נחלקו הראשונים האם הולכים רק אחר האם, ולכן בנה של מצרית שנייה ממצרי ראשון נחשב מצרי שלישי ומותר לבוא בקהל, או שהוא נחשב מצרי שני ואסור לבוא בקהל. לדעת הרמב"ם הולכים אחרי שני ההורים להחמיר, ואילו לדעת הרמב"ן הולכים רק אחר האם, והבן שלישי. לפי דרך הרמב"ם מובן מדוע לא נשא מנימין עצמו מצרית שנייה, אך לפי דברי הרמב"ן צריך לומר שמנימין עצמו היה נשוי כבר בלא קשר לתוכניתו להתרת נכדו לבוא בקהל. מחלוקת זו מובאת להלכה ב.
מנימין גר המצרי
בהריה איצ'וק
בַּהְרִיֶה איצ'וֹק (Bahriye Üçok; 1919, טרבזון, טורקיה – 6 באוקטובר 1990, אנקרה) הייתה אשת אקדמיה, סופרת, עיתונאית, פוליטיקאית, לוחמת לזכויות נשים וחברת הפרלמנט הטורקי.
קורות חייה ופועלה.
בהריה איצ'וק נולדה בטרבזון שלחוף הים השחור. אחרי לימודים לתואר בהיסטוריה, לימדה בבתי ספר בסמסון ובטרבזון, וב-1953 הצטרפה לסגל המורים בפקולטה לתאולוגיה של אוניברסיטת אנקרה. איצ'וק הייתה האישה הראשונה שלימדה בפקולטה זו, ובה הגיעה לדרגת פרופסור מן המניין.
מחקריה עסקו בהיסטוריה של האסלאם, בנשים שליטות בארצות מוסלמיות ובסוגיות היוצאים בשאלה. איצ'ו'ק ידעה ערבית ופרסית והציגה פרשנויות חדשניות לקוראן, מתוך עמדה מציאותית וסובלנית.
מתחילת שנות השבעים התמסרה לפעילות פוליטית. ב-1977 הצטרפה למפלגת העם הרפובליקאית. אחרי ההפיכה הצבאית ב-1980 הייתה במייסדי מפלגת העם (Halkçı Parti) וב-1983 נבחרה כנציגת מחוז אוֹרדוּ לאספה הלאומית הגדולה של טורקיה. אחרי המיזוג עם המפלגה הסוציאל-דמוקרטית (SODEP – Sosyal Demokrasi Partis) ב-1985, שוּנה שם מפלגתה למפלגת העם הסוציאל-דמוקרטית (SHP – Sosyal Demokrat Halkçı Parti).
איצ'וק הייתה ממייסדי האגודה למחשבה הכּמאליסטית (ADD – Atatürkçü Düşünce Derneği) במאי 1989, יחד עם המשפטנים מואמר אקסוי והיפֿזי וֶלדֶט וֶלידֶדֶאוֹלוּ (Velidedeoğlu). האגודה חרתה על דגלה את רעיונותיו ועקרונותיו של אתאטורק ונאבקה על הגנת מורשתו מפני התהליכים הפוסט-כמאליסטים, בעיקר על שמירת החילוניות המדינית – הבטחת הפרדת הדת מהמדינה.
איצ'וק פרסמה את דעותיה בטורהּ הקבוע ביומון ג'ומהורייט . בכתביה טענה כי יש להציל את האסלאם מאמונות תפלות, שקרים וכתות. היא כרכה את המאבק לחיזוק החילוניות במאבק לזכויות האישה, אם כי מעמדת הפמיניזם האסלאמי, שאינו חותר לחריגה מן האמונה הדתית. אחרי הופעה בנובמבר 1988 בדיון בטלוויזיה, שבו הצהירה כי כיסוי האישה ברעלה אינו מצווה מחייבת באסלאם אלא נובע מפירוש מוטעה, החלה לקבל מכתבי שטנה, רובם ככולם מאנשי התנועה האסלאמית הטורקית (İslami Hareket) ותנועת "נקמת האסלאם" (İslami İntikam). בדו"ח שהגישה ב-1989 להנהגת מפלגתה הדגישה איצ'וק כי רק החילוניות תבטיח את זכויות הנשים אם כי "לא קל להשיב את החילוניות על כנה". זמן לא רב אחרי כן נרצחה בפיצוץ ספר שנשלח אליה בדואר. הרצח נותר בגדר תעלומה.
איצ'וק נקברה בבית עלמין מרכזי באנקרה. בלב העיר הוקדש לזכרה גן ציבורי, ובו הוצב פסלה ועליו, בצד שמה ושנות חייה, צוינו רק המלים "שהידת הדמוקרטיה". שמה של איצ'וק הונצח בקריאת רחובות בערים שונות בטורקיה: באנקרה, בורסה , ארטוון, צ'נקלה וג'לצ'וק (Gölcük) הסמוכה לאיזמיט. הגדילה לעשות העיר איזמיר שבה נקראו על שמה כיכר, רחוב וגן ציבורי. ב-2018 נחנך ברובע קדיקוי של איסטנבול גן ילדים אקולוגי, ראשון מסוגו בטורקיה, על שם בהריה איצ'וק.
לואיז ברוף
דודו פארוק
אורי קומאי (נולד ב-21 באוקטובר 1996), המוכר בשם הבמה ובדמותו הפארודית דודו פארוק, הוא ראפר ישראלי המשלב בין טראפ למוזיקה מזרחית. מילות שיריו עוסקות באלימות ובמין באופן בוטה, ובעקבותיהן הוא הואשם בגזענות ובהחפצה מינית של נשים.
ביוגרפיה.
קומאי גדל בשכונת מעוז אביב שבצפון תל אביב, למד בבית ספר הרב-תחומי עמל ליידי דייוויס בתל אביב, והדריך בתנועת הצופים בשבט "הנשיא". בנובמבר 2015 התגייס לצה"ל, לחיל התותחנים גדוד רשף (402), ובהמשך מונה למפקד. אמו היא אשת מחשבים, ואביו סטארטאפיסט בתחום אבטחת מידע. החברה אותה ייסד אביו, ForeScout, הגיעה לשווי של למעלה ממיליארד דולר כשהונפקה בבורסה לניירות ערך בניו יורק בשנת 2017. אחותו הקטנה היא הדוגמנית נטע קומאי.
את הדמות הפרודית "דודו פארוק" יצר קומאי בהיותו תלמיד תיכון בכיתה י"א בסוף 2013, כחשבון אינסטגרם פיקטיבי, אך הדמות פרצה לתודעה הציבורית רק ב-2017 בשל ההצלחה הרבה לה זכו שיריו. דמותו של פארוק דומה לדמות הערס, הכולל גופיית סבא לבנה, כובע מצחייה וגלוח ראש.
קומאי ספג ביקורת בעקבות המסרים הבוטים המועברים בשיריו של דמותו. יו"ר ויצו ישראל, גילה אשרת, פנתה לראש עיריית חדרה, צבי גנדלמן, ולשרת התרבות והספורט מירי רגב, בבקשה לבטל את הופעתו בפסטיבל בום בוקס בעיר. פארוק הואשם בביזוי נשים, הפצת מסרים אלימים מינית, פוגעניים ושוביניסטיים.
במרץ 2018 פרסם את השיר "דוד המלך (ערק ערק ערק)". ביוני 2018 הוציא את השיר "אחותך (לילה טוב)". בספטמבר 2018 הוציא את השיר "דרעבלאך" הלועג לשירם של סטטיק ובן-אל תבורי, "גומיגם". באוקטובר 2018 הוציא את השיר "אלירן סבג".
פארוק הוא הפרזנטור של מותג הקונדומים "R3". החברה אף נתנה את חסותה למופע הראשון של פארוק שהתקיים בהאנגר 11. בנוסף, לכבוד המופע, החברה הוציאה חבילת קונדומים ב"מהדורת דודו פארוק" מיוחדת, עם אריזה ממותגת הכוללת תמונה של הזמר. בהופעה התארח קובי אוז לביצוע השיר "סמי וסומו". את המופע ליוו חברי להקת קין והבל 90210.
בעונה ה-16 של התוכנית "ארץ נהדרת" זכתה דמותו של פארוק לחיקוי שבוצע על ידי אלי פיניש.
במרץ 2019 השיק את קליפ הווידאו לשירו "מים" בהשתתפות אורית פוקס, בו מוצגות קלישאות פורנוגרפיות. הקליפ עורר סערה ברשת וספג ביקורות רבות, כשחלק טוענים כי הוא גובל בפורנוגרפיה, וכי הוא מעורר השראה פורנוגרפית בקרב ילדים. בהמשך, הופעה שתוכננה לו בפסטיבל "הולי מולי" המיועד לבני נוער בראשון לציון בוטלה, בהובלת קריאת הפורום הדיגיטלי – שומרים על הילדים ברשת להורים להצטרף לקריאה לביטול ההופעה ולבסוף בהתערבות ראש העיר.
ב-25 ביולי 2019 פרסם ביוטיוב שלו סרטון בשם "נסיך הסתיו" שבו הוא מציג באופן קומי כי הוא פורש מהזמר. לעומת זאת, באוגוסט של אותה שנה הוציא שיר בשם "מלך הקיץ".
פארוק דורג במקום השמיני בישראל ברשימת החיפושים הפופולריים ביותר בגוגל לשנת 2019.
ב-12 במאי 2020, הוציא את השיר "תינוק בעולם", שהוא מופיע בו בתור הדמות "בובי רז'ולו". חמישה ימים לאחר מכן, הוציא בתור דודו פארוק את השיר "סטפן לגר".
ב-16 במרץ 2021 הוציא את השיר "לא רוצה כלום המשוגעת". באפריל 2021 הוציא יחד עם אנה זק את השיר "כל החברים שלך".
ב-30 באוגוסט 2021 הוציא את אלבומו השני "ששש...".
בפברואר 2022 השתתף כזמר אורח בהופעה של מרסדס בנד.
בחודש מאי 2022 התנצל קומאי בפני אנשים שדמותו של דודו פארוק פגעה בהם. בראיון טען כי הוא עוזב את דמותו של דודו פארוק לטובת קריירה מוזיקלית אחרת.. באותה השנה השתתף כזמר אורח בדמותו של דוד פארוק בהופעת מטאל של להקת Shredhead הישראלית הם ופרסמו מספר קליפים.
נכון ל-2022, קומאי רווק. הוא מתגורר בכפר ורדים.
אורי קומאי
ותערב
ותערב לפניך עתירתנו היא תוספת לברכת עבודה הנהוגה בנוסח אשכנז בחזרת הש"ץ של תפילת מוסף ביום טוב. היא כוללת הרחבה של נוסח הברכה, וכן שינוי חתימת הברכה מ"המחזיר שכינתו לציון" ל"שאותך לבדך ביראה נעבוד". מקור התוספת בנוסח ארץ ישראל הקדום.
מקור הנוסח.
על פי מסקנות החוקרים, מקור הנוסח של "ותערב" הוא נוסח ארץ-ישראלי של ברכת העבודה (אף שבסידורים שנמצאו בגניזה הקהירית לא מופיע נוסח זה בברכה), והוא מופיע כנוסח הברכה במדרש. לפי מסקנתו של אורי ארליך, נוסח זה הוא עיבוד של הנוסח הארץ ישראלי המצוי, המופיע אף הוא במדרשים אחדים, "שכון בציון מהרה יעבדוך בניך בירושלים", שהוא כנראה הנוסח ששימש עוד כאשר בית המקדש השני עמד על תלו. כאשר עבר זמן רב מאז החורבן, הרגישו המתפללים צורך לעבד את הנוסח כדי שיבקש ישירות על חזרת העבודה והשכינה, ולכן יצרו את הנוסח המעובד, אולם נוסח זה לא תפס בציבור והנוסח הישן נותר נפוץ יותר (למעט לצד העתקות של פיוטים). במקומות אלה מופיע המשפט "השב שכינתך לציון עירך וסדר העבודה לירושלים", לעיתים בצירוף הפתיחה "אנא רחום". שולמית אליצור הביאה ראיות לכך שאף משפט הפתיחה "ותערב עליך עתירתנו כעולה וכקרבן" היה מצוי בארץ ישראל במאה השמינית, בימי רבי פינחס בן יעקב הכהן.
שינוי חתימת הברכה.
כאמור, נוסח "ותערב" שהתקבל במנהג אשכנז כולל את שינוי חתימת הברכה הרגילה, "המחזיר שכינתו לציון" לחתימה "שאותך לבדך ביראה נעבוד". הפוסקים מציינים שנוסח החתימה השונה "שאותך לבדך ביראה נעבוד", מבוסס על חתימת ברכת העבודה שנהגה בזמן שבית המקדש היה קיים (אז לא ניתן היה לומר "המחזיר שכינתו לציון" כבימינו). בירושלמי חתימה זו מופיעה כחתימת ברכת העבודה לאחר קריאת התורה של הכהן הגדול בבית המקדש ביום הכיפורים. זו גם החתימה שנהגה בנוסח ארץ ישראל אף לאחר החורבן, כפי שעולה מסידורי הגניזה הקהירית. כחתימות (ונוסחאות בכלל) ארץ ישראליות נוספות, הגיעה החתימה לאשכנז והפכה שם לחתימה משנית שמשמשת כחתימה חילופית לחתימה העיקרית, הבבלית, עבור ימים מיוחדים.
הפוסקים קשרו בין אמירת החתימה מימי המקדש, לברכת כהנים שאף היא שריד מעבודת המקדש, וראה עוד על כך לקמן.