iPhone OS 3 הוסיפה את לחצני ה"גזור, העתק והדבק", המאפשרים למשתמשים להעביר תוכן באופן הזהה למתבצע במחשבים אישיים. היא אף הוסיפה את Spotlight, תכונת חיפוש המאפשרת למשתמשים לחפש תכנים המאוחסנים במכשיר, כגון אנשי קשר, דואר אלקטרוני או יישומים. מסך הבית התרחב באופן המאפשר למשתמשים להוסיף עד 11 דפים, דבר המאפשר ריכוז של 180 יישומים בסך-הכל. יישום הודעות הטקסט קיבל תמיכה ב-MMS - שירות המאפשר למשתמשים לשלוח תוכני מדיה כגון תמונות, סרטי וידאו וקובצי שמע, בעוד שהמצלמה ב-iPhone 3GS הוסיפה אפשרות לביצוע הקלטות וידאו ויישום חדש בשם "תזכורות קוליות" מאפשר לבצע הקלטות קול ולשומרן באחסון המכשיר להאזנה בזמן מאוחר יותר.
היסטוריה.
iPhone OS 3 הוכרזה ב-17 במרץ 2009, לצד גרסת בטא אשר הייתה זמינה למפתחים שגם היא הוכרזה באותו יום.
iPhone OS 3 הופצה באופן רשמי ב-17 ביוני 2009.
תכונות מערכת עיקריות.
גזור, העתק והדבק.
iPhone OS 3 הוסיפה את האפשרות להעביר תוכן באמצעות לחצני "גזור, העתק והדבק" המופיעים עם ביצוע הקשה כפולה על טקסט המופיע על גבי המסך. לחצן "הדבק" יופיע לאחר שתוכן נשמר בזיכרון המכשיר תוך שימוש באחד הלחצנים האחרים ומאפשר את העברת התוכן הנשמר לתוך אזור מסומן.
Spotlight.
Spotlight היא תכונת חיפוש המתפרסת לאורך המערכת המותקנת במכשיר והמסייעת למשתמשים לחפש במכשירם אחר אנשי קשר מסוימים, הודעות דואר אלקטרוני, אירועים בלוח השנה, קובצי מולטימדיה, יישומים ועוד. התכונה נגישה על ידי החלקת האצבע ימינה מתוך מסך הבית.
מסך הבית.
iPhone OS 3 מרחיבה את הכמות המרבית של הדפים המופיעים במסך הבית עד ל-11 דפים, ובכך לרכז בסך הכל 180 יישומים.
תכונות עיקריות ביישומים.
הודעות.
יישום ההודעות קיבל תמיכה בשירות MMS (Multimedia Message Service שירות הודעות מולטימדיה), דבר המאפשר למשתמשים לשלוח ולקבל הודעות הכוללות אף תוכני מולטימדיה כגון תמונות, אנשי קשר, מיקומים, הקלטות קול וסרטי וידאו.
מצלמה ותמונות.
המצלמה ב-iPhone 3GS תומכת בביצוע הקלטות וידאו.
iPhone OS 3 הוסיפה ליישום התמונות את האפשרות להעתיק תמונות המאוחסנות במכשיר ואף את היכולת למחוק מספר תמונות בבת-אחת.
תזכורות קוליות.
iPhone OS 3 הוסיפה יישום חדש בשם "תזכורות קוליות" המאפשר למשתמשים לבצע הקלטות קול ולשומרן באחסון המכשיר להאזנה בזמן מאוחר יותר.
גד סעד
גד סעד (בערבית: جاد سعد, באנגלית: Gad Saad; נולד ב-13 באוקטובר 1964) הוא פסיכולוג אבולוציוני יהודי קנדי, יליד לבנון. מרצה בפקולטה למנהל עסקים ג'ון מולסון באוניברסיטת קונקורדיה. ידוע בשל יישום עקרונות של פסיכולוגיה אבולוציונית על שיווק והתנהגות צרכנים. חוקר מדעי פסיכולוגיה התנהגותית צרכנית ושיווק וצריכה דרוויניסטית (2008–2018) ובעל בלוג במגזין "Psychology Today" בשם "Homo Consumericus".
קורות חיים.
סעד נולד ב-1964 בביירות, לבנון למשפחה יהודית שהיגרה מדמשק, סוריה. משפחתו נמלטה ממלחמת האזרחים בלבנון למונטריאול, קוויבק, קנדה באוקטובר 1975. אחיו הבכור, דויד סעד, הוא ג'ודוקא שהתחרה באולימפיאדת מונטריאול (1976).
סעד סיים תואר ראשון במתמטיקה ומדעי המחשב ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת מקגיל, תואר שני ודוקטורט מאוניברסיטת קורנל.
קריירה ומחקר.
סעד משמש כפרופסור לשיווק באוניברסיטת קונקורדיה משנת 1994. בזמן הזה שימש כפרופסור אורח באוניברסיטת קורנל, דארטמות' קולג' ואוניברסיטת קליפורניה באירוויין. הוא עורך משנה בעיתון היומי "Evolutionary Psychology", ומשמש כמנחה ב-"Centre for Inquiry Canada".
אחד ממחקריו של סעד מתמקד בהשפעת הורמונים על צרכנים והחלטות. מחקר נוסף מתמקד בהבדלים בין גברים לנשים במתן מתנות.
יונקים ארסיים
יונקים ארסיים הם בעלי חיים ממחלקת היונקים המייצרים ארס, בו הם משתמשים כדי להרוג או להשבית את הטרף, במטרה להגן על עצמם מפני תקיפה של בעל-חיים אחר כלפיהם. הם מתחלקים למספר קבוצות על פי דרכי פעולה של הארס שלהם: אוכלי חרקים, יונקי הביב ועטלפים (הוצע שגם לפרימטים יהיו נציגים שיוכנסו תחת ההגדרה של יונקים ארסיים).
בטבע המודרני, היונקים הארסיים נדירים, אך למרות זאת ישנה אפשרות שהארס עשוי להיות תכונה קדומה בקרב יונקים, אשר התקיים באבותיהם הקיינודונטיים או התראפסידים האחרים.
הגדרה.
לאורך השנים הוצעו מספר הגדרות לבעלי חיים ארסיים:
דוגמאות.
ערפדים.
תת-משפחת הערפדים ממשפחת הזיזפיים מכילה 3 מינים החיים ביערות אמריקה המרכזית והדרומית: ערפד מצוי, ערפד לבן-כנפיים וערפד שעיר רגליים. עטלפים אלה ניזונים באופן בלעדי מדם יונקים. עטלפים אלה מגיחים בלילה לעבר יונק גדול, דוקרים אותו בניביהם ומלקקים את דמו. כדי שהדם לא יקרוש במהירות ויגרום לערפד לדקור את הקורבן שוב, מה שעשוי להעירו, הרוק שלו מכיל את האנזים דראקולין, אשר פועל כמעכב לא תחרותי של גורמי הקרישה IXa ו-Xa, ובכך מונע קרישה.
אוכלי חרקים.
למעט עטלפים מתת-משפחת הערפדים, אוכלי חרקים הם היונקים היחידים שנצפו המייצרים רוק רעיל. למינים אלה יש בלוטות רוק גדולות בצורה ניכרת שבהם מיוצר הרוק הרעיל.
גם לסולנודון קובני וגם לסולנודון ההיספניולי יש נשיכות ארסיות. הארס מועבר מבלוטות רוק מותאמות דרך תעלות אל השיניים החותכות. דווח כי המוות היה שכיח בין סולנודואים היספניולאים שנמצאו במתחם משותף, כאשר הסימנים היחידים שניתן היה לראות מבחוץ היו סימני נשיכה על רגליהם. מאבק בין שני פרטים הוא כנראה סיבה משנית להכחדתם בנוסף על ציד.
חדף קצר-זנב צפוני ("Blarina brevicauda"), חדף מים ים תיכוני ("Neomys anomalus"), וחדף המים מסוגלים להעביר ארס בנשיכה. לשאר מיני החדף קצר-הזנב האמריקני: החדף קצר-זנב דרומי ("Blarina carolinensis"), החדף קצר-זנב אליוט ("Blarina hylophaga"), החדף קצר-זנב אוורגליידס ("Blarina peninsulae") וחדף המים הטרנסקווקזי ("Neomys teres") אולי יש נשיכה ארסית.
לחפרפרת האירופית, ואולי גם לעוד מינים אחרים של החפרפרת, ישנם רעלנים ברוק שיכולים לשתק תולעים, ומאפשר לחפרפרות לאחסן אותן חיות למועד מאוחר יותר.
ברווזן.
אצל זכרי הברווזן מתפתח דורבן בעקב רגליהם האחוריות ובלוטות ארס המחוברות אליו. הם משתמשים בארס כחלק מקרבות החיזור, ולא כאמצעי הגנה או תפיסת טרף, לכן ארס הברווזן מיועד לגרום כאב ולא מוות. אצל בני האדם הארס גורם לכאב רב שאינו ניתן לשיכוך באמצעות מורפיום.
פרימטים.
בתוך סדרת הפרימטים רק הלוריס האיטי ידוע כבעל ארס, הוא מייצר את הארס על ידי שילוב של הרוק שלו יחד עם הפרשה דמוית שמן מבלוטות ריח מיוחדות בצד הפנימי של מרפקיו.
הלוריס מפזר את הארס על מרבית חלקי פרוותו, באמצעות מציצת ההפרשה עם השיניים התחתונות וליקוק הפרווה ובשעת סכנה הוא מצטנף לכדור וחושף בפני הטורף את הפרווה החיצונית הארסית שלו. הנקבות נוהגות ללקק ולמרוח על צאצאיהן את ההפרשה הארסית כדי להגן עליהם מטורפים. הטורפים שמריחים את הריח נמנעים מלכתחילה מלתקוף את הלוריס, מה שמחפה על האיטיות שלו.
בעת סכנה הלוריס גם עלול להכניס את ראשו בין מרפקיו, למצוץ את הארס עם שיניו מההפרשה ואז לנשוך את התוקף בצעד הגנתי; בשל כך הנשיכה של הלוריס האיטי מכאיבה מאוד והיא עשויה לגרום לתופעות אלרגיות חמורות אצל בני אדם. דווח אף על מקרה אחד בו אדם לקה באנפילקסיס בעקבות נשיכת הלוריס האיטי.
יונקים בעלי התגוננות בעזרת ארס ולוחמה כימית.
קיפודים וטנרקיים יכולים לאגור רעל של חיות רעילות כמו קרפדות באמצעות קוציהם. טורף אשר ינסה לנשוך קוצים המשוכים ברעל קרפדות יכול לסבול מהשלכות הרעל. כך גם חולדת הרעמה בעלת בלוטות עור מאחורי שערותיה והיא יכולה לזקור אותם לצד צמחים ממשפחת ההרדופיים המכילים רעל. אם טורף יתקוף את החולדה היא יכולה לזקור את הבלוטות ולפגוע בטורף.
מספר יונקים ידועים בהתגוננות כימית חזקה. הידועים ביותר הם הבואשיים המפרישים מבלוטות בפי הטבעת חומרי ריח חריפים היכולים לפגוע ברקמות או לגרום לעיוורון. מספר יונקים יכולים לחקות את ריח ההגנה הכימי של הבואש אך ריחניים פחות, ביניהם: גירית הדבש, גירית אמריקאית, הזורילה, חמוס מבאיש ועוד מיני סמוריים, ארמדיל ארוך-אף גדול וייתכן שאצל כמה פנגולינים.
רות וסרמן-לנדה
רות וסרמן-לנדה (נולדה ב-28 בפברואר 1976) היא חברת הכנסת בסיעת כחול לבן, דיפלומטית ישראלית, דוקטורנטית ליחסים בין-לאומיים ופעילה חברתית ישראלית. הייתה סגנית השגריר במצרים, יועצת הנשיא שמעון פרס לענייני חוץ ותפוצות, סמנכ"לית מרכז השלטון המקומי בישראל וראשת האגף לקשרי חוץ שלו.
ביוגרפיה.
וסרמן-לנדה נולדה באשדוד, לפנחס וסופיה לנדה, עולים מליטא. בשנת 1985 עברה יחד עם משפחתה לקייפטאון, דרום אפריקה. למדה בבית הספר התיכון "הרצליה" בקייפטאון. בשנת 1993, כשסיימה את לימודי התיכון, שבה לישראל לבדה, ולמדה במסגרת העתודה האקדמית לתואר ראשון במדע המדינה ובתקשורת באוניברסיטת בר-אילן. בשנת 1997 השלימה את לימודיה בהצטיינות והתגייסה לחטיבת המחקר של אגף המודיעין. השתחררה בשנת 2000 בדרגת סרן. למדה לתואר שני ביחסים בין-לאומיים ב וסיימה בהצטיינות יתרה.
בינואר 2001 החלה לשרת במשרד החוץ כראש הדסק העוסק באנגליה, אירלנד והמדינות הנורדיות. לאחר מכן עבדה באגף האסטרטגי במשרד החוץ והתמחתה בנושאי בקרת נשק והמלחמה בטרור. למדה ערבית ונשלחה בשנת 2003 למצרים, שם שרתה כדיפלומטית מדינית. במקביל שימשה כממלאת מקום נספח כלכלה וסחר, בתקופת הקמתו של הסכם הסחר החופשי בין ישראל-מצרים וארצות הברית, ובשנת שירותה השלישית בקהיר הייתה ממלאת מקום סגנית השגריר.