תנא נוסף הנושא שם זה היה מהמאה ה-2 בן הדור השלישי לתנאים שהתגורר תחילה באלכסנדריה ומאוחר יותר עבר ליהודה והיה פעיל בקרב חכמי יבנה. היה תלמידו של רבי עקיבא ומצוטט כ'דנין לפני חכמים', לצד בן עזאי, בן זומא וחנניה בן חכינאי (). רק הלכה אחת מוזכרת בשמו, המובאת מספר פעמים בתלמוד בבלי ונוגעת לעבודת המקדש ביום כיפור, היא אומרת כי כלומר אין דין דחייה בשעירי יום כיפור, וגם כשמת השעיר המשתלח קונים אחר בשוק, ועדין אפשר להשתמש בדם השעיר השני. הוא היה פעיל כמה דורות לאחר חנן המצרי הראשון.
גשם של פלאפל
גשם של פלאפל (באנגלית: Cloudy with a Chance of Meatballs, תרגום מילולי: מעונן עם סיכוי לכדורי בשר) הוא סרט אנימציה ממוחשבת שיצא בשנת 2009. הסרט מבוסס על ספר בעל שם זהה.
עלילה.
הסרט מספר על בחור בשם פלינט לוקווד שכבר מגיל צעיר רוצה להמציא המצאה שתשנה את פני היקום אך נכשל בכל ניסיון. אמו נפטרה כשהוא היה בן 10 ואביו טים עוסק במכירת סרדינים, הייצוא העיקרי של האי הקטן שמורת הבולע. יום אחד פלינט ממציא מכונה שממירה מים לאוכל, ששמה FLDSMDFR. פלינט מנסה להפעיל אותה בטקס מיוחד בו משתתפת כל העיירה ונחנך פארק הסרדינים אך נכשל, והורס למגישת התחזית המתלמדת סאם ספארקס שמשדרת את הטקס ובאה מניו יורק כטובה לראש העיר. בעקבות תקלה המכונה עפה לשמיים ונשארת שם, ופועלת על ידי זה שהיא שואבת מים מהעננים. אוכל מתחיל ליפול מהשמיים ותושבי העיירה מאושרים ומתחילים לבקש יותר, דבר שגורם למכונה להיות מסוכנת יותר ויותר, ונגרמת השמנת יתר לאנשים וכולל לראש העיר שדורש מפלינט עוד אוכל וכך גורם למכונה להוציא אוכל יותר ויותר גדול, מה שמפחיד את פלינט, שחושש מההרס של המכונה. כשפלינט נסה לעצור את המכונה בגלל כל הבעיות, ראש העיר זורק צנונית על המכונה, וכך גורם לביטול העצירה. בעקבות הקרינה מהמכונה האוכל גדל לממדים מפלצתיים ומתקיף את העיירה. יחד עם חברתו החזאית סאם וקוף המחמד שלו סטיב, הם עפים אל הכוכב שמפיל את האוכל ופלינט משמיד את הכוכב באמצעות ספריי נעליים מיוחד שהמציא, מציל את העולם וזוכה באהדת כל אזרחי העיר.
רוטגר האוור
רוטגר אולסן האוור (בהולנדית: Rutger Oelsen Hauer, נהגה "רוטחר"; 23 בינואר 1944 – 19 ביולי 2019) היה שחקן קולנוע הולנדי זוכה פרס גלובוס הזהב לשנת 1987 על הופעתו בסרט "הבריחה מסוביבור". התפרסם ככוכב קולנוע בזכות הופעותיו בסרטים "בלייד ראנר", "עיר החטאים" ו"הטרמפיסט".
ביוגרפיה.
האוור נולד בעיירה ברוקלן שבהולנד לזוג מורי דרמה ארנד וטנוקה האוור. גדל באמסטרדם והתפרנס כחשמלאי וממכירת שטיחים בזמן שלקח שיעורי משחק. שירת למשך תקופה קצרה בחיל הים ההולנדי.
קריירת משחק.
החל את דרכו בסדרה של פול ורהובן "פלוריס" שזכתה לפופולריות רבה בהולנד.
ורהובן שגילה עניין רב בהאוור אימץ אותו ככוכב גם בסרטיו ההולנדים המוערכים "תשוקה אובססיבית" בתור הפסל אריק וונק, "חייל באורנג'" בתור הסטודנט אריק לנסהוף המורד בכיבוש הנאצי ו"קייטי טיפל".
ב-1981 התפרסם לראשונה בתפקיד הוליוודי לצידו של סילבסטר סטאלון בסרט הפעולה "מרדף אל תוך הלילה".
ב-1982 הופיע האוור ביצירתו הבדיונית של רידלי סקוט "בלייד ראנר" בתפקיד הנבל רוי באטי מנהיג הרפליקנטים המורדים שהפך אותו לשחקן מפורסם בזכות תפקיד זה והעניק לו פריצת דרך נהדרת בקריירת המשחק שלו.
ב-1983 שיחק במותחן הריגול העל חושי "תעלומת אומגה".
זכה להצלחה גדולה באמצע שנות ה-80 כאשר כיכב כשחקן הראשי בפנטזיות ההרפתקאות "ליידי נץ" בתור קפטן אטיין נאבר ו"רומן הדמים" בתור שכיר החרב מרטין ובמותחן הפעולה "הטרמפיסט" בתור הטרמפיסט הרצחני ג'ון ריידר.
בשנת 1987 זכה האוור בפרס גלובוס הזהב על הופעתו בתור אלכסנדר פצ'רסקי מנהיג מרד מחנה ההשמדה סוביבור בדרמת השואה "הבריחה מסוביבור".
ב-1991 שיחק בהפקתו הראשונה בקריירה של קוונטין טרנטינו "אחרי חצות" ובהפקת ערוץ HBO "ממולכד לנצח", בתפקיד גנב היהלומים פרנק וורן.
ב-1992 השתתף בקומדיית האימה "באפי ציידת הערפדים".
ב-1994 היה האוור מועמד לפרס גלובוס הזהב על תפקידו בתור חוקר המשטרה הנאצי זאווייר מארץ' בסרט הטלוויזיה "בעקבות הסוד האפל".
ב-1999 שיחק במיני סדרת הפנטזיה "מרלין" בתור המלך וארטיגרן.
ובשנת 2000 במיני סדרת הפנטזיה הקומית המצליחה "הממלכה העשירית" בתפקיד האנסטמן.
ב-2005 הופיע האוור במותחן הפשע "עיר החטאים" בעלילה השלישית "הפרידה הקשה", בתור פטריק הנרי רוארק, ובסרט גיבורי העל "באטמן מתחיל", בתפקיד ויליאם ארל, מנכ"ל "חברת ויין" לאחר מות הוריו של ברוס ויין.
ב-2007 שיחק בסרט הכדורגל "גול! 2" בתפקיד מאמן קבוצת הפאר "ריאל מדריד", רודי ואן דר מרוו.
ב-2011 שיחק בתפקיד הראשי בסרט הפעולה "הומלס עם שוטגאן" ובתפקיד משנה במותחן האימה "הפולחן".
חיים אישיים.
להאוור ילד אחד מגרושתו היידי מרץ וילד אחד מאשתו השנייה איינקה טן קאטה.
נפטר לאחר מחלה ב-19 יולי 2019, בגיל 75.
עמוד חשמל
עמוד חשמל הוא עמוד המחזיק תילים המשמשים להולכת זרם חשמלי. לעיתים נעשה שימוש בעמודי חשמל למטרות נוספות, כגון התקנת שנאים, קבלים, אמצעי מיתוג, פנסי רחוב ועוד.
לעמודי החשמל מספר תפקידים בנשיאת התיילים:
ישנם סוגים שונים של עמודי חשמל, בהתאם לשימוש שנועד להם. עמוד חשמל הגבוה בעולם (370 מטרים) נבנה בסין.
עמודי עץ.
ברחבי העולם עמודי חשמל מעץ הם הנפוצים ביותר. לעץ מספר יתרונות: זהו חומר גלם זול, ובעל בידוד טבעי. הצבת עמודי עץ היא פשוטה ונעשית על ידי נעיצתם בקרקע: עמוד נמוך שאורכו 10 מטר יהיה נעוץ בקרקע כמטר וחצי מאורכו. לעמודי עץ על פי רוב מבנה פשוט דמוי חרוט קטום.
החיסרון של עמודי עץ הוא שהם מוגבלים מאוד בגובהם - עמודי עץ אינם יציבים ופגיעות מכניות ואף רוח חזקה מאוד עלולים להפילם. בנוסף, עמודי עץ מתכופפים כאשר הם נתונים ללחץ ממושך, גם אם לא מדובר בלחץ שמפיל או שובר אותם. ככל שהעמוד גבוה יותר יציבותו קטנה יותר. יש מקומות בהם נעשה שימוש בעץ למבנה עמודים גבוהים יותר, על ידי שילוב של מספר עמודי עץ היוצר מבנה יציב יותר.
העץ המשמש לעמודים עובר טיפול משמר למניעת טחב, פטריות ופגיעת חרקים.
עמודי בטון.
עמודי בטון עשויים מבטון מזוין וצורתם חרוט קטום, מרובעת או מלבנית. יציקתם של עמודי בטון היא תעשייתית - כלומר העמודים מיוצרים במפעל ומובלים לאתר הצבתם בשלמותם. בדומה לעמודי העץ הם מוצבים על ידי נעיצתם באדמה, וכן נחשבים למבודד טוב. יתרונם של עמודי בטון הוא בחוזקם העולה על זה של עמודי עץ, חוזק המביא לעמידות גבוהה יותר בפני לחצי מתיחה וסיבוב.
עמודי מתכת.
עמודי מתכת נבנים לרוב ממסבכים בחתך מלבני (בעמודים קטנים) או מרובע (בעמודים גדולים או שנועדו לנשיאת מיכשור רב) יש גם עמודי מתכת גבוהים במיוחד הבנויים ממצולע רב צלעות. מבנה המתכת מאפשר בניית עמודים בגבהים שונים, גבהים העולים בהרבה על הניתנים להשגה בעמודי עץ ובטון. בשל כך קווי מתח העולים על 33 קילו-וולט מותקנים תמיד על עמודי מתכת, המאפשרים את הגובה הנדרש להרחקתם מהקרקע.
עמודי מתכת מותקנים תמיד על בסיסי בטון. עמוד מתכת קטן יותקן על גבי בסיס בודד, ובעמודי מתח עליון הבנויים בחתך מרובע יהיה בסיס נפרד לכל אחת מרגלי העמוד.
מכיוון שמתכת מוליכה טובה, נדרש בעמודי מתכת ציוד בידוד מיוחד על מנת להרחיק את התיילים מגוף העמוד.
עמודי החשמל בישראל.
על אף שברחבי העולם מקובל להתקין תשתיות של שירותים שונים (כגון חשמל, טלפון וטלוויזיה בכבלים) על אותם העמודים, כאשר כל מערכת מותקנת בגובה שונה, בישראל לא איפשרה חברת החשמל התקנת תשתיות אחרות למעט תאורת רחובות. עם זאת, בראשית המאה ה-21 החלה חברת החשמל להשתמש בעמודי חשמל להעברת סיבים אופטיים, כחלק מכניסתה לשוק התקשורת בישראל.
בארכיון חברת החשמל לישראל נמצאו תמונות המעידות על העמודים הראשונים שהוקמו בשנות ה-20 של המאה ה-20 על ידי עובדי חברת החשמל עם הקמת תחנות הכוח הראשונות שהופעלו בתל אביב בשנת 1923 ובחיפה ובטבריה בשנת 1925.
פול אריזין
פול ג'וזף אריזין (באנגלית: Paul Joseph Arizin; 9 באפריל 1928 - 12 בדצמבר 2006) היה כדורסלן אמריקאי ששיחק במדי קבוצת פילדלפיה ווריורס מליגת ה-NBA, הנחשב לממציא ה.
אריזין שיחק בפילדלפיה בשנים 1950–1962 ובעת פרישתו ממשחק היה לקלע השלישי בכל הזמנים בליגה עם 16,266 נקודות. בשנת 1978 נבחר אריזין להיכל התהילה של הכדורסל, ובשנת 1996 הוא נבחר כאחד מ-50 השחקנים הגדולים בתולדות ה-NBA.
ראשית חייו.
אריזין נולד בפילדלפיה, פנסילבניה ובתקופת לימודיו בתיכון לא שותף במשחקי קבוצת הכדורסל, מכיוון שכשל במבחנים. לאחר סיום לימודיו התיכוניים, נרשם לאוניברסיטת וילאנובה, והחל לשחק במדי קבוצת הכדורסל שלה. כבר בעונת ה" שלו, עונת , רשם אריזין של 11.1 נקודות למשחק. כשהיה " כבר רשם 22.0 נקודות למשחק, ובעונתו האחרונה באוניברסיטה הוביל את קלעי ה-NCAA עם 25.3 נקודות בממוצע למשחק.
קריירה מקצוענית.
עם סיום לימודיו בחרה פילדלפיה ווריורס באריזין בדראפט ה-NBA כבחירה טריטוריאלית. כבר בעונת הבכורה שלו בליגה קלע אריזין 17.2 נקודות למשחק, הקלע השני בקבוצה אחרי ג'ו פולקס שרשם 18.7, הוביל את הקבוצה בריבאונדים למשחק עם 9.8 ונבחר לתואר רוקי השנה. בסיום העונה, העפילה פילדלפיה למשחקי הפלייאוף, אך הודחה בסדרת המשחקים הראשונה מול סירקיוז נשיונלס בשלושה משחקים 2-1.