הצפייה נעשית על ידי שימוש בתוספים, שהם רכיבי תוכנה חיצוניים הניתנים להתקנה על גבי תוכנת קודי, בדומה ל"תוספים" בדפדפן כרום או יישומים לטלפון החכם, ומהווים חלופה, לרוב חינמית (אם כי קיימים תוספים בודדים בתשלום) ולרוב לא חוקית (אם כי יש גם לא מעט תוספים שמפיצים תוכן לשימוש חופשי באופן חוקי), לחברות תקשורת המספקות שירותי טלוויזיה בישראל ובעולם, כגון נטפליקס, HOT, Yes וסלקום TV, פרטנר וכדומה.
לתוכנה היו בעבר, וישנם כיום, מספר רב של תוספים המאפשרים צפייה בתכני וידאו פירטיים, כאשר תוסף התוכן הפיראטי הפופולרי ביותר שהביא לפריצת של קודי לתודעת הציבור היה ג'נסיס, התוסף כבר לא פעיל יותר כיום (נובמבר 2017) אך קיימים לו מספר רב של תחליפים וממשיכי דרך אשר מאפשרים צפייה בתכני וידאו פיראטיים.
התוכנה פותחה במקור עבור הדור הראשון של קונסולת המשחקים Xbox בלבד (מכאן מקור השם XBMC - Xbox Media Center). לאורך השנים, מפתחי התוכנה פיתחו גרסאות הפועלות גם במערכות ההפעלה: חלונות, OS X, אנדרואיד, iOS ,tvOS, לינוקס, ו-FreeBSD.
כאשר מורידים את התוכנה מהאתר הרשמי, התקנת קודי כוללת בתוכה מאגר הרחבות אחד (המאגר הרשמי של התוכנה) ומספר תוספים בסיסיים.
תוספים אשר מאפשרים צפייה בתוכן פיראטי ובכך מפרים זכויות יוצרים, הם יישומי צד שלישי שאינם מותקנים עם התוכנה בגרסתה הרשמית.
עם זאת, קיימות בישראל ובעולם מספר רב של חבילות התקנה מוכנות מראש (בילד) הנעשות על ידי אנשים פרטיים, אשר מכילות בתוכן בהתקנה הראשונית מספר רב של הגדרות בסיסיות, תוספים רבים (לרוב כאלו המספקים גישה לצפייה בתכנים פיראטיים), מאגרי הרחבות וכן ערכות עיצוב מגוונות המעניקות למשתמשים ממשק משתמש ויזואלי מתקדם ונוח יותר מזה המותקן כברירת המחדל.
הבילד המפורסם והפופולרי בישראל היה בילד החתול - Kodi Cat, אשר נבנה ותוחזק על ידי גידי שחר עד אשר הלך לעולמו בטרם עת ממחלה קשה.
יישומים.
בקודי קיים מספר רב של יישומים בסיסים כגון: מאגר ההרחבות הרשמי של קודי, תוסף לצפיה ביוטיוב, מגוון תוספי תרגום המאפשרים הורדת כתוביות ממגון אתרים מוכרים בעולם ביניהם האתר הבינלאומי המוכר OpenSubtitles, תוספי הכתוביות הישראלים Wizdom אשר שואב כתוביות מהאתר Wizdom.xyz ותוסף Ktuvit אשר שואב כתוביות מהאתר Ktuvit.me.
בעבר, במשך שנים רבות אתר ותוסף הכתוביות הפופולרי והמקיף בישראל היה "סאבסנטר" אשר נסגר כחלק מהמאבק של זיר"ה בסצנה הפיראטית והעביר את פעילותו לרשת הטלגרם.
קיימים תוספים בסיסיים נוספים כגון תוספי מזג אוויר המציגים תכנים מאתרי תחזית ועוד רבים.
מאגר הרחבות - Repository.
Repository - (ריפו בשפה המקובלת) הוא תוסף לקודי המשמש כמאגר המכיל בתוכו גישה להתקנת הרחבות רבות אחרות. Repository נועד להקל על המשתמש בכך שהוא חוסך ממנו הורדה של כל הרחבה והרחבה בפני עצמה (כקובץ ZIP בודד והתקנתו דרך ממשק ההתקנה, המובנה בתוכנה, מקובץ ZIP) ובמקום זאת מאפשר הורדה והתקנה של מאגר אחד המכיל הפניה להתקנה של הרחבות רבות אחרות, ישירות דרך ממשק התפריטים של קודי.
תמיכה בשפות.
קודי תומך בהמקמה מלאה למגוון שפות כברירת מחדל, כאשר קובצי השפות של תוכנה זו מתורגמים למעל 75 שפות עד כה. המבנה של קודי הוא כזה שאם השפה אינה זמינה או לא מעודכנת, היא יכולה להיעשות על ידי עריכה פשוטה של מחרוזות בקובץ XML, אשר לאחר מכן יכולה לעבור לניהול הפרויקט על ידי הצוות ושימוש בכלי למעקב אחר באגים למען שימוש התוכנה המתורגמת על ידי משתמשים אחרים. לאחר גרסה 11.0 XBMC עברה להשתמש בקבצים מסוג כדי לתרגם באופן פשוט יותר באמצעות שימוש ב־, פלטפורמה מבוססת אינטרנט שמשתמשת במיקור המונים מקוון לתרגום ערכים. הגרסה האחרונה של XBMC תומכת במעל 74 שפות.
OpenElec/LibreElec.
- Open Embedded Linux Entertainment Center ו- - Libre Embedded Linux Entertainment Center הן הפצות לינוקס המיועדות להתקנה על מערכות מדיה סנטר ומכילות אך ורק את תוכנת קודי.
OpenElec הייתה הראשונה מבין השתיים ופותחה על מנת להוות פתרון להתקנת KODI על מערכות דלות ביצועים אשר אינן יכולות או מתקשות להריץ את מערכת ההפעלה אנדרואיד/ווינדוס וכמו כן לאפשר חוויית משתמש נוחה יותר למשתמשים שרוצים להשתמש במכשיר הצפייה רק ל-KODI (חוויית משתמש של ממיר טלוויזיה).
בשנת 2016 קבוצת מפתחים שכללה את רוב המפתחים הפעילים דאז, התפצלה מ-OE לאור "חילוקי דעות יצירתיים", והחלה לפתח את LE.
ביוני 2017 הופסק הפיתוח של OE וכיום רק LE ממשיכה להיות מפותחת ולקבל עדכונים.
OE דאז ו-LE כיום מפותחות עבור מספר פלטפורמות חומרה, כאשר הפופולריות שבהן הן ראספברי פאי (באנגלית: Raspberry Pi) ומכשירי x86, כמו כן מספר מפתחי תוכנה עצמאיים מפתחים גרסאות נוספות על בסיס הגרסאות הקיימות, בעיקר למכשירים סיניים עם מספר גרסאות של מעבדי Amlogic
כדור פעילות גופנית
שנים עשר הפסוקים
רופרט
רבי חנינה איש אונו
אסתר אשל
אסתר אשל (נולדה ב-11 בפברואר 1958) היא פרופסור חבר לחקר המקרא וחקר כתובות מתקופת בית המקדש הראשון וספרות מימי בית המקדש השני, חברת סגל אוניברסיטת בר-אילן.
ביוגרפיה.
אסתר אשל נולדה בחיפה ב-1958. את התואר הראשון במקרא למדה באוניברסיטה העברית בירושלים, וסיימה אותו בשנת 1985.
תחומי המחקר וההתמחות של אשל עוסקים באפיגרפיה מתקופות המקרא, בית המקדש הראשון והשני, מגילות מדבר יהודה וספרי מקרא מתקופת שיבת ציון. לאחר שסיימה את לימודיה לתואר הראשון במקרא באוניברסיטה העברית, עבדה במפעל המקרא ובמכון ללימודים מתקדמים של האוניברסיטה העברית, כעוזרת מחקר של פרופסור משה גושן-גוטשטיין ופרופסור חיים רבין במחקר על התרגומים הארמיים למקרא. כמו כן שימשה כעוזרת מחקר של פרופסור עמנואל טוב ופרופסור משה ויינפלד בחקר מגילות מדבר יהודה.
את לימודי התואר השני סיימה בשנת 1991. את עבודת התזה שלה כתבה בהנחיית פרופסור עמנואל טוב, והיא עסקה בנושא "עריכה הרמוניסטית בחמישה חומשי תורה בתקופת בית שני". במהלך שנות התשעים עבדה כעוזרת מחקר של פרופסור ג'ון סטרגנל, וסייעה לפרסום טקסטים ממגילות מדבר יהודה. בהמשך עבדה כאוצרת משנה במוזיאון ארצות המקרא בירושלים.
במשך השנים 1992-1995 עבדה ברשות העתיקות, והייתה אחראית לפרסום האוסטרקונים שנתגלו במרשה בחפירתו של פרופסור עמוס קלונר. את תואר הדוקטור סיימה בשנת 2000, את עבודת הדוקטורט כתבה בהנחיית פרופסור מיכאל סטון בנושא "האמונה בשדים בארץ-ישראל בימי הבית השני". אשל החלה להרצות באוניברסיטת בר-אילן במחלקה לתנ"ך בשנת 1997. בשנת 2000 הפכה למרצה בכירה, והחל משנת 2013 היא מכהנת כפרופסור חבר.
כמו כן עבדה בהוראה במהלך השנים 1998-1995 בשלוחה של האוניברסיטה העברית ברחובות ובמכללה האקדמית באשקלון בשנים 2002-2000. בשנת 2010 החלה לשמש ממלאת מקום למנהל מרכז יסלזון לתולדות ישראל לאור האפיגרפיה באוניברסיטת בר-אילן, והחל משנת 2013 היא מנהלת המרכז.
אשל היא חברת מערכת בכתבי עת אקדמיים רבים כגון מערב (MAARAV), Journal of Ancient Judaism, Henoch, Journal of Biblical Literature.
אשל מתגוררת בירושלים. הייתה נשואה להיסטוריון והארכאולוג פרופסור חנן אשל, שנפטר בשנת 2010. לשניים נולדו שני ילדים ונכדים.
ג'וליה זהר
ג'וליה זהר (בערבית: جوليا زهر) היא אשת עסקים ערבייה ישראלית נוצרית, בעלים ומנכ"לית של מפעל אל-ארז. היא האישה הראשונה שמנהלת מפעל בחברה הערבית ויו"ר קרן "מסירה" של ארגון הג'וינט. זוכת אות התעשייה "מטעם התאחדות התעשיינים - מחוז צפון" ב-2015 ואחת מ-50 הנשים המשפיעות של גלובס לשנת 2019.
ביוגרפיה.
זהר הייתה מורה למתמטיקה ועוזרת למנהל ברשת בתי הספר "מפתן". לאחר עיסוק רב-שנים בהוראה ובחינוך, פרשה זוהר מתחום זה בשנת 2003 לאחר שהתאלמנה מבעלה אסעד. בניסיון לשמר את מפעל חייו, החלה לנהל את מפעל "אל ארז" שהקים.
אל ארז.
"אל ארז" הוא מפעל לייצור טחינה וחלבה. תוצרת המפעל משווקת בישראל ומשנת 2005, גם בעולם - בעיקר בארצות הברית. מוצר המפעל זכה במקום הראשון באיכות המוצר בהשוואה לאחרים, בבדיקת תוכנית התחקירים "כלבוטק" בשנת 2013. המפעל בבעלות משפחת זהר, לאחר שהועבר לשליטתם של ג'וליה וילדיה לאחר פטירתו של בעלה.
פעילות חברתית.
זהר פעילה חברתית ומשמשת כיו"ר ההנהלה של קרן "מסירה" של הג'וינט למען בעלי מוגבלויות בחברה הערבית. היא זכתה באות התעשייה במחוז צפון לשנת 2015, לאור תרומתה לקהילה ולתעסוקה בצפון. ביוני 2020, הודיעה זהר ברשתות החברתיות כי חברת אל-ארז הודיעה שתממן קו סיוע לקהילת הלהט"ב בחברה הערבית. חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן והקרן החדשה לישראל תמכו בתרומתה לצד תרומתה של זהר לקו הסיוע. החברה ספגה על כך ביקורת וקריאות לחרם צרכנים מצד גורמים שמרניים בחברה הערבית. בפועל, הקריאות להחרים את המותג הביאו לתוצאה ההפוכה, עם זינוק במכירות בשיעור של כ-28%. זוהי הייתה לפעם הראשונה שחברת מזון ישראלית בבעלות ערבית הביעה תמיכה פומבית בקהילה הגאה.
זהר מתגוררת בנצרת ואם לשניים. בנה יוסף מנהל את חברת הבת אל ארז US שפועלת בארצות הברית.
פרסים.
2021- אות אבירת מרכז פרס לשלום ולחדשנות
2022 - תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן
שלמה יזרעאל
שלמה יזרעאל (נולד ב-1949) הוא בלשן ישראלי, חוקר שפות שמיות ועברית, פרופסור אמריטוס במחלקה לבלשנות שמית שבפקולטה למדעי הרוח של אוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה.