הדיוויזיה הוקמה ב-1 ביולי 1871, על בסיס דיוויזיית הדוכסות הגדולה של באדן, שלחמה במלחמת צרפת–פרוסיה, יחד עם הדיוויזיה ה-28, וחייליה גויסו מהדוכסות הגדולה של באדן, ובפרט מאזור פרייבורג.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה באוגוסט 1914 הייתה הדיוויזיה חלק מהקורפוס ה-14 בפיקוד ארנסט פון הוינינגן, אשר היה חלק מהארמייה השביעית בפיקוד יוזיאס פון הרינגן. הדיוויזיה נטלה חלק בקרב מילוז ולאחר מכן בקרב לורן. בסוף ספטמבר הועברה הדיוויזיה תחת פיקוד הארמייה השישית באזור אראס, ולחמה בקרב אראס (1914). לאחר מכן הועברה הדיוויזיה לשמפאן, שם נטלה חלק בקרב שמפאן השני בשנת 1915, ובשנת 1916 היא השתתפה לתקופה קצרה בקרב על הסום. בשנת 1917 היא לחמה ב, ובשנת 1918 השתתפה הדיוויזיה במתקפת האביב, ולאחר מכן לחמה כנגד מתקפת מאה הימים של מדינות ההסכמה. לאחר המלחמה חזרה הדיוויזיה לגרמניה, וב-10 בדצמבר 1919 פורקה הדיוויזיה.
האורות כבים
"האורות כבים (מילולית: הפנסים כבים) בכל רחבי אירופה, ולא נראה אותם דולקים שוב בימי חיינו" (באנגלית: The lamps are going out all over Europe, we shall not see them lit again in our life-time), הייתה הערה שהעיר שר החוץ הבריטי סר אדוארד גריי באוזני ידיד ערב כניסתה של בריטניה למלחמת העולם הראשונה. ההצהרה, שפורסמה לראשונה בזכרונותיו של גריי בשנת 1925, קיבלה תשומת לב רחבה בזמנה, וכן אזכורים רבים בספרות ההיסטורית, כתפיסה מדויקת, כמו-נבואית, של מלחמת העולם הראשונה והשלכותיה הגאופוליטיות והתרבותיות.
מקור.
בספר זיכרונותיו של גריי, "עשרים וחמש שנים: 1892–1916", נזכרת ההערה בתור הערה שככל הנראה נאמרה ב-3 באוגוסט 1914:
בשנת 1927, זיהה עצמו ג'ון אלפרד ספנדר , עורך "עיתון הווסטמינסטר" עד 1922, כחבר שאליו דיבר גריי:
"קיימתי שתי שיחות קצרות עם גריי במהלך "שנים עשר הימים". נתקלתי בו במדרגות של משרד החוץ בשבת, 1 באוגוסט. [...] ראיתי אותו שוב בשעת ערב מאוחרת בחדרו במשרד החוץ ביום שני, 3 באוגוסט, והוא השתמש במילים עליהן חזר בספרו, "האורות כבים בכל רחבי אירופה, ולא נראה אותם דולקים שוב בימי חיינו." עמדנו יחד ליד החלון והסתכלנו אל השקיעה שמעבר לפארק סנט ג'יימס, והמראה של הפנסים הראשונים הנדלקים לאורך המאל העלה בו את המחשבה."
אזכורים מאוחרים.
הציטוט מפיו של גריי - הגם שקדם למלחמה - שימש כסיכום תקופת המלחמה ביצירות היסטוריות רבות. הסופר הגרמני לודוויג ריינרס (1896–1957) פרסם דיווח על מלחמת העולם הראשונה שכותרתו המנורות כבו באירופה. ההערה של גריי באה ביצירה זו בעקבות הקביעה המיוחסת לאוטו פון ביסמרק: "הטעויות שנעשו במדיניות החוץ אינן ניכרות לציבור עד הדור שלאחר מכן."
ב-16 באוקטובר 1938 שידר וינסטון צ'רצ'יל נאום המכונה "ההגנה על החופש והשלום (האורות כבים)" ללונדון ולארצות הברית. בנאום אמר: "תחנות הביטוי החופשי, הלא מצונזר, נסגרות; האורות כבים; אבל עדיין יש זמן להתייעצות משותפת עבור אלו שעבורם יש משמעות לחירות ולממשל הפרלמנטרי."
סמואל היינס החל את ספרו "מלחמה מדומיינת" משנת 1990 בפיסקה ובה הציטוט, ומתייחסת אליו בתור התגובה הידועה ביותר והמצוטטת ביותר בנושא תחילתה של מלחמת העולם הראשונה. בשנת 2014 היוו דבריו של גריי את ההשראה למפעל ההנצחה הבריטי במלאת מאה שנה לפרוץ מלחמת העולם הראשונה. בין השעות 10 עד 11 בערב ב-4 באוגוסט 2014, עומעמו אורות במקומות ציבוריים רבים ובבתים פרטיים, כולל בטקס אזכרה לאומי במנזר וסטמינסטר.
נוירואנדוקרינולוגיה
נוירואנדוקרינולוגיה (באנגלית: Neuroendocrinology) הוא תחום בביולוגיה וברפואה החוקר את יחסי הגומלין בין מערכת העצבים לבין המערכת האנדוקרינית.
נוירואנדוקרינולוג
לותיר
תזונה והיריון
תזונה והיריון (באנגלית: Nutrition and Pregnancy) מתייחס לתזונה הנצרכת ולתכנון הדיאטה לפני, בזמן ולאחר היריון. תזונה של העובר מתחילה בזמן יצירתו. בגלל הסיבה הזו, התזונה של האם חשובה לפני ההתעברות (ככל הנראה מספר חודשים לפני) וגם בזמן ההיריון עצמו ובתקופת ההנקה. מספר מחקרים שגדל בהתמדה מראה שלתזונה של האם תהיה השפעה על הילד, ונכלל בתוכה הסיכון לסרטן, מחלת לב כלילית, לחץ דם גבוה וסוכרת במהלך חייו.
מאכלים שפוגעים בהיריון.
כמות לא הולמת או מוגזמת של מספר רכיבים תזונתיים יכולה להוביל לפגמים או בעיות רפואיות בעובר, והפרעות נוירולוגיות ונכויות הן סיכון שקיים אצל אימהות עם תזונה לקויה. בערך כעשרים וארבעה אחוזים של תינוקות ברחבי העולם נולדים עם משקל נמוך מן האופטימלי בשל מחסור בתזונה ראויה. הרגלים אישיים כמו שימוש או צריכה של אלכוהול או כמויות גדולות של קפאין יכולים להשפיע לרעה או להביא להשפעה בלתי הפיכה על התפתחות התינוק, שמתרחשת בשלבים מוקדמים של ההיריון.
צריכת קפאין במהלך ההיריון מקושרת לסיכון מתגבר באובדן היריון. המחקר הקיים תומך ברעיון שהיתרונות בצריכת דגים בזמן ההיריון עולים על הסיכונים הכרוכים בה, למרות זאת, סוג הדגים משנה. התוצר הסינתטי של הוויטמין פולאט, חושבה גם לפני הכניסה להיריון וגם בתחילת ההיריון.
תזונה לפני היריון, כמו עם רוב הדיאטות, יש סיכוי של לקיחת-יתר של תוספים, למרות זאת, כעצה כללית, ההמלצות של המדינה והרפואה אלו הן ההוראות שצריך לעקוב אחריהן באריזות הוויטמינים הספציפיים אשר מומלצים בשימוש יומי. שימוש יום יומי של ברזל לפני הכניסה להיריון משמעותית משפר את משקל הלידה, ובאופן פוטנציאלי מוריד את הסיכון למשקל לידה נמוך.
תזונה במהלך ההיריון.
ארצות הברית והאיחוד האירופי יצרו רשימת המלצות לוויטמינים ומינרלים שכדאי ליטול בזמן ההיריון וההנקה. הכמויות המצוינות בטבלה מטה הן הגבוהות מן השתיים. העמודות כוללות המלצות נפרדות להיריון והנקה. ההמלצות הן מעל הדרישות הממוצעות על מנת להגיע לנשים שיש להן צרכים מעל הנורמה. למספר רכיבים תזונתיים אין מספיק מידע על מנת לספק המלצה, אז המונח כמות הולמת מבוסס על מה שנראה כמספק.
מקרא לטבלה:
מגוון מיקרו סיבים תזונתיים שנלקחים עם ברזל וחומצה פולית עשויים לשפר את תוצאות הלידות בנשים עם הכנסות נמוכות. התוספים הללו מפחיתים במספר הילדים הנולדים במשקל נמוך, מעט בשביל תינוקות בגיל היריון ולידות שקטות בנשים אשר ייתכן ואין להן מיקרו סיבים תזונתיים בתזונה היום יומית שלהן. נשים בעלו תזונה ירודה יכולות להשתפר על ידי קיום הרצאות חינוכיות על דיאטות וכן הוספת תוספי אנרגיה וחלבונים. מאמר בנושא הראה שחינוך לתזונה מעלה את כמות החלבונים הנצרכת ועזר לתינוק לגדול יותר בתוך הרחם. החלבונים המאוזנים והפחמימות הורידו את הסיכון ללידה שקטה ולתינוקות קטנים ועוזרים לעלייה במשקל אצל האימהות ואצל התינוקות. אף על פי שיש דרישה למחקר נוסף להשפעות על הטווח הרחוק על הבריאות של התינוקות והאמהות, התוצאות לטווח הקצר נראות מבטיחות. העשרת התזונה בחומצה פולית, פירות וירקות כהי עלים עוזרת למנוע פגמים בצינור העצבי בעובר. בנוסף לכך, ויטמינים הנלקחים טרום הלידה לרוב מכילים כמות גדולה של חומצה פולית, יוד, ברזל, ויטמין A ו-D, אבץ וסידן מעל הכמויות אשר קיימות במולטי ויטמינים סטנדרטים. תוספי אבץ עזרו להפחתת כמויות הלידות טרום המועד בכ-14% בעיקר במדינות עם הכנסה נמוכה אשר כמות האבץ במזון בהן נמוכה. למרות זאת ארגון הבריאות העולמי לא מעודד צריכת תוספי אבץ באופן יום יומי לכל הנשים ההרות.
נשים עם דיאטות דלות בסידן, יש הוכחות ברמה נמכות אשר מציעות שתוספי סידן במהלך ההיריון יכולים להוריד את הסיכוי לרעלת היריון. הוכחות בעלות אמינות נמוכה מציעות שתוספי סידן עשויים להוריד את הסיכוי לכך שהתינוק ייוולד לפני השבוע ה-37 להיריון. האפקט המגן של תוספי סידן לא וודאי ועדיין אין הוכחות חותכות לגבי ההצעה להוסיף סידן לתזונה ההיריונית.
העצה לנשים הרות היא לשים לב למזון אשר הן צורכות במהלך ההיריון על מנת להוריד את הסיכוי לחשיפה לחומרים או לבקטריות אשר עלולות להיות מזיקים לעובר המתפתח. זה כולל פתוגנים מזיקים פוטנציאלים כגון ליסטריהף סלמונלה והרעלת דם. לקיחת יתר של רטינול נצפתה כקשורה לפגמים מולדים. אף על פי שבמאכלי ים יש רמות גבוהות של חומצות שומן בעלו אומגה שלוש אשר מטיבות גם עם האם וגם עם התינוק, אין הסכמה על צריכת מאכלי ים בזמן ההיריון. העצה לנשים בהיריון היא לצרוך מאכלי ים באופן מתון. במהלך ההיריון, משקל האישה גדל בכ-12 קילוגרמים. האיגוד האירופי האחראי על בטיחות מזון ממליץ להגדיל את צריכת הנוזלים היומית ב-300 מיליליטר, על מנת לקחת את הכמות ההולמת ממזון ומנוזלים ל-2,300 מיליליטרים ליום, או כ-1,850 מיליליטר נוזלים ליום מנוזלים בלבד.
התזונה של אם במהלך ההיריון נחשבת כמשפיעה על התפתחות מחלות אלרגניות ואסתמה בילדים. נטילת ויטמין D, E ואבץ נמצאה כבעלת קשר לסיכוי נמוך יותר לחרחור בילדים, ומציעה אפקט מגן. בנוסף לכך, נטילת אומגה שרשראות ארוכות של חומצות שומן אומגה שלוש לא רוויות הראתה סיכוי נמוך להתפתחות של אקזמה בילדות וסיכוי נמוך יותר לרגישות למזון בשנה הראשונה לחיי הוולד.
קפאין.