דוגמה נוספת נמצאת בסדרת ספרי "דברי ימי נרניה" של ק.ס. לואיס, שבה הספר "אחיינו של הקוסם" הוא פריקוול ל"האריה, המכשפה וארון הבגדים", שנכתב ראשון. גם הטרילוגיה השנייה של "מלחמת הכוכבים" היא פריקוול – היא מהווה מבוא לאירועי הטרילוגיה הראשונה.
הסרט נבדה סמית' היא פריקוול לסרט השאפתנים לפי ספרו של הרולד רובינס.
מפלגת הבעת' הסורית
מפלגת הבעת' הסוציאליסטית הערבית - אזור סוריה, באופן רשמי הסניף האזורי הסורי (סוריה היא "אזור" של האומה הערבית באידאולוגיה של הבעת'), הוא ארגון שהוקם ב-7 באפריל 1947 על ידי מישל אפלק, סלאח אלדין אל-ביטאר וחסידיו של זכי אל-ארסוזי. תחילה היה זה הענף האזורי של מפלגת הבעת' המקורית (1947–1966) לפני ששינתה את שמה לתנועת הבעת' בסוריה (1966–ואילך) בעקבות הפיצול במפלגת הבעת' המקורית בשנת 1966. המפלגה שולטת ברציפות בסוריה מאז ההפיכה הסורית בשנת 1963 שהביאה את הבעת'יסטים לשלטון.
לשון פר
הבריגאדה
הבריגאדה היהודית
Egyptian Rat Screw
תבנית Model-View-Controller
קומברס
קומברס, הייתה חברת טכנולוגיה שנוסדה בישראל, אשר משרדה הראשי היה ממוקם בוויקפילד, ארצות הברית. החברה עסקה בפיתוח ושיווק של תוכנות תקשורת. החל משנת 2013 פורקה החברה ונכסיה נמכרו.
היסטוריה.
תחילת הדרך.
החברה החלה לפעול בשנת 1981 בארצות הברית על ידי בועז משעולי, קובי אלכסנדר וגיסו פרופסור יחיעם ימיני. הרעיון הטכנולוגי שאותו פיתחו היה להעביר את ממשק המשתמש במחשב מטקסט כתוב לדיבור, כך שהוא יהיה ידידותי יותר למשתמש, באמצעות שימוש בטלפון. השלושה גייסו כחצי מיליון דולר מחסכונות והלוואת ועבדו על הפיתוח הטכנולוגי ובניית תוכנית עסקית במשך שנתיים. בשלב זה החליטו לגייס אנשי פיתוח ולהקים חברה בישראל.
בדצמבר 1982 ייסדו השלושה בתל אביב את חברת "אפרת טכנולוגיה עתידית", חברת תדיראן השקיעה בחברה תמורת 10% מהמניות, והיא קיבלה מענקים מקרן בירד ולשכת המדען הראשי. בועז משעולי וקובי אלכסנדר מונו כמנכ"לים משותפים, כאשר אלכסנדר היה אחראי על הניהול הפיננסי והפיתוח העסקי של החברה, ומישעולי על המחקר והפיתוח הטכנולוגי. "אפרת" הייתה בין החברות הראשונות בישראל שחילקה מניות ואופציות לעובדים והנהיגה שעות עבודה גמישות.
בשנת 1986 הוקמה חברת "קומברס טכנולוג'י" (Comverse Technology, Inc) בארצות הברית, ו"אפרת" הפכה לחברת בת שלה. בסוף 1986 קומברס הפכה לחברה ציבורית כאשר מניותיה הונפקו בבורסת נאסד"ק האמריקאית והיא גייסה 7 מיליון דולר, כולל חצי מיליון מבנק ההשקעות שירסון (Shearson), בה עבד קובי אלכסנדר לפני שהקים את החברה. היישום הראשון שפיתחה החברה היה מערכת תא קולי, שנמכרה בתחילה לארגונים כפתרון מזכירה אלקטרונית ארגוני בשם "טריילוג". ובשנת 1986 הצליחה למכור 25 מערכות בעיקר בארצות הברית. בישראל הותקנה המערכת בין השאר בבורסת היהלומים הישראלית ובמשרד הביטחון.
בשנת 1988 עזבו בועז משעולי ויחיעם ימיני את קומברס, קובי אלכסנדר רכש את החזקתם והפך לבעל השליטה היחיד בחברה. באותה שנה השיקה את שירות "טֵלֵמֶסר" בישראל, קווי מידע קולי בהם מסופק מידע לפונים בתחומים שונים, דוגמת לוח מודעות קולי למכירת רכב.
מסטארט אפ לתאגיד בינלאומי.
בסוף שנות השמונים נכנסה לשוק האירופי ויפן באמצעות שישה מפיצים מקומיים בארצות שונות, ביניהם חברת נוקיה. פריצת הדרך של החברה הגיעה בשנת 1990, כאשר זכתה במכרז של הדואר הגרמני לאספקת 100,000 תאים קוליים למערכת הטלפון הסלולרי של החברה, תמורת 10 מיליון דולר. בשנת 1991 הכנסות החברה הגיעו ל-21 מיליון דולר והרווח השנתי היה 3 מיליון דולר, היא העסיקה 150 עובדים מתוכם 110 בישראל. בשנת 1992 רכשה את חברת סטארטל מארצות הברית וחתמה על הסכם הפצה ושיווק עם חברת AT&amp;T.
בשנת 1997 רכשה החברה את "בוסטון טכנולוג'י" תמורת 850 מיליון דולר במניות קומברס. "בוסטון טכנולוג'י" הייתה המתחרה העיקרית של קומברס והייתה מובילה באספקת תאיים קוליים למערכות טלפון קווי, לעומת קומברס שהתמקדה בחברת טלפון סלולריים. ביחד שתי החברות שלטו על יותר מ-50% מהשוק העולמי. בשנים 1999-2000 רכשה 5 חברות והרחיבה את קו המוצרים שלה. בין החברות שרכשה הייתה חברת הסטראט אפ הישראלית אקסלינק, שנרכשה בעסקת מניות בסכום של כ-530 מיליון דולר. אקסלינק הוקמה ב-1998 על ידי רוני צארום, ששימש כמנכ"ל החברה, ואילון תירוש, ששימש כסמנכ"ל השיווק והפיתוח העסקי. אקסלינק פיתחה WAP Gateway, מרכיב המאפשר המרה של פרוטוקולי האינטרנט בפרוטוקול ה-WAP. המוצר של אקסלינק הוא נתב, שהיה בין הראשונים שאיפשרו גישה לאינטרנט מרשת הטלפון הסלולרית. בסוף 1999 ביצעה אקסלינק גיוס שני בסכום של 4 מיליון דולר, לפי שווי של 17 מיליון דולר בלבד. העסקה הייתה אחת הגדולות בישראל בשיאה של בועת הדוט-קום.
בשנת 2001 מיקם הירחון ביזנסוויק את קומברס במקום השישי מתוך חמישים החברות בעלות הביצועים הטובים ביותר בתחום התקשורת בעולם, ומחזור המכירות השנתי של החברה הגיעו ל-1.2 מיליארד דולר. בשנת 2002 קומברס רכשה את חברת אודיגו הישראלית ושילבה את המוצר שלה במוצרי החברה. באותן שנים הרחיבה את עסקיה לשוק האינטרנט הסלולרי.
משבר ופירוק.
ב-29 ביולי 2006, הוגש כתב אישום נגד אלכסנדר ומנהלים אחרים בחברה, בגין עבירות מרובות של קשירת קשר לביצוע מעשי מרמה (כולל מרמה במניות, בתקשורת אלקטרונית ובמשלוח דואר) וכן עבירות אחרות, בשל בקדייטינג באופציות שהעניקה לו קומברס. כתוצאה מהסתבכות הזו קומברס לא הגישה דוחותיה בזמן לרשות ניירות הערך האמריקאית, וב-1 בפברואר 2007, הופסק מסחר מניית החברה בבורסת נאסד"ק ובו זמנית הוצאה מרשימת S&amp;P 500 ונאסד"ק 100.
בסוף 2007, השלימה קומברס את איחוד הנהלת קומברס אינק הישראלית עם חברת האם האמריקאית קומברס טכנולוג'י, ואת העברת המטה הניהולי של קומברס לארצות הברית.
בשנת 2011, חזרה קומברס להיסחר ברשימה הראשית של נאסד"ק ובכך שמה סוף לפרשת הבקדייטינג.
בדצמבר 2014 העתיקה קומברס את משרדיה בישראל, אשר עד אז שכנו באזור התעשייה רמת החייל, לבניין חדש באזור התעשייה הצפוני של רעננה.
באפריל 2015 נמכרה חטיבת הבילינג של קומברס לאמדוקס תמורת 272 מיליון דולר. ביולי 2015 הועברה במיקור חוץ פעילות הפיתוח של החברה לחברת טק מהינדרה ההודית.
בספטמבר 2015 שינתה החברה את שמה ל-Xura. במאי 2016 נמכרה XURA לקרן השקעות בארצות הברית בשם סיריל קפיטל תמורת 643 מיליון דולר. בדצמבר 2016 רכשה Xura את חטיבת Mitel Mobility של חברת Mitel Networks Corporation תמורת כ-400 מיליון דולר, ואת חברת Ranzure Networks כדי לבנות חברה המספקת טכנולוגיות לתמיכה ברשתות טלקום בשירותי 5G. החברה הממוזגת שינתה את שמה ל"מבניר" (Mavenir).
מבנה בעלות וחברות בת.
חברת "קומברס טכנולוג'י" (Comverse Technology, Inc) פעלה כחברת החזקות שתחתיה פעלו מספר חברות:
אפרת טכנולוגיה עתידית
גינון
גינון הוא מכלול של שיטות שתכליתן היא גידול וטיפוח צמחים מסוגים שונים, במרבית המקרים לצורכי נוי אך לעיתים גם לשם מאכל. המונח יכול להתייחס לאחזקת גינה בקנה מידה קטן כגינה פרטית בחצר בית ועד לגנים ציבוריים הנפרשים על שטח נרחב.
מידת מעורבותם של האנשים המתחזקים את הצמחים בגינתם ושימוש הגינה במרחב העירוני והכפרי מבדילים את הגינון מהחקלאות ומהיערנות.
תכנון ועיצוב גנים היה לאמנות פופולרית בעיקר ביפן, צרפת ואנגליה, בהן גם פותחו גישות וסגנונות של אדריכלות נוף המכונים "גן יפני", "גן צרפתי" ו"גן אנגלי".
הגנן נדרש לטפל ולנקות את הגן. גזימת עלים וענפים, ניקוי הגן (בעזרת מטאטא או מפוח עלים), טיפול בעשבים שוטים ושתילת צמחים חדשים הן חלק מהטיפול היומיומי בגן.
ענף הגינון בישראל כולל בעלי מקצוע ושירותים כמו גננים, משתלות יצרניות, משתלות מכירה, קבלני גינון, אדריכלי נוף, ומנהלי מחלקות גינון ברשויות ומוסדות ציבור.
בריכת הסטרותיון
בריכת הסטרותיון היא בריכת מים בעיר העתיקה בירושלים. כיום ממוקמת ברובה במרתף מנזר האחיות ציון בויה דולורוזה ובחלקה הקטן בשטח מנהרות הכותל. פירוש השם הוא "עפרוני" (מין ציפור קטנה) או דרור (ביוונית:
στρουθίο).
ראשית הבריכה.
ראשית הבריכה ככל הנראה בתקופת הורדוס. הורדוס הקים מצפון להר הבית את מצודת אנטוניה. את המצודה הקיף חפיר עמוק שגדותיו חצובים בסלע (ניתן לראות את חציבת החפיר בצוק עליו בנוי בית הספר אל עומריה וכן במנהרות הכותל). חלק מהחפיר התמלא מים בימות הגשמים. המים הגיעו מצפון לעיר, ביובלי נחל בית זיתא. בתוך החפיר נחצבה הבריכה ששימשה לאספקת מים למצודה, ליד שער שכם התגלו שרידי אמת מים שניקזה את מי הגיא המרכזי אל הבריכה. הבריכה הייתה קטנה יחסית לבריכות המים הגדולות של העיר (בריכות הצאן), 53X15 מטר גדלה ולכן זכתה בשם "עפרוני".
בימי הקיסר הדריאנוס (שנת 135 לספירה) נבנה מעל שטח החפיר פורום. הבריכה שאצרה את מימי הגשמים, על מנת שלא יציפו את הפורום, קורתה בשני קמרונות מקבילים והפכה למאגר מים תת-קרקעי. מעל הקמרונות נבנתה הרחבה המרוצפת של הפורום.
גילוי הבריכה במאה ה-19.
בעת חפירת היסודות למנזר האחיות ציון, בשנות ה-60 של המאה ה-19 התגלו שרידי הפורום מימי הדריאנוס (שזוהו בטעות כרחוב ההרודיאני עליו צעד ישו לקראת צליבתו). מתחתם התגלו הקמרונות המרשימים ותחתם בריכת המים, ששולבה במרתף המנזר. המנזר עצמו בנוי ברובו על גבי קמרונות הבריכה.