המגמה פועלת בשיתוף עם מגמת המוזיקה של התיכון לאמנויות "אדלברט שטיפטר" מלינץ, אוסטריה עילית. מדי שנה ישנו מפגש באחד מבתי הספר הכולל ביצוע של יצירות שהולחנו ותזומרו על ידי תלמידי המגמות. בין המורים שלימדו או מלמדים בבית הספר: אנדרה היידו, בת-שבע רובינשטיין, מיכאל וולפה, דן יוהס, ישראל שרון, גדי עבאדי, חנן פיינשטיין, יונתן קרן ואריאל הלוי.
מגמת אמנות.
מגמת האמנות מבוססת על תוכנית לימודים שהוכנה בהתייעצות עם צוות מרצים מהאקדמיה לאמנות ולעיצוב "בצלאל". הלימודים המעשיים במגמה כוללים לימוד רישום, פיסול, אמנות בין תחומית, ציור, צילום ושימושי מחשב. הלימודים העיוניים כוללים קורסים באמנות עתיקה, ימי הביניים, רנסאנס, אמנות מודרנית והתפתחויות עכשוויות. סדנת האמנות וציודה מאפשרים לתלמידים לעסוק במגוון של טכניקות ושל מדיה, במסגרת השיעורים ובאופן עצמאי. רוב תלמידי מגמת האומנות כותבים עבודת גמר בהיקף של 5 יח"ל בנושא לבחירתם בתחום האומנות. העבודה מונחת על ידי איש אקדמיה או על ידי מורה מסגל בית הספר.
מגמת מדעי הרוח.
בשנת הלימודים תשס"ח (2007–2008) נפתחה מגמת מדעי הרוח, לאחר ניסיון כבר בשנת הלימודים תשס"ז (2006-2007). תלמידי המגמה לומדים בסגנון תוכנית "", תוך מתן דגש על קריאת מקורות ראשוניים ודיון בקבוצות, כמו גם על פיתוח מיומנויות פרשנות וכתיבה. במסגרת התוכנית הייחודית של המגמה, שהיקפה 5 יחידות לימוד, משתתפים התלמידים בקורסים הסדורים לפי היגיון היסטורי-כרונולוגי: יוון ורומא, עלייתן של שלוש הדתות המונותאיסטיות בעת העתיקה המאוחרת, ימי הביניים וכן הלאה, כאשר לכל קורס דגש דיסיפלינארי אחר ומרצה שונה. במסגרת הקורסים מגישים התלמידים תרגילי כתיבה בהיקפים משתנים. מלבד הלימוד בתוכנית הייחודית, מחויבים תלמידי המגמה גם בדרישות הבאות:
תלמידי מגמת מדעי הרוח יוצאים לסיורים לעיתים קרובות, בעיקר למקומות הרלוונטיים ללימודי התוכנית הייחודית, כגון מדבר יהודה, העיר העתיקה בירושלים, נמל קיסריה ועוד. החל משנת הלימודים ה'תשע"ג נערך על ידי תלמידי ומורי המגמה "מועדון קריאה". החברים בו קוראים יצירה ספרותית עליה ממליץ אחד החברים ומקדישים לה מפגש בהנחייתו. במהלך המפגש דנים ביצירה, מנתחים אותה ומחליפים עליה רשמים.
פעילויות.
שבוע הפרויקטים.
בשבוע הפרויקטים מושבתים כל הלימודים הפורמליים, והתלמידים עובדים על פרויקטים אישיים משלהם. הימים הראשונים של שבוע הפרויקטים מוקדשים לפעילויות של מגמה, בהם התלמידים יוצאים לטיולים ועוברים סדנאות שונות במסגרת המגמה שלהם. נוסף על כך, בשנת הלימודים תשע"ד (2014) נוסף לשבוע הפרויקטים יום בין-תחומי בו מורים מסגל בית הספר מעבירים הרצאות וסדנאות בנושא שנבחר על ידי הנהלת בית הספר.
תלמידי שכבת י' חופשיים לבחור את הפרויקטים שלהם בכל הנושאים, החל במדעי הטבע וכלה במדעי הרוח; תלמידי שכבת י"א הכותבים עבודת גמר מקדמים לרוב את עבודתם; תלמידי שכבת י"א וי"ב עוסקים בפרויקטים השנתיים שלהם, במקצועות המגמה. בימים האחרונים מוצגים התוצרים שהשיגו התלמידים במהלך השבוע.
פעילות פנימייתית.
פעם בשבוע, במסגרת הפנימייה, עוברים התלמידים פעילות חברתית במסגרת כיתתית בהדרכת המדריכים האישיים של כל כיתה. במהלך השנה התלמידים עוברים מערכים חינוכיים שונים המועברים בשיתוף פעולה בין חברי צוות הכיתה - המדריך/ה והמחנך/ת.
במסגרת הפנימייה פועלות מספר ועדות האחראיות על פעילויות שונות. הוועדות מאורגנות ומופעלות על ידי תלמידי כל השכבות, ובראש כל ועדה ישנם שני תלמידי שכבת י"ב. כל ועדה מלווה על ידי מדריך פנימייה. הוועדות עוסקות בתחומים שונים כגון: טיולים, סרטים, מזון, ספרייה, תרבות, ספורט, דתות, איכות הסביבה ואיכות הפנים בפנימייה. בנוסף, קיימת ועדה המוציאה לאור עיתון בית ספרי מדי שבועיים. קיים גם צוות תלמידים האחראי על מערכת ההגברה בבית הספר. התלמידים נשארים בשבת בפנימייה פעם בשבועיים, ובשבתות אלה הוועדות פעילות במיוחד.
הפנימייה מפעילה חוגים שונים שנפתחים מדי שנה לפי ביקוש. כמו כן, כל כיתה מעלה פעם בשנה "ערב כיתה". ערב זה הוא ערב שתכננה הכיתה ומועבר לכל קהילת בית הספר. בערבים אלו כיתות רבות בוחרות להעלות הצגה מקורית שנכתבה על ידי תלמידי הכיתה או עיבוד למחזה קיים.
חינוך חברתי.
התלמידים פועלים על בסיס שבועי במסגרות שונות כדי לעזור לכלל. התלמידים פעילים במשך שלוש שנות הלימודים שלהם, לפי חוק החינוך החדש. הפעילות הקהילתית היא פעילות חובה על פי עקרונות בית הספר. בין המסגרות בהן ניתנת לתלמידים האפשרות לבחור נמנות מסגרות של עזרה לתלמידים מתקשים מהשכונה בה שוכן בית הספר, הדרכה בתנועת נוער, השכלת קשישים, חניכת ילדים בעלי מוגבלויות ועוד.
תלמידי שכבת י"ב מרכזים את כל הפעילויות הקהילתיות המתקיימות בבית הספר ונמצאים בקשר רציף עם רכז הפעילות הקהילתית בבית הספר, עובד סוציאלי במקצועו.
רבים מבוגרי בית הספר מתנדבים לשנת שירות לפני השירות הצבאי.
חטיבת הביניים.
בשנת הלימודים תשע"ח (2019-2018) הוקמה חטיבת הביניים של יאס"א במבנה של בית הספר "גואטמלה" שבשכונת קריית מנחם. חטיבת הביניים פונה לתלמידים בעלי סקרנות, חדוות למידה ונכונות לעבודה מתוך תשוקה ותאוות דעת. בדומה לחטיבה העליונה, בחטיבת הביניים ניתן דגש על רף אקדמי גבוה, טיפוח הסקרנות הטבעית ותרומה לקהילה כחלק מתוכנית הלימודים. תלמידי החטיבה מגיעים ממגזרים שונים בירושלים ובסביבתה, ביניהם גם תלמידים בעלי צרכים מיוחדים.
תוכניות לימודיות ייחודיות.
במערכת השעות מובנות תוכניות לימוד ייחודיות כחלק משיעורי החובה. אלו כוללות שעורי חממ"ה (חינוך לשוויון מגדרי ומיניות בריאה) - שעה בשבוע בהפרדה מגדרית של הכיתה, העשרת ההשכלה הכללית - שיעור שבועי על תולדות המוזיקה ושיעור בנושא תולדות האומנות, קורס פוטושופ לתלמידי כתה ז', לימודי כלכלה וניהול פיננסי בכיתה ט', כתיבה אקדמית בכיתה ט'. במקצועות מדעי הרוח פותחו על ידי צוות בית הספר תוכניות לימודים ייחודיות המשלבות תחומי דעת, ביניהן תנ"ך ותרבות ישראל, ספרות ותנ"ך, והיסטוריה וגאוגרפיה.
קורסי בחירה
במערכת השעות קבועות שתי משבצות זמן של שעתיים לקורסי בחירה, ביניהם כתיבה יוצרת, תיאטרון, אבולוציה, מדעי המוח, ובוטניקה וצמחים בסביבה הקרובה, פוטושופ מתקדמים, רישום, מקהלה, והרכבים מוזיקליים. תלמידים שמעוניינים להשתלב בתיכון במגמות הרוח, מוזיקה ואמנות מתחילים ללמוד קורסי בחירה רלוונטיים כבר בכיתות ח' וט'.
פעילות קהילתית.
שעתיים בשבוע מוקדשות דרך קבע לפעילות קהילתית, בעיקר פעילויות משותפות וחונכויות עם בית הספר היסודי "גואטמלה".
שבוע פרויקטים.
פעמיים בשנה מתקיים שבוע פרויקטים, של למידה-מבוססת-פרויקטים בה התלמידים לוקחים אחריות מוגברת על תהליך הלמידה שלהם. התלמידים בוחרים את נושא הפרויקט ואת שותפיהם, ומנהלים באופן עצמאי את לוח הזמנים שלהם. בשבוע זה משולבים סיורים לימודיים.
ביקורת על בית הספר התיכון.
חתן פרס ישראל לחינוך, פרופ' חיים אדלר, מתח ביקורת על הישגי בית הספר התיכון ומוסדות דומים לו ואמר: "אלו מוסדות פרטיים על חשבון המדינה, שבונה את הבניינים ומשתתפת במימון שכר המורה". ביקורת גם נמתחה כך שהקבלה ללימודים בתיכון מבוססת על מבחני קבלה בתשלום אליהם ניתן לרכוש ערכות הכנה, ועל ההומוגניות התרבותית של התלמידים וסגל ההוראה.
יוסי גרבר
יוסי גְרָבֶּר (2 בנובמבר 1933 – 19 בפברואר 2016) היה שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ומדבב ישראלי.
ביוגרפיה.
גרבר נולד לציפה ולבן-ציון, וגדל בשכונת מחלול בתל אביב. כילד אהב לצפות בהצגות תיאטרון המטאטא. למד בבית הספר העממי "נס ציונה" (כיום גרץ), ובבית הספר תיכון חדש, לצד אילנה רובינא ואמנון מסקין. בילדותו למד גם בסטודיו למחול של מיה ארבטובה, ועסק בריקוד עד גיל 40.
תוך כדי הלימודים בבית הספר שיחק תפקידים מרכזיים בתיאטרון הילדים "בָּמָתֵנוּ". למשל: ב-1946 גילם את הנסיך רוע-פרוע בהצגה "הרפתקאות הנסיך עומר" שביים אליעזר אנסקי. באותה תקופה השתתף בתסכיתים ובתוכניות הילדים של קול ירושלים המנדטורי, ולאחר מכן בקול ישראל.
בצה"ל שירת בחיל המודיעין. במהלך שירותו הצבאי למד תיאטרון אצל ניסן נתיב.
ב-1953, לאחר שחרורו מצה"ל, הצטרף לתיאטרון הקאמרי. לאחר מכן עבר לשחק בתיאטראות "הבימה", "האהל" ו"המטאטא", אך פוטר מכולם. בעקבות אי הצלחתו להשתלב בתיאטרון הישראלי נסע לאנגליה ללמוד משחק באקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה בלונדון. במהלך לימודיו שם עבד כקריין במחלקה העברית של ה-BBC. לאחר שסיים את לימודיו בהצטיינות, חזר לארץ ושיחק במשך כשנה בקאמרי, עד שפוטר בעקבות מרד שחקנים נגד יוסף מילוא. בעקבות פיטוריו עבד במשך כארבע שנים כדייל אוויר בחברת התעופה "אל על". כשמנהל האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה שמע זאת, הוא הופתע מאוד שגרבר לא משחק, וסידר לו פגישה עם במאי תיאטרון אנגלי בדרום אפריקה. בעקבות כך, עזב גרבר את אל-על ושיחק בתיאטרון האנגלי של דרום אפריקה במשך שנתיים. ההצלחה הייתה גדולה, כתבו על כך בעיתונים בישראל, ויוסף מילוא קרא לו לחזור ארצה. במהלך שהותו בדרום אפריקה, הכיר את התפאורן והבובנאי אריק סמית, שהפך מאוחר יותר לבן זוגו והגיע איתו לישראל. גרבר נעזר ביוסף הרמלין, הבעל של אחותו וראש השב"כ אז, שהציע לסמית עבודה כמעצב תערוכת צה"ל.