אינקרטינים הם חלבונים המופרשים מרירית המעי וגורמים להפרשת אינסולין, עיכוב בהפרשת גלוקגון והאטה בהתרוקנות הקיבה. שתי המולקולות העיקריות השייכות לקבוצה זו הן glucagon like peptide 1 (ובראשי תיבות, GLP1) ו-Gastric inhibitory peptide (בראשי תיבות, GIP).
תרופות השייכות לקבוצה זו הן למעשה אנלוגים או אגוניסטים של חלבונים אלו - GLP-1 RECPTORS AGONISTS. הן ניתנות בהזרקה.
תרופות אלו יכולות גם להביא לירידה בתנועתיות המעי, ומכאן לתופעות לוואי המקושרות לבחילות. בנוסף לכך, הן אינן גורמות לעליה במשקל ואצל חלק מן החולים נצפתה ירידה במשקל וירידה בתיאבון בשימוש בתרופות אלו. בנוסף, שימוש בתרופות אלו במקביל לנטילת אינסולין, אסור.
התרופות סקסנדה וויקטוזה מחקות את השפעתו של ה-GLP-1 ומסייעות כאשר ישנו חוסר בהורמון פפטידי זה.
dpp-4 inhibitors.
תרופות ממשפחה זאת מעלות את רמות הריכוז בדם של האינקרטין האנדוגני GLP-1, על ידי עיכוב הדגרדציה (פירוק) שלו על ידי האנזים דיפפטידיל-פפטידאז-4 (dpp-4). השילוב עם מטפורמין מגביר את האפקט וישנם תכשירים המשלבים את מטפורמין ביחד עם מעכב האנזים Dipeptidyl Peptidase IV באותה טבלייה.
דוגמאות לתרופות מקבוצה זו:
ירידה טיפוסית בערכי HbA1c בשימוש בתרופות אלו עומדת על כ-0.74%.
תרופות המגבירות הפרשת גלוקוז בשתן.
בתהליך סינון הדם והשתן בכליות, הגלוקוז עובר ספיגה מחדש בכליות על ידי קו-טרנספורטר שנקרא SGLT2 (Sodium GLucose co-Transporter 2). קו-טרנספורטר זה נמצא באבובית המפותלת המקורבת של הנפרון. עיכוב של קו-טרנספורטר זה היה במשך שנים נושא למחקר בתחום הסוכרת.
מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA), אישר שימוש בשלוש תרופות מקבוצת חוסמי ה-SGLT2 בסוכרת סוג 2 הגורמת לעליית הפרשת הגלוקוז בשתן, לאחר שמחקרים הראו ירידה ברמת HbA1c וגלוקוז בצום.
תרופות אלו הן תרופות שגורמות להפרשת גלוקוז בשתן.
בישראל אושרו לשימוש שתי תרופות מקבוצה זו:
טיפול אלטרנטיבי.
מספר צמחים רפואיים נחקרו באשר לטיפול בסוכרת, אולם נכון ל-2013, עדיין אין ידע מחקרי מספק על מנת לקבוע את יעילותם. בקינמון נמצאו תכונות הקשורות להורדת רמות הסוכר, אך טרם נמצא קשר מספק כדי לקבוע האם נטילת קינמון מסייעת לטיפול בסוכרת. תוספי כרומיום ו-vanadyl sulfate הם חומרים אלטרנטיביים נוספים אשר קיימים לגביהם מחקרים פרה-לימינריים, אך גם במקרים אלו, יעילותם טרם הוכחה באופן חד משמעי.
סמל מדינת אוהיו
חותם אוהיו
השר שלום
צבי הירש אייכנשטיין
קארין כהן
קארין כהן (ידועה בשם ליידי קייסי) (נולדה ב-19 ביוני 1987) היא דוגמנית, שחקנית ושדרנית רדיו ישראלית.
ביוגרפיה.
נולדה בשם קארין אבישג כהן בעפולה, ישראל. בוגרת מסלול מצטיינים בתיכון אורט עפולה.
קריירה.
ב-2007 השתתפה כהן בתוכנית המציאות "הדוגמניות" בערוץ 10 והגיעה למקום השמיני מתוך 12 המתמודדות. כהן, העוסקת בדוגמנות עבור חברות אופנה שונות, בהמשך זכתה כהן בתואר "הישראלית הסקסית" לשנת 2010 וגברה על בר רפאלי, מורן אטיאס ועדי הימלבלוי בהצבעה שנערכה בקרב גולשי אתר mako.
כהן לקחה חלק בתוכנית "וייפאאוט ישראל" של ערוץ 10 ב-2011. כמו כן, היא הגישה לצדו של זוהר ישראל את תוכנית הרדיו "תחת שמי ים התיכון" ברדיו לב המדינה. כהן בנוסף הגישה פינה קבועה בתוכנית הבוקר של דנה רון, "הבוקר של דנה" בערוץ 2.
במסגרת עיסוקה כדוגמנית כיכבה כהן בקמפיינים רבים. בשנת 2011 הצטלמה לקמפיין עבור בושם הגברים "זיפו". בשנת 2012 הצטלמה כפרזנטורית לרשת נעלי "ג'וזף", וכן שימשה כפרזנטורית של שמלות כלה עבור המעצבת שלומית אזרד. באותה שנה הצטלמה למסע פרסום עבור קולקציית בגדי ים של רשת האופנה הישראלית "H&amp;O".
בשנת 2013 השתתפה כהן כנמתחת ב"אמבוש" תוכנית המתיחות של עופר שכטר בערוץ 10, השתתפה בעונה השלישית של תוכנית השידוכים "דייט בחשיכה" בערוץ 2, וכן השתתפה יחד עם רוסלנה רודינה בשעשועון "כלוב הזהב" בערוץ 2 של רשת. במהלך אותה שנה, החלה לשחק בתפקיד ראשי בהצגת הילדים "הנסיכה קארין ותפוח הקסם" שעלתה בתיאטרון עתיד בהיר. בנוסף באותה שנה, שימשה כהן כפרזנטורית לצדה של רוסלנה רודינה, עבור קולקציית בגדי הקיץ של חברת האופנה "קלאב אופנה", וכן שימשה כפרזנטורית לבגדי ים עבור רשת האופנה "אקספוז". לאחר מכן, השתתפה כשופטת בשעשועון "תצחיק אותי" בערוץ 24.
ב-2014 שיחקה את שולי בסדרה "רמזור" בערוץ 2. בנוסף ב-2014, השתתפה בסדרת הדוקו-ריאליטי "בוליווד" של yes לצד גלית גיאת, עידן יניב, איציק כהן ואחרים.
נכון ל-2016, כהן מנהלת עסק לקוסמטיקה בבעלותה בארצות הברית.
חיים אישיים.
בשנים 2010–2011 הייתה נשואה לשחקן נירו לוי.
מאז 2015 היא מתגוררת בלוס אנג'לס שבארצות הברית עם בן זוגה, אבי רון, והיא אם לבת.
כיבוי שריפה בשבת
חסידות רודניק
מוריאל ברברי
מוריאל ברברי (בצרפתית: Muriel Barbery; נולדה ב-28 במאי 1969) היא סופרת צרפתייה ופרופסור לפילוסופיה, עטורת פרסים על יצירותיה.
ביוגרפיה.
מוריאל ברברי נולדה בקזבלנקה שבמרוקו, ובהיותה בת חודשיים עברה עם הוריה לצרפת. למדה בתיכון לקנאל, התחילה ללמוד ב-The École Normale Supérieure Lettres et Sciences Humaines ב-1990 וקיבלה agrégation בפילוסופיה ב-1993. אחר-כך היא לימדה באוניברסיטת בורגון, בתיכון ובמכון להכשרת מורים בסן־לו.
קריירה מקצועית.
אלגנטיות של קיפוד.
הרומן פרי עטה, "אלגנטיות של קיפוד", היה רב-מכר בצרפת במשך 30 שבועות ברציפות, והודפס מחדש 50 פעמים. עד למאי 2008, הוא מכר למעלה ממיליון עותקים. הרומן מספר על הדיירים בבניין מגורים קטן בפריז, ובמיוחד בשוערת האינטלקטואלית שלו, רנה, ובדייר יפני. היא ופאלומה, בת האחת עשרה האינטלקטואלית מאחת המשפחות בבניין, מספרות את הסיפור לסירוגין. הספר הוסרט ב-2009. רנה גם מופיעה בקצרה ברומן הראשון של ברברי, Une Gourmandise.
פרסים בהם זכתה.
עבור ספרה Une gourmandise
עבור ספרה אלגנטיות של קיפוד
קישורים חיצוניים.
על כתביה:
מירצ'ה (הזקן)
חגי ברגמן
חגי ברגמן (נולד ב-1952 בתל אביב) הוא חוקר מוח ורופא ישראלי, המכהן כפרופסור באוניברסיטה העברית. ברגמן נודע בעיקר בזכות עבודתו בחקר מחלת פרקינסון ובטיפולה, בין היתר בפיתוח טיפול הנודע בשם גירוי מוחי עמוק.
ביוגרפיה.
ברגמן סיים את לימודי הרפואה בטכניון ב-1984 ולא המשיך להתמחות כמקובל, ולאחר פוסט דוקטורט ראשון באוניברסיטה העברית בהנחייתו של משה אבלס יצא לפוסט דוקטורט שני בבולטימור. מונה למרצה באוניברסיטה העברית ב-1990. בעבודתו ניצל את הידע על אודות הבסיס העצבי למחלת הפרקינסון - העדר דופמין בשל כשל בחומר השחור המהווה חלק מהגרעינים הבזליים ובעיקר הבנת המאזן הדופמינרגי של אלו, כדי לבצע הפחתה בפעילות המוגברת של הגרעין התת-תלמי. עבודה שהביאה לטיפול בחולים על ידי גרייה חשמלית של גרעין זה באמצעות אלקטרודה קבועה. טיפול זה גורם להפסקת התסמינים של המחלה כאקינזיה, ברדיקינזיה ורעד, ובוצע עד היום במעל 250,000 חולים ברחבי העולם. עבור עבודתו בתחום זה זכה בפרס רפפורט למצוינות בתחום המחקר הביו-רפואי לשנת 2013 ובפרס רוטשילד לשנת 2016.
נשוי לרויטל ואב לארבעה, ומתגורר בירושלים.
קניאז
קניאז או קנז (בסלבונית: кънѢзь, ברוסית: Князь, בסרבית-קרואטית ובבולגרית кнез, בסלובנית knez, בפולנית księć,
בצ'כית kněz, בסלובקית kňaz, בשפות לא סלאביות: - למשל בליטאית kunigaikštis, ברומנית -cneaz, בהונגרית - kenéz) הוא מילה המציינת בכמה שפות סלביות תפקיד של שליט או דרגת אצולה גבוהה, קשורה למשפחת מלוכה. בדרך כלל מתרגמים מילה זאת על ידי התארים "דוכס" או "נסיך", אם כי משמעותה לא תמיד הייתה זהה לכך.
במין נקבה בשפות רוסית ובולגרית משתמשים במילה "קניאגיניה", באוקראינית - "קניאהיניה" ובשפה הסרבית-קרואטית ובסלובנית - "קנגיניה" (kneginja).
ברוסית - בתו של קניאז נקראה "קניאז'נה" (княжна), באוקראינית "קניאזיבנה" (князівна). ובנו בעבר נקרא ברוסית "קניאז'יץ'" (княжич).
משמעות.
בכמה שפות סלביות המילה "קניאז" או "קנז" משמשת לתרגום התואר "נסיך" או "דוכס" שהיו ועודם בשימוש במערב אירופה.
בשפות הסלביות המערביות, כמו פולנית וסורבית, משמעות המילה התגלגלה לזו של "אדון", בעוד בצ'כית, סלובקית וגם בפולנית הופיעה לפעמים גם במשמעות של כומר - (kněz, ksiądz, kňaz)
וגם זו של דוכס (knez, kníže, książę, knieža).
בימי הביניים בהיסטוריה של העמים הסלאבים של מזרח אירופה "קנזים" היו "שליטים", ראשי מדינות מלוכניות עצמאיות, למשל בשטחי "שלוש הרוסיות" של היום: רוסיה, אוקראינה ובלארוס.
גם בהיסטוריה המוקדמת של רומניה, שבה שפת העם אינה סלבית אבל שאלה מילים ומושגים רבים משפות סלביות שכנות, התקיימו ישויות מדיניות בראשות קנזים וווייבודים - הנקראות "קנזאטים" (או "קנזויות" ) "ו"וייבודאטים" (או וויבודויות)
מדינה בראשות קניאז ברוסית נקראה "קניאז'סטבו" (מתורגמת באנגלית ולשפות אירופיות אחרות על ידי knezate "קנזאט" - "נסיכות" או "דוכסות").
בבולגריה החל משנת 864 התחלף התואר הבולגרי-טורקי של השליט - חאן, בזה הבולגרי-סלאבי של קניאז,
שליטי מוסקבה ושליטי ליטא קראו לעצמם בשלב מסוים "קנזים גדולים", בתרגום - דוכסים גדולים או נסיכים גדולים.
בתקופת האימפריה הרוסית קנזים התואר התייחס או לנסיכים בני משפחת המלוכה ואו לבעלי תואר אצולה הגבוה ביותר -"נסיך" - שהוענק להם על ידי הצאר.
נסיכים בני משפחת המלוכה בסרביה ובמונטנגרו נקראו גם כן "קנזים".