למעט האצטרולב וניסיונות בודדים למיפוי על גבי מפה שטוחה, רובם מהמזרח הרחוק, לא התקדם מיפוי הכוכבים עד עבודתו פורצת הדרך של יוהאן באייר. אורנומטריה יצא לאור ב 1603, והיה הניסיון הראשון להפיק אטלס כוכבים מלא. הסטנדרט הגבוה של יצירת מופת זו, שהייתה מוקפדת לעילא מבחינת דיוק מדעי ומאמץ גרפי ויצירת אמנות אסתטית ללא תקדים - הוא הבסיס שמולו נבחן כל אטלס כוכבים שיצא מאז.
אוראנומטריה היה מדהים בדיוקו לזמנו, ויפיפה גם לעין בת זמננו. באייר הסתמך על הרשומות הקפדניות של טיכו ברהה, שהצליח ללא טלסקופ למדוד את מיקומם של כאלף כוכבים ברמת דיוק מרשימה- לרוב עד כדי דקת-קשת בודדה. אך ברהה לא מיפה את שמי הדרום, למעשה הוא לא ראה אותם מימיו. את כל עבודתו עשה בחצי הכדור הצפוני, בדנמרק ובפראג. באייר נאלץ לפנות למקור אחר למידע על שמי הדרום. המקור היחיד שהיה לו לשם כך, רשומות נווט הולנדי, לא התקרב למידת הדיוק והקפדנות של ברהה, ואורנומטריה מכיל מיקומים שגוים כמו גם בהירות שגויה של רוב כוכבי הדרום.
אך אוראנומטריה לוקה בדברים נוספים, מעבר למיפוי שמי הדרום. שגיאה בולטת היא הצבת קווי קואורדינטות שמקורם במספר מוקדים במפה אחת, ואף על פי כן כולם קווים ישרים. חיבתו של באייר לקווים ישרים הכשילה אותו, שכן לא קיים אף היטל, וזה בלתי אפשרי גאומטרית, שיותר ממוקד אחד במפה שטוחה של כדור יפרוש קווים ישרים. הידע על היטלים היה מצומצם בזמנו של באייר, והוא לא הכיר אף את המעט שהיה. הוא הסתמך על אינטואיציה בבוחרו מעין היטל טרפזואידי, שלא היה מוגדר היטב והניב סתירות בין מפה אחת לשנייה.
בעיות נוספות קיימות באוראנומטריה אך ורק מנקודת מבט מאוחרת לו. אחת מהן היא בחירתו של באייר בקואורדינטות שמימיות שמבוססות על גלגל המזלות. בחירתו של באייר הייתה מובנת מאליו לזמנו. הוא הסתמך על סטנדרט שנקבע אלפי שנים לפניו, סטנדרט שהציב את האסטרולוגיה בראש. "בעיה" נוספת, מנקודת מבט בת זמננו, היא הציורים המופלאים של קבוצות הכוכבים, שללא ספק מוסיפים רבות אמנותית ואסתטית, אך מבלבלים את מי שמנסה להשתמש באורנומטריה לזיהוי כוכבים. עם זאת, בזמנו ציורים אלו היו חיוניים. כל עבודות האסטרונומים בני זמנו של באייר, לרבות קופרניקוס, השתמשו בציון תפקידו של כוכב בקבוצה שלו כאמצעי זיהוי. "הצבת הצפונית של העקרב" או "עינה של הדובה הגדולה" נטולי משמעות ללא ציור העקרב והדובה. בעיה אחרונה, שהיא ללא ספק תוצאה של המשך המסורת של גלובוסי-שמים היא שמפותיו של באייר הפוכות מימין לשמאל, כפי שהן נראות על גלובוס שמים בו הצופה הדמיוני מביט על כדור השמים מבחוץ.
אטלס השמים של פלאמסטיד.
לאורך כל המאה ה-17 יצאו אטלסי כוכבים שהתאמצו לעמוד בסטנדרטים של אוראנומטריה, ולא לשפר אותם. רק בשליש המאה הבאה יצא לאור אטלס שהיווה שיפור מהותי ומובהק: אטלס השמים (לטינית: Atlas Coelestis) של האסטרונום המלכותי הבריטי, ג'ון פלאמסטיד. אגדות רבות קשורות לאטלס זה: ישנם הטוענים שפלאמסטיד כלל לא אבה לפרסם את קטלוג הכוכבים המפורט שלו כאטלס, ורק בזכות סיר אייזק ניוטון, שהיה איש ריב ומדון ורצונו של פלאמסטיד היה לצנינים בעיניו, פורסם האטלס בכל זאת. אגדה נוספת, שידוע מעל לכל ספק שהיא שגויה, היא שפלאמסטיד הוא שטבע, באטלס הזה, את מספרי פלאמסטיד. למעשה, אלו הופיעו לראשונה בתרגום צרפתי של האטלס, שעליו הופקד האסטרונום ז'רום לאלנד.
אך ערכו של האטלס של פלאמסטיד עולה על כל אגדה, דמיונית או נכונה. ראשית, לראשונה יצא אטלס שמים עם היטל גאומטרי מוגדר ומדויק. אפשר להתווכח על חסרונותיו ומעלותיו של ההיטל הסינוסואידלי שפלאמסטיד בחר, אבל אין ספק שמדובר בהיטל מדויק, ואכן ניתן למדוד מיקומי כוכבים בדיוק מצוין - של פחות מדקת-קשת - באטלס זה. חסרונותיו של ההיטל - בעיקר עיוות דמויות הקבוצות הרחוקות מקו המשווה - בטלים בשישים מול יתרון זה. למעשה החלו לקרוא להיטל סינוסאידלי "היטל פלאמסטיד", על אף שההיטל לא הומצא על ידו. בזכות ההיטל המדויק והקפדנות בה יישם אותו פלאמסטיד יכלו אסטרונומים שהשתמשו באטלס, לראשונה, למדוד מיקומים מדויקים ולציין ללא כל בעיה את מיקומו של כל גילוי. האטלס של פלאמסטיד הכיל קווי רשת כל מעלה ומעלה - רמת רישות נדירה לפני מחצית המאה ה-20.
פלאמסטיד גם היה הראשון שהחל להפרד מקואורדינטות מבוססות גלגל המזלות. אלו אמנם מופיעות באטלס, אבל כרשת משנית. העיקרית היא רשת הקואורדינטות המשוונית, כפי שמשתמשים בימינו. זו ללא ספק תוצאה של רוח הזמן - במאה ויותר השנים שחלפו בין אוראנומטריה לאטלס השמים של פלאמסטיד התבסס הטלסקופ ככלי אסטרונומי, ויתרונות החצובה המשוונית היו לחשובים הרבה יותר מאשר ההתאמה למסורות קדומות.
אטלסים נפוצים בעולם ובארץ.
מפאי השמים הבולט בתחום הוא ויל טיריון, החתום על האטלסים המובילים בעולם.
בעברית קיימים מספר אטלסים:
אטלסים ממוחשבים.
בשנים האחרונות הולך ונעשה נפוץ השימוש בתוכנות שונות לאותן מטרות בהן משתמשים באטלס כוכבים. לתוכנה קיימים יתרונות רבים: ניתן לשנות את קנה המידה, את הבהירות הגבולית, ואף ניתן לחבר בין המחשב לטלסקופ לצורך כיוון אוטומטי של הטלסקופ.
עם זאת, השימוש בתוכנה בשטח דורש מחשב נייד, שיחשף לפגעי מזג האוויר בזמן התצפית. כמו כן, הקרנת האור ממסך המחשב פוגעת בהתאמת עיני הצופים לראיית לילה. אמנם בחלק ניכר מהתוכנות יש מצב "ראיית לילה" שממזער השפעה זו, אך עדיין מדובר בפתרון פחות נוח מהשימוש הקלאסי באטלס מודפס בצירוף פנס ראש אדום.
התוכנה החופשית סטלאריום היא אחת הנפוצות ביותר לשימוש ביתי ואף תורגמה לעברית. לצידה קיימות תוכנות מסחריות פופולריות כגון Cartes de Ciel וGoogle Sky.
קיימות גם תוכנות למחשבי כף יד, כגון PicoSky.
תעלת וולנד
יורגן קלופ
יורגן נורברט קלופ (בגרמנית: Jürgen Norbert Klopp; נולד ב-16 ביוני 1967, בשטוטגרט שבגרמניה) הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל גרמני, המאמן את הקבוצה האנגלית ליברפול.
קלופ בילה את רוב שנותיו ככדורגלן מקצועני בקבוצת מיינץ 05. עם פרישתו ב-2001 הפך למאמן הקבוצה. במהלך תקופתו כמאמן במיינץ, הביא את הקבוצה לעלייה לבונדסליגה לראשונה בתולדותיה. ב-2008 מונה קלופ למאמן בורוסיה דורטמונד, אותה הוביל לזכייה בבונדסליגה ב-2011 וב-2012, זכייה בגביע הגרמני באותה השנה, זכייה בסופר קאפ הגרמני ב-2013 וב-2014 והגיע עמה לגמר ליגת האלופות ב-2013. קלופ זכה בפרס מאמן השנה בגרמניה ב-2011 וב-2012. באוקטובר 2015 הפך למאמן ליברפול, איתה הגיע לגמר גביע הליגה ולגמר הליגה האירופית בעונתו הראשונה. ב-2018 הגיע עמה לגמר ליגת האלופות. ב-2019 העפיל עם ליברפול לגמר בפעם השנייה ברציפות, כאשר הפעם זכתה קבוצתו בתואר. בעונת 2019/2020 זכה עם הקבוצה באליפות הראשונה בתולדותיה בפרמייר ליג. ב-2022 זכה עמה גם בגביע הליגה וגם בגביע האנגלי וגם העפיל בפעם השלישית ב-4 שנים לגמר ליגת האלופות. לקלופ גם שתי זכויות בתואר מאמן העונה בפרמייר ליג.
שנותיו הראשונות וקריירת מועדונים.
קלופ נולד בשטוטגרט, בירת מדינת באדן-וירטמברג, לנורברט קלופ, רוכל ושוער עבר. הוא גדל באזור כפרי ביער השחור עם שתי אחיות גדולות. לימים סיפר כי תמיד חלם בכלל להיות רופא אך לא חשב שהוא חכם מספיק בשביל זה. בנעוריו החל לשחק כדורגל בקבוצות המקומיות גלאטן וארגנזינגן. בזמן ששיחק ככדורגלן חובב, קלופ עבד מספר עבודות במשרה חלקית כולל עבודה בחנות השכרת וידאו מקומית והעמסת פריטים כבדים על משאיות.
את הקריירה המקצוענית שלו החל בפפורצהיים. לאחר מכן עבר בין שלוש קבוצות מהעיר פרנקפורט: קבוצת המילואים של איינטרכט פרנקפורט, קבוצת ויקטוריה סינטליגן וקבוצת רוט-וייס פרנקפורט.
בקיץ 1990 חתם קלופ במיינץ 05, בה העביר את רוב שנותיו ככדורגלן מקצועני, עד פרישתו ב-2001. במקור תפקד קלופ כחלוץ, אך ב-1995 החל לשחק גם בעמדות ההגנה. הוא כבש 52 שערי ליגה ב-325 הופעות במיינץ.
קלופ הודה כי גם כשחקן הוא הרגיש מתאים יותר לתפקיד ניהולי, לימים אמר: "היו לי רגליים מהליגה הרביעית וראש מהליגה הראשונה". עוד אמר קלופ שנזכר בימיו באינטרכט פרנקפורט שם שיחק לצד אנדראס מולר, תיאר קלופ כיצד חשב לעצמו בגיל 19 "אם זה כדורגל, אני משחק משחק אחר לגמרי. מולר היה ברמה עולמית "אפילו לא הייתי בכיתה שלו". כשחקן, קלופ עקב מקרוב אחר שיטות המאמנים שלו במגרש האימונים, כמו כן, גם ערך נסיעה של שבועיים לקלן כדי ללמוד תחת אריך רוטמלר על מנת לקבל את רישיון האימון שלו לכדורגל.
קריירת אימון.
קריירה מוקדמת.
ב-1988, בזמן לימודיו באוניברסיטת גתה בפרנקפורט, ובתקופה ששיחק בקבוצת המילואים של איינטרכט פרנקפורט, אימן קלופ את קבוצת הילדים עד גיל 10 של איינטרכט פרנקפורט.
מיינץ 05.
לאחר פרישתו ממשחק פעיל, מונה קלופ ב-27 בפברואר 2001 למאמן מיינץ 05. יום לאחר מינויו ערך את משחק הבכורה שלו כמאמן, בניצחון 0–1 על דיסבורג. הוא המשיך בתפקידו כמאמן מיינץ עד לשנת 2008. במהלך תקופה זו הביא את מיינץ לעלייה ראשונה בתולדותיה לבונדסליגה, והעפיל עמה לגביע אופ"א בשנת 2005, במה שהיה להופעה הראשונה של המועדון במפעל בינלאומי. בסיום עונת 2006/2007 ירדה מיינץ לבונדסליגה השנייה, לאחר שסיימה במקום ה-16. לאחר שלא הצליח להעפיל בחזרה לבונדסליגה הראשונה, התפטר קלופ מתפקידו בסיום עונת 2007/2008. במהלך תקופתו במיינץ, רשם קלופ 109 ניצחונות, 78 משחקי תיקו ו-83 הפסדים.
בורוסיה דורטמונד.