בעונת , חתם באגודת כדורגל המכתש גבעתיים מליגה ג', קבוצה שחלק נכבד מהסגל שלה שיחק בעבר בהפועל רמת גן. ב-18 בדצמבר 2021 צ'קאנה הבקיע שמונה שערים במשחק אחד, בו גברה קבוצתו על מכבי פרדס כץ 2-11.
חיים אישיים.
צ'קאנה נשוי לפריסילה רדוסקי, ארגנטינאית ממוצא יהודי, ולזוג נולדו שלושה ילדים. בנו הצעיר, איגור, הלך לעולמו בנובמבר 2011, לאחר מאבק במחלה קשה.
ספרברה
ספרברה היו חיילים שהיו בשימוש בממלכת פרס האחמנית. משמעות השם ספרברה בפרסית הוא "נושאי מגן".
תיאור.
הספרברה היו כמעט תמיד פרסים אתניים. לרוב במצב של שלום הם שוחררו לבתיהם וגויסו אד הוק בזמן מלחמה. לפיכך הם לא היו מאומנים היטב ואיכותם הייתה ירודה.
חימושם העיקרי היה מגן מקליעת נצרים קל, וחנית קצרה. הם לא היו מוגנים בשריון כלשהו ורק לבשו אריג עבה לגופם. הקליעה והאריג היו יעילים נגד חיצים, אולם חסרי תועלת נגד חניתות. תפקידם העיקרי היה להגן מפני חיצים על הקשתים שירו מאחוריהם. לעיתים הם יצרו מבנה של חומת מגנים והקשתים ירו מעליהם. הספרברה היו יעילים נגד רוב העממים של המזרח התיכון העתיק. אולם חסרי תועלת נגד האויבים המאוחרים יותר של האימפריה הפרסית, במיוחד היוונים, שהיו מאומנים היטב ומוגנים בשריון כבד.
טבלוס
טבלוס (המאה ה-6 לפנה"ס) היה הסטרפ הראשון של לידיה. מעט מאוד ידוע עליו.
ביוגרפיה.
לאחר שלידיה נכבשה בידי כורש וסופחה אל ממלכת פרס האחמנית, מינה כורש את טבלוס כסטרפ של האזור. טבלוס קבע את מושבו בסרדיס, כורש הפקיד בידי אדם בשם פקטיאס אוצר של זהב שהיה אמור להגיע אל טבלוס, אולם פקטיאס ניצל את הזהב כדי לשכור שכירי חרב ועורר את הערים השונות באסיה הקטנה למרד כללי נגד פרס. המורדים הטילו מצור על סרדיס וטבלוס הגן עליה בחרוף נפש. כורש מיהר ושלח את מזרס לדכא את המרד. מכאן ואילך לא ידוע על טבלוס דבר.
טקברה
טקברה היו חיילים שהיו בשימוש בממלכת פרס האחמנית.
תיאור.
הטקברה היו לרוב שכירי חרב, שבאו מהאזורים השונים שבשליטת האימפריה הפרסית. הם היו ככל הנראה סוג של פלטסטים, אולם נלחמו במערך המוכר האופייני לאזור שממנו גויסו הלוחמים, עם ציוד שהכירו זה מכבר ובשיטות המקומיות שלהם, ללא ניסיון ליצור אינטגרציה בינם לבין הלוחמים ממוצא פרסי.
בדרך כלל חימושם היה קל, וגם הם התקשו להתמודד עם הפלנקס היווני הכבד. הם שימשו לרוב כחיל מצב ופחות נשלחו לחזית.
ארתחשסתא הרביעי
ארתחשסתא השלישי
קובוס משקפיים
רבי יצחק דמן קרטיגנין
רבי יצחק דמן קרטיגנין היה אמורא תושב קרטיגנין.
אזכורים בספרות חז"ל.
רבי יצחק דמן קרטיגנין נזכר פעם אחת תלמוד הבבלי במסכת ברכות (דף כט עמ' א, גרסת הדפוסים) בקשר לשאלה כנגד מה תיקנו את תשע הברכות בתפילת שמונה עשרה של ראש השנה: "הני תשע דראש השנה כנגד מי?
אמר רבי יצחק דמן קרטיגנין: כנגד תשע אזכרות שאמרה חנה בתפלתה, דאמר מר: בראש השנה נפקדה שרה רחל וחנה".
לפי כתבי היד הגרסה היא "ר' אבא", או "רבא"=ר' בא, ולא היה אמורא בשם ר' יצחק דמן קרטיגנין.
בפסיקתא דרב כהנא (פרשת פרה אדומה, פיסקה ד) מופיעה דרשה בשם "לולינס בר טיבריס בשם ר' יצחק קאטריקו, לפיה . שלמה בובר בהערותיו לפסיקתא מציע להחליף קאטריקי או קאטריגי, לקארטיגני ולזהותו עם רבי יצחק מקרטיגנין.
זיהוי מקום מגוריו.
לגבי זיהויה של קרטיגנין קיימת מחלוקת בין החוקרים: יש המזהים אותה עם קרתגו. הייתה בקרתגו קהילה יהודית בתקופה שבה הייתה קרתגו מושבה רומאית. יש המזהים את קרטיגנין, על כל אזכוריה בספרות חז"ל, עם קרטחנה שבספרד. לדברי חוקרים אלו שימש השם "קרטיגנא" בתקופות מסוימות ככינוי כללי לגולה היהודית בספרד, בדומה לכינוי "אספמיה". ישנה גישה המזהה את קרטיגני באזור כורדיסטן.
אליעזר רבינוביץ
רבי אליעזר רבינוביץ (ה'תרי"ט, 1859 - ג' באדר א' תרפ"ד, 8 בפברואר 1924) היה רב ליטאי, רבה של מינסק. ממנהיגיה הבולטים של יהדות ליטא החרדית בתקופת מלחמת העולם הראשונה ובשנים שאחריה.
ביוגרפיה.
נולד לרב יהודה רבינוביץ, בצעירותו למד בסלוצק אצל רבי יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק, ה"בית הלוי", ואחר כך בישיבת וולוז'ין שבה נודע כ"עילוי מקייב".
בשנת תרל"ט (1879) נישא לבתו הבכורה של "הגדול ממינסק", רבי ירוחם יהודה ליב פרלמן, ובשנת ה'תר"ם (1880), זמן לא רב אחרי חתונתו התמנה לשמש כרבה של סמולוביץ. לאחר פטירת חמיו "הגדול" בשנת תרנ"ו (1896), התמנה לכהן במקומו כרבה של מינסק בירת בלארוס, בתפקידו זה כיהן עשרים ושמונה שנים עד פטירתו בג' באדר א' ה'תרפ"ד, 8 בפברואר 1924.
פעילות ציבורית.
רבי אליעזר רבינוביץ השתתף בפעילות הציבורית של יהדות ליטא, הן כשזו נגעה למחוז רבנותו, והן במישור הארצי והכלל יהודי. הוא שימש כנציג מחוז מינסק של ארגון התמיכה האמריקאי "עזרת תורה"; והיה בין ראשי משתתפי אספת ההכנה לייסוד אגודת ישראל, שהתקיימה בהמבורג בחודש אב תרס"ט (קיץ 1909), לצד רבי אברהם מרדכי אלתר מגור, רבי חיים סולובייצ'יק מבריסק, רבי אליעזר גורדון מטלז, רבי שלמה זלמן ברויאר מפרנקפורט, ונציגים מארצות שונות. ב-1914 עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה ונהירת הפליטים למינסק, התמסר לטיפול במצוקות הקיום שלהם. על חלקו בוועידת רבנים שהתקיימה בפטרוגרד נכתב בעיתון "הצפירה": ב-1920 לאחר כיבוש קייב בידי הבולשביקים ומעצרם של תלמידים רבים מישיבת נובהרדוק, התיר לתלוש דפי גמרא ולעטוף בהם אוכל שהועבר לאסירים, בנימוק שבשביל בחורים אלו תהווה ההימנעות מלימוד הגמרא פיקוח נפש ולכן הדבר דוחה את גינוני הכבוד שיש לנהוג בכתבי קודש בימים כתיקונם.
אלדד
מרילה פרייוולד
מרילה פרייוולד-הופמן (בפולנית: Maryla Freiwald, 8 בינואר 1911 – יולי 1962) הייתה אתלטית פולנית-יהודיה, הייתה אלופה ושיאנית פולין בריצת 80 מטר משוכות, בקפיצה לרוחק ובריצת 100 מטר. ייצגה את פולין ב-15 תחרויות בינלאומיות ביניהם במשחקי העולם לנשים (פראג 1930) בהם זכתה במדליית ארד בריצת שליחות וסיימה במקום רביעי בתחרות האישית. אלופת המכביה בעלת 5 מדליות, מהן 3 מדליות זהב.
ביוגרפיה.
פרייוולד נולדה וגדלה בקרקוב. היא התאמנה בקבוצת מכבי המקומית, ביחד עם ברברה אקרלנד, אנדה מצנדורף והלנה גוטליב.
אלופת פולין.
באליפות פולין באתלטיקה שנערכה בפוזנן בשנת 1927 זכתה פרייוולד בשתי מדליות זהב, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 4.76 מטר ובקפיצה לרוחק מהמקום בתוצאה של 2.155 מטר, התארים הלאומיים הראשונים בקריירה שלה. שנה לאחר מכן, היא זכתה באליפות פולין שנערכה בעיר מגוריה במדליית זהב בריצת 80 מטר משוכות בתוצאה של 14.8 שניות. התואר הראשון מתוך חמישה ובסך הכל זכתה במהלך הקריירה שלה בעוד שתי מדליות כסף ומדליית ארד אחת בריצה זו באליפות פולין.
במשחקי העולם לנשים שנערכו בפראג שבצ'כוסלובקיה בספטמבר 1930 בהשתתפות 200 אתלטיות מ-14 מדינות, זכתה פרייוולד במדליית ארד בריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 50.8 שניות וסיימה במקום רביעי בריצת 80 מטר משוכות בתוצאה של 12.8 שניות.
במכביה הראשונה שנערכה בשנת 1932 זכתה פרייוולד ב-4 מדליות, 1 זהב, 2 כסף ו-1 ארד. מדליית זהב, בריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 58 שניות. מדליות כסף, בריצת 100 מטר בתוצאה של 14.2 שניות, אחרי סיביל קוף מארצות הברית (13.8 שניות) ובקפיצה לרוחק בתוצאה של 4.32 מטר, אחרי סיביל קוף (4.35 מטר) ולפני טניה פטקין מארץ ישראל (4.0 מטר). מדליית ארד, בקפיצה לגובה, אחרי סיביל קוף (1.35 מטר) ואנדה מצנדורף (1.30 מטר).
באליפות החורף של פולין שנערכה ב-2 בפברואר 1934 זכתה פרייוולד ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, בריצת 50 מטר בתוצאה של 7.0 שניות, לפני חברתה לאגודה הלנה גוטליב (7.2 שניות) ובריצת 50 מטר משוכות בתוצאה של 8.3 שניות. מדליית כסף, בקפיצה לרוחק בתוצאה של 4.54 מטר.
במכביה השנייה שנערכה בשנת 1935 זכתה פרייוולד בגביע של הספורטאי המצטיין במכביה לאחר שזכתה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב, בריצת 80 מטר משוכות בתוצאה של 14.1 שניות ובקפיצה לרוחק בתוצאה של 4.91 מטר, לפני סיביל קוף (4.87 מטר) וגוטליב מאוסטריה (4.73 מטר) ומדליית ארד, בריצת 60 מטר בתוצאה של 8.6 שניות, אחרי סיביל קוף (8.3 שניות) ומאייר מגרמניה (8.4 שניות).
באליפות החורף של פולין שנערכה ב-22 בפברואר 1936 זכתה פרייוולד ב-2 מדליות, 1 זהב ו-1 ארד. מדליית זהב, בריצת 50 מטר משוכות בתוצאה של 8.3 שניות. מדליית ארד, בריצת 50 מטר.
במלחמת העולם השנייה גורשה פרייוולד לגטו קרקוב משם נשלחה לכלא ברונוביצה ולאחר מכן למחנה ליד מייחוב. היא שוחררה בינואר 1945. היא נישאה ואימצה את בת אחותה, סטלה, הודות לחסידי אומות העולם שהסתירו אותה אך נישארה יתומה לאחר שהוריה נספו בשואה.
בשנת 1959 הגיעה פרייוולד לישראל מברזיל לרגל כנס היובל של מכבי קרקוב.
ואזגן הראשון