בתרופות נפוצות קורה לעיתים ששם המותג המקורי הופך עם הזמן לשם גנרי בפי הציבור (אך לא בהכרח מבחינה משפטית). כך למשל, במדינות רבות הפך שמה של התרופה אספירין לשם גנרי הן מבחינת השימוש הציבורי במותג והן מבחינה משפטית, לאחר שחברת באייר הגרמנית איבדה את הזכויות הבלעדיות על השם "אספירין" בארצות הברית לאחר מלחמת העולם הראשונה. לעיתים דווקא מתקבע בציבור שם מסחרי מוגן של תרופה ממותג מסוים כשמה הגנרי של התרופה. בישראל, למשל, מזוהה בפי רבים המותג "אקמול" כשם גנרי של התרופה ששמה הגנרי הרשמי (INN) הוא פרצטמול. ללא קשר לשימוש הנפוץ בציבור, מבחינה משפטית הזכויות על השם "אקמול" שייכות לחברת טבע, ורשמית אין זה שם גנרי לתרופה.
המחירים שגובות חברות התרופות המובילות בעולם עבור תרופות מקור שנויים במחלוקת, מאחר שמחירם היקר של תרופות מצילות חיים הם מעבר להישג ידם של רבים. בנוסף, באמצעות תרגילים משפטיים, מונעות החברות שיווק של גרסאות גנריות זולות של תרופות בהן הן מחזיקות בפטנט גם לאחר שהפטנט פג. בשנת 2013, הסרט הדוקומנטרי 'אש בתוך הדם' (), טען שחברות התרופות גרמו למיליוני מקרי מוות מיותרים באפריקה, מאחר שחסמו שיווק של תרופה גנריות זולות ביבשת. בהודו התיר חוק הפטנטים ייצור העתקים לתרופות המוגנות בפטנט, במקרים שבהם הפקת ההעתק כרוכה בתהליך ייצור שונה מזה של התרופה המקורית, כדי לייצור ולשווק תרופות בעלות זולה יותר. חברות התרופות הבנילאומיות לוחצות על הודו לא לאפשר לייצר גרסאות גנריות פחות יקרות של תרופות מוגנות בפטנט. בארצות הברית משווקות תרופות גנריות על ידי חברת Civica Rx שהיא חברת תרופות ללא כוונת רווח ובכוונתה לפתח כמה סוגי אינסולין ולבקש להם אישור של ה-FDA.
הרב קוהל
עיכוב
עיכוב, על פי לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים), התשנ"ו-1996, היא הגבלת חירותו של אדם לנוע באופן חופשי. הגבלה זו מסויגת מראש בזמן ובתכלית.
עיכוב על ידי שוטר.
בהתאם ל, פגיעה בזכויותיו של אדם תתקיים רק בתנאי שהיא נועדה לתכלית ראויה. על הפגיעה גם להיות על פי חוק בלבד, במידה שאינה עולה על הנדרש ובאופן ההולם את ערכיה של מדינת ישראל.
סיבת ותכלית העיכוב.
שוטר רשאי לעכב אדם במקום או להביאו לתחנת המשטרה הקרובה אם התקיימו אחד מהתנאים הבאים:
במידה ויש לשוטר יסוד סביר לחשוד שקיים צו מעצר או צו מאסר נגד אדם, רשאי הוא לעכבו עד לקבלת עותק מהצו, לצורך ביצוע המעצר. במידה ולא ניתן לקבל את הצו לשטח ניתנה לשוטר סמכות לעכב את החשוד לתחנת המשטרה.
באופן כללי, בהתאם לרוח חוק "כבוד האדם וחירותו", על השוטר תמיד להעדיף עיכוב על פני מעצר גם כאשר החוק מתיר לו לבצע מעצר.
חובות השוטר המעכב.
על השוטר המעכב אדם מוטלות החובות הבאות:
בכל מצב, ברגע שחלפו הנסיבות שמנעו את מילוי חובותיו של השוטר, חובה עליו לבצען בהקדם האפשרי.
מגבלות העיכוב.
על משך העיכוב להיות לא יותר משלוש שעות. חריג לכך הוא במקרים בהם מתבצע עיכוב של מספר מעורבים באותו אירוע, אז רשאי קצין משטרה להאריך את העיכוב בשלוש שעות נוספות, כך שמשך העיכוב לא יעלה על שש שעות. זמן החקירה אינו נכלל בזמן העיכוב. בכל מצב על השוטר המעכב לשאוף לכך שזמן העיכוב יהיה קצר ככל הניתן ויהיה כרוך בטרחה מועטה ככל המתאפשר לאדם המעוכב.
עיכוב לא חוקי.
שוטר המבצע עיכוב לא חוקי עובר עבירת משמעת על-פי : "עריכת חיפוש, ביצוע עיכוב או מעצר או כניסה לרשות היחיד, שלא כדין או שלא בתום לב".
בפסיקת בית המשפט נקבע כי אדם שמעוכב שלא כדין על ידי שוטר רשאי להשתמש בכוח סביר ומידתי (כגון דחיפה ללא גרימת חבלה) כדי להשתחרר מהעיכוב הלא חוקי, והדבר לא יביא להרשעתו בביצוע עבירה. (כגון תקיפת או הכשלת שוטר)
עיכוב לא חוקי עשוי להיות בסיס לתביעת נזיקין נגד המשטרה.
עיכוב על ידי אדם שאינו שוטר.
במדינות רבות, החוק מתיר לכל אדם לעכב אדם אחר, שביצע עבירות מסוימות, עד לבואו של שוטר. החוקים במדינות שונות נבדלים בעבירות עליהם מותר לאזרח שאינו שוטר לעכב אדם אחר והתנאים הנלווים הנדרשים.
ישראל.
בישראל, כל אדם רשאי לעכב חשוד שביצע, בנוכחות המעכב, עבירת אלימות, פשע, גנבה או עבירה שגרמה נזק של ממש לרכוש. במידה ואדם אחר, הקורא לעזרה, הצביע בפני אדם על חשוד בעבירה כפי שפורטו לעיל, רשאי האדם לעכב את החשוד אך ורק אם יש חשש שהחשוד ימלט או שזהותו אינה ידועה. בדומה לשוטרים, גם האדם המעכב אינו רשאי לעכב חשוד למעלה משלוש שעות, ומוטלת עליו החובה למסור אותו ללא דיחוי לשוטר. המעכב רשאי להפעיל כוח סביר כדי להתגבר על התנגדות המעוכב, בתנאי שהשימוש בכוח לא יגרום למעוכב חבלה.
גלגולי החקיקה בישראל.
סמכות של כל אדם לעכב חשוד נקבעה בעבר בחוק סדר הדין הפלילי (מאסר וחיפושים), סעיף 5, בו נקבע שכל אדם רשאי לעכב אדם רק אם המעוכב עבר בפני המעכב עבירה שדינה מוות או עבודת פרך. בהמשך שונה הנוסח ונקבע שכל אדם רשאי לעצור אדם שביצע בפניו פשע. צמצום הסמכות רק לעבירות של פשע הביא לביקורת מצד שופטים וביקורת ציבורית על שופטים שזיכו אנשים שהשתמשו בכח כדי להשתחרר מעיכוב לא חוקי. בשנת 1997 במסגרת הסדרה של נושא המעצרים, תוקן חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - מעצרים), כדי לקבוע בו את סמכויות העיכוב ואלו הוסרו מפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש). כיום, כל אדם רשאי לעכב אדם שביצע בפניו עבירה של אלימות, פשע, גנבה או נזק של ממש לרכוש.
חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור.
בעקבות חקיקת חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, תשס"ה-2005, העניק המחוקק סמכויות עיכוב לחיילים ומאבטחים, שהשר לביטחון פנים הסמיך אותם לביצוע פעולות אבטחה ושמירה על ביטחון הציבור, במקומות המפורטים בחוק. לפי החוק, רשאי חייל או מאבטח לעכב אדם עד לבואו של שוטר במידה ומתעורר חשד שאותו אדם נושא נשק או מתכוון לעשות שימוש בנשק. חייל שהוסמך לשמש כמאבטח בתחנת הסעה או בנקודת בדיקה בין ישראל לבין יהודה ושומרון וחבל עזה מוסמך לעכב אדם גם במידה ומתעורר חשד שאותו אדם מתכוון לבצע עבירה המסכנת את ביטחון האדם, הציבור או המדינה.
קנדה.
בקנדה, כל אדם רשאי לעכב חשוד בעבירה פדרלית (indictable offence), שביצע את העבירה בפניו או שהוא מאמין על סמך יסוד סביר שהחשוד ביצע את העבירה והוא בורח מאדם שיש לו סמכות חוקית לעכבו. החוק בקנדה מתיר בנוסף לכך לבעל רכוש לעכב חשוד בפגיעה ברכושו בפניו. בשנת 2012 תוקן החוק באופן המתיר לבעל הרכוש לבצע את העיכוב תוך זמן סביר מביצוע העבירה.
מנשה קליין
הרב מנשה קליין (כינה עצמו: מנשה הקטן; א' בניסן תרפ"ג, 9 באפריל 1923 – כ"ט באלול תשע"א, 28 בספטמבר 2011) היה רב חרדי בארצות הברית, רבה של "קהילת אונגוואר" וראש ישיבת בית שערים בברוקלין, ולאחר מכן בישראל. מפורסם בשל סדרת ספרי השו"ת שלו, מִשְנֶה הלכות.
ביוגרפיה.
נולד לרבי אליעזר זאב, ששימש כרב באירליאבה בחבל אונגוואר שבאוקראינה. למד אצל אביו ואצל רבי יוסף אלימלך כהנא באונגוואר. בילדותו היה ידידו של הסופר אלי ויזל, המזכירו באוטוביוגרפיה שלו, "כל הנחלים הולכים אל הים". במהלך השואה רצה רבו למנותו לממלא מקומו באונגוואר.
אחרי המלחמה הגיע לארצות הברית. נישא לבתו של רבי יחיאל גרטנר מלענטשנע. בזיווג שני נישא לבתו של הרב דוד שלמה פרנקל, מחבר ספר "באר דוד".
בתחילת ימיו בארצות הברית עזר לאדמו"ר מקלויזנבורג, רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם, להקים את מוסדותיו "שארית הפליטה", והוא ניהלם בשנים הראשונות. לימים פתח בית כנסת בבורו פארק בשם 'אונגוואר'. מאז כונה "הרב מאונגוואר", ובהמשך "האדמו"ר מאונגוואר".
באמצע שנות ה-80, יזם את הקמת קריית אונגוואר ברמות אלון. הוא תכנן לעלות לישראל עם סיום בנייתה, אך התעכב בארצות הברית ועלה רק בשנת תשס"ט. לאחר עלייתו לישראל נסע פעם בשנה לקהילתו בארצות הברית. בשנת תשס"ד, פתח בנו הרב דוד שלמה ישיבה קטנה בקריית אונגוואר.
הרב קליין התכתב רבות עם הרב יעקב ישראל קניבסקי. התפרסם בשל אלפי תשובותיו שיצאו בעשרים ואחד כרכים. הוא נודע כפוסק נוקשה ושמרן שייחס חשיבות עצומה למנהגי הונגריה, להם ביקש לתת תוקף הלכתי גם כשזה נעדר מהמקורות המקובלים. יצא בחריפות נגד המנסים לשנות מנהג הכלה לגלח ראשה וכיוצא בזה. פעם אף ביקש הפני מנחם ממנו שיוסיף בהזמנה לחופה משפחתית את הכיתוב 'ורעייתו', כדי שידעו האורחים שאף היא מזמינה אותם.
נפטר בכ"ט באלול תשע"א, ערב ראש השנה תשע"ב, ונטמן בבית העלמין העתיק בצפת.
ילדיו.
מלבד בנו הבכור כל ילדיו הם מאשתו השנייה.
אמינות
אמינות היא המידה בה אפשר להאמין לדבר מה.
דיווח אמין הוא דיווח, שהוקפד שלא יהיו בו שקרים או שגיאות (יש הדורשים, כחלק מהתנאים הבסיסיים, שגם לא יושמטו מהדיווח תכנים באופן סלקטיבי ומניפולטיבי רק כדי ליצור הטיה בקרב ציבור הנחשפים אליו).
אדם אמין הוא אדם המקפיד לדווח דיווחים אמינים.
מכשיר מדידה אמין הוא מכשיר מדידה, שהסיכוי שייתן ערך שונה (או, לכל הפחות, ערך שונה באופן מהותי) בשתי מדידות של אותו גודל הוא סיכוי קטן.
מכונה אמינה היא מכונה שהסיכוי לקלקול בה הוא סיכוי קטן.
אמינות בחוק ובאתיקה.