מחשבים אלו משמשים להצגה ולהשמעה של מדיה דיגיטלית כגון תמונות, מוזיקה ווידאו ומתאפיינים בכונן קשיח בעל נפח גדול, ביציאות וידאו לטלוויזיה ברזולוציה גבוהה (HDTV), בחיבור למערכת קולנוע ביתית עם 5.1 עד 7.1 ערוצי שמע או יציאה דיגיטלית (SPDIF) למפענח חיצוני. מחשב כזה עשוי לכלול גם אפשרות ללכידת וידאו ממקורות שונים כמו מצלמה או ממיר טלוויזיה, וקורא כרטיסי זיכרון. מאחר שבבסיסם מחשבי HTPC הם מחשבי PC רגילים, קל לחבר אותם לרשת לשם שיתוף משאבים בין מחשבים שונים בבית או שימוש באינטרנט. יש משתמשים המעדיפים להעביר את אמצעי האחסון, כמו דיסקים קשיחים, למחשב מרוחק (בחדר אחר) ולצפות בווידאו דרך הרשת, כדי למזער את הרעש שהמערכת יוצרת.
מכיוון שהמרחק בין הצופה למחשב הוא גדול יחסית, נוח ומקובל להשתמש באמצעי קלט (מקלדת ועכבר) אלחוטיים בתקנים שונים. למחשבים אלו קיימות תוכנות ייחודיות כגון Meedio, Yahoo! Go, SageTV, BeyondTV, Mediaportal ומערכת ההפעלה Windows XP Media Center Edition של מיקרוסופט, בנוסף לכך רכיב הMedia Center של חברת מיקרוסופט קיים גם בWindows Vista Ultimate וב-Windows Vista Home Premium, כמו כן קיימות מערכות הפעלה ייעודיות אחרות מבוססות לינוקס.
למחשבי HTPC ניתן להקנות פונקציונליות דומה למכשיר וידאו ביתי באמצעות התקנת שלט רחוק המתממשק למחשב (לדוגמה IR-Blaster). ניתן לתת שמות לקבצים המוקלטים באופן אוטומטי על ידי תוכנות המורידות מידע על לוח השידורים מהאינטרנט.
הואיל והשימוש בהם נעשה בסביבה שקטה, נעשים מאמצים על ידי מתכנני המערכות לשמור על רמת רעש נמוכה. להשגת מטרה זו נעשה שימוש ברכיבים שקטים במיוחד בעת הרכבת המחשב, ופתרונות קירור הלקוחים לעיתים מתחום ההמהרה כמו קירור מים.
תוכנות המכילות גם יכולת הקלטה נקראות בשם הכללי Personal Video Recorder. תוכנות כאלו הנפוצות בקרב דוברי עברית הן SageTV ו־GB-PVR.
חלופות למחשב HTPC הם נגני מדיית רשת ונגני דיסק קשיח. פתרונות אלו אינם גמישים כמו מערכת מבוססת PC, אולם מצטיינים ברמת רעש נמוכה, תחזוקה פשוטה וצריכת חשמל נמוכה.
פיליפס
רויאל פיליפס אלקטרוניקס (Royal Philips Electorincs, בהולנדית: .Koninklijke Philips N.V), או בקיצור פיליפס (Philips), היא חברה הולנדית רב-לאומית, המתמחה בייצור מוצרי חשמל ואלקטרוניקה, מכשור רפואי ותאורה. נוסדה על ידי האחים ההולנדים ממוצא יהודי, אנטון וחרארד פיליפס. החברה מעסיקה כיום כ-105,000 עובדים ב-60 מדינות, בכללן ישראל. מניות החברה נסחרות במקביל בבורסות באמסטרדם, פרנקפורט ובבורסה בניו-יורק (NYSE).
מערך המחקר והפיתוח של החברה גדול ומפותח ולפיליפס מעל 115,000 פטנטים על שמה, מהם נורת הליבון, הטרנזיסטור, קלטת האודיו, תקליטורי ה-CD, ה-DVD, שפופרת הרנטגן ועוד.
היסטוריה.
החברה הוקמה בשנת 1891 בעיר איינדהובן, הולנד, שם שוכן מטה החברה גם היום.
שמה הרשמי של החברה הוא Koninklijke Philips Electronics N.V (פיליפס אלקטרוניקה המלכותית בע"מ). החברה נוסדה על ידי האחים ההולנדים ממוצא יהודי, אנטון וג'רארד פיליפס, כחברה ליצור נורות חשמל.
עד 1920 התרכזה החברה רק ביצור נורות חשמל ומשנה זו החלה לייצר מוצרים ביתיים נוספים. פריצת דרך
בפעילותה הייתה מכונת הגילוח Philishave שהוצגה ב-1939. המכונה זכתה להצלחה רבה בעקבות שיווקה בארצות הברית תחת השם המסחרי Norelco.
בזמן מלחמת העולם השנייה נמלטו מייסדי החברה היהודים אל בריטניה ואת המפעל נותר לנהל בן המשפחה פריץ פיליפס. פיליפס נתן מחסה בבית המלאכה שלו באיינדהובן לעובדים היהודים ולמשפחותיהם. העובדים עבדו בבית המלאכה וקיבלו מנות חמות שנקראו "פיליפס רוק". כתוצאה מפועלו זה קיבל פריץ פליפס, (המכונה "מר פיליפס"), תואר חסיד אומות העולם.
פיליפס יצרה גרסאות מצליחות של טייפ קלטות האודיו וקלטות לשימוש במכשיר זה, ומאוחר יותר גרסה למכשיר הווידאו שהצליחה פחות והוחלפה על ידי טכנולוגיית ה-VHS. גם הפטנטים ליצור CD-ROM (קומפקט) דיסק ולאחריו ה-DVD רשומים על שמה של פיליפס.
פיליפס ישראל.
פיליפס פועלת מישראל עוד משנת 1948. כיום לפיליפס כ-1700 עובדים בישראל, מתוכן כ-800 ב-2 מרכזי הפיתוח בחיפה המתמקדים בהדמיה רפואית, במרכז פיתוח של חברת בת אי פי די בקיסריה, ברעננה, נתניה ובפתח תקווה. מאז 2021, מנכ”לית מרכז הייצור והפיתוח של פיליפס היא שרי שנהב.
הדמיה רפואית.
פיליפס פועלת בתחום הדיאגנוסטיקה הרפואית וההדמיה הרפואית ושולטת באחוז נכבד משוק מערכות הרנטגן בעולם. מערכת ה-CT להדמיה רפואית של פיליפס מאפשרת לבצע צנתורים לא פולשניים. פיליפס מחזיקה מרכז פיתוח ויצור למערכות ה-CT באזור התעשייה מת"מ שבחיפה. המרכז החיפאי של פיליפס השתייך במקור לחברת אלסינט, חברת בת של אלרון. חטיבת ה-CT של אלסינט נמכרה לחברה אחרת ולאחר מספר שנים נרכשה על ידי פיליפס.
פיליפס מייצרת גם מכשירי הדמיה MRI ו-PET למיפוי גידולים סרטניים, ומכשירי SPECT בתחום הרפואה גרעינית. כמו כן, מפתחת ומייצרת פיליפס מכשירי בדיקת אולטרה סאונד מדור שני המספקים תמונה תלת ממדית.
בתחום הקרדיולוגיה מייצרת פיליפס מוניטורים להדמית הלב בזמן ניתוח ומכשיר דפיברילטור בו יכול הרופא לעקוב אחר פעולת הלב של המטופל מביתו.
תמיכה בפעילויות ספורט.
פיליפס מרבה לתת חסות לתחרויות ספורט, והיא גם הבעלים של קבוצת הכדורגל ההולנדית פ.ס.וו. איינדהובן. החל משנת 1986 פיליפס עובדת בשיתוף פעולה צמוד לפיפ"א (התאחדות הכדורגל העולמית), והייתה במעמד של "שותף רשמי" במשחקי גביע העולם 2006 שנערכו בגרמניה. שמונה מתוך 12 האצטדיונים בהם נערכו משחקי הטורניר, הוארו במערכות תאורה של פיליפס והוצבו בהם מסכי ענק ולוחות תצוגה של החברה ההולנדית.
כמו כן, שני השחיינים ההולנדים המפורסמים ביותר כיום, פיטר ואן דן הוחנבאנד ואינגה דה ברוין, אשר זכו יחדיו באולימפיאדת סידני (2000) בשמונה מדליות (ומתוכן, חמש מדליות זהב), שוחים במועדון השחייה של איינדהובן הנתמך על ידי פיליפס.
מסך כחול
כתובת יהואש
כתובת יהואש או "כתובת בדק הבית" היא כתובת בכתב עברי עתיק, על גבי אבן שחורה, שהוצגה לציבור בשנת 2001 לאחר שהתגלתה לכאורה בחפירות מקריות ממזרח להר הבית בירושלים. הכתובת יוחסה למלך יהואש, מלך יהודה במאה ה-9 לפני הספירה, כשהיא מתאימה לאירוע הנזכר בספר מלכים. ב-15 ביוני 2003 הודיעה ועדה מקצועית מטעם רשות העתיקות בישראל כי הכתובת מזויפת, אולם חוקרים אחרים טענו שהיא מקורית.
תוכן הכתובת.
הכתובת מתארת את השיפוץ שערך המלך יהואש בבית המקדש הראשון (מקדש שלמה). היא כתובה בגוף ראשון, מפי המלך, והיא מתאימה לסיפור שיפוץ בית המקדש שעליו הורה המלך יהואש, כפי שמסופר במקרא בספר מלכים. תקופת מלכותו של יהואש מתוארכת לשנים 836–797 לפני הספירה.
החשיבות שייחסו החוקרים לכתובת עם הצגתה נבעה מכך שמדובר לכאורה בממצא הארכאולוגי הראשון המאשר את קיומו של אירוע בדיוק כפי שתואר במקרא. "כתובת יהואש" נראתה כמו גילוי בעל חשיבות דומה לזו של מצבת מישע. העובדה שהכתובת עוסקת בבית המקדש הראשון הוסיפה לעניין רגישות דתית ופוליטית.
להלן הכתובת בכתב עברי עכשווי. השלמות מופיעות בין הסוגריים המרובעים:
מהימנות הכתובת.
לפי המדווח התגלתה הכתובת ממזרח להר הבית בירושלים, והגיעה לידיו של סוחר העתיקות הירושלמי חסאן עקילאן, אשר העביר אותה לאספן העתיקות עודד גולן.
קדמוניותה של הכתובת, ושל גלוסקמת יעקב אחי ישו שהתגלתה יחד עמה, אושרה בשנת 2001 על ידי הגאולוגים שמעון אילני ואמנון רוזנפלד מהמכון הגאולוגי לארכיאומטריה ולמיקרוסקופיה בירושלים, שקבעו שהכתובת מקורית ואינה זיוף; למסקנה זהה הגיעו במעבדות של מוזיאון ROM בטורונטו ובמעבדות 'בטא אנליטיק' לתיארוך איזוטופי בפלורידה.
מעבדות מוזיאון ישראל בירושלים, שבדקו את כתובת יהואש בשנת 2002, לא שללו את קדמוניותה אך לא הגיעו למסקנות חד-משמעיות לגבי גיל הכתובת.
בתחילת שנת 2003 הקימה רשות העתיקות שתי ועדות מומחים במטרה לבדוק את האבן עצמה ואת תוכן הכתובת שעליה, וכן לבדיקת כתובת גלוסקמת יעקב אחי ישו:
מטרת הוועדות הייתה למסור חוות דעת רשמית באשר לאותנטיות של שני הממצאים, לאור הרגישות הפוליטית והדתית שהתעוררה סביבן: על פי הצהרת רשות העתיקות, הסיבה להקמת הוועדות הייתה ששני הממצאים מעוררי העניין לא התגלו בחפירה ארכאולוגית מסודרת, והעניין בהם "חייב את רשות העתיקות האחראית על כל ענייני העתיקות בישראל לנקוט יוזמה, לבדוק את הממצאים ולקבוע לגביהן עמדה". הנחת היסוד של הרשות הייתה כי יש להתייחס לכל חפץ שלא נתגלה בחפירה מסודרת כאל חפץ מזויף.
האבן שעליה "כתובת יהואש" נשברה במהלך העברתה מידי עודד גולן לרשות העתיקות לשם בדיקתה. במקביל לעבודת הוועדות החלו להופיע דיווחים בתקשורת לפיהם מדובר בממצא מזויף.
ב-15 ביוני 2003 התכנסו שתי הוועדות וניסחו הודעה משותפת שעל-פיה שני הממצאים השנויים במחלוקת, כתובת יהואש וגלוסקמת אחי ישו, מזויפים. ב-18 ביוני 2003 ערכה רשות העתיקות מסיבת עיתונאים שבה סיכמה את עבודת הוועדות ואת מסקנותיהן.
למסקנה זהה הגיע אד גרינשטיין, פרופסור למקרא מאוניברסיטת תל אביב; גרינשטיין טען שמצא אנכרוניזמים בלשונה של הכתובת, שהבולט שבהם הוא השימוש בביטוי "בדק הבית". בכתובת אומר כביכול יהואש "ואעש את בדק הבית", בעוד שבלשון המקרא (בניגוד לעברית המודרנית) "בדק בית" פירושו סדקים בקירות שיש לתקנם, ולא עבודת התיקון עצמה (ראו : "והם יחזקו את-בדק הבית לכל אשר-ימצא שם בדק").