הנסיך היסאהיטו הוא הראשון מבני המשפחה הקיסרית שאינו הולך לבית הספר של האצולה, הגאקושין. הוא מתחנך בבית הספר היסודי של אוניברסיטת אוצ'אנומיזו בטוקיו.
ארטמיס 2
ארטמיס 2 (באנגלית: Artemis 2) היא טיסת הניסוי המאוישת הראשונה של החללית אוריון, המפותחת על ידי נאס"א. במשימה זו תשוגר החללית באמצעות משגר העתיד של נאס"א, SLS, המצוי כעת בפיתוח ותטוס אל הירח כחלק מתוכנית ארטמיס - תבצע מספר הקפות סביבו ותשוב לכדור הארץ. מועד השיגור המתוכנן - 2023.
הולטאון
הולטאון (באנגלית: Holetown, לשעבר סנט ג'יימס טאון) היא עיירה קטנה במחוז סנט ג'יימס שבברבדוס. העיירה שוכנת על חופו המערבי של האי.
היסטוריה.
ב-1625 היה המקום בו שוכנת הולטאון מקום תחילתה של התביעה האנגלית על הבעלות על ברבדוס. זאת למרות שחמש שנים קודם לכן עגנה בה ספינה אנגלית כדי להצטייד במים. המשלחת שהגיעה למקום סטתה מנתיבה בדרכה מדרום אמריקה לאנגליה ונצלה את ההזדמנות כדי לתבוע בעלות בשמה של ממלכת אנגליה.
ב-17 בפברואר 1627 נחת במקום קפטן הנרי פאול, יחד עם נותן החסות למסעו, הסוחר האנגלי ממוצא הולנדי, ויליאם קורטן, חמישים מתיישבים ועשרה עבדים אפריקאים. באופן אירוני, על האנדרטה המנציחה את הנחיתה, מצוין התאריך 1605. מאז 1977 נהוג בעיירה חג המציין את אירוע הנחיתה.
עד 1629 הייתה הולטאון היישוב היחיד בברבדוס ובה הוקמו המטעים הראשונים, הביצורים הראשונים, בית המשפט הראשון ובית המושל הראשון. העיירה הייתה גם חלק מרשת הסחר הטרנסאטלנטי עם בריסטול, לונדון ובוסטון, למרות שהסחר עם בוסטון היה למעשה לא חוקי. כאשר קיבל הלורד קרלייל את השליטה על ברבדוס כשטח חסות של הכתר, הוא החליט להקים יישוב חדש בחלקו הדרומי של האי וייסד את ברידג'טאון, בירת ברבדוס כיום. ב-1628 הוקמה בהולטאון כנסיית סנט ג'יימס, הקיימת עד היום והיא הכנסייה העתיקה ביותר באי.
אוניברסיטת מקגיל במונטריאול, קנדה, מפעילה בהולטאון מכון מחקר העוסק בתחומי הביולוגיה הימית ולימודי סביבה.
אנג'י דיקנסון
אנג'י דיקנסון (באנגלית: Angie Dickinson; נולדה ב-30 בספטמבר 1931) היא שחקנית אמריקאית זוכת פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה לשנת 1974 על תפקידה בסדרת המשטרה "אשת משטרה".
דיקנסון היא כוכבת הסרטים "ריו בראבו", "האחד עשר של דני אושן", "קפטן ניומן" ו"לבוש לרצח".
ביוגרפיה.
דיקנסון נולדה בשם אנג'לינה בראון בעיר קולם שבדקוטה הצפונית למשפחה ממוצא גרמני קתולי. בתם של פרדריקה ולאו הנרי בראון שהיה עורך העיתון המקומי בעיר. היא גדלה בעיר ברבנק שבקליפורניה ולמדה ב"מכללה הקהילתית גלנדייל". דיקנסון היא בעלת תואר בעסקים מהמכללה הקתולית הפרטית "מכללת הלב הטהור" שבלוס אנג'לס.
שינתה את שמה לאנג'י דיקנסון לאחר שנישאה בשנת 1952 לשחקן הפוטבול ג'ין דיקנסון.
קריירת משחק.
קולנוע.
דיקנסון החלה את הקריירה הקולנועית שלה בשנות ה-50 במערבון "Gun the Man Down" בהפקתו של ג'ון ויין ובסרט המלחמה של סמואל פולר "שער סין".
היא התגלתה לראשונה במערבון "ריו בראבו" של הווארד הוקס בתפקיד האישה המסתורית "נוצות" ובסרט הפשע של לואיס מיילסטון "האחד עשר של דני אושן" בתפקיד ביאטריס אשתו של דני אושן (פרנק סינטרה).
דיקנסון זכתה למעמד של שחקנית מוערכת בתעשיית הסרטים במהלך שנות ה-60 בזכות תפקידיה בדרמה הקומית "קפטן ניומן", בתור הרופאה הצבאית לוטננט פרנסי קורם, בדרמה של ארתור פן, "המרדף", בתור רובי אשתו של השריף קאלדר (מרלון ברנדו), בסרט המלחמה "הטל צל ענק" בתור אמה, אשתו האלוף דוד מרכוס (קירק דאגלס) ולצידו של הכוכב לי מרווין, בסרטי הפשע "הרוצחים " של דון סיגל, בתור שילה פאר האישה של ג'וני נורת' (ג'ון קסאווטס) ו"טווח אפס" של ג'ון בורמן.
לאחר מספר שנים בהן התמקדה בקריירת טלוויזיה חזרה דיקנסון בשנת 1980 לתעשיית הקולנוע לאחר שנבחרה על ידי הבמאי בריאן דה פלמה לאחד מהתפקידים הראשיים במותחן "לבוש לרצח". דיקנסון הופיעה בסרט בתפקיד עקרת הבית קייט מילר לצידו של מייקל קיין וזכתה על הופעתה בפרס סאטורן לשחקנית הטובה ביותר. מבקרי הקולנוע ציינו את המעבר שעשתה דיקנסון מכוכבנית לגיטימית בצעירותה לסמל מין בבגרותה.
דיקנסון הופיעה בשנות ה-90 בקומדיות "סברינה" של סידני פולאק בתפקיד אינגריד טייסון אמו החורגת של דייוויד לארבי (גרג קיניר) ו"גם לבוקרות יש רגעים קודרים" של גאס ואן סנט.
בשנת 2000 השתתפה דיקנסון בדרמה "תעביר את זה הלאה" בתפקיד גרייס אמה של האם החד הורית ארליין מק'קיני (הלן האנט).
בשנת 2001 השתתפה בתפקיד קטן בשובר הקופות המצליח "אושן 11", דיקנסון הייתה לשחקנית היחידה שהופיעה בסרט זה וגם בעיבוד הקודם "האחד עשר של דני אושן".
טלוויזיה.
דיקנסון החלה את קריירת המשחק שלה כשחקנית אורחת בטלוויזיה. היא התפרסמה ככוכבת טלוויזיה מוערכת לאורך שנות ה-70 בזכות משחקה בתור שוטרת משטרת לוס אנג'לס, סמלת סוזן "פפר" אנדרסון, בסדרת הדרמה "אשת משטרה". הסדרה הייתה להצלחה בארצות הברית ובעולם ועל תפקידה בסדרה זכתה דיקנסון בשנת 1974 בפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה.
חיים אישיים.
לדיקנסון נולדה בת אחת, ניקי, מנישואיה השניים למוזיקאי ברט בכרך. התינוקת של דיקנסון נולדה 3 חודשים לפני הזמן והיא סבלה מבעיות רפואיות כרוניות, היא אובחנה לאחר זמן מה כחולת תסמונת אספרגר. בשנת 2007 התאבדה בתה ניקי בחניקה בדירתה בדרום קרוליינה.
גיאורג פון הרטלינג
מאיר בוכמן
מאיר בוכמן (נולד ב-15 בדצמבר 1938) הוא אדריכל ומתכנן ערים ישראלי.
ביוגרפיה.
מאיר בוכמן נולד בתל אביב. את לימודיו התיכוניים סיים בגימנסיה העברית "הרצליה". ב-1956 התגייס לצה"ל ושירת כלוחם בגולני את שירות המילואים סיים כמפקד ביחידת ההנדסה של פיקוד העורף. מנעוריו עסק באמנויות הציור והצילום, התעמק במוזיקה והתעניין בספרות. נישא בשנת 1966 והתאלמן ב-2007. לו שתי בנות, מעצבת ופסיכולוגית. בת זוגו היא פרופ' אהובה בלקין.
קריירה.
בוכמן השלים לימודי אדריכלות בטכניון. במסגרת לימודיו השתלם במשרד האדריכלים "ACP" בפריז, בשנת 1964, הוזמן בוכמן לעבוד במשרדיהם של האדריכלים רם כרמי ולאחר מכן יעקב יער. בשנת 1970 הקים משרד אדריכלים אותו חלק עד שנת 1973 עם האדריכל יאיר גור, כשבע עשרה שנה פעל באורח עצמאי, ומ-1987 חבר לאדריכל ספי גולדנברג בשותפות שנמשכה למעלה משני עשורים. עבודות התכנון שנעשו על ידיו במהלך השנים, כוללות בעיקר תכנון מרחבים ציבוריים וסביבות מגורים תוך מתן דגש על האדם בסביבה ואינטראקציה אנושית.
במסגרת עבודתו זכה בתחרויות אדריכליות רבות והפרויקטים שתכנן פורסמו במאמרים בעיתונות מקצועית בארץ ובעולם ועוטרו בפרסים רבים כמו: המרכז לשרות הקשיש בעפולה עם יאיר גור, רובע מגורים חדש באילת, תכנון המרכז העירוני וקריית החינוך באלעד, בית המשפט העליון ירושלים, בנין מרכז הבניה, המוזיאון הטכנולוגי - חיפה, בנין עיריית אשקלון, מרכז התרבות ואולם מופעים בלוד, בנין משרד החוץ בירושלים, מרכז יזרעאליה בחיפה, מתחם הסנט באוניברסיטת תל אביב, פרסי "תל אביב הצעירה" מטעם התאחדות הקבלנים, פרס א"י יפה על תכנון היישוב כוכב יאיר ועוד.
פעילות ציבורית.
משנות השבעים המוקדמות היה בוכמן פעיל באגודת האינג'ינרים והארכיטקטים, והוא ממייסדי כתב העת של אגודת הארכיטקטים א א וחבר במערכת הירחון. שנים רבות היה חבר ושופט בוועדת התחרויות האדריכליות של ארכיון אדריכלות ישראל, ארגן סימפוזיונים לדיונים בנושאי אדריכלות ושותף להם.
בשנים 1981-1987 היה חבר סגל הוראה בפקולטה לאדריכלות ובנין ערים בטכניון כמנחה לתכנון אורבני. בוכמן העמיד תלמידים רבים כמנחה במחלקות ללימודי ארכיטקטורה במוסדות להשכלה גבוהה וכשופט עבודות תלמידים. במשרדו המשמש שנים רבות בית אולפנה וחממה לאדריכלות על כל ענפיה, השתלמו עד היום אדריכלים צעירים, רבים מהם הפכו עצמאיים וקנו להם שם.
פרויקטים בולטים.
בשנת 1978, תכנן את פרויקט מגדלי חוף הכרמל בחוף כיאט בחיפה. פרויקט שנוי במחלוקת בו תכננו שישה מגדלי ענק על חוף הים (נכון לשנת 2020 רק שניים מששת המגדלים נבנו).
בשנת 1980 הוזמן בוכמן לתכנן את היישוב החדש כוכב יאיר כפרבר גנים בעל אופי כפרי, ונפלה לידו ההזדמנות ליישם את משנתו התכנונית ביישוב קהילתי גדול, המונה כ-1000 משפחות. כאן תכנן, בשיתוף התושבים, נופי מגורים חדשניים המתמזגים בנוף הגבעות המייחד את המקום ומתאימים לאוכלוסיות עבורן נוצר. התכנון כלל מרכזי ציבור ומסחר. שדרות ירוקות המיועדות להולכי רגל ולרוכבי אופניים מקשרות בין מוקדים ציבוריים אלו לבין אזורי המגורים ומאפשרות מפגש בין התושבים. היישוב כוכב יאיר הפך הדוגמה המקיפה ביותר בישראל לסוג זה של ישוב, ותושביו דורגו במשאל דעת קהל ארצי כתושבים המרוצים ביותר מהתכנון של יישובם ותרומתו לאיכות חייהם.
פיתוח רעיונות לתכנון יישוב המשתלב בנוף הטבעי תוך דגש על הפן הצורני והסגנוני, באו לידי ביטוי בתכנון שעשה בוכמן בשנת 1985 ליישוב הקהילתי רעות, שנועד לאנשי צבא הקבע ולכוחות הביטחון בניהול צוות של ח"א. התכנון כלל התווית ככרות ורחבות השזורים זה בזה, מתחמים לפעילות קהילתית-חברתית וחינוכית ואזורים מקורים המהווים הד לנוף המקיף את היישוב.
בשנות ה-90 המוקדמות תכנן את השכונה הנושאת את שמו, "שכונת בוכמן" כחלק מהתכנון לעיר מודיעין שתכנן האדריכל משה ספדיה.