תאוריית ויסות המיקוד רואה במוטיבציה דרך המאפשרת לאדם להבין את הדרכים הבסיסיות להתקרבות ולהשגת יעדיו. גורמים שונים יכולים להניע אנשים במהלך רדיפה אחר מטרה ולכן אנשים מווסתים באופן עצמאי את התאימות והמיקוד שלהם לעבר המטרות השונות. התאוריה מציעה כי כוח מוטיבציוני יהיה משופר, כאשר האופן שבו אנשים עובדים לקראת השגת מטרה תואמת את התמצאות המיקוד שלהם. השגת מטרה בדרך שעולה בקנה אחד עם אוריינטציית הוויסות של האדם תוביל לתחושה אישית של חשיבות ומחויבות על פי המטרה והאירועים בהם ייתקל האדם בדרך אל אותה מטרה.
לפי התאוריה, ההשפעה של המוטיבציה מחושבת בשיקוליו של האדם ונוצרת תחושה גדולה יותר של מחויבות למטרה. ככל שהאדם מעורב יותר (כלומר, מעורב, שקוע לחלוטין) בפעילות, כך כוח המוטיבציה חזק יותר. למעורבות האישית יש חשיבות רבה בהנעת האדם לעבר מטרתו. ההתחברות משמשת כמגביר של חוויית הערך. אדם אשר מעורב מאוד בהשגת מטרה יחווה תחושה חיובית מוגברת עבור מטרה אשר תואמת את אוריינטציית ויסות המיקוד שלו ולחלופין, הוא יחווה תחושה שלילית מוגברת עבור יעד שאינו תואם את אותה האוריינטציה.
אנשים יכולים לרדוף מטרות שונות עם אוריינטציות ויסות מיקוד שונות ובדרכים שונות. קיימים שני סוגים שונים של אוריינטציות ויסות מיקוד בהם אנשים משתמשים בהם כדי להשיג את מטרותיהם; אוריינטציה ממוקדת קידום ואוריינטציה ממוקדת הימנעות. מונחים אלה נגזרים מתאוריית ויסות המיקוד של טורי היגינס. בו הוא מוסיף לרעיון, שאנשים מווסתים את ההתנהגות מכוונת המטרה שלהם בשתי דרכים מובחנות אילה.
כדי להמחיש זאת, משתמש היגינס בדוגמה הבאה: ישנם סטודנט א' וסטודנט ב'. לשניהם יש את המטרה המשותפת לקבל ציון 'מצוין' בקורס שהם לוקחים בקולג'. סטודנט א משתמש באוריינטציה של מיקוד בקידום, אשר בתורה משליכה אותו לקראת השגת המטרה שלו דרך התנסות, התקדמות, צמיחה והישגיות. תהליך זה יגרום לסטודנט א' להציג את המטרה כאידיאל אשר עונה על הצורך שלהם להישג. לעומת זאת, סטודנט ב' משתמש באוריינטציה ממוקדת הימנעות, שבה המטרה היא משהו שצריך להתממש משום שהוא ממלא את הצורך שלהם בביטחון, הגנה ומניעה של תוצאות שליליות.
סטודנט א' משתמש בגישה נלהבת שבה הוא חוקר ומגלה דברים נוספים כדי להשיג את מטרה, בעוד סטודנט ב' משתמש בגישה מתוחכמת שבה הוא ישים לב ליותר פרטים בדרך כדי להשלים את כל דרישות הקורס ולא לפספס אף אחת מהן.
שתי צורות ויסות המיקוד אלו יכולות לפעול להגשמת מטרות, אך בחירת המיקוד מבוססת על העדפות וסגנון אישי. כאשר אדם רודף אחר מטרתו במיקוד שמתאים לנטיית הוויסות שלו, הוא נוטה לדבוק במטרה ביותר להיטות וביותר אגרסיביות מאשר אדם אשר השתמש במיקוד שאינו תואם את נטיית הוויסות שלו. במקרה זה לכל תלמיד יהיה סגנון שונה. שניהם ירגישו נוח יותר להיות משוכנעים בחשיבות מטרתם. התוצאה בניסוי זה הייתה שונה אילו ניתנה לתלמידים בחירה שאינה רצויה עבורם.
כאשר אנשים מקבלים החלטות, הם מרבים לדמיין את "ההנאה או הכאב" האפשריים של התוצאות שאוריינטציית המיקוד תניב. אדם המדמיין בחירה מענגת ייטה לעסוק במיקוד של קידום לעבר התוצאה האפשרית של הצלחה. הוא ישמור על להיטות לגבי התוצאה, אך אינה מייחסת חשיבות לעמידה. אדם המדמיין את הכאב האפשרי על ידי בחירה בלתי רצויה שומר על ערנות רבה יותר, אבל פחות להיטות.
אדם בעל אוריינטציה למיקוד בקידום ייטה להיזכר באירועים שבהם המטרה הושגה באמצעות להיטות ופחות סביר שיזכור מקרים שבהם פעל מתוך דריכות כדי להשיג את המטרה. בניגוד לאדם זה, אדם עם אוריינטציה למיקוד בהימנעות, סביר יותר שיזכור אירועים שבהם המטרה הושגה באמצעות זהירות ודריכות מאשר אירועים שבהם המטרה הושגה באמצעות גישה של להיטות.
יישום.
תאוריית ויסות המיקוד ושכנוע.
כאשר מתייחסים לתאוריית ויסות המיקוד בהקשר של שכנוע, חשוב לזכור שתאוריה עוסקת בהשגת מטרות, אשר יכולה להוליד תחושות של נכונות או של חוסר נכונות אשר בתורן יניבו שיפוטים שונים הנוגעים למטרה.
תחושת נכונות גורמת לאדם לדבוק במידע הקשור למטרה ולכן היא מאפשרת להימנע מסיכון בוויסות התאימות של האדם כלפי מעשיו. שמירה על ויסות התאימות באמצעות שימת לב למידע עשוי בתורו לשנות את מיקוד הוויסות באמצעות קבלה של מידע חדש המהווה מוטיבציה לשינוי. אם אדם חווה רגשות של חוסר נכונות בנוגע לדרכו ולמטרתו הוא צפוי לסבול מרגשות שליליים ולכן הוא ייטה לתפוס מידע חדש כמאיים על ויסות התאימות שלו ולכן הוא יחווה גם איום על ויסות המיקוד שלו ועל המטרה עצמה.
מחקרים הנוגעים לוויסות התאימות ולוויסות המיקוד הראו השפעה רבה בתחומי שיווק צרכני, הרגלי בריאות ובעיות חברתיות. להיות משוכנע משמע לשנות רגשות קודמים, פעולות קודמות ואמנות מתוך הסכמה עם המשכנע.
התאימות שמעורבת בתיאורית ויסות המיקוד משחקת תפקיד משמעותי בשכנוע מכיוון שהיא משמשת ככלי עזר לאדם בסיטואציה בה הוא מקבל מסר שכנועי. חיזוק חיובי ותחושת נכונות בזמן פענוח מסר יוצרת קשרים חזקים בתהליך עיבוד המסר, בעוד חיזוק שלילי ותחושת חוסר נכונות יובילו להפחתה בסיכויי ההתחייבות למסר ויפחיתו החיבור אליו.
תאוריית ויסות המיקוד ותקשורת לא מילולית.
תאוריית ויסות המיקוד עשויה להוות מתווה שימושי להבנה טובה של השפעות של רמזי שכנוע לא מילוליים בתחומי השכנוע והרושם הראשוני. תאוריית ויסות התאימות טוענת כי לא ניתן להבין את ההשפעה של רמז מבלי להיזכר במה משמעות הרמז עבור אוריינטציית המיקוד של הנמען.
רמזים לא מילוליים יכולים לשמש את המשכנע כדי לשנות את סגנון העברת המסר באופן מותאם עבור הנמען כך שיתאים למיקוד התאימות שלו ולמיקוד הוויסות שלו.
תנועות גוף המעידות על התקדמות כלפי המשכנע, נלהבות, תנועות ידיים כלפי חוץ, דיבור מהיר, תנועות גוף מהירות והישענות קדימה עשויים להעיד על אוריינטציה של מיקוד בקידום. מנגד, תנועות גוף המופנות פנימה, אל האדם עצמו, הישענות לאחור, דיבור אטי וזהיר עשויים להעיד על אוריינטציה של מיקוד בהימנעות. לאחר זיהויי אוריינטציית ויסות המיקוד של הנמען, על המשכנע להתאים את שפת הגוף שלו לזו של הנמען ובכך ההתנהגות הלא מילולית של המשכנע ערוץ שכנוע נוסף. סגנון שכנוע לא מילולי להוט, יגרום ליעילות הודעות גבוהה יותר עבור בעלי מיקוד לקידום בעוד שעבור מי שממוקד מניעה ההפך הוא הנכון.
דוגמאות.
המחקרים הראו כי התמקדות באחת משתי אוריינטציות ויסות המיקוד וסוגי התאימות המקבילים שלהן, פועלת כתהליך יעיל המסייע בהבנת המסר המשכנע, במצבים בהם מסגור המסר נגע לאוריינטציית ויסות המיקוד של המשוכנע ללא תלות במסר עצמו. במחקרים אילה מסגור המסר היה לעיתים תואם את הנטייה ההגיונית של האדם לדבוק באוריינטציית ויסות המיקוד שלו ולעיתים המסגור נגד את אותה אוריינטציה.
החוקרים לי ואקר ערכו ניסוי שעסק במסגור מסר באופן שתואם את שתי אוריינטציות ויסות המיקוד. במחקרם הם הראו לנחקרים פרסומת למיץ ענבים בשתי גרסאות שונות- הגרסה הראשונה כללה מסגור של מיקוד בהימנעות (מיץ ענבים תורם למניעת מחלות), בעוד שבגרסה השנייה מוצג המוצר תוך שהוא ממוסגר באופן של מיקוד בקידום (מיץ ענבים מוסיף לך אנרגיה). הם הראו כי במקום לנסות ולגלות את התכונות והמאפיינים של כל נחקר, עדיף להתחיל את הצגת המסר באופן שמבליט את המיקוד (הימנעות או קידום) ולאחר מכן למסגר את המסר באופן שייתן תחושת נכונות.
במחקר שעסק בקידום תהליכי נאדג' (קישור לערך), שנערך בצרפת נעשה שימוש בעקרונות תאוריית ויסות המיקוד בניסיון להשפיע על קידום בנייה ירוקה עבור אנשים שמשפצים את בתיהם. החוקרים פיתחו אפליקציה הכוללת מאגר מידע של אנשי מקצוע בתחום הבנייה וחנויות רלוונטיות. בעת התקנת האפליקציה נתבקשו מתקיני האפליקציה לענות על שאלון קצר, אשר מבלי ידיעתם ניתר את אוריינטציית ויסות המיקוד שלהם. בהתאם לסוג האוריינטציה שנתקבלה, מוסגר התוכן באופן שתאם את אותה אוריינטציה (קידום או הימנעות) לעבר בנייה ירוקה. תוצאות המחקר הראו כי ישנה השפעה גדולה על התאמת אוריינטציית השכנוע לאוריינטציית ויסות המיקוד של המשוכנע.
מחקר אחר הראה כי קיים קשר בין אופן המסגור של מסר ומידת התאימות שלו לאוריינטציית ויסות המיקוד של הלקוח, משפיעים על נכונות הלקוח לצרוך מזון אורגני. במחקר ניתרו החוקרים את אוריינטציית ויסות המיקוד של הנחקרים באמצעות שאלון ויסות המיקוד של היגינס (קישור) וחילקו את הנחקרים לארבע קבוצות לפי התאמה ואי התאמה של המסר לאוריינטציית ויסות המיקוד של הנחקר ולפי מסגור מעודד או מאיים של המסר. התוצאות הראו כי שילוב של מסר תואם אוריינטציית ויסות בשילוב עם מסגור תואם אוריינטציה הניבו שינוי בהרגלי צריכת המזון האורגני אצל המשתתפים.
אינוגואיטים
האינוגואיטים או אינוחואיטים (באינוכטון: Inughuit או Inuhuit) הם עם אינואיטי החי בצפון גרינלנד (קאנאק והכפרים הסמוכים לה) . בעבר היו ידועים בשם "אסקימוסים קוטביים", הם הקבוצה הצפונית ביותר של אינואיטים, והעם הצפוני ביותר בעולם. האינוגואיטים מהווים כ 1% מאוכלוסיית גרינלנד.
האינוגואיטים היו האינואיטים האחרונים שעברו מקנדה לגרינלנד, וייתכן שהם הגיעו במאה השמונה עשרה.
שפה.
האינוגואיטים מדברים באינוכטון, דיאלקט של אינוקטיטוט ובכלשיסוט, הניב הרשמי של השפה הגרינלנדית.
אוכלוסייה.
לפני 1880, אוכלוסייתם הוערכה בכ-100 עד 200 איש. מ-1880 עד 1930 אוכלוסייתם הוערכה בכ-250 איש. בשנת 1980, אוכלוסייתם הוערכה בכ-700, איש והיא עלתה ל-800 איש בשנת 2010.
היסטוריה.
היסטוריה מוקדמת.