מרכז שיגורי הלוויינים ג'יוצ'ואן (בסינית: 酒泉卫星发射中心, אנגלית: Jiuquan Satellite Launch Center - בקיצור JSLC) הוא נמל חלל המשרת את סוכנות החלל הסינית בשיגורי החלל שלה. הנמל ממוקם במדבר גובי, שבמונגוליה הפנימית, כ-1,600 ק"מ מבייג'ינג.
היסטוריה.
המרכז נוסד ב-1958 ובכך היה למרכז השיגור הראשון מבין שלושה ברפובליקה העממית של סין ולפעיל ביותר מביניהם. המרכז מרוחק ממקומות יישוב והכניסה לזרים באופן כללי אסורה. המרכז קרוי ג'יוקואן על שם היישוב הקרוב אליו ביותר.
מרכז ג'יוקואן הוא חלק מעיר החלל דונגפנג (东风航天城) הידוע גם בכינוי "בסיס 10" (十号基地) ו"בסיס דונגפנג" (东风基地), הכולל גם את מתקני הניסויים של חיל האוויר הסיני, מוזיאון החלל הסיני.
JSLC משמש בעיקר לשיגורים למסלולים נמוכים ובינוניים עם נטיית מסלול גבוהה, וכמתקן ניסויים לטילים ארוכי טווח. במרכז מצויים מרכז טכני, כני שיגור, מרכז בקרת שיגור, מרכז הבקרה והשליטה של המשימות המשוגרות ומתקנים לוגיסטיים נוספים.
המרכז מכסה שטח של כ-2,800 קמ"ר ויכול להכיל בתוכו עד ל-20,000 אנשים. המתקנים והציוד במרכז נבנו עם סיוע הנדסי ומדעי של ברית המועצות.
מרכז ג'יוקואן מהווה נקודה חשובה מאוד בתוכנית החלל הסינית. מהמרכז שוגר הלוויין הסיני הראשון - דונג פאנג הונג 1 ב-1970 וגם משימתה המאוישת הראשונה של סין - שנג'ואו 5 ב-15 באוקטובר 2003.
שנג'ואו 6 שוגרה גם היא המרכז ב-12 באוקטובר 2005 על גבי משגר צ'אנג ג'נג וגם שנג'ואו 7 ב-25 בספטמבר 2008.
מרכז שיגור הלווינים ג'יוצ'ו'אן
נמרוד בר-עם
נמרוד בר-עם (נולד ב-23 בספטמבר 1970 ברמת חן שברמת גן) הוא פילוסוף ישראלי המכהן כמרצה בכיר בחוג לתקשורת יצירה וביקורת במכללת ספיר. תחומי עיסוקו העיקריים הם הפילוסופיה של הלוגיקה, המדע והתקשורת.
ביוגרפיה.
נולד לארנה בר-עם, ציירת ופסלת ולמיכה בר-עם, צלם, במשפחה בת שלושה בנים. למד באוניברסיטת תל אביב וסיים בה את התואר הראשון בפילוסופיה ובבלשנות בהצטיינות (1993), את התואר השני בהצטיינות יתרה (1996) ואת התואר השלישי בהצטיינות יתרה (2000). עבודת הדוקטור שלו עוסקת בתולדות הלוגיקה הפורמלית והיא נכתבה בהנחייתו של הפרופסור יוסף אגסי. הוא כיהן כאקדמאי אורח באוניברסיטת קולומביה בניו יורק (1999-2000) וכמילגאי דיבנר (2003-4) באם-איי-טי שבקיימברידג' מסצ'וסטס. בר-עם נשוי לד"ר גלי דרוקר בר-עם, חוקרת ספרות יידיש.
עבודתו של בר-עם עוסקת במגבלותיהן של מערכות פורמליות ככלים לביטוי (ורדוקציה) של אתגרי התמצאות ותקשורת, ובחקר האסטרטגיות האפשריות להגמשתן.
ספרו אקסטנסיונאליזם: המהפכה בהגיון יצא לאור בשנת 2008 בהוצאת שפרינגר, ומתאר רגעי מפתח בתולדות הלוגיקה מראשיתה ועד לשלהי המאה התשע-עשרה. בר-עם טוען כי הלוגיקה המודרנית נתפתחה כביקורת האיחוד המסורתי, האריסטוטלי והסכולאסטי, בין לוגיקה לאפיסטמולוגיה, ומתוך משא ומתן על תנאי פרידה זו.
ספרו חיפוש אחר המבוא הפשוט לתקשורת יצא לאור בשנת 2016 בהוצאת שפרינגר ובשנת 2017 בהוצאת ספרי עליית הגג מבית ידיעות ספרים. הספר עוסק בקשיים המתודולוגיים והפדגוגיים שבפניהם ניצבים לימודי התקשורת בפרט ומדעי החברה בכלל, וכן בפתרונות להם, הן במסגרת המחקר והן במסגרת חדר הכיתה.
בר-עם ערך עם היסטוריון המדע סטפאנו גטאי את קובץ המאמרים פתיחות מעודדת בהוצאת שפרינגר 2017 לרגל יום הולדתו התשעים של יוסף אגסי, פרסם את ספר השירה נבל השומר בהוצאת קשב לשירה בשנת 2011, ותרגום מוער לספר מיתוס ומשמעות של קלוד לוי-שטראוס בהוצאת בבל 2010.
אטיין בונו דה קונדיאק
אטיין בונו דה קונדיאק (בצרפתית: Étienne Bonnot de Condillac, : 30 בספטמבר 1715 - 3 באוגוסט 1780) היה פילוסוף ואפיסטמולוג צרפתי שחקר את תחום הפסיכולוגיה והפילוסופיה של הנפש. בחלק מחייו קונדיאק היה אב של המנזר מירו (Mureau).
רקע משפחתי, ילדותו ולימודיו.
קונדיאק נולד בגרנובל במשפחה של משפטנים.
היה ילד חלש מבחינה פיזית ובעל ראייה לקויה, ולכן התפתחותו האינטלקטואלית הייתה איטית מאוד, עד כדי כך שמספרים כי בגיל 12 עדיין לא ידע לקרוא. ואכן המשפחה החשיבה אותו לבעל פיגור שכלי. חינוכו התחיל רק בשנות העשרה תחת השגחתו של כומר מקומי. אחר כך, בעקבות מות אביו, עבר לגור וללמוד בבית אחיו ז'אן בונו, שנודע כאדון או ה"אבאטה" (אב מנזר) דה מאבלי, בעיר ליון. הצליח במשך הזמן להשלים את החסר ונשלח בהמשך, בדומה לאחיו הגדול ז'אן, ללמוד לימודי כמורה בפריז. למד בסמינר של המנזר סן סולפיס (1733-1740 ובסורבון.
הוסמך ככומר בשנת 1740. למרות שלבש גלימת כומר כל חייו, ואף נהפך ל"אבאטה" (ראש מנזר) של מירו (Mureau), קונדיאק לא התחייבויותיו הכנסייתיות היו במידה רבה רשמיות בלבד.
חייו הבוגרים.
קונדיאק בילה כמה שנים בפריז כאיש ספרות, תקופה שבה פקד את החוג של דני דידרו. בפריז קישר קונדיאק יחסי ידידות ארוכת ימים גם עם רוסו שעבד זמן מה כמורה במשפחת אחיו הבכור של קונדיאק בליון. הודות לזהירותו הטבעית ולאיפוקו, יחסיו עם פילוסופים שלא הלכו בתלם, לא פגעו בשמו בפני הממסד.
פרסומיו באותן השנים הביאו בשנת 1749 לבחירתו לחבר באקדמיה הפרוסית למדעים. בשנת 1758 שלחה אותו החצר המלכותית לפארמה על מנת לחנך את הדוכס היתום, אז בן 7, נכדו של המלך לואי החמישה-העשר
עבד בתפקיד זה במשך עשור, בשנים 1768-1758.
בשובו מאיטליה לפריז בשנת 1768, נבחר לאקדמיה הצרפתית. בניגוד לדעה הרווחת שהשתתף רק בישיבה אחת של המוסד, פקד אותו באופן פעיל ותדיר עד שנתיים לפני מותו.
אמנם ב-1753 הפסיק לגור בפריז והתיישב באחוזה קטנה הקרויה פלוקס, אותה קנה בסביבות בוז'אנסי. את רוב הזמן הקדיש לחשיבה וכתיבה פילוסופית.
קונדיאק נפטר באחוזתו בשנת 1780.
מתקפה כוחנית
מה היה קודם, הביצה או התרנגולת?
אייפוד שאפל
iPod Shuffle (אייפוד שאפל) הוא נגן מוזיקה שנוצר ועוצב על ידי אפל. האייפוד שאפל הוא מודל האייפוד הקטן ביותר של חברת אפל והראשון המבוסס על זיכרון פלאש. הדור הראשון של האייפוד שאפל הוצג לראשונה בכנס MacWorld ב-11 בינואר 2005. דגמי הדור הרביעי והאחרון הוכרזו ב-1 בספטמבר 2011. התמיכה באייפוד שאפל הופסקה על ידי חברת אפל ב-27 ביולי 2017.
אסון מעבורת החלל צ'אלנג'ר
מעבורת החלל צ'אלנג'ר
אליזבת אולסן
אליזבת צ'ייס "ליזי" אולסן (באנגלית: Elizabeth Chase "Lizzie" Olsen; נולדה ב-16 בפברואר 1989) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית המוכרת מגילום דמותה של מכשפת השני ביקום הקולנועי של מארוול.
ביוגרפיה.
אולסן נולדה בשכונת שרמן אוקס, לוס אנג'לס שבארצות הברית, הוריה הם ג'רנט ודייוויד אולסן. גדלה לצד אחיותיה הגדולות מרי קייט ואשלי ואחיה הגדול טרנט.
אולסן החלה לשחק בגיל 4 לצד אחיותיה התאומות. לאחר מכן למדה משחק בבית הספר טיש לאומנויות באוניברסיטת ניו יורק וגם בבית הספר למשחק התיאטרון האטלנטי במנהטן.
קריירה.
בשנת 2011 שיחקה אולסן בתפקיד הראשי הראשון בקריירה שלה במותחן העצמאי "מרתה מרסי מיי מרלין". באותה שנה, שיחקה בתפקיד הראשי בסרט "על אהבה ואי הבנה".
ב-2013 הופיעה בסרטו של ספייק לי "שבעה צעדים".
בשנת 2014 שיחקה בסרט "גודזילה" והחלה לגלם את ונדה מקסימוף "מכשפת השני" ביקום הקולנועי של מארוול בסרט "", אותה שבה לגלם בסרטים הבאים ובמיני-סדרה "וונדה-ויז'ן" בשירות הזרמת המדיה של אולפני דיסני, "דיסני+".
חיים אישיים.
אולסן מגדירה עצמה כאתאיסטית עוד מגיל 13, משום שהיא מאמינה ש"דת צריכה להיות אודות קהילה ולא משהו שצריך לקבוע את חירויות הנשים". קו הבגדים של אחיותיה "אליזבת וג'יימס" נקרא על שמה ועל אחיה הגדול.
אולסן הייתה בזוגיות עם השחקן בויד הולברוק בשנים 2011–2014. בשנת 2016 החלה לצאת עם המוזיקאי רובי ארנט. בשנת 2019 השניים התארסו ובשנת 2021 התחתנו.
כד יתבין ישראל
כד יתבין ישראל הוא שיר יהודי נפוץ בעולם היהודי. מילות השיר הן בארמית, והוא עוסק ביחס הקדוש ברוך הוא לבניו בעת שהם לומדים תורה.
מקור הפיוט.
מקור הפיוט אינו ידוע בבירור. אברהם וואלט (נולד במינסק, תרל"ב) מצטט שיר דומה ששרו בילדותו בשעת ההקפות:
על שיר זה הוא כותב (ביידיש): .
למרות שהאמרה נראית על פי סגנונה כלקוחה מספר הזוהר, היא איננה נמצאת בזוהר ובשאר הספרים מסוגו. בשם הגאון מווילנה מובא שבשמחת בית השואבה אמר אמרה זו בסגנון שונה מעט, וכנראה זהו המקור שנשתייר לנו בדורות אלו. המקור הוא בספר באר אברהם לר' אברהם בן הגר"א (וילנא תרמ"ז) שם כתוב "ראו בנים חביבים שיש לי דשבקין צערא דידהו ועסקין בדידי, מיד מתמלא רחמין על ישראל" ובנוסח קצת אחר מובא במעשה רב (מעשה רב השלם עמ' רפ"ג): "אשריכם ישראל כשאתם עוסקין בשמחת בית השואבה כונס הקב"ה לכל פמליא
דיליה ואומר ראו בנים החביבין שיש לי דשבקין צערא דידהו ועסקי בדידי".
בני עדות אשכנז נוהגים לזמר פסקה זו בשמחת תורה ובשבועות משום שהיא עוסקת בעניין שמחת התורה.
לחן מפורסם על המילים, הוא של רבי מאיר שפירא מלובלין.
שלמה בן נתן
שלמה ב"ר נתן (מכונה גם אלג'יבלי. בעבר היו שחשבו שהכינוי אלסג'למסי מתייחס אליו). היה רב ואב בית דין במאה ה-12, וחיבר ספר הלכה גדול על סידור התפילה. הספר מבוסס בעיקרו על תורת הגאונים. כתבי יד ממנו נמצאו בספריית אוקספורד ובספריית הוותיקן.
מוצאו וכינויו של רבי שלמה.