משפחת המלוכה הבריטית הייתה בעלת מוצא גרמני ובמשך השנים נסיכים ונסיכות רבים מגרמניה נישאו לתוך המשפחה עד שאף שם השושלת, סקסה-קובורג-גותה, היה בבירור שם גרמני. דבר זה היווה בעיה עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה כאשר האווירה האנטי-גרמנית בקרב הציבור הבריטי החלה להיות מופנית נגד משפחת המלוכה. לכן, ב-1917, כדי להרחיק את עצמם ממוצאם הגרמני, שינה בית המלוכה את שמו לבית וינדזור ובאופן דומה אינגלזו את שמם קרוביהם הגרמניים שחיו באנגליה. בנוסף, משפחת המלוכה ויתרה על כל תוארי האצולה הגרמניים שהחזיקה בהם.
באופן דומה למצב בבריטניה גם בגרמניה התגוררו קרובי משפחה של משפחת המלוכה שהחזיקו בתוארי אצולה בריטיים. ג'ורג' החמישי, מלך הממלכה המאוחדת סילק ממסדר הבירית מספר חברים שתמכו בגרמניה ובעלות בריתה, אולם, כדי לשלול מהם את תואריהם, היה צורך בחקיקה של הפרלמנט ולכן ב-1917 נחקק החוק.
החוק הסמיך את המלך למנות ועדה מחברי המועצה המלכותית שתגיש דו"ח בקשר לאצילים שנלחמו נגד בריטניה ובעלות בריתה, ואכן הוועדה מונתה באותה שנה, הגישה את מסקנותיה בשנה שלאחר מכן ואלה אושרו ב-1919. מכוח האישור האישים הבאים איבדו את תואריהם:
החוק התיר ליורש התארים לפנות אל המונרך הבריטי בבקשה שיחזיר לו את תואריו והוא רשאי, לאחר אישור המועצה המלכותית, להחזירם. עד היום אף אחד מן היורשים לא ניצל זכות זאת ופנה בבקשה להחזרת תואריו.
חוק שלילת התארים
שהיה
אד-הומינם
ולפרם
ICloud
iCloud (בתעתיק לעברית: אייקלאוד) הוא שירות ענן המסופק על ידי חברת אפל. השירות מאפשר למשתמשים לאחסן נתונים כדוגמת לוחות שנה, תזכורות ועוד, ולהוריד אותם למכשירים שונים מבוססי iOS כגון אייפד, אייפוד ואייפון, ולמחשבים אישיים בעלי מערכות ההפעלה macOS או Windows. iCloud מאחסן את התוכן כך שהוא זמין תמיד לכל המכשירים של המשתמש ללא ביצוע סנכרון. השירות גם מחליף את MobileMe ומשמש כמרכז סנכרון נתונים עבור דואר אלקטרוני, אנשי קשר, פתקים, סימניות וכדומה. ב-iCloud ניתן לגבות מכשירי iOS בענן במקום לגבות אותם ידנית על המחשב באמצעות iTunes.
היסטוריה.
iCloud הוא ההשקה האחרונה של אפל בנושא טכנולוגיית הענן. שירותים קודמים היו iTools בשנת 2000, .Mac בשנת 2002, ו-MobileMe ב-2008.
על השירות iCloud הוכרז ב-6 ביוני 2011 בכנס המפתחים הכלל עולמי של אפל (WWDC). לצד שני לוגואים נוספים (הלוגו של iOS 5 והלוגו של Lion OS X), נחשף הלוגו של iCloud חמישה ימים לפני ההשקה הרשמית. בכנס עצמו הכריזה אפל כי שירות iCloud הבסיסי יינתן בחינם (5GB) ויחליף את MobileMe.
תובענה ייצוגית הוגשה נגד אפל על ידי לקוחות שלא היו מרוצים מהמעבר מ-MobileMe ל-iCloud במאי 2012.
שירותים בסיסיים.
שירות הענן מאפשר למשתמשים לאחסן את הגדרות המכשיר, מוזיקה שנרכשה בiTunes, תמונות וסרטונים מאלבום התמונות, אפליקציות, פתקים ותזכורות, ספרים, אנשי קשר והודעות SMS, וכן משמש פלטפורמה לשירותי דואר אלקטרוני ולוחות שנה של אפל. כל חשבון מקבל נפח אחסון של 5GB בחינם. מוזיקה, ספרים ואפליקציות שנרכשו לא יפחיתו את המקום הפנוי. כל קובץ מוזיקה שנרכש דרך iTunes מועבר אוטומטית לכל מכשיר רשום (למשל: אייפון, אייפוד או מחשב), אך קובצי מוזיקה שלא נרכשו דרך iTunes לא יגובו ב iCloud. כאשר המשתמש רושם מכשיר חדש, כל התוכן של iTunes יוכל לעבור אליו אוטומטית.
סכסוך בנוגע לשם.
iCloud Communications, חברת תקשורת באריזונה, תבעה את אפל על הפרת סימן מסחרי זמן קצר לאחר שהכריזה על שירות ה-iCloud. התביעה הוגשה בבית המשפט המחוזי באריזונה ובמסגרתה נדרשה אפל להפסיק את השימוש בשם המסחרי ולשלם פיצויים כספיים. לבסוף, באוגוסט 2011, שינתה החברה מאריזונה את שמה והסירה את התביעה.
אינסוף (פילוסופיה)
אינסוף הוא העדר גבול בהמשכיותו של עצם או נתון מוגדר. הוא מונח מצוי בפילוסופיה, תאולוגיה ומתמטיקה. העיסוק הפילוסופי באינסוף נקשר בין השאר לדיונים במושגי החלל, הזמן, האלוהות ואחרים.
העת העתיקה.
משמעותו הפילוסופית של מושג האינסוף הופיעה בפרדוקסים של זנון, אותם הגה ביוון העתיקה במאה החמישית לפנה"ס. טיעוניו עוסקים בפרדוקסליות של התנועה ושל הזמן כאשר מחלקים גודל סופי נתון לחלקים רבים והולכים לבלי גבול.
דיון על האינסוף מופיע בכתביו של הפילוסוף היווני אריסטו.
האינסוף מוזכר בתנ"ך בספר איוב בפסוק: . כלומר: לא ניתן לברר את גדולת האל, או לא ניתן לדעת את פרטיו.
ימי הביניים.
פרשנות והרחבה לרעיונותיו של אריסטו נוסחו בשלהי ימי הביניים, על ידי הפילוסוף ויליאם איש אוקאם איש המאה ה-14.
העת החדשה.
בקבלת האר"י.
לפי שיטת הקבלה של האר"י גדול מקובלי צפת במאה ה-16 ותלמידיו, עצמות הבורא איננה ניתנת למחקר. על פי שיטתו חקר השגת האלוהות נעשה אך ורק מתוך התרשמות הנברא מהאור המתפשט מעצמותו של הבורא.
לשיטתו, בטרם נבראו העולמות והנבראים, היה "אור עליון פשוט ממלא כל המציאות, והוא הנקרא אור אין סוף".
מחשבת הבריאה היא רצון הבורא להטיב לנבראיו, כאשר האין סוף הוא שורש הנבראים, כלומר הקשר שיש בין הבורא לנבראיו.
בפילוסופיה.
במאה ה-17 עסק במושג ה"אין סוף" הפילוסוף הצרפתי בלז פסקל. בדיוניו על המושג הוא קשר אותו אל המימד הדתי, אל תחושת ההתבטלות של האדם הסופי לנוכח האין סופיות של האל; מאידך גיסא, במצב עניינים זה, שבו האדם אינו יכול לתפוס את מהות האל, הרי שנותרה לו רק הבחירה בין האמונה בו, לבין הכפירה בו. פסקל כתב:
בהגות המאה ה-20.
כתב על כך המקובל יהודה אשלג:
"אין סוף ברוך הוא. שענינו הוא מחשבת הבריאה, בסוד רצונו להטיב לנבראיו בבחינת אין סוף".. "אין סוף ברוך הוא נקרא כן, משום שזה הקשר שיש בין עצמותו יתברך להנשמות, המובן אצלנו בסוד רצון להנות לנבראיו. וחוץ מהקשר הזה של רצון להנות אין לנו שום דיבור. ושם הוא תחילת העסק. והוא נקרא אור בלי כלי, אבל שם מתחיל שורש הנבראים, היינו, הקשר שיש בין הבורא לנבראים, הנקרא רצונו להטיב לנבראיו. והרצון הזה מתחיל מעולם אין סוף ונמשך עד עולם העשיה".
מקינו איילנד
קולנוע מטחנה
עינת גלזר זרחין
דגם קונצנטרי
ארכיטקטורה מוכוונת שירותים
שליטה באש על ידי האדם הקדמון
דב כהנא
דב כהנא (נולד ב-1930) הוא רואה חשבון ישראלי, ששמו עלה לכותרות בזכות זכייתו בתובענה ייצוגית נגד חברת "כור תעשיות", בקשר למתן רווחים לבעלי המניות של חברת הבת שלה, "מכתשים אגן תעשיות".
ביוגרפיה.
כהנא נולד בטרנסילבניה שבמערב רומניה במשפחה חרדית, בן לרב חיים אריה כהנא. משפחתו שרדה את השואה, והוא עלה לישראל בשנת 1951, ונישא בה בשנת 1960. כיום הוא אלמן, אב לשישה, ומתגורר בבני ברק.
כהנא למד הנהלת חשבונות, ובישראל החל לעבוד בבנק אגרו-בנק. למד חשבונאות בבית הספר הגבוה למשפט וכלכלה. עבד במשרד רואי החשבון בבלי-מילנר. בשנת 1960 עבר לעבוד כרואה חשבון בחברת "עלית", ובמקביל פתח משרד פרטי לראיית חשבון. עם לקוחות המשרד, שבשיאו העסיק 25 עובדים, נמנו גם החברות עורק אינפורמיישן, AIG וקרגל. כרואה החשבון של "עלית" הוביל ב 1973 תכנון מס שאיפשר לבעלי השליטה ב"עלית" למכור את מניותיהם בבורסה ללא תשלום מס רווחי הון. לסגירת פרצה זו נחקק סעיף 101 לפקודת מס הכנסה. תכנון מס נוסף שלו, שעסק בדיווידנדים במפעל מאושר, אושר בבית המשפט העליון. לאחר מות אשתו בשנת 1998, התמזג משרדו למשרד רואי החשבון קסלמן וקסלמן. הוא פרש לגמלאות בשנת 2008.
היה פעיל בוועדותיה של לשכת רואי חשבון בישראל, בעיקר בוועדה לעקרונות חשבונאים. עם עמיתו דב ספיר כתב חוברות לימוד לבחינות של לשכת רואי החשבון.
בהגיעו לגיל 80 תיארה אותו הלשכה כ"אחד האבות המייסדים של ראיית החשבון בישראל".
בשנת 1968 נמנה כהנא עם קבוצה של עובדי "עלית" שרכשו 40% ממניות חברת הכימיקלים "אגן". חלקו של כהנא היא אחוז אחד. לימים התמזגה "אגן" עם "מכתשים" להקמת "מכתשים אגן תעשיות", שבמהלך שנות ה-70 עברה לשליטתה של חברת "כור תעשיות". בתחילת שנות ה-80 ביקשה "כור", בפעולה של איחוד סוגי מניות, לקבל פרמיית שליטה בשיעור 6% על המניות שבהחזקתה. כהנא, שהתנגד לכך, הביא להורדת פרמיית השליטה ל-3%.
במהלך השנים עברה השליטה ב"כור תעשיות" לנוחי דנקנר, שבתחילת 2011 הגיע להסכם למכירת השליטה ב"מכתשים אגן" לחברת "כמצ'יינה", תוך קבלת פרמיית שליטה ל"כור". כהנא סבר שפרמיית השליטה לכור מקפחת את בעלי המניות האחרים, והגיש תובענה ייצוגית באמצעות עו"ד יצחק אבירם. ביוני 2011 התפשרו הצדדים, והוסכם ש"כור" תשלם לבעלי המניות האחרים סכום של 45 מיליון דולר. זהו סכום הפשרה הגבוה ביותר שהושג בתובענה ייצוגית בישראל. באוגוסט 2011 אישר בית המשפט המחוזי בתל אביב את הסכם הפשרה.
על זכייתו אמר כהנא: "אני פועל בתחום התביעות הייצוגיות 15 שנים וזו מלחמה עיקשת בבתי המשפט, בגופים גדולים ובניסיון לשכנע אותם שאנחנו באים לתקן. לא הרבה פעמים זוכים בדברים גדולים וזה כיף שנותן הרבה אנרגיה להמשיך קדימה".
תובענה ייצוגית נוספת, אליה הצטרף כהנא לאחר שהוגשה על ידי אחרים, מופנית נגד אי די בי חברה לפיתוח, אף היא בשליטת נוחי דנקנר, שבהצעת רכש כפתה על כהנא למכור את מניותיו בה במחיר נמוך.
מבניו של כהנא: פרופסור צבי כהנא, מומחה למשפט חוקתי שלימד ב ומלמד כיום בקריית אונו; הרב מאיר כהנא, אב בית דין בבית הדין הרבני באשקלון ומלמד בישיבת ההסדר ירוחם ובישיבת ההסדר קריית שמונה; והרב אביעד כהנא, לשעבר ר"מ בישיבת מקור חיים, ונכון להיום רכז לימודי התנ"ך באותה ישיבה.
שומר החותם
לינדסי פונסקה