתית להפוך להורה, אך כי פגיעה זו היא חוקתית לאור מבחני פסקת ההגבלה הקבועה בחוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו.
השלכות פסק הדין.
ביולי 2018 הושלמה החקיקה בנושא וההצעה לתיקון חוק נשיאת עוברים עלתה להצבעה ואושרה. הסתייגותו של חבר הכנסת אמיר אוחנה לשינוי הנוסח, כך שיאפשר מתן שירותי נשיאת עוברים (פונדקאות) גם לגברים, נדחתה.
פסק הדין החלקי השני.
ארכה בת שנה לכנסת להסרת ההפליה.
בפסק דין חלקי שניתן בשלהי פברואר 2020 בעתירה המחודשת שהגישו פנקס ובן זוגו, בשל מה שהגדירו כהיעדרה של כנסת מתפקדת שביכולתה למלא אחר הוראות פסק הדין החלקי הראשון, קבעו שופטי ההרכב בראשם הנשיאה אסתר חיות פה אחד ש"הסדר הפונדקאות בנוסחו הנוכחי פוגע פגיעה בלתי חוקתית בזכויות לשוויון ולהורות של גברים יחידים ושל בני זוג מאותו המין. ודינו להיבטל", ובתוך כך נתנו למדינה ארכה בת שנה לתיקונו.
מרטין הופמן (שחקן ברידג')