"אלון חברת הדלק לישראל" הוקמה ב-1990 על ידי התנועה הקיבוצית על מנת לייעל את אספקת הדלק ולהוזיל את עלותו לקיבוצים. חברת "דור אנרגיה" הוקמה ב-1988 והייתה לחברה הראשונה שפרסה תחנות תדלוק באופן נרחב לאחר שבמשך שנים שווק הדלק רק באמצעות שלוש החברות פז, סונול ודלק. ב-1993 רכשה חברת "ביילסול" את השליטה ב"אלון". ב-1999 רכשה "אלון" 65% מ"דור אנרגיה", וכעבור שנתיים הושלמה הרכישה. במסגרת הרכישה צורפה לחברה החדשה גם חברת "דורגז", העוסקת באספקת גז פחמימני מעובה.
בשנת 2000 הרחיבה החברה את פעילותה לארצות הברית עם רכישתה של חברת "טוטאל פינה" האמריקאית והקמת "אלון USA". החברה מפעילה בתי זיקוק בדרום ארצות הברית וכן חנויות רשת סבן אילבן בטקסס ובניו מקסיקו.
בשנת 2003 רכשה החברה, בשיתוף אנשי העסקים מתיו ברונפמן ושולם פישר, 78% ממניות רשת "הריבוע הכחול", אחת משתי רשתות הסופרמרקטים הגדולות בישראל, תמורת 1.368 מיליארד ש"ח. כשנתיים מאוחר יותר השלים ויסמן את ההשתלטות על הרשת, כשרכש כמחצית מחלקם של ברונפמן ופישר בשותפות.
ב-2006 רכשה קבוצת אלון את ב-143 מיליון ש"ח ונקלעה ללב הוויכוח הציבורי סביב המסחר בשבת. לאחר הרכישה הורה ויסמן להפסיק מכירת מזון לא כשר בסניפי הרשת, אך סניפיה נותרו פתוחים בשבת ובשל כך נאלץ ויסמן להתמודד עם חרם צרכנים חרדי על עסקיו, ובהם רשת "שפע שוק" הפונה למגזר החרדי. בסופו של דבר נאלץ ויסמן לסגור את רשת "שפע שוק" ובמקומה הוא פתח את רשת "זול בשפע", אך גם היא נחלה כישלון והציבור החרדי הדיר את רגליו מהרשת.
חברת דור אלון, המרכזת החל מינואר 2005 את כל פעילות האנרגיה בישראל של קבוצת אלון, עברה במאי 2010 לשליטת החברה האחות אלון רבוע כחול ישראל.
ביולי 2009 הייתה הבעלות בקבוצה בידי ביילסול (39%), ארגוני הקניות של הקיבוצים (34%) ואפריקה ישראל להשקעות (26%). בספטמבר 2009 יצאה אפריקה ישראל להשקעות מהבעלות על קבוצת אלון, בתמורה למניות ב"אלון USA" ואופציות לרכישת מניות חברת הדלק דור אלון. בעקבות זאת השתנה נותרה הבעלות על קבוצת אלון בידי ביילסול (53%) וארגוני הקניות של הקיבוצים (47%).
איגרות חוב פרטיות של הקבוצה, בסכום של 2.4 מיליארד ש"ח, הונפקו למשקיעים מוסדיים. באפריל 2015 אישרו מחזיקי איגרות החוב של הקבוצה שינוי בתנאי איגרות החוב, בהיקף של 2.2 מיליארד ש"ח.
הסדר חוב.
ב-29 בינואר 2016 הודיעה קבוצת אלון על מכירת 72.71% מהחזקותיה ב"אלון רבוע כחול ישראל" לחברת "גינדי ישראל 2010" שבשליטת גינדי החזקות, תמורת 115 מיליון ש"ח. להשלמת העסקה נדרשת קבוצת אלון לעמוד בתנאים אחדים, ובהם הסדר חוב עם בעלי האג"ח של "אלון רבוע כחול ישראל" והבנקים. ב-15 בפברואר 2016 הכריעו מחזיקי האג"ח של החברה בהצבעה שקיימו, לקבל את הצעתו של מוטי בן משה לרכישת החברה, ולדחות את הצעתה של גינדי.
ביוני 2017, השלימה קבוצת אלון את הסדר החוב שלה, בהיקף של כ-2 מיליארד שקל, עם נושי איגרות החוב. זאת לאחר שבית המשפט המחוזי מרכז-לוד אישר את תנאי ההסדר, ונתן לו תוקף של פסק דין. הסדר החוב קובע כי עד 1 באוקטובר 2017, תגייס קבוצת אלון לפחות 120 מיליון שקל ממשקיע אחד או יותר, באמצעות הנפקת מניות (אחרת תעבור השליטה למחזיקי איגרות החוב). לאחר הסדר חוב מכרה קבוצת אלון את מלוא החזקותיה בדור אלון ו"אלון USA".
בעלי עניין.
החברה הייתה בבעלות משותפת של חברת "ביילסול" (52%-53%) וארגוני הקניות של הקיבוצים (48%-47%). הבעלות על "ביילסול" נמצאת בידי שרגא בירן ובניו (80%) ודודי וייסמן (20%). באוקטובר 2017 עברה השליטה ב"אלון חברת הדלק לישראל" לידי מחזיקי איגרות החוב של החברה.
חברות בת.
חברות בנות של קבוצת אלון הן:
החזקות שנמכרו:
אירואינדיה
אירואינדיה (באנגלית: Aero India) היא תערוכה דו-שנתית בתחום התעופה הנערכת בבנגלור, הודו, בבסיס חיל האוויר ההודי ילהאנקה. התערוכה נערכת בחסות ובארגון משרד ההגנה ההודי.
היסטוריה.
התערוכה הראשונה נערכה בשנת 1996 ומלבד דילוג של שנה בין 1998 ל-2001 נערכת בקביעות כל שנתיים. במהלך התערוכה יצרנים ונותני שירות רבים מתעשיית התעופה והחלל ההודית פוגשים את הקונים הפוטנציאליים של המוצרים שלהם. בנוסף יצרנים בינלאומיים באים לשווק את התוצרת שלהם להודו.
בשנת 2005, יותר מ-380 חברות הגיעו לתערוכה החמישית. בתערוכה זו הוצגו מטוסים צבאיים וגם אזרחיים רבים וכן מוצרי תעופה וחלל.
תערוכת 2007 נערכה לראשונה בבסיס חיל האוויר ההודי ילהאנקה, בנגלור שמדינת קרנאטקה. התערוכה השביעית התקיימה בין ה-11 ל-15 בפברואר 2009, וכללה 592 מציגים מלמעלה מ-25 מדינות.
ב התערוכה הייתה לאחת מתערוכות התעופה הצבאיות החשובות והגדולות בעולם. מטוסי Mikoyan MiG-35 ו-F-16IN Super Viper נחשפו לראשונה בתערוכה.
תצוגה ישראלית.
מאז תחילת שנות ה-2000 משתתפות חברות ביטחוניות ישראליות בקביעות בתערוכת "אירואינדיה".
בתערוכת 2001 חשפה התעשייה האווירית לישראל מסוקי קרב רוסיים שהושבחו בישראל מדגם MI-17 ו-MI-8.
בתערוכת 2003 הציגו התעשייה האווירית לישראל והתעשייה האווירית ההודית מסוק קל מתקדם, המכונה ALH, שפיתחו במשותף. מסוק רב תכליתי לשימושים צבאיים ואזרחיים מתוצרת התעשייה האווירית של הודו, שבמסוק מותקנת חבילת אוויוניקה מתקדמת מתוצרת מפעל לה"ב של התעשייה האווירית.
בתערוכת 2009, נחתמה סופית עסקת ענק של התעשייה האווירית, בשוי מוערך של כ־1.5 מיליארד דולר, לאספקת של כ־2,000 טילים מדגם ברק–8 לצבא היבשה של הודו, נופחה על מנת לאפשר תשלומים של עמלות, שאינן חוקיות במדינה. העיתון DNA, היוצא לאור בניו דלהי, טען כי בידיו מידע ש־6% מהסכום, שהם כמאה מיליון דולר, מוגדרים "הוצאות עסקיות", שהם בעצם כיסוי לתשלום עמלות או אף שוחד לפקידים בכירים בממשלת הודו, שהיו בסוד העסקה ואישרו אותה. באפריל 2009 הודיעה ממשלת הודו כי לא תבצע עסקאות עם התעשייה האווירית במשך חמש שנים, אם יתברר שהייתה מעורבת בנתינת שוחד.
בתערוכת 2015, חשפה התעשייה האווירית בין השאר מטוס למשימת סיור ימי על בסיס מטוס המנהלים Bombardier Global 5000. בביתן התעשייה האווירית ביקר גם נרנדרה מודי, ראש ממשלת הודו.
בתערוכת 2017, הציגה התעשייה האווירית לראשונה מל"ט מדגם איתן שנמצא בשימוש חיל האוויר הישראלי, עם התאמות ליצוא. התעשייה האווירית חתמה על שלושה הסכמים לשיתופי פעולה אסטרטגיים עם חברות הודיות לפיתוח ולייצור משותפים בתחומי הפעילות העיקריים שלה: טילים, מטוסים ללא טייס (מל"טים), מערכות להגנה אווירית וכיסאות לכלי טיס צבאיים ואזרחיים. מנכ"ל משרד הביטחון אודי אדם, וראש האגף לייצוא ביטחוני, מישל בן ברוך, חנכו את הביתן הישראלי בטקס הפתיחה של התערוכה.
בתערוכת 2021, בעקבות מגפת הקורונה בוטלה המשלחת הישראלית, אולם לאחר לחצים שהופעלו על ראש הממשלה בנימין נתניהו, הוא הסכים ש-80 נציגי חברות ביטחוניות ישראליות וסולרי נשק ישראלים יצאו לתערוכה במטוס פרטי, למרות הסגר שהוטל על יציאת ישראלים למדינה.
Aero India
Aeroindia
פולוצק
ויגמן
ויגמן (בגרמנית: Wiegmann, ולעיתים: Wigman) הוא שם משפחה.
פיצג'רלד
פיצג'רלד (באנגלית: FitzGerald או Fitzgerald) הוא שם משפחה.
אשר קרני
אשר קרני (יליד 1954) הוא איש עסקים ישראלי יליד הונגריה ואזרח דרום אפריקה, שהיה מעורב בהברחת ציוד לתוכנית הגרעין הפקיסטנית ולתוכנית הגרעין הישראלית. הוא היה מקורבו ושותפו של עבד אלקדיר חאן.
קורות חיים.
קרני הגיע לקייפטאון, דרום אפריקה, באמצע 1980 לעבודה בתנועת בני עקיבא. הוא נשאר בקייפטאון והחל לעבוד כאיש מכירות של מכשירים אלקטרוניים עבור חברת אלקטרוניקה מקומית. בזמן עבודתו בחברה הבריח רכיבים אלקטרוניים לא-חוקיים מתוצרת ארצות הברית להודו, פקיסטן וישראל. לאחר שפוטר מהעבודה, הקים עסק פרטי ובאמצעותו המשיך להבריח רכיבים לא חוקיים. קרני נחשד גם בניסיונות הברחת ציוד לקוריאה הצפונית ולמלזיה.
בתחילת 2004 נעצר קרני בזמן ששהה בחופשה עם משפחתו בדנוור, קולורדו.
קרני הואשם בהברחה ומכירה של 200 מחוללי ניצוצות לאדם פקיסטני בשם הומיון חאן, הנחשב לחבר בארגון של עבד אלקדיר חאן וכן קשור לארגוני טרור פקיסטניים.
באוגוסט 2005 הוא נדון לשלוש שנות מאסר על מכירת ציוד לנשק גרעיני לחברות בהודו ובפקיסטן. קרני ריצה את עונשו בבית כלא בניו ג'רזי.
EUROSAI
ארגון מוסדות הביקורת העליונים של אירופה (באנגלית: EUROSAI, ראשי תיבות: European Organisation of Supreme Audit Institutions) הוא אחד משבע קבוצות עבודה אזוריות של הארגון הבינלאומי של מוסדות הביקורת העליונים (INTOSAI), הכולל את מוסדות הביקורת העליונים של 186 מדינות, והוא רשום כארגון תומך של האו"ם.
נכון להיום (2015) חברים בארגון 50 מוסדות ביקורת: מוסדות הביקורת העליונים של 49 מדינות באירופה ובית המשפט האירופי לביקורת. עם חברי הארגון נמנה גם מבקר המדינה של ישראל. מטה הארגון ממוקם במדריד.
היסטוריה.
ארגון EUROSAI הוקם בשנת 1990 ומנה אז 30 מוסדות ביקורת חברים (מוסדות הביקורת העליונים של 29 מדינות באירופה ובית המשפט האירופי לביקורת).