במהלך "המרד הבינלאומי", שהחל ב-15 באפריל 2019, הגיעו מסרי תמיכה שונים ממספר מקורות, בהם נאומה של השחקנית אמה תומפסון, ביקורה המתוכנן של גרטה טונברי, מנהיגת שביתת התלמידים בבית הספר, והצהרות של מדעני נאס"א לשעבר, ג'יימס הנסן, הבלשן והפעיל נועם חומסקי.
פעולות בבריטניה.
ב-17 באוקטובר 2018 קיימו פעילי "מרד ההכחדה" ישיבה במטה הבריטי של גרינפיס, הארגון הסביבתי לפעולה הישירה, "לעודד את חברי המחאה להשתתף באירועי הפרת סדר המוניים כאלטרנטיבה היחידה שנותרה כדי למנוע את האסון הגרוע ביותר" ולהצטרף פעילויות עתידיות של התנועה.
"הצהרת המרד".
ב-31 באוקטובר 2018 נערכה בכיכר הפרלמנט בלונדון עצרת "הצהרת המרד" כנד ממשל בריטניה שבה השתתפו יותר מאלף אנשים. באירוע נאמו דונצ'אד מקארתי, ג'וליה ברדבורי, "Green MEP", מולי סקוט קאטו, וכן גרטה טונברי בת ה-15, התלמידה השוודית הנמצאת "בשביתה" מבית הספר בגלל חוסר הפעולה של ממשלת שוודיה בנושא האקלים. העצרת עברה לחסום את הכביש שממול לבתי הפרלמנט, ובעקבות כך נעצרו 15 מפגינים.
בשבועיים הראשונים להקמת התנועה בנובמבר 2018 נעצרו יותר מ-60 אנשים על השתתפות בפעולות של מרי אזרחי שאורגנו על ידי מרד ההכחדה. ב-12 בנובמבר 2018, פעילים חסמו את הכניסה למחלקה הבריטית לאסטרטגיה עסקית, אנרגיה ותעשייה, וחלקם הדביקו את ידיהם אל דלתות המחלקה. פעילים תלו כרזת "שינוי האקלים... אנחנו נדפקנו" על גשר וסטמינסטר והדביקו את עצמם לשערי רחוב דאונינג, ליד ביתו הרשמי של ראש הממשלה, ב-14 בנובמבר.
"יום המרד".
ב-17 בנובמבר 2018, במה שנקרא "יום המרד", השתתפו כ -6,000 איש בפעולה מתואמת לחסימת חמשת הגשרים העיקריים על נהר התמזה בלונדון (סאת'ק, בלקפריירס, ווטרלו, וסטמינסטר, ולמבת') במשך מספר שעות, וגרמו להפרעות תנועה גדולות ; כ-70 איש נעצרו. הגרדיאן תיאר את הפעולה כ"אחד המעשים הגדולים ביותר של מרי אזרחי בדרכי שלום בבריטניה במשך עשרות שנים". באותו היום הייתה פעילות של התנועה בסטוקהולם, וכן עצרות בדבלין, קורק, גולוויי, בלפסט, קופנהגן, ברלין, מדריד וניו יורק.
החל מ-21 בנובמבר 2018, החל קמפיין שנודע בשם מחסומים "חפוזים" (חסימת דרכים חוזרת של כ-7 דקות בכל פעם), קבוצות קטנות של פעילים ביצעו מחאות על ידי צמתי דרכים בכבישים ברחבי העיר וגרמו לשיבוש רציני בתנועה בשעת העומס ובהמשך לאורך כל היום. פעולות דומות נמשכו גם ביומיים הבאים בלונדון, כאשר קבוצה אחת עברה לרחוב אוקספורד באחר הצהריים של יום הקניות בלאק פריידי.
ב-23 בנובמבר, בפעולה ראשונה מחוץ ללונדון, עצרו פעילים בניו יורק את התנועה בקופרגייט, ברחוב קליפורד, במדרכה ובגשר אוס, וכן בהפגנה מחוץ למשרדים המערביים של מועצת העיר. באזור אוקספורד נחסמה את התנועה על כביש בוטלי באותו יום.
"יום המרד השני".
ביום "המרד השני", שבוע לאחר הראשון, מרד ההכחדה חסם את הכבישים סביב כיכר הפרלמנט, ואז קיים צעדת הלוויה מדומה לרחוב דאונינג ולאחר מכן אל ארמון בקינגהאם. מייסד התנועה, גייל ברדברוק, קרא מכתב למלכה, ופעילה אחת הדביקה את עצמה לשערי הארמון, לפני שהתהלוכה חזרה לכיכר הפרלמנט. ב -24 בנובמבר התרחשו פעולות מחוץ ללונדון על ידי קבוצות במנצ'סטר, שפילד,Machynlleth ואדינבורו.
ב-15 בדצמבר 2018, פרופסור לפסיכולוגיה נעצר על "גרפיטי שינוי אקלים" על בניין המחלקה לענייני סביבה, מזון וענייני הכפר (DEFRA), וכתגובה הוקמה מחאה במרכז קניות מקומי.
ב-21 בדצמבר 2018, קיימה התנועה מחאה כנגד ה-BBC על כך שהוא "אינו מדווח" על "מצב חירום אקלימי". מטה ה-BBC בלונדון הושם בהסגר על ידי המשטרה.
בין 15 ל-18 באפריל 2019 התייצבו אלפי פעילי התנועה בכמה אתרים במרכז לונדון. המפגינים הקימו ביום שני מאהלי מחאה וחוסמים מאז כבישים במארבל ארץ', בגשר ווטרלו, בכיכר הפרלמנט ובכיכר אוקספורד ודרשו שממשלת בריטניה תכריז על מצב חירום לאומי, תפעל לעצירת כל פליטות הפחמן במדינה עד לשנת 2025, ושפרטי תוכנית החירום לא יונחתו מלמעלה, אלא ייקבעו על ידי אסיפות עממיות. המשטרה עצרה כ-700 בני אדם בשלושת ימי ההפגנות.
בישראל.
ב-27 במאי 2019 התקיימה בתל אביב פגישת היכרות והתנעה לתנועת "המרד בהכחדה" המייצגת בישראל את ערכי התנועה הבינלאומית. לפגישה הגיעו כ-200 איש מרחבי הארץ. בין המארגנים נמנית קהילת "עץבעיר". בפגישה הוצגה צורת ההתארגנות של התנועה והוגדרו מספר קבוצות עבודה וקבוצות דיון. הפעילים יעברו הכשרה בנושאי פעולה ישירה ומשבר האקלים, ובהמשך יארגנו חוגי בית.
בין האירועים של התנועה בישראל:
פעילויות דומות נערכו במהלך שנת 2021.
פעולות נוספות של המרד בהכחדה כוללות: מחאה מול גופי תקשורת, מול בנקים ובתי השקעות בקריאה להסתת השקעות מדלקים פוסילים, כניסה לכנסים של חברות מזהמות ושיבושם, חסימת משרדי ממשלה (האוצר והאנרגיה), חסימת תחנת הכוח בחדרה וחסימת השירות המטאורולוגי. המרד בהכחדה עוסק גם בלחץ על הממשלה להכריז על מצב חרום אקלימי ולחוקק חוק אקלים משמעותי.
רוסיה שלנו (תוכנית טלוויזיה)
רוסיה שלנו (ברוסית: «Наша Russia») היא תוכנית טלוויזיה קומית רוסית בכיכובם של מיכאיל גלוסטיאן וסרגיי סבטלאקוב ובקריינותו של ולדימיר זאיצב, ששודרה לראשונה בערוץ THT בנובמבר 2006 ומאוחר יותר בשידורים חוזרים בערוץ THT4. התוכנית מורכבת מסדרה של מערכונים בידוריים וסאטיריים, המציגים את האנשים הטיפוסיים שחיים ברוסיה ומגחיך את אורח החיים בה.
הסדרה כוללת מערכונים הבנויים מפארודיות פרועות ומוגזמות של תושבי רוסיה מכל תחומי החיים המוכרים להם. הקריינות בין המערכונים מציגה את התוכנית כמעין מדריך, המיועד למי שאינו רוסי, המציג את תושבי המדינה והמעמדות השונים בה. התוכנית עוסקת בביקורת על נושאים שונים כמו גזענות, תרבות פופולרית, מנהל ציבורי, תעשיית הבידור, פוליטיקה ורבים אחרים, לרוב תוך שימוש בדמויות קבועות. לדמויות רבות בסדרה יש אמרות כנף וביטויים קבועים ורבים מהם הפכו לשגורים בסלנג הרוסי והפכו את הסדרה לתוכנית מיינסטרים בעלת מעמד של קאלט.
לסדרה יצאה תוכנית המשך בשם "בורודאץ'." גם היא בכיכובו של מיכאיל גלוסטיאן. בתוכנית ניכרת השפעה מהסרט "אמלי" של ז'אן פייר ז'נה, בנוסף משתמשת בפורמט שהוצג קודם לכן בסדרה הבריטית "הממלכה הקטנה". בהשראת הסדרה הופק סרט קולנוע באורך מלא בשם "", שיצא לאקרנים ב-21 בינואר 2010.
המדובב
המדובב היא סדרת מתח ישראלית ששידורה החל ב-13 ביוני 2019, ב-yes וב-STINGTV. הסדרה נכתבה על ידי אדם ביזנסקי, עמרי שנהר ודנה עדן ובוימה על ידי אריאל בנבג'י. העונה שנייה התחילה את צילומיה ב-15.3.2022.
עלילה.
אסא (אור בן מלך) נהג לדובב פושעים בזמן שהותו בכלא. שוחרר ממאסר מוקדם מהצפוי לאחר 17 שנה בתנאי שיהיה מדובב בשירות המשטרה. אסא משתמש בכישורי הדיבוב המניפולטיביים שלו גם כשהוא חוזר הביתה לקריות, לבית אחיו דוד (עמוס תמם) יזם נדל"ן מצליח שהתעשר מעסקים מפוקפקים ואשתו סופי (אניה בוקשטיין). חברי הילדות של דוד ואסא (שיש להם יד בכניסתו של אסא לכלא) הם עכשיו שותפיו לעסקים של דוד.
כשאסא משתחרר הוא מנסה להתחבר בחזרה לאחיו, והוא מנסה לאט לאט לעשות דברים שיגרמו לאחיו לרצות אותו בחזרה ובמקביל ממשיך לעבוד עם המשטרה, שם לא יודעים על הקשר שלו לעולם העברייני בו הוא צריך להתמודד מול יהודית (ציפי שביט) ראש משפחת פשע מהצפון.
ליאון כהן
ליאון כהן (בסרבית קירילית: Леон Коен, בסרבית בכתב לטיני: Leon Koen וגם Leon Kojen; 1859, בלגרד, נסיכות סרביה - 15 במאי 1934, ורשאץ, ממלכת יוגוסלביה) היה צייר יהודי אשר פעל בממלכת סרביה, איש אסכולת מינכן הנחשב לראשון הציירים היהודים בסרביה שזכה לתהודה ברמה ארצית ובינלאומית.
ביוגרפיה.
ראשית חייו ותחילת הקריירה.
ליאון כהן נולד בשכונת יאלייה בבלגרד לשרה ואהרן כהן בני הקהילה הספרדית מהמעמד הנמוך. היו לו חמישה אחים ואחות. אביו, אהרן כהן, היה חייט אשר נולד ב-1824 בסופיה והיגר לבלגרד, ואמו נולדה ב-1841 בבלגרד כבת למשפחה המתועדת בעיר מהמאה ה-17. בילדותו למד במֶלְדָארִי והועסק כשוליית חייט אצל אביו. ב-1881 החל ללמוד בבית ספר לחייטות ובהמשך למד ציור ורישום בבלגרד. כהן התקשה להסתגל למסגרות הלימודיות השונות ומשפחתו המסורתית התנגדה לרצונו להפוך לאמן. אחיו דוד, היה היחיד שתמך בליאון וסייע לו בצעדיו הראשונים. דוד היה עורך דין ולאומן סרבי שהטיף להִטָמְעוּת בני הקהילה היהודית בתוך העם הסרבי. בשלהי 1882 בסיוע כספי של אחיו יצא ללימודים באקדמיה לאמנויות היפות במינכן. במהלך חייו התמודד כהן עם קשיים נפשיים, נטה להתפרצויות פסיכוטיות, ולאחר שנה במינכן שב לבלגרד ואושפז בשל מצבו הנפשי. לאחר מספר חדשים שב למינכן והמשיך את לימודיו. הצלחתו של כהן במינכן הובילה את הבנקאי ידידיה בולי, מנכבדי קהילת בלגרד (אביו של בנציון בולי), לתמוך בו כספית, ובמקביל הוא זכה למלגת לימודים ממשרד החינוך הסרבי. לפי תנאי המלגה, שלח כהן דין וחשבון לשר החינוך הסרבי על התקדמותו בלימודיו ועל יצירותיו, והלה הרחיב את התמיכה הכספית בכהן.
שיא הקריירה.