בית אהמן הוא מבנה טמפלרי במושבה הגרמנית של ירושלים, ברחוב דרך בית לחם 22, אשר נבנה על ידי האדריכל פרידריך אהמן (Ahmann) בשנת 1905. אדריכל זה היה מאדריכלי בניין אוגוסטה ויקטוריה שעל הר הצופים, ובביתו, כמו במבנה אוגוסטה ויקטוריה, שילב אהמן מאפיינים של הסגנון הגרמני האופייני לאותה תקופה - סגנון היוגנדשטיל. מגדל פינה הבנוי בסגנון ניאו רומנסקי משמש חדר אורחים בקומת הקרקע. מגדל זה אינו אופייני לאדריכלות הטמפלרית, אולם במרכז חזית הבנייה גמלון אופייני לבניה הטמפלרית.
המבנה שופץ בשנת 1987, ונוסף לו אגף אחורי על פי תכנון של האדריכל הלל שוקן.
מולל
שבר מולי
שבר מולרי
הכהן הגדול
קבר זכריה
קבר זכריה הוא שמה של מצבה מונוליטית משלהי התקופה ההלניסטית בארץ ישראל המהווה חלק מקבוצת מבני קבורה מפוארים הניצבים בנחל קדרון, למזרחה של העיר העתיקה והר הבית ולמרגלות הר הזיתים. קבר זכריה ניצב בסמוך לקבר בני חזיר, ובמרחק מה מיד אבשלום.
הקבר מוכר בזכות גג הפירמידה שבראשה. גוף המצבה מעוטר בכותרות חצובות בסגנון הסדר האיוני, שהיה אופייני בארץ ישראל במאה הראשונה לפני הספירה. בוני המצבה הושפעו מן האדריכלות המצרית והיוונית בתקופתם.
מאפייני המבנה.
הקבר, החצוב כולו מתוך הסלע, בנוי כקוביית אבן שלצידיה דבוקים פילסטרים יוניים שעל ראשה גג פירמידלי, וכרכוב מצרי התחום ביניהם. תוכנית המצבה דומה ביותר לקבר בת פרעה, אלא שבעוד קבר בת פרעה הוא חלול, כדי להשאיר מקום לקבורת הנפטר, קבר זכריה הוא אטום, ולמעשה אינו קבר, כי אם "נפש".
הבדל נוסף הוא השפעת הארכיטקטורה היוונית, המתבטא בפילסטרים, העשויים בסגנון האיוני, בווריאציה ירושלמית. חזיתה המערבית של המצבה פונה כלפי חוץ אל הנחל ואל הר הבית, ושלוש החזיתות האחרות ניצבות בתוך חצר שנוצרה על ידי חציבת המצוק שסביבן. בצידה של החצר, מספר מדרגות המובילות לפתח צדדי של קבר בני חזיר. חציבת המצבה לא הושלמה, והדבר ניכר בחוסר הסימטריות שבעיטוריה, שבמקומות מסוימים סותתו בדקדקנות, ובצד המקביל, פני הסלע הוחלקו.
קבר או נפש.
כנזכר לעיל, קבר זכריה אטום, ללא מקום בו ניתן להעמיד את מיטתו של הנקבר. משכך, הרי שהוא אינו קבר, אלא "נפש" - מצבת זיכרון, הניצבת בסמוך לקבר. מצבות כאלו היו מקובלות בקברים מפוארים בני התקופה, והמילה "נפש" במשמעות מצבה ידועה מכתובות עבריות, נבטיות ובעוד מעמי האזור.
מכאן, השאלה המתבקשת היא שאם לפנינו נפש - היכן הקבר שאליו היא מתייחסת?
חוקרים שונים העלו הצעות שונות - הצעה אחת סבורה שקבר זכריה הוא הנפש של קבר בני חזיר הסמוך, שנחצב כדי להחליף את הנפש המקורית. הצעה שנייה צודדה בכך שמדובר בנפש שקברהּ מעולם לא נחצב בשל מאורע כלשהו, שמא פרוץ המרד הגדול ותוצאותיו הרות האסון. הדעה שסברה כי מערת הקבורה טמונה תחת העפר הרב שמכסה את סביבות המצבה הופרכה כאשר העפר פונה בשנת 1960.
בעל הקבר.
מסורת עממית מייחסת את המצבה כ"קברו" של זכריה בן יהוידע הכהן, שפעל בתקופת בית ראשון בימי המלך יואש, והומת באכזריות בידי עם ישראל בבית המקדש:
סגנון המצבה מלמד כי נבנתה בשלהי התקופה ההלניסטית בארץ ישראל, ולכן יש לפקפק ביחוסה לזכריה הכהן, שפעל בתקופת בית ראשון.
הנוסע מבורדו שביקר בירושלים בשנת 333, מייחס את הקבר דווקא לנביא ישעיה.
בשנת 1961 חפרה במקום משלחת ארכאולוגית בראשותו של הוורד סטצ'בורי (Howard Stutchbury) ופינו מהמקום את כל הקברים והמצבות.
ישנה השערה הסבורה כי בקבר זכריה נטמנו מחדש עצמותיו של עוזיהו מלך יהודה, לאחר שהועברו מקברם המקורי במאה הראשונה לספירה, כפי שאנו למדים מדברי הכתובת "ציון עוזיה". ההשערה מסתמכת על דברי בנימין מטודלה בספר מסעותיו, על דברי יהודה בן אליהו הדסי בחיבורו אשכול הכופר ועל תעודה מצפת של תלמידי הגר"א משנת 1810.
הקבר כאתר קדוש.
ברבות השנים החלו יהודי ירושלים לקבור את מתיהם בקרבת הקבר המקודש. בתחילה, נקברו המתים למולו, ובשנת 1729 נטמן הנפטר הראשון בתוך חצר הקבר.
חלקת קבר זו, הסמוכה לנביא זכריה, הוקרה במיוחד על ידי בני העיר, ובין הקבורים שם בשורה א' ניתן היה למצוא את קברו של אברהם שלמה זלמן צורף, מחדש היישוב האשכנזי בירושלים; את רבי משה בידרמן, האדמו"ר מלעלוב. בשורה ב' ניתן למצוא את קברו של ר' מרדכי מינסקר מגזע הש"ך ואת קברה של אשתו מלכה. אשר לייב בריסק (מחבר החוברת "חלקת מחוקק") החל במלאכת מיפוי בית הקברות בהר הזיתים ומנה 87 קברים בתוך החצר ועוד כ-200 מחוצה לה.
על פי מדרש חכמים, זכריה נהרג ביום כיפור, לכן יש הנוהגים לפקוד את קברו בערב יום כיפור.
בית בוירלה
בית בוירלה הוא בניין טמפלרי הממוקם במושבה הגרמנית בירושלים, ברחוב לויד ג'ורג' 6.
היסטוריה.
המבנה תוכנן על ידי האדריכל הטמפלרי גוטלוב בוירלה, בסוף המאה ה-19. מבנה זה שונה מהמבנים הטמפלרים האחרים במושבה הגרמנית. למבנה סדרת קשתות הנותנות למבנה צביון מזרחי והוא נעדר הגמלון האופייני לאדריכלות הטמפלרית.
מאפיין שונה נוסף של המבנה הוא החלונות העגולים. חלונות אלה מצויים בבנייה הטמפלרית רק בגמלון או מתחתיו, ואילו במבנה זה הם מצויים בקירות המבנה.
במבנה התגורר בנו של בוירלה - גוטלוב בוירלה הבן, אשר היה הבעלים של קולנוע אוריינט הסמוך לו (כיום קולנוע סמדר).
גוש שלום
גוש שלום היא תנועת שמאל רדיקלי ישראלית. התנועה הוקמה ב-1993 על ידי אורי אבנרי, בעקבות אכזבתו מתנועות השמאל הוותיקות כגון שלום עכשיו, שלא היו רדיקליות מספיק לטעמו מול ממשלת רבין. דובר התנועה הוא אדם קלר.
התנועה תומכת בסרבנות ומכירה באופן עקרוני בזכות השיבה של הפליטים הפלסטינים, שיחזרו לתחומי מדינת ישראל במכסות שנתיות שייקבעו בהסכמה.
מטרות ועקרונות.
המטרה העיקרית של התנועה היא להשפיע על דעת הקהל הישראלית ולהובילה לשלום ולפיוס עם הפלסטינים על בסיס העקרונות הבאים:
התנועה סבורה כי מדינת ישראל מבצעת בשטחים פשעי מלחמה יומיומיים ותומכת בהקשר זה בסרבנות. התנועה מתנגדת לתוואי גדר ההפרדה, משום שהגדר נבנית מעבר לקו הירוק, וטוענת שהגדר אינה גדר ביטחונית אלא פוליטית.
פעולות.
במשך זמן רב מפרסמת "גוש שלום" מדי יום שישי מודעה בפורמט קבוע בעמוד השני של העיתון "הארץ", ובה הצהרה פוליטית מענייני השעה. דוגמה לכך היא מודעת האבל על מותו של יאסר ערפאת. באתר האינטרנט שלו מכריז גוש שלום כי היה הגוף הישראלי היחידי שפרסם הודעה על השתתפותו בצער העם הפלסטיני על מותו של "אבי האומה". במאמר שפרסם אבנרי הסביר את כי הערכתו ליאסר ערפאת נובעת בין היתר מהעובדה שערפאת הסכים לוותר על 78% ממה שנחשב בעיני הפלסטינים כפלסטין ההיסטורית, היה הראשון שהסכים להקמת מדינה פלסטינית לצד מדינת ישראל ומסיבות נוספות.
התנועה מפעילה אתר אינטרנט הכולל מאמרים והבעות עמדה, דיווחים ותמונות מהשטח, פרסומים שונים של התנועה ומסמכי הסברה בנוגע לסכסוך הישראלי-פלסטיני. אחד מהפרסומים הללו כולל את חוברת "אמת מול אמת" המציגה את הנרטיב הישראלי ואת הנרטיב הפלסטיני של הסכסוך, זאת מתוך אמונה שעל שני הצדדים בסכסוך מוטלת החובה להכיר ולהבין את הנרטיב של משנהו.
פעילי גוש שלום מרבים לקחת חלק בהפגנות במקומות שבהן מוקמת גדר ההפרדה, באזורי בנייה בהתנחלויות וליד כפרים פלסטינים. התנועה מרבה לשתף פעולה עם תנועות שמאל רדיקלי אחרות, כגון: ISM, אנרכיסטים נגד הגדר, זוכרות ועוד. בין השאר הפגינו פעילי גוש שלום נגד הגדר ביחד עם פעילי חמאס, ואורי אבנרי ציין שהוא "...רואה בכך סימן נוסף לכך שניתן לכלול את תנועת חמאס במשא-ומתן לשלום עם ישראל ולהשיג את תמיכתה בהסכם-השלום שייחתם."
אחת מפעולותיה השנויות במחלוקת היא תמיכה ויזום של חרמות על גופים ישראליים וקריאה לחרם על מוצרי ההתנחלויות. בנוסף תמכה התנועה בהחרמת חברת קטרפילר המוכרת דחפורי D9 לישראל ואף הצדיקה את החרם האקדמי (שבוטל לבסוף, ראו פרשת אילן פפה) נגד אוניברסיטת בר-אילן עקב תמיכתה באוניברסיטת אריאל בשומרון.
בית ברוילה
מנזר האחיות הבורומאיות
מנזר האחיות הבורומאיות מצוי ברחוב לויד ג'ורג' 12 במושבה הגרמנית וגם מדרך בית לחם בירושלים, שייך למסדר הגרמני - קתולי של האחיות הבורומאיות.
מסדר נוצרי-קתולי זה נקרא על שם הקרדינל הקתולי קארלו בורומאו, שהוכרז כקדוש, שייסד במאה ה-16 את מסדר האחיות אשר טיפלו בחולי דבר. כיום המבנה משמש כבית ספר ופנימייה.
מבנה זה נבנה בשני שלבים: האגף הראשון נבנה בין השנים 1903–1905, ואגף השני בשנת 1935.
בשלהי המנדט הבריטי, התגורר במקום במשך כשנה יו"ר הוועדה הקרואה של העיר, ריצ'רד מסי גרייבס. בשל נסיבות ביטחוניות, חלק מישיבות המועצה נערכו במנזר ולא בעירייה.
שער שכם
שער שכם (בערבית: باب العامود, תעתיק: "באב אל-עאמוד") נחשב לשער היפה והמפואר בשערי חומת ירושלים העות'מאנית. השער נבנה בתקופה העות'מאנית בהוראת הסולטאן סולימאן המפואר בשנת 1538.
השער נקרא בעברית "שער שכם" משום שממנו יצאה הדרך צפונה, לעבר שכם. ברוב השפות האחרות הוא נקרא "שער דמשק" (Damascus Gate), מאותה סיבה: הדרך צפונה הובילה בהמשך לעבר העיר דמשק. בערבית הוא נקרא "באב אל-עאמוד" (שער העמוד) על שם העמוד שניצב בעבר בכיכר השער.
בסמוך לשער (בין חומות העיר העתיקה) שוכן מוזיאון הכיכר הרומית, וממזרח לו (מחוץ לחומות) נמצאת מערת צדקיהו.
היסטוריה.
מבנים קודמים.
שער שכם העות'מאני נבנה על גבי חורבות קדומות. מתחתיו נמצאים רבדים אחדים של מבנים קדומים.