שון קינגסטון הוא גם זה שמצא את זמר הR&amp;B-רגאיי iyaz באתר "MySpace" והחתים אותו לחברת התקליטים שלו. ב-21 בספטמבר 2009 הוציא קינגסטון אלבום חדש בשם "Tomorrow".
באפריל 2013 הוציא קינגסטון אלבום שלישי בשם "Back 2 Life".
ב-29 במאי 2011 נפצע קשה בתאונת אופנוע ים אך לבסוף התאושש מהתאונה הזו ושוחרר לביתו להמשך ההחלמה.
גולד
גולדמן
גולדמן (גרמנית: Goldmann) הוא שם משפחה יהודי-אשכנזי נפוץ שפירושו מגרמנית הוא איש זהב.
צבי גיורא
צבי גיורא (1921 - אפריל 2012) היה פרופסור לפסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב.
חייו.
צבי גיורא נולד בהונגריה. אביו היה ציוני דתי ממפלגת "המזרחי". הוריו נספו באושוויץ, וגיורא נותר בחיים ביחד עם אחיו. גיורא החל ללמוד פסיכולוגיה משום הערצתו את פרויד והפסיכואנליזה שלו, לאחר שקרא בגיל צעיר את "פשר החלומות", אך במשך הזמן חל בו מהפך חשיבתי וכל ספריו מהווים רצף של התפלמסות עם פרויד. סיים את הדוקטורט בשנת 1946 באוניברסיטת בודפשט. עבודת הדוקטורט עשתה ניתוח פסיכולוגי של אחד המשוררים ההונגרים. עלה לישראל בשנת 1950 באמצעות תנועת בריחה של נוער יהודי. הם ברחו דרך ברטיסלאבה, שהייתה עיר הבירה של סלובקיה, משם לווינה שבאוסטריה, משם הועברו על ידי הסוכנות היהודית לעיר הנמל ברינדיזי שבאיטליה ושטו לישראל על גבי האוניה קוממיות שהגיעה לנמל חיפה. כשעלה ארצה עסק בטיפול פסיכולוגי. ב-1967 כשקיבלו רשות באוניברסיטת תל אביב להקים לימודי תואר שני בפסיכולוגיה, הוזמן ללמד שם, עלה בכל הדרגות האקדמיות עד להיותו פרופסור מן המניין. פרש לגמלאות בגיל שבעים כפרופסור אמריטוס. נפטר ב-2012.
מחקריו.
כל ספריו עוסקים בפולמוס עם פרויד ותורת החלומות שלו. בחמש עשרה השנים האחרונות החל לעסוק בניתוח פסיכולוגי של תופעות שונות בעם היהודי ובמדינת ישראל.
הפסיכולוגיה של החלומות.
ספרו של צבי גיורא שראה אור בהוצאת אוניברסיטה משודרת בשנת 1989 מהווה תמצית של רעיונותיו ללא פסיכולוגים. בספרו מתאר גיורא את פרויד ורעיונותיו הבסיסיים שיצרו תקופה בתולדות הפסיכולוגיה. גיורא מתעמת איתם ומשתית תאוריית חלומות חדשה משלו.
פרויד בספרו "פשר החלומות" הגדיר את החלומות ואת העניין בחלומות כדרך המלך אל הלא מודע המודחק. עיקר התאוריה שלו הייתה תאוריית הלא-מודע המודחק, אילו כוחות פועלים שם, אילו מוטיבים וכיצד הם פועלים. החלום לפי פרויד הוא משונה, המשונות היא התולדה של קיום הלא-מודע המודחק והקונפליקט שלו עם המודע והאני העליון. המשונות היא בדיוק התולדה של קיום הלא-מודע המודחק והקונפליקט שלו עם המודע והאני העליון. החלום הוא דרך המלך אל הלא-מודע המודחק, כי החלום הוא כל כך שונה מהחשיבה בערות, על ידי כך החלום יכול לגלות לנו מה שרצינו לדעת על אותו לא מודע נפשי.
בספר זה עושה צבי גיורא מאמץ מרוכז לבחון את הדבר הפשוט הזה: גיורא שואל את השאלה האם החלומות אכן כל כך משונים והוא טוען שאין זה כך. יש סגנונות חלימה כפי שיש סגנונות חשיבה, סגנונות חלימה וסגנונות חשיבה הם רצף אחד, כי החלום הוא חשיבה בתנאי שינה. גיורא מביא הוכחות לכך מיומני חלומות שניהלו סטודנטים ומראה שיש אנשים שכל החלומות אותם הם יכולים לזכור אותם הם הגיוניים. כפי שהתזה שהחלומות משונים היה היסוד לתאוריה הפסיכולוגית של התנהגות שלמה, כך הממצא הזה שיש סגנונות חלימה ושיש אנשים שכל חלומותיהם הם הגיוניים ויש אנשים בקצה הנגדי מהווה בסיס למסקנות מרחיקות לכת, אבל שונות לגמרי מהמסקנות של פרויד.
הספר כל ספורי הלא מודע הוא גרסה אקדמית המיועדת לחוקרים של הספר "הפסיכולוגיה של החלומות" והוא סיכום שנותיו באוניברסיטה, המקור האנגלי של הספר ראה אור אצל המו"ל Jason Aronson בסדרה בשם יצירות מופת Master Work Series .
הלא-מודע ותאוריית הפסיכונוירוזות.
ספרו זה של גיורא שראה אור ב-1988 מתפלמס עם הרעיון האדיפלי, שהוא לפי התאוריה הפסיכואנליטית מוטיב היסוד של כל אדם היכול לגרום לפסיכונוירוזות.
פסיכוהיסטוריה של העם היהודי.
זהו שם מאמרו של צבי גיורא אשר ראה אור בכתב העת "נפש" באוניברסיטת חיפה (נפש 23–24 (תשסו) 5-17 2006). מחקרו נותן תשובה לטענתם החוזרת של ההיסטוריונים החדשים המתנגדים לייחוד של העם היהודי וההיסטוריה היהודית ואילו גיורא מוכיח קיומן של תופעות ייחודיות. מזה כחמישים שנה מדברים על טראומה ועל מצב פוסט-טראומטי, אבל בזמן האחרון יש יותר ויותר מחקרים פסיכולוגיים המראים על resilience שהיא עמידות נפשית בעברית. אף על פי שלאור התלאות בהן התנסה העם היהודי הוא היה אמור לסבול מתסמונת פוסט-טראומטית, הרי שגיורא טוען שלעם היהודי הייתה יכולת עמידות גדולה מן האוכלוסייה הכללית. פלא ההישרדות של היהודים אינו מושווה לשום עם בתנאים כפי שהיהודים חיו קרוב לאלפיים שנה.
מאמר זה התפרסם בשפה האנגלית ב-"Filosofia Oggi", כתב עת של האוניברסיטה הגרגוריאנית ברומא, השייך לוותיקן.
פנס
פנס הוא מכשיר תאורה נייד שבו מחוברים סוללה ונורה ביחד. כיום קיימים פנסים במגוון גדלים וצורות. הפנס הרגיל מבוסס על נורת ליבון. כיום ישנם גם פנסים המבוססים על
נורת לד, כך גם פנס הכיס.
היסטוריה של הפנס.
בעבר הפנס היה כלי להחזקת נר העשוי מחרס או מתכת. בהתאם לכך, המילה העברית "פנס" שימשה בלשון חז"ל במשמעות של כלי לנשיאת נר. מקור המילה במילה היוונית ϕανός (פַֿנוֹס).
בשלב מאוחר יותר נעשה שימוש בכלי זכוכית שבו נמצא מקור האור, ששימש כתאורה ניידת משום שהדפנות השקופות הגנו על האש ממשבי רוח שהיו עלולים לכבות אותה.
ישנם גם פנסי נייר שבהם נעשה שימוש גם היום למטרות נוי וטקסים.
הפנס החשמלי.
הפנס החשמלי הומצא בשנת 1896 על ידי הממציא האמריקאי ג'ושוע ליוניל כהן, במטרה להאיר צמחי בית שלא נחשפו לאור. אך לאחר שנכשל מבחינה מסחרית, כהן מכר את הפטנט לקונרד יוברט, ששינה את ייעודו של הפנס לתאורה ניידת. הוא תרם מספר פנסים למשטרת ניו יורק, שבה הפכו לעזרים פופולריים, ומאז זכה המוצר להצלחה.
הסוללה בפנס הראשון הייתה חלשה מדי לתאורה מתמשכת, והפנס הופעל באמצעות הבזקים בודדים. לכן נקרא הפנס באנגלית flashlight.
פנס כיס הוא פנס חשמלי קטן מאוד היכול לשמש הולכי רגל להארת דרכם בשעות הלילה.
דרום איטליה
גביע הזהב
מרוץ סמכויות
מרוץ סמכויות הוא מונח משפטי המתאר מצב בו סכסוך בין שני בעלי דין יכול להידון בפני שני מוסדות שיפוט שונים ויש לבעלי הדין תחושה שהתוצאה תהיה תלויה במוסד שידון בסכסוך. במצב זה, נהוג שהמוסד הראשון אליו מובאת התביעה לדון בסכסוך הוא שידון בו ועל כן יש לבעלי הדין אינטרס למהר ולהגיש תביעה במוסד הנראה להם עדיף מבחינתם. בישראל מתייחס "מרוץ הסמכויות" לתחומים שונים ובהם הכרת אבהות וקביעת מעמד אישי, אך לרוב הוא מתייחס למחלוקות בין בני זוג הנמצאים בהליך גירושים, היכולות להידון בפני בית משפט לענייני משפחה או בפני בית דין רבני.
רקע: הסמכויות.
בישראל, קיימות שתי סוגי ערכאות העוסקות בעניינים הנוגעים לגירושים, בתי הדין הרבניים ובתי המשפט לענייני משפחה.
לפי סעיף 1 לחוק שיפוט בתי דין רבניים, נישואים וגירושים של יהודים בישראל, אזרחי המדינה או תושביה, נמצאים בסמכותם הייחודית של בתי הדין הרבניים. בתי הדין מוסמכים לדון גם בעניינים שונים הנלווים לגירושים ו'כרוכים' עם תביעת גירושין, אך בנושאים אלו קיימת סמכות מקבילה למערכת האזרחית, ובפרט לבית המשפט לענייני משפחה. העניינים העיקריים המצויים בסמכות מקבילה של הערכאות הם: מזונות האישה, מזונות ילדים, משמורת ילדים וחלוקת רכוש.
תתכן הבחנה בין הערכאה הדנה לבין הדין שלפיו תדון. בהתאם לסימן 51 לדבר המלך במועצתו, בענייני המעמד האישי יחול הדין האישי (הדתי). כך למשל, מזונות הם חלק מענייני המעמד האישי, ועל כן, גם בית המשפט לענייני משפחה, כאשר הוא דן בתביעת מזונות, אמור להחיל את הדין הדתי. מאידך, חוקים טריטוריאליים (אזרחיים) כדוגמת חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, עוסקים בנושאים שבסמכות בתי הדין, וממילא מחייב גם אותם. בבג"ץ בבלי פסק נשיא בית המשפט העליון אהרן ברק, כי פרט לענייני המעמד האישי, על בית הדין תמיד להחיל את הדין האזרחי. למרות זאת, במקרים רבים בתי הדין פוסקים לפי ההלכה תוך התעלמות מהוראות חוק אזרחיות. כמו כן, ההחלה של הדין המהותי היא שונה. בנוסף, הערכאות השונות אוטונומיות ביצירת סדרי דין - אופי הראיות הנדרש להוכחת טענות ואופן הגשתן. ההבדלים בסדרי הדין עשויים להשפיע על תוצאתו, וככאלה מהווים חלק ממרוץ הסמכויות.
המרוץ.
כאשר בני זוג נמצאים במצב העלול להוביל לגירושין, ובהגיעם למסקנה כי אין מנוס אלא לפנות לערכאה משפטית, ינסה כל אחד מהצדדים לפתוח את המאבק בעמדת פתיחה שתהיה נוחה לו. עורכי דין העוסקים בענייני אישות מנחים את לקוחותיהם בבחירת הערכאה המועדפת ומייעצים להם למהר ולהגיש את התביעה לאחת משתי הערכאות, לפני שיוקדמו בידי בן/בת הזוג. התפיסה הרווחת היא שלבעל, או לבן הזוג המעוניין בהתמשכות הקשר הזוגי, עדיף שעניינו ידון בפני בית הדין הרבני, ואילו לאישה, או לבן הזוג המעוניין בפירוק מהיר של המשפחה, עדיף שעניינו ידון בפני בית משפט למשפחה.
במקרים רבים פותחים שני בני הזוג בהליכים מקבילים, עם או בלי ידיעה מה עושה בן הזוג האחר. כך נוצרת כפילות סמכויות, ולשם כך נקבעו כללים מנחים מי תהיה הערכאה שתדון בעניין.
הלכת מרוץ הסמכויות.