ב-1829 סופח האי לממלכת יוון. עקב כך גדלה מאוד השפעת הכנסייה יוונית-אורתודוקסית באי. במהלך שנות ה-30 של המאה ה-19 הפכה ארמופולי לעיר בירה, עם סניפי דואר ובנק, מוזיאון, ספרייה, בית משפט השלום, בית ספר ציבורי, מרפאה ועוד. כן הגיעו לאי בעלי ממון שבנו בו בתי קיט ובתי מידות ותרמו להמרצת הכלכלה המנומנמת. ב-1854 הכתה באי מגפת כולרה. עד שנות ה-60 של המאה ה-19 הוקמו בעיר מבני ציבור בסגנון נאו-קלאסי על ידי אדריכלים מגרמניה ומאיטליה ובהם בית העירייה, תיאטרון אפולו, הספרייה המרכזית ובית החולים כמו גם מספר וילות פרטיות מחוץ לעיר. במקביל התפתח נמלה של העיר והפך לנמל שוקק הכולל גם מרכז מסחרי ותעשייתי מודרני. ב-1856 נוסדה בעיר חברת ספינות הקיטור היוונית (.Hellenic Steamship Co). ב-1861 נוסדה בעיר חברת נאוריו (Νεώριο Σύρου), לתיקון וייצור ספינות (ובהמשך גם ייצרה מכוניות), אחת מחברות התעשייה הוותיקות ביותר ביוון. אולם, סירוס וארמופלי לא הצליחו לעמוד בתחרות מול נמלי היבשה הגדולים שהחלו להתפתח במהירות בפטרס ובפרט בפיראוס ולקראת מפנה המאה העשרים האי שקע שוב בנמנום, ושגשוגו היחסי נקטע עקב מלחמות המאה ה-20.
בעוד ארמופולי זכתה לפיתוח מודרני ולאווירה יוונית טיפוסית מוארת ולבנה, הרי שאנו סירוס משמרת אווירה ימי-ביניימית-ונציאנית, עם סמטאות צרות המתפתלות לראש ההר, בתים בגוון אדמה וכנסייה קתולית מרכזית.
מאז שנות ה-80 של המאה ה-20 הפכה כלכלת האי למבוססת על תיירות והוא מציע שירותי תיירות מגוונים וכן מרכז תיירותי, אדמיניסטרטיבי ולוגיסטי לשאר האיים באזור.
הייבן
הייבן (באנגלית: Haven) היא דרמה על-טבעית אמריקאית-קנדית המבוססת באופן רופף על הספר "הילד מקולורדו" מאת סטיבן קינג. הסדרה עוסקת בחקירות מקרים על-טבעיים המתרחשים בעיירה הבדיונית הייבן במדינת מיין. הסדרה צולמה כהפקה משותפת אמריקאית-קנדית באולפנים בלוס אנג'לס ובאתרים שונים לאורך החוף הדרומי של נובה סקוטיה, הדומה לחופי מדינת מיין שבה מתרחשת העלילה. מיקומים מרכזיים צולמו בעיירה צ'סטר במטרופולין של הליפקס.
עלילה.
סוכנת FBI בשם אודרי פרקר מגיעה לעיירה הייבן, ומגלה שרבים מתושביה נגועים ביכולות על-טבעיות שאינם מסוגלים לשלוט בהן. תושבים אלה מכונים "מוטרדים" (Troubled) והיכולות מכונות "צרות" (Troubles). אודרי, שגדלה כיתומה, מוצאת בהייבן תצלום של אישה הדומה לה ומניחה שזאת אמה. אודרי מתפטרת מהסוכנות ומתגייסת למשטרה המקומית כדי לעזור למוטרדים, להגן על תושבי העיירה ולגלות מידע על עברה.
שבתאי בן-בסט
שבתאי (סבי) בן-בסט (נולד ב-22 במרץ 1940) הוא כדורסלן עבר ישראלי בגובה 1.87 מטר ששיחק בעמדת הפורוורד במכבי תל אביב בשנות ה-50 וה-60 והיה קפטן הקבוצה. זכה ב-8 אליפויות ו-7 גביעי מדינה. כן שיחק בנבחרת ישראל.
ביוגרפיה.
בן-בסט גדל בקבוצת הנוער של מכבי תל אביב. בהמשך השתלב בקבוצת הבת - מכבי דרום תל אביב. לקראת עונת 1956/1957 העלה מאמן מכבי תל אביב יהושע רוזין מספר שחקנים מקבוצת מכבי דרום תל אביב וביניהם את בן-בסט. במהלך העונה הביסה מכבי תל אביב את הפועל תל אביב, השנייה בטבלה, בדרבי בתוצאה 88:44 - הניצחון הכתיר את מכבי כאלופה בפעם השלישית בתולדותיה, שני משחקים לסוף העונה. זהו היה התואר הראשון של בן-בסט. מאזן הקבוצה בסוף העונה עמד על 15 ניצחונות ו-3 הפסדים. בן-בסט הצעיר שיחק 11 משחקים וקלע בממוצע של 4.6 נקודות. באותה עונה לא נערכו משחקי גביע המדינה.
בעונת 1957/1958, סיימה מכבי את הליגה במאזן 3–19, כמו הפועל תל אביב. מאחר שמכבי ניצחה את הדרבי הביתי ב-5 הפרש והפסידה את דרבי החוץ בנקודה אחת בלבד, זכתה מכבי באליפות. כוכבי הקבוצה היו אברהם שניאור ותני כהן-מינץ. בן-בסט, שתפקד כשחקן הספסל, קלע בממוצע של 5.5 נקודות למשחק. בנוסף, בעונה עונה הייתה זו הזכייה הראשונה של מכבי ב-"דאבל", כאשר ניצחה בגמר גביע המדינה בכדורסל, את הפועל תל אביב 53:44. כן באותה עונה הקימה פיב"א את גביע אירופה לאלופות. מכבי תל אביב ייצגה את ישראל והודחה על ידי קבוצת הצבא הרומני צ.צ.א בוקרשט (הפסד 65–84 בבוקרשט והפסד 61–63 בגומלין באצטדיון ר"ג).
בעונת 1958/1959 זכתה מכבי שוב באליפות המדינה, עם מאזן 2–20, לאחר ניצחון בדרבי על השנייה בטבלה הפועל תל אביב 66:50 במשחק שנערך במגרש מכבי שלושה מחזורים לסיום. באותה עונה תפס בן-בסט מקום בהרכב הקבוצה וקלע בממוצע של 9.1 נקודות למשחק. בנוסף, מכבי ניצחה בגמר גביע המדינה בכדורסל את הפועל חולון 53:47, כאשר בן-בסט לא קלע בגמר. בשנת 1959 השתתף בן-בסט במדי נבחרת ישראל באליפות אירופה בכדורסל 1959 שנערכה באיסטנבול, תחת המאמן אליהו עמיאל. ישראל סיימה את הטורניר במקום ה-11, בן-בסט השתתף ב-4 משחקים וקלע בממוצע של 3.5 נקודות.
בשתי העונות הבאות, איבדה מכבי תל אביב את האליפויות ליריבה העירונית הפועל תל אביב. בן-בסט קלע בעונות אלו בממוצעים של 10.2 ו-8.1. כן זכתה מכבי בגביע המדינה ה-4 בתולדותיה לאחר ניצחון על הפועל חולון 74:46 במגרש הפועל ביפו, כאשר בן-בסט קלע בגמר 12 נקודות. בשנת 1960 השתתף בן-בסט במדי נבחרת ישראל בטורניר הקדם אולימפי לקראת אולימפיאדת רומא. ישראל סיימה בהצלחה את משחקי השלב הראשון והעפילה לשלב השני מהמקום השני בבית. בשלב השני הפסידה ישראל להונגריה 86:78 וליוגוסלביה 62:61. במשחק "לפרוטוקול" (משחק על המקום השביעי בטורניר שממנו עלו רק 5 למשחקים האולימפיים), הפסידה ישראל לקנדה 60:59. בן-בסט קלע במהלך הטורניר 2 נקודות.
בעונת 1961/1962, לאחר שנתיים הפסקה, זכתה מכבי באליפות המדינה (ה-6 בתולדותיה) לאחר ניצחון על ה-2 בטבלה הפועל חיפה 63:55 במגרש מכבי שלושה מחזורים לסיום הליגה, עם מאזן 2–20. בן-בסט שיחק 19 משחקים וקלע בממוצע של 11.1 נקודות למשחק. בשנת 1961 נופה בן-בסט על ידי מאמן הנבחרת רוזין, מהסגל לקראת אליפות אירופה 1961 שנערכה בבלגרד. עם זאת, השתתף בן-בסט בנבחרת ישראל בכדורסל למכביה השישית.
בשתי העונות הבאות, 1962/1963, 1963/1964 זכתה הקבוצה פעמיים בדאבל (אליפות וגביע). בן-בסט קלע בממוצעים של 10.5 ו-7.2 בהתאמה. השחקנים המרכזיים בקבוצה באותן שנים היה בן-בסט, רלף קליין, תני כהן-מינץ, דוד פריש, אמנון אבידן, יעקב אדליסט וגדעון פרייטג.
בעונה לאחר מכן, 1964/1965 הפסידה מכבי את האליפות להפועל תל אביב. בן-בסט שיחק 12 משחקים וקלע בממוצע של 12.3 נקודות. עם זאת זכתה הקבוצה שוב בגביע המדינה. לקראת העונה הבאה, 1965/1966, מונה בן-בסט לקפטן הקבוצה במקומו של דוד פריש. הקבוצה עצמה סיימה שוב במקום השני אחרי הפועל תל אביב. בן-בסט שיחק ב-25 משחקים וקלע בממוצע של 9.7 נקודות למשחק. כן באותה עונה זכתה בגביע המדינה לאחר ניצחון 66:62 על הפועל תל אביב.
לקראת עונת 1966/1967 הצטרף טל ברודי למכבי תל אביב. באותה עונה השתתף בן-בסט בסדרה נגד חובנטוד בדאלונה, במסגרת רבע גמר הגביע האירופי למחזיקות גביע, מה שנקרא לימים נס בדאלונה. לאחר שעברה את בדאלונה, הפסידה בהמשך מכבי בגמר לאיניס וארזה. בזירה המקומית, בדרבי דרמטי ביד אליהו 3 מחזורים לתום העונה הפסידה מכבי להפועל 67:70 ובכך שמרה על המקום ה-1 לאחר שבמשחק הקודם ניצחה מכבי את הפועל ב-4 נק' הפרש. בהמשך ניצחה מכבי את שני משחקיה הבאים (הפועל ירושלים בחוץ ומכבי חיפה בבית) וזכתה באליפות ה-9 בתולדותיה במאזן 24-2. בן-בסט השתתף ב-16 משחקים וקלע בממוצע של 6.9 נקודות למשחק. באותה עונה לא נערכו משחקי גביע המדינה.
בעונה הבאה, 1967/1968, השתתף בן-בסט במשחק הראשון אי פעם מול ריאל מדריד. בזירה המקומית, זכתה מכבי תל אביב באליפות המדינה ה-10 בתולדותיה, עם מאזן של 1–25. האליפות הושגה לאחר ניצחון במשחק העונה על הפועל תל אביב ביד אליהו, 2 מחזורים לסיום העונה, בתוצאה 76:65, כאשר ערב המשחק היה הפער בין הקבוצות נקודה בלבד. בן-בסט השתתף ב-13 משחקים וקלע בממוצע של 6.5 נקודות למשחק.
עונת 1968/1969 הייתה עונתו האחרונה של בן-בסט בקבוצה. בתחילת העונה מונה אמנון אבידן כקפטן במקום בן-בסט. הפועל תל אביב אשר הציגה באותה עונה חמישית יהודים אמריקאים (שכללה בין היתר את מרק טורנשיין ובארי ליבוביץ') זכתה בדאבל - אליפות, עם יתרון של שלוש נקודות בטבלה לפני מכבי תל אביב, וגביע המדינה, לאחר שהפועל הביסה בגמר גביע את מכבי תל אביב 70:88. בן-בסט השתתף ב-3 משחקים בלבד וקלע בממוצע של 6.3 נקודות במשחק. בסיום העונה פרש ממכבי תל אביב וסיים את דרכו בליגה הבכירה.
סך הכל שיחק בן-בסט 13 עונות בליגה הבכירה בהן רשם 210 משחקי ליגה וקלע 1,823 נקודות, והוא מדורג במקום ה-16 בקלעי מכבי תל אביב בכל הזמנים. במדי מכבי תל אביב היה שותף בן בסט ל-8 אליפויות ו-7 גביעי מדינה. כן שימש בן-בסט כקפטן הקבוצה למשך 3 עונות (1955/56 עד 1967/78). במדי נבחרת ישראל רשם בן-בסט 15 הופעות והשתתף באליפות אירופה בכדורסל 1959 ובטורניר הקדם אולימפי 1960.
בשנים הבאות שיחק בן-בסט מספר שנים כדוריד בקבוצת מכבי ארזים רמת גן, וכן כדורסל בקבוצת מכבי "דני" תל אביב ששיחקה בליגה ב' (הליגה הרביעית).
בשנת 1974 שיחק בן-בסט בתפקיד כדורסלן בסרט עיניים גדולות של אורי זוהר. לאחר פרישתו מכדורסל עבד כקבלן בניין.
פאבל אדמוביץ'
פאבל בוגדאן אדמוביץ' (בפולנית: Paweł Bogdan Adamowicz; 2 בנובמבר 1965 – 14 בינואר 2019) היה פוליטיקאי ועורך דין פולני. הוא כיהן בתפקיד ראש עיריית גדנסק שבפולין מ-1998 עד הירצחו.
ביוגרפיה.