לאורך חייו המקצועיים השתתף צפור ואף הוביל את תכנונם של כמה ממבני המוסדות החשובים, הידועים והמרכזיים בישראל ובראשם פרויקט גבעת התחמושת. פרויקטים אלו, אשר זכו לפרשנותו הארכיטקטונית הייחודית, מתאפיינים בחלוקה למסות באמצעות צורות בסיסיות, ותכנון נבון של מערך התנועה, תכנון החללים והתייחסות לאקלים המקומי באמצעות איתור פתרונות המשתלבים בתכנון הכולל של היצירה הארכיטקטונית.
רבים מהמבנים אותם תכנן בשנות ה-60, עת היה שותף עם האדריכל זוכה פרס ישראל בנימין אידלסון, הפכו כבר עם חנוכתם לאיקונות ארכיטקטוניות שזכו לפרסום רב הן בישראל והן בעולם.
חייו.
צפור נולד בתל אביב-יפו ב-30 באוגוסט 1931. בשנים 48–1944 למד ציור במכון אבני. את חוק לימודיו סיים בטכניון בשנת 1957. את לימודי ההמשך ערך בהאג, שם גם עבד בתכנון עירוני בעיריית האג.
לאחר תקופת עבודה במשרד שא"ג בחיפה (1955-1959), הצטרף כשכיר למשרד האדריכלים של אריה שרון ובנימין אידלסון (1959-1964). עם פירוק שותפות זו הפך לשותפו של אידלסון. תחילה היה שותף גם האדריכל יעקב הרץ, אך לאחר תקופה קצרה פרש הרץ וצפור ואידלסון פעלו במשותף עד לפטירתו של אידלסון בשנת 1972. החל מאותה שנה פעל צפור כעצמאי עד שבשנת 1990 הצטרף למשרדו בנו האדריכל ברק צפור שכיום מוביל את המשרד. בנו השני, אסף צפור, הוא תסריטאי מצליח.
בשנת 1988 זכה צפור בפרס רכטר לאדריכלות על תכנון בית החולים הפסיכיאטרי בבאר שבע שבתכנונו הוחל עוד בעת השותפות עם אידלסון. בשנת 2005 זכה בתואר יקיר תל אביב. חודשים ספורים לאחר פטירת אשתו, הציירת רות צפור (לבית לויקסון-לביא), נפטר ב-11 בדצמבר 2012. חלקים נרחבים מארכיונו האישי נמסרו על ידי משפחתו לארכיון אדריכלות ישראל, וזמינים דיגיטלית בספרייה הלאומית. ב-2014 יצא הספר "גרשון צפור - אדריכל ומתכנן ערים" המסכם את יצירתו לאורך חמישה עשורים.
המל&quot;ג
האו&quot;פ
אוניברסיטה פתוחה
אוניברסיטה פתוחה היא אוניברסיטה אשר איננה דורשת מתלמידיה תעודות על לימודים קודמים או מעבר מבחני קבלה לצורכי קבלה למסלולי הלימוד לתואר ראשון שהיא מציעה. בדרך כלל הלימודים בה מתקיימים בטכניקה של למידה מרחוק.
ברוב המוחלט של האוניברסיטאות בעולם הלימודים מתקיימים בעיקר בצורה של הוראה פרונטלית, כלומר התלמידים נפגשים עם המורה בכיתת לימוד שבקמפוס האוניברסיטה, ושומעים הרצאה מפיו. אופי זה של הלימודים דורש מהמוסד האקדמי להגביל את מספר התלמידים הלומדים בו בהתאם למשאבים הפיזיים המאפשרים הוראה, למשל מספר הכיתות. באוניברסיטה פתוחה נעשה עיקר הלימוד בביתו של התלמיד, באמצעות ספרי לימוד שמספקת לו האוניברסיטה הפתוחה, וכן באמצעות כלים נוספים ללמידה מרחוק, כגון משדרי רדיו וטלוויזיה (או תחליפיהם בצורת קלטות אודיו ווידאו), שיחות ועידה ועוד. השימוש בהוראה פרונטלית באוניברסיטה פתוחה מצומצם יותר, ובנוי בדרך כלל על מספר מרכזי לימוד המפוזרים במקומות שונים ובנוסף על כיתות לימוד המושכרות ממוסדות שונים, כגון בתי ספר, מה שמאפשר גמישות רבה במספר התלמידים הלומדים בו זמנית. התפתחות האינטרנט הפכה אותו לכלי חשוב של למידה מרחוק, וצמצמה את מרכזיותו של הדואר כאמצעי לתקשורת בין הסטודנט לאוניברסיטה.
אוניברסיטה פתוחה, בדומה לאוניברסיטה רגילה, משמשת להכשרתו של הסטודנט לתואר אקדמי – בדרך כלל תואר ראשון, אך גם תואר שני.
אוניברסיטאות פתוחות בעולם.
האוניברסיטה של דרום אפריקה עוסקת בלמידה מרחוק מאז שנת 1946. אוניברסיטת פיניקס אשר שמה דגש על הלמידה המקוונת, ממוקמת בארצות הברית.
האוניברסיטה הפתוחה בבריטניה היא מהגדולות בקטגוריה זו, ונוסדה בשנת 1969. בגרמניה נוסדה אוניברסיטה פתוחה בשנת 1974 (האוניברסיטה של האגן). בישראל נוסדה האוניברסיטה הפתוחה בשנת 1974 והחלה בהכשרת תלמידים ב-1976, ולומדים בה עשרות אלפי סטודנטים.
או&quot;פ
צביקה הדר
צביקה הדר (נולד ב-7 באפריל 1966) הוא קומיקאי, שחקן, מפיק, מנחה טלוויזיה, שדרן רדיו וסטנדאפיסט ישראלי. הוא מרבה לשתף פעולה עם חברת טדי הפקות. בין תוכניותיו הבולטות נמנות "הקומדי סטור", "שמש" ו"כוכב נולד".
ביוגרפיה.
נולד בשם צבי פְרוּכְטֶר בשכונה ד' שבבאר שבע להורים שעלו מרומניה ב-1963. בוגר בית הספר מקיף א' שבעיר הולדתו. בשירותו הצבאי שירת כקצין במערך הנ"מ, והגיע לדרגת רב-סרן.
לאחר שירותו הצבאי, הדר פנה ללימודי תיאטרון ומשחק באוניברסיטת תל אביב.
ב-19 בספטמבר 2012, הדר עבר דום לב והובהל לטיפול נמרץ בבית החולים איכילוב. בעקבות האירוע, הדר עבר צנתור והפך להיות פרזנטור של קופת חולים מאוחדת.
הדר נשוי בשנית ואב לחמישה. שלושה ילדים מאשתו הראשונה, ושניים מאשתו השנייה. בנוסף מגדל הדר גם את שני ילדיה (מנישואיה הקודמים) של אשתו השנייה, ליאת. הדר הוא אוהד מושבע של הפועל באר שבע.
קריירה.
על הבמות.
במקביל ללימודי המשחק באוניברסיטת תל אביב, החל להופיע במופעי בידור נונסנס וסטנד-אפ במסגרת קבוצת ה"קומדי סטור" של יואב גרוס ב"בית ציוני אמריקה" בתל אביב. לאחר מכן, יצא במופע בימתי, "כשצביקה פגש את חנה", יחד עם השחקנית חנה לסלאו. השתתף בפסטיגל בשנת 2000 כשחקן ראשי לצד מיכל ינאי ובשנת 2001 כשחקן ראשי לצד גלית גיאת.
בשנת 2005, היה המנחה הראשי של מופע הפזמונים "שיר נולד", יחד עם תום אבני ואגם רודברג.
הדר שיחק במחזות "היי רמונה" בתיאטרון הקאמרי, ב"השקרן" בתיאטרון חיפה, במחזמר "גריז" בתפקידים הראשיים, ״עלי בבא וארבעים השודדים״ ״שלושת המוסקיטרים״ "אלאדין" ועוד. בשנת 2010 השתתף ב"לילה מטורף בפסטיגל". ב-2015 לוהק למחזמר הילדים "המכבים" שעלה בחנוכה אותה השנה, שם שיחק את אנטיוכוס. ב-2016 הנחה את חגיגות האליפות של קבוצת הכדורגל האהודה עליו הפועל באר שבע. גם את האליפות השנייה ב-2017 והשלישית ב-2018. בחנוכה 2017 החל להשתתף במחזמר "סביב העולם ב-80 יום" לצד הראל סקעת, רוני דלומי וחנה לסלאו.
בשנים האחרונות הדר מעלה מופע סטנדאפ משלו ברחבי הארץ.
בטלוויזיה.
ההופעה הטלוויזיונית הראשונה של הדר הייתה בשנת 1992 בתוכנית הנונסנס "נייס גיא" של גיא מרוז ויוני להב, ששודרה בערוץ 2 הניסיוני. הדר הופיע בתוכנית בגרסה ראשונית של דמות שלימים תהפוך ל"ז'וז'ו חלסטרה". בדמות זו הופיע כאלמוני בפינת הסטנדאפ בתוכנית "סופשבוע" בהנחיית דודו טופז בערוץ הראשון גם ב-1993. בתקופה זו השתתף במופעי בידור של קבוצה קומית בשם "הקומדי סטור", אשר התגלגלו בשנת 1994 לכדי תוכנית בידור טלוויזיונית בערוץ 2, תחת אותו שם - "הקומדי סטור" - ושודרה עד 1997. שם הוא הופיע לצדם של רובי דואניאס, אסף אשתר, איתי שגב וגיל ססובר. תוכנית זו התבססה על הומור נונסנס פרוע ופאנצ'ים מהירים. בתוכנית זו התגלה לקהל ונפתחה הקריירה הטלוויזיונית שלו. ב"קומדי סטור" גילם הדר את דמותו של ז'וז'ו חלסטרה (דמות שנוצרה עוד במופע הסטנד-אפ היחיד שלו) בפינה "החלסטרה של ז'וז'ו", שצחקה על הערס האולטימטיבי, והפכה לדמות קאלט אהובה ופופולרית בבידור הישראלי. תוכנית זו הוסיפה נדבך חדש לסלנג הישראלי. במקביל לתוכנית, הופק גם מופע בימתי שבו הופיעו בדרני התוכנית.
בשנת 1995, עזב את ה"קומדי סטור" בתום עונתה השנייה לטובת תוכנית בידור ואירוח בהנחייתו - "שישי שואו" אשר נכשלה וירדה מהמסכים לאחר חמש תוכניות בלבד.
ב-1996 הנחה את העונה השלישית של השעשועון "עשינו עסק" בערוץ 2.
החל משנת 1997 הדר היה בין יוצרי הסיטקום הפופולרי "שמש", שם הוא גם כיכב בתפקיד הראשי - אשר חלקו מבוסס על מאפיינים אמיתיים של חייו - במשך 6 עונות עד 2004, לצד גלית גיאת ואליעד נחום. "שמש", כמו "הקומדי סטור", גם הפכה לימים לסדרת קאלט אהודה על רבים; שכן מרבית צוות "הקומדי סטור" היו גם חלק מהצוות של "שמש".
ב-2001 הנחה את תוכנית הבידור ששודרה בערוץ 2 בשם "הג'וקר", אותה ערך ארז טל.
בשנת 2002 הנחה בשידורי קשת את השעשועון "לא נפסיק לשיר", שהפך בשנת 2003 לתוכנית "כוכב נולד" - תחרות כישרונות צעירים בתחום הזמר, שהיא גרסה הישראלית לתוכנית האמריקאית "אמריקן איידול". הוא המשיך להנחות את כל יתר עונות השידור של התוכנית וכן שימש בה גם כשופט עד לשנת 2012. בעקבות הצלחת "כוכב נולד", היה בין יוצרי התוכנית "נולד לרקוד", שאותה הוא הנחה במשך שלוש העונות בה שודרה.
הדר היה שותף ליצירתה ולהפקתה של סדרת הדרמה "השיר שלנו", והוא אף שיחק בה תפקיד אורח בכמה פרקים. הסדרה שודרה ב-yes, בשידורים חוזרים בערוץ 2 ומאוחר יותר גם בערוץ 24.
בשנת 2010 השתתף בדרמת המתח "בלו נטלי", ששודרה ב-yes וב"מייד אין ישראל". הדר השתתף גם בעונה השנייה של הסדרה, אשר עלתה לשידור בשנת 2013.
הדר התארח מספר פעמים בסדרה הקומית לילדים "הפיג'מות", אותה ביים חברו לימי ה"קומדי סטור" - רובי דואניאס.
בשנים 2011–2016 הנחה את התוכנית "בית ספר למוסיקה", ספין אוף ל"כוכב נולד", שנועד לגלות כישרונות צעירים בזמרה בגילאי 8–14.
בשנת 2013, אחרי עשר שנים כמנחה "כוכב נולד", הפך הדר לשופט ב"הכוכב הבא לאירוויזיון", פורמט מחודש ל"כוכב נולד", וזאת לצד רני רהב, ריטה, אייל גולן ואסי עזר כמנחה החדש. לאחר העונה הראשונה פרש הדר מהתוכנית, ובכך סיים את השתתפותו הפעילה כמנחה וכשופט בתוכנית (וגלגולה הקודם-"כוכב נולד") במשך 11 שנים. הדר נשאר מפיק שותף של התוכנית.
בשנת 2014 השתתף בעונה החמישית של תוכנית הבידור של "שידורי קשת" "מועדון לילה". הדר השתתף בפאנל הקומיקאים הקבוע של התוכנית, זאת לאחר שבמהלך העונות הקודמות השתתף בתוכנית בתפקיד אורח.