בשלב מוקדם בחודש אוגוסט, השחקנית רובי רוז לוהקה לדמותה של באטוומן עבור אירוע הקרוסאובר ובמקביל עבור סדרה פוטנציאלית נוספת ליקום החץ על דמותה. המפיקים ציינו את תשוקתה של רוז במהלך האודישן שלה, יחד עם "הילה של מגניבות, נונשלנטיות, קצת התנשאות, ביחד עם חן והתחשבות בזולת וחוש הומור, כך שזה היה די הגיוני שהיא תהיה קייט". מאוחר יותר, התברר שהשחקן טיילר הקלין ישוב לגלם את דמותו כסופרמן בכל שלושת פרקי הקרוסאובר, ושהמפיקים מחפשים שחקנית שתגלם את דמותה של לויס ליין בקרוסאובר. באמצע ספטמבר, ביטסי טולוץ' לוהקה לדמותה של לויס ליין, אשתו של סטיבן אמל, קסנדרה ג'ין אמל, לוהקה לדמותה של נורה פריז, אשתו של מיסטר פריז, ג'רמי דייוויס לוהק לדמותו של ג'ון דיגאן, האנטגוניסט הראשי של הקרוסאובר, ולה מוניקה גארט לוהק ל"תפקיד בולט" כדמותו של מאר נובו / המוניטור. במהלך הצילומים בסוף אוקטובר 2018, התברר שג'ון וסלי שיפ, שגילם את דמויותיהם של הנרי אלן וג'יי גאריק ביקום החץ, ישוב לגלם את תפקידו המקורי כבארי אלן / הפלאש מסדרת הטלוויזיה המקורית ששודרה בשנת 1990. עם סוף הצילומים בתחילת נובמבר, בוב פראזר לוהק לדמותו של רוג'ר היידן / פסיכו פייראט.
עיצוב.
במהלך אירוע הקרוסאובר, הקלין לובש גרסה שחורה של חליפתו של סופרמן במהלך גילום גרסתו האנטגוניסטית של הדמות. החליפה השחורה אותה הקלין לבש הייתה דומה לחליפה אותה סופרמן לבש לאחר ששב לתחייה באירוע הקרוסאובר "מותו של סופרמן". לעומת זאת, תלבושתו של שיפ מהסדרה משנות ה-90 שוחזרה על ידי מעצבת התלבושות של "הפלאש", קייט מיין, שהשתמשה בחליפה המקורית שלו כרפרנס. מעצבת התלבושות קולין אטווד עיצבה את תלבושתה של באטוומן.
צילומים.
הצילומים עבור פרקי הקרוסאובר החלו ב-9 באוקטובר 2018. ב-17 באוקטובר, הצילומים נערכו באותה חווה ששימשה את יוצרי הסדרה "סמולוויל" כסט עבור בית משפחת קנט והאסם שלהם. תסריטאי הסדרה "סופרגרל" כתבו את החווה של "סמולוויל" כנקודת המפגש של קארה וקלארק במהלך הקרוסאובר מכיוון שזה היה "המקום האורגני עבורם להיפגש בו" בהתחשב מה שכל דמות תתמודד איתו עם תחילת הקרוסאובר. "מתקן בריאות נפשית נטוש" בוונקובר שימש עבור סצנות שבהן בניין ארקהאם אסיילום מופיע. הסצנות בהן גות'אם סיטי ובניין "תעשיות ויין" מופיעות צולמו בשיקגו, אילינוי. הצילומים הסתיימו ב-3 בנובמבר. ג'יימס במפורד שימש כבמאי בחלק השני של הקרוסאובר (הפרק של "החץ").
שידור.
הקרוסאובר עלה לשידור בפרק של "הפלאש" ששודר ב-9 בדצמבר 2018, המשיך בפרק של "החץ" ששודר לילה למחרת, ב-10 בדצמבר והסתיים בפרק של "סופרגירל" שישודר ב-11 בדצמבר. עבור אירוע הקרוסאובר, "הפלאש", שלרוב משודרת בימי שלישי, ו"סופרגירל", שמשודרת בימי ראשון, החליפו משבצות שידור.
שיווק.
הטיזר טריילרים הראשונים עבור הקרוסאובר הופצו ב-12 בנובמבר, 13 בנובמבר וב-18 בנובמבר 2018, במהלך הפרקים השבועיים של "החץ", "הפלאש" ו"סופרגירל", בהתאמה.
יחסי ג'מייקה–ישראל
יחסי ג'מייקה–ישראל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין ג'מייקה לבין מדינת ישראל.
ישראל מיוצגת בג'מייקה על ידי קונסול כבוד בקינגסטון, כאשר שגריר ישראל ברפובליקה הדומיניקנית אמון גם על יחסי ישראל–ג'מייקה. ג'מייקה מיוצגת בישראל על ידי קונסוליה, הממוקמת בתל אביב.
היסטוריה.
תחילת היחסים בין המדינות.
לאחר שג'מייקה הכריזה על עצמאותה מהממלכה המאוחדת בשנת 1962, הודיע משרד החוץ הישראלי כי בכוונתו לפתוח בה שגרירות. היחסים בין 2 המדינות מוסדו רשמית בינואר אותה שנה.
בשנת 1963 נערך ביקור רשמי של משלחת כלכלית ישראלית בג'מייקה, ובמהלכו עסקו הצדדים בהידוק הקשרים הכלכליים בין המדינות, כן יצאה הודעה כי שר הפיתוח של ג'מייקה עתיד לבקר בישראל.
בשנת 1964 שלחה ג'מייקה נבחרת למהדורת תחרות הספורט המכביה השביעית שנערכה בישראל באצטדיון רמת גן, תל אביב.
בשיאה, מנתה הקהילה היהודית בג'מייקה כ-2,400 איש, אשר כללה בשנת 2008 כ-200 יהודים בלבד לאור עלייה לארץ ישראל לאורך השנים של חבריה.
המאה ה-21.
בזמן מבצע צוק איתן ביולי 2014, ממשלת ג'מייקה הביעה ביקורת על התקפות ישראל ברצועת עזה.
בינואר 2017, נערך הביקור הראשון אי פעם של ראש ממשלת ג'מייקה בישראל. במהלך ביקור זה, ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, הודה למקבילו, אנדרו הולנס, על בחירתה של ג'מייקה להיעדר מההצבעה על החלטת אונסקו, שלפיה אין לישראל קשר היסטורי עם הר הבית. במהלך הביקור הביע ראש ממשלת ג'מייקה את הערכתו להתקדמותה של ישראל בתחומי הטכנולוגיה, אבטחת מידע, חקלאות ותחומים נוספים, וכמו כן נדונו אפשרויות לשיתוף פעולה בנושאי מים, חקלאות וביטחון פנים. כביטוי לכך, נערך סיור למשלחת הג'מייקנית במתקני המים בירושלים, תואר בפניהם משק המים בישראל, ומכך הובע רצון לשיתוף פעולה לשדרוג מערכת המים בבירה קינגסטון.
בדצמבר 2017, ג'מייקה נכללה בין 35 המדינות שנמנעו בהחלטה שאומצה על ידי העצרת הכללית של האו"ם בגנות הכרת ארצות הברית בירושלים כבירת ישראל. ב-4 ביולי באותה שנה, ג'מייקה, לצד בורקינה פאסו והפיליפינים, התנגדה להצעה שאישרה ועדת המורשת של אונסק"ו אשר נוסחה על ידי מדינות ערב הקובעת שישראל אינה הריבון בירושלים ומגנה את ישראל על החפירות הארכאולוגיות בעיר העתיקה.
בספטמבר 2018 אנדרו הולנס שב על רצונו לשתף פעולה עם ישראל בתחום אבטחת המידע, והגדיר את ישראל כאחת המדינות המובילות בתחום זה.
יחסי ישראל ג'מייקה
שמעון קורניצר
שמעון קורניצר (נולד ב-28 בנובמבר 1952) הוא דוקטור לפסיכולוגיה, פסיכולוג קליני ורפואי ישראלי. בעבר כיהן כיושב ראש הוועדה המקצועית לפסיכולוגיה קלינית מטעם משרד הבריאות וכיו"ר האיגוד הישראלי לפסיכותרפיה. משמש מדריך מקצועי ומרצה מן החוץ בחוג לפסיכיאטריה בבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב, ומרכז אקדמי של הלימודים המתקדמים בפסיכותרפיה בתוכנית ללימודי תעודה בפסיכותרפיה, בפקולטה ללימודי רווחה ובריאות באוניברסיטת חיפה.
ביוגרפיה.
קורניצר נולד בתל אביב. למד לתואר ראשון בפסיכולוגיה ובפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב, לתואר מוסמך במדעים (MSc) בפסיכולוגיה קלינית באוניברסיטת סן פרנסיסקו ולימודי דוקטורט ב-UCLA, שניהם בקליפורניה. במסגרת לימודיו השלים את הסמכתו כפסיכולוג קליני ורפואי מטעם משרד הבריאות ומועצת הפסיכולוגים וכמדריך בפסיכותרפיה מטעם משרד הבריאות.
עם שובו לישראל סיים התמחות בפסיכולוגיה קלינית, במהלכה עסק בטיפול במבוגרים ונוער עם הפרעות נפשיות (בעיקר הפרעת אישיות גבולית), במרכז לבריאות הנפש שלוותה. בהמשך שימש כמדריך ויועץ לצוותים רב-מקצועיים במרכזים לבריאות הנפש, ביניהם "לב השרון" ו"חוף הכרמל", ובמרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר. במסגרות אלה העלה לראשונה את הדרישה להתייחס להשפעה המתמשכת של "העברה נגדית" מצד הצוות הרב-מקצועי על תפקודו והחלמתו של המטופל הגבולי המאושפז.
בשנת 1990 היה מיוזמי התוכנית ללימוד אנליזה קבוצתית בשיתוף המכון לאנליזה קבוצתית בלונדון - IGA, שהובילה להקמת קורס דיפלומה באנליזה קבוצתית, ומאוחר יותר לכינון המכון הישראלי לאנליזה קבוצתית.
קורניצר שימש כמרצה מן החוץ בחוג למדעי התנהגות בבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב והקים וניהל את המרפאה לטיפול באמצעות אמנויות במכללת בית ברל ברמת השרון. בהמשך, שימש כמדריך בחוג לפסיכיאטריה בבית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב, ועמד בראש תוכנית לימודי המשך דו-שנתית ללימודים מתקדמים בפסיכותרפיה פסיכואנליטית בגישה התייחסותית באוניברסיטת חיפה. כיום הוא מרכז אקדמי של התוכנית ללימודים מתקדמים בפסיכותרפיה בפקולטה ללימודי רווחה ובריאות, באוניברסיטת חיפה. בשנים האחרונות הוא מרצה אורח במחלקה לפסיכולוגיה באוניברסיטת טורינו שבאיטליה.
פעילות ציבורית.
בשנת 1993 נבחר ליו"ר התוכנית לדיפלומה באנליזה קבוצתית במכון האנליטי-קבוצתי בישראל. בשנת 1996 מונה ליו"ר ועדת ההשתלמויות של האיגוד הישראלי לפסיכותרפיה, ובשנת 1999 נבחר ליו"ר האיגוד הישראלי לפסיכותרפיה. במסגרת תפקידו יזם כנס בינלאומי על משנתו של שנדור פרנצי. הכנס הניח את היסודות להכרה רחבה של הגישה ההתייחסותית לטיפול בקרב אנשי מקצוע העוסקים בפסיכותרפיה בישראל. קורניצר ראה בגישה ההתייחסותית לטיפול נפשי אלטרנטיבה פורצת דרך לגישה הטיפולית הפסיכואנליטית הקלאסית. מכיוון שכך, יזם מפגשים של אנשי מקצוע מתחום הטיפול בארץ עם אנשי מקצוע מובילים מחו"ל בתחום הגישה הטיפולית ההתייחסותית, וביניהם, ג'סיקה בנג'מין, רוברט סטולורו, לואיס ארון, סטיבן מיטשל ואחרים.
קורניצר כתב טור שבועי במוסף "הארץ" תחת הכותרת 'משפחה', שעסק בתפקוד התא המשפחתי והקשרו לאקטואליה. כמו כן, התבטא בין השאר בנושא הסכסוך הישראלי-פלסטיני וטען שילדים בשני העמים גדלים עם עיוות רגשי, "שמשפיע על היכולות החברתיות והאקדמיות שלהם ועל בגרותם המוסרית", וששיעור האלימות בישראל גבוה יותר מאשר בארצות מערביות אחרות.
בוועדה המקצועית מטעם משרד הבריאות.
בשנת 2011 נבחר קורניצר לכהן בתפקיד יו"ר הוועדה המקצועית לפסיכולוגיה קלינית מטעם משרד הבריאות. הוועדה בחנה וקידמה רפורמות משמעותיות בשלבי ההכשרה של הפסיכולוג הקליני, הן בתוכניות הלימוד האקדמיות, הן במערך ההתמחויות, והן בטיפול ובפסיכודיאגנוסטיקה, דבר שהביא לשינוי משמעותי בהכשרת הפסיכולוגים הקליניים בישראל. קורניצר עמד בראש הוועדה המקצועית הקלינית בין השנים 2011 ו-2017, וקרא לסטנדרטיזציה של תהליך ההכשרה וההתמחות באקדמיה ובשדה, ולשיתוף פעולה מחודש בין האקדמיה לשדה.