בתחרות הנשים השתתפו 128 טניסאיות שחולקו ל-8 בתים. השנה דורגו 32 טניסאיות. להלן ה-16 טניסאיות הראשונות שזכו לדירוג:
במשחק הגמר סרינה ויליאמס מארצות הברית נפגשה עם אחותה ונוס ויליאמס וניצחה אותה בשתי מערכות. באותה שנה היא ניצחה גם באליפות ארצות הברית הפתוחה ובאליפות צרפת הפתוחה.
תחרות זוגות גברים.
בתחרות השתתפו 64 זוגות. 16 זוגות דורגו:
במשחק הגמר יונס ביורקמן משוודיה וטוד וודברידג' מאוסטרליה נפגשו עם מארק נוולס מאיי בהאמה ודניאל נסטור מקנדה וניצחו אותם ב-4 מערכות. באותה שנה הם ניצחו גם באליפות צרפת הפתוחה. לטוד וודברידג' זה היה הניצחון השביעי בתחרות זוגות גברים בווימבלדון.
תחרות זוגות נשים.
בתחרות השתתפו 64 זוגות. זוג מנצחות תחרות 2001 לא השתתפו השנה. להלן הזוגות שקיבלו דירוג:
במשחק הגמר סרינה ויליאמס וונוס ויליאמס מארצות הברית נפגשו עם וירחיניה רואנו פסקואל מספרד ופאולה סוארס מארגנטינה וניצחו אותן בשתי מערכות.
תחרות זוגות מעורבים.
בתחרות השתתפו 64 זוגות. מנצחי תחרות 2001 השתתפו גם השנה אך עם פרטנרים חדשים. 16 זוגות קיבלו דירוג:
במשחק הגמר מאהש בהופאטי מהודו וילנה ליחובצבה מרוסיה ניצחו את קווין אולייט מזימבבואה ודניאלה האנטוחובה מסלובקיה ב-3 מערכות.
ישראל בווימבלדון.
נועם אוקון השתתף בתחרות הגברים. בסיבוב הראשון הוא הפסיד לג'ף מוריסון מארצות הברית ב-3 מערכות.
אנה סמשנובה הייתה מדורגת מס' 15 בתחרות הנשים. בסיבוב הראשון היא הפסידה לאנג'ליק ויג'איה מאינדונזיה בשתי מערכות.
יוני ארליך השתתף בתחרות זוגות גברים לצד דניאל אורסניק מארגנטינה. הם הודחו בסיבוב הראשון.
אמיר חדד השתתף בתחרות זוגות גברים לצד איסם אול הק קורשי מפקיסטן. בסיבוב הראשון הם ניצחו זוג בריטי שפרש במהלך המערכה הרביעית. בסיבוב השני הם ניצחו את הזוג ריק ליץ' מארצות הברית ואליס פריירה מדרום אפריקה ב-3 מערכות. בסיבוב השלישי הם הפסידו לזוג צ'כי שהיה מדורג במקום ה-7 ב-3 מערכות.
רצון (פילוסופיה)
רצון הוא תכונה של התודעה ומאפיין של פעולות שהתבצעו בכוונה תחילה.
בפילוסופיה, המונח רצון אינו מתייחס לתשוקה מסוימת או שאיפה לדבר מסוים, אלא ליכולת הכללית לקיים רגשות מסוג זה ולקבל החלטות המבוססות עליהן לצורך פעולות עתידיות. פעולות שנעשו בהתאם לרצונו של האדם נקראות "פעולות רצוניות".
הרצון הוא מושג חשוב בפילוסופיה משום שהוא אחד החלקים המובחנים ביותר בתודעתו של האדם, כמו היגיון והבנה. לרצון יש חשיבות רבה גם במסגרת האתיקה, משום שהוא חייב להיות נוכח לצורך קיומה של פעולה מכוונת של האדם.
רצוניות.
התכוונות, רצוניות או אינטנציונאליות – מושג פילוסופי הבא להבחין בין החומרי לבין הרעיוני או רוחני כתופעות רגשיות או שכלתניות של המוח. לחומר ולמושגים פיזיים במציאות אין צורך ב'התכוונות', והם קיימים "כשלעצמם". בעוד שלמושגים אחרים – רעיוניים או שכליים – יש בהכרח ייחוס והתכוונות למשהו שמחוץ להם.
בפסיכולוגיה ההתכוונות מובדלת מתהליכים אחרים בכך שנדרשת פעולה כלשהי של רצון מודע ליצירתם.
ביטויים ומושגים הקשורים ברצון.
במילה "רצון" נעשה שימוש במספר ביטויים ומושגים הקשורים אליה.
רצון חופשי.
בחירה חופשית או רצון חופשי הם ביטויים הבאים לציין שהתנהגותו של האדם (מעשיו, החלטותיו, מחשבותיו ורגשותיו) הם פרי רצון עצמאי ובן-חורין, ואינם קבועים מראש ומוכתבים בידי הסיבתיות הדטרמיניסטית ואף לא על ידי הגורל, או כוחות על-אנושיים. לפי תפיסה זו לאדם יש יכולת להחליט וחופש לבחור את מעשיו והלכי-רוחו, ובכך לקבוע במידה מסוימת את השתלשלות חייו.
הרצון הכללי.
הרצון הכללי הוא מושג מתוך הפילוסופיה הפוליטית של ז'אן-ז'אק רוסו, המופיע בספרו "על האמנה החברתית". מושגי המפתח "הרצון הפרטי" ו"הרצון הכללי" מייצגים את הבידול הקיים בין האינטרס של היחיד לאינטרס הכולל של החברה.
רופרט שלדרייק
רופרט שלדרייק (באנגלית: Rupert Sheldrake; נולד ב-28 ביוני 1942) הוא בוטנאי וסופר בריטי העוסק בחקר הפאראפסיכולוגיה ופועל, בין היתר, כמבקר של החשיבה המדעית המודרנית והפיזיקליזם.
שלדרייק מאמין כי קיימות מספר תופעות של תקשורת אנושית שאינן מוחשיות או לחלופין טיפוסיות (כמו דיבור ורבאלי או שפת גוף) וכי ניתן לתת צידוק לכך מנקודת מבט אבולוציונית. עוד מציין כי מספר מחקרים (שחלקם נערכו על ידו) אישרו זאת. לא אחת קידם השיטה של "תהודה צורנית" ("morphic resonance") הנחשבת על ידי מדענים מסוימים לפסאודו מדעית.
את כל לימודיו האקדמיים עשה באוניברסיטאות קיימברידג', והרווארד. עבד כחוקר ביוכימיה וביולוגיה של התא באוניברסיטת קיימברידג' בין השנים 1967–1973 וכחוקר פיזיולוגיה של הצמח בארגון ICRISAT עד שנת 1978, אחרי שנה זו, החל לעסוק ולתקופות מסוימות אף להתמקד בכתיבה פילוסופית ולפתח רעיונות מסוימים, בפרט ביקורתיים, על הפיזיקליזם ובמידה פחותה גם על האתאיזם, אם כי הוא המשיך לעבוד כחוקר, מורה, או יועץ, עבור ארגונים ומוסדות מדעיים שונים.
לטענתו "בני האדם, מחוברים לכל מי שאנחנו חושבים עליו ולכל המקומות אליהם אנחנו מקושרים באמצעות תודעתנו המורחבת".
חיבר למעלה משמונים מאמרים מדעיים ועשרה ספרים.
שבעת המאורות של האדריכלות
"שבעת המאורות של האדריכלות" (The Seven Lamps of Architecture) הוא ספר שפורסם על ידי ג'ון רסקין בשנת 1849.
ה"מאורות" הם עקרונות של ארכיטקטורה שבעזרתם ניתן ליצור ארכיטקטורה טובה, ואלו הם:
רוברט ד. קפלן
רוברט דייוויד קפלן (באנגלית: Robert David Kaplan, נולד ב-23 ביוני 1952 בניו יורק) הוא עיתונאי ופרשן פוליטי יהודי אמריקאי, מחבר ספרי מסעות ומסות בתחום הגאופוליטיקה.
הוא משמש אנליסט גאופוליטי בכיר ב"סטרטפור" (Strategic Forecasting, Inc), חברה פרטית העוסקת בהערכות מודיעין בעיקר בעזרת מודיעין ממקורות גלויים ונמצאת באוסטין, טקסס. הוא חבר-חוץ בכיר במרכז למדיניות ביטחון חדשה CNAS הפועל החל משנת 2007 בוושינגטון ועבד מעל 25 שנה ככתב חוץ של המגזין "The Atlantic".
מאמריו פורסמו גם ב"וושינגטון פוסט", "הניו יורק טיימס", ניו ריפבליק, "Foreign Affairs",
"The National Interest" ווול סטריט ג'ורנל. המסות השנויות במחלוקת שלו בנוגע לכוחן של ארצות הברית בעולם עוררו פולמוסים בחוגים האקדמיים, בתקשורת ובחוגי הממשל. כך למשל המאמר שלו "The Coming Anarchy" שפורסם בשנת 1994 ב-"The Atlantic Monthly". סוגיה הנדונה תכופות בפרסומיו היא ההתעוררות מחדש של המתחים ההיסטוריים והתרבותיים בעולם אחרי סיום המלחמה הקרה.
בשנת 2009 התמנה קפלן על ידי מזכיר ההגנה של ארצות הברית, רוברט גייטס, לחבר ב"וועד למדיניות ביטחון" (Defense Policy Board), ועד מייעץ פדרלי שליד משרד ההגנה האמריקאי. כיהן בתפקיד זה עד שנת 2011. בשנת 2011 נבחר קפלן על ידי המגזין "Foreign Policy" לאחד ממאת "ההוגים הגלובליים" החשובים בעולם.
שנות ילדותו וצעירותו.
רוברט דייוויד קפלן נולד בניו יורק בשנת 1952 וגדל בשכונה פאר רוקאוויי כבן להורים יהודים: פיליס קואשה ופיליפ אלכסנדר קפלן. אביו, שעבד כנהג משאית בעיתון ניו יורק דיילי ניוז עורר בו מגיל ילדות משיכה לתחום ההיסטוריה.
התקבל לאוניברסיטת קונטיקט עם מלגה כמצטיין בשחייה וסיים שם בשנת 1973 תואר ראשון בשפה והספרות האנגלית. במהלך למודיו ערך את יומון הקמפוס. בשנים 1973–1974 ערך מסעות ברחבי ארצות הגוש הקומוניסטי במזרח אירופה ובחלק מן המזרח התיכון. אחרי שלא התקבל לעבודה בכמה מערכות חדשות בערים הגדולות, בשנים 1975-1974 היה כתב של העיתון "רותלנד דיילי הרלד" במדינת ורמונט. ב-1975 החלה תקופה של 16 שנה בה שהה תקופות ממושכות מחוץ לארצות הברית. במהלכה נסע ברחבי ארצות הים התיכון והעולם הערבי, חי מספר שנים בישראל ושירת שנה בצה"ל. בהמשך חי 9 שנים בפורטוגל ובאתונה ביוון, שם פגש את אשתו לעתיד, מריה קבראל, אזרחית קנדית. הזוג התחתן בשנת 1983 והתיישב בברקשיירס במערב מסצ'וסטס. יש להם בן נשוי, בשם מייקל.
המשך פעילותו.
בשנת 1984 נסע קפלן לעיראק ככתב מלחמה בימי מלחמת איראן–עיראק. עבד בהמשך ככתב חוץ פרילנסר במזרח אירופה ובמזרח התיכון אך בהדרגה שלח כתבות מכל קצות העולם, שלח דיווחים מלמעלה ממאה מדינות, כולל מקומות רבים הזנוחים בדרך כלל על ידי התקשורת הפופולרית.
ספרו הראשון משנת 1988 ,"Surrender or Starve: The Wars Behind The Famine" עסק ברעב באתיופיה. קפלן התרשם אז כי מאחורי הרעב עמדו גורמים נוספים שאינם קשורים רק לבצורת, כמו הקולקטיביזציה שנכפתה על ידי משטר מנגיסטו.
קפלן נסע לאפגניסטן כדי לכתוב ב"רידרס דייג'סט" על מלחמת הגרילה נגד כוחות הכיבוש הסובייטים. בשנת 1990 יצא לאור ספרו Soldiers of God: With the Mujahidin in Afghanistan ("חיילי האל: עם המוג'אהידין באפגניסטן"), שבו תיאר את התנסויותיו מימי המלחמה האפגנית-סובייטית.