ב-12 באפריל 2020, במהלך משבר קורונה, קיים ראל שיחת-וידאו מקוונת עם כ-350 ממאמיניו. במהלך האירוע קרא ראל למאמיניו לסמוך על תחושותיהם בלבד בכל הקשור למילוי הנחיות הבטיחות של המשבר, ולצאת למרחב הציבורי לחופשי אם הם רוצים בכך. בנוסף, דחק בהם באותה שיחה לחדול משימוש בסבון על העור וכן לחדול מרחיצת ידיים לאחר שהיה בבית שימוש, בטענה כי המערכת החיסונית מספיקה דיה והעיד על עצמו כי נוהג היה לגעת בצואת בעליי חיים בילדותו.
ב-18 ביולי 2020, קרא ראל בחשבון הפייסבוק הפרטי שלו להשליך את מסכות הפנים המגנות מהדבקות.
רעם
רעם () הוא הקול שנוצר כאשר ברק מחמם במהירות את האוויר סביבו לטמפרטורה של למעלה מ-27,000 מעלות צלזיוס. האוויר החם מתפשט במהירות, ואז מתכווץ ככל שהוא מתקרר. פעולת ההתרחבות וההתכווצות גורמת להיווצרות גלי קול, ואלה הם מה שאנו מכנים "רעם". ברקים ורעמים נוצרים בענני סופות רעמים, הנקראים קומולונימבוס. המילה "רעם" היא מילה תנ"כית.
ההתפרקויות החשמליות של הברקים גורמות לטמפרטורה גבוהה ביותר, שאת עצמתה אפשר להשוות לזו הקיימת על פני השמש. חום פתאומי וחזק זה גורם לתנודה גדולה מאוד באוויר המקיף אותו. באופן כזה מתהווים גלי קול ויוצרים בום על קולי, המביאים את קולות הרעם האופייניים. הואיל והאור מתפשט במהירות של כ-300,000 ק"מ בשנייה, אנו רואים את זיק הברק באופן מעשי כמעט בזמן ההתפרקות. לעומת זאת, גלי הקול, שנוצרו באותו רגע ממש, מתפשטים הרבה יותר לאט, הואיל ומהירות הקול היא רק כ-340 מטר בשנייה. מהכפלת 340 מטר במספר השניות שעברו בין הופעות הברק לבין שמיעת הרעם, ניתן לדעת את מרחק נקודת ההתפרקות.
הפחד מן הרעם.
הפחד מהרעם מכונה אסטרפוביה והוא נפוץ מאוד באוכלוסייה, בעיקר בקרב ילדים קטנים.
הפחד מהרעם בתרבות.
כיוון שהאסטרפוביה היא כה שגורה הרעם קיבל סמל של פחד וכח (ת'ור וזאוס). הרעם הוא מוסכמה אומנותית בקולנוע האימה, הוא יוצר מתח והוא מודיע על סכנה. עד כדי כך נפוץ הרעם בסרטי האימה, שהוא גם מוקד מרכזי לפרודיה על סרטי אימה, וכמעט בכל סרט פרודי יהיו סופות רעמים. אך הרעם לא מסמל מתח רק בסרטי אימה, אלא גם ברבים מסרטי הפעולה ובכלל בקולנוע. כמו כן אפשר למצוא את הרעם בתיאטרון ואף במוזיקה. היה נהוג להשתמש בכלים שמדמים את צליל הרעם כדי להגביר את המתח. כיום משתמשים באפקטים קוליים של אורגן חשמלי או סינטיסייזר (סוג של אורגן חשמלי).
בנוסף בשיר הילדים "רעמים וברקים" של יהונתן גפן, מתייחס הפזמונאי לפחדם הנפוץ של ילדים מהרעם.
אף בתלמוד הבבלי כתוב "לא נבראו רעמים אלא כדי לפשוט עקמימות שבלב",
דהיינו שהחרדה של שמיעת הרעם, מובילה את האדם לחזור בתשובה.
לאור זאת נקבע בהלכה היהודית שהשומע רעם יברך ברכת שכוחו וגבורתו מלא עולם ( וב).
ביטויים ומילים הקשורים ברעם.
ברוב הביטויים והמילים הקשורים לרעם דווקא מתייחסים אליו בהקשר של כעס וזעם, ולא של אימה. כיוון שהמתח הוא אותו מתח והשדות הסמנטיים דומים הרעם קיבל את שני המובנים.
מאלי
רפובליקת מאלי (בצרפתית: République du Mali) היא מדינה במערב אפריקה. מאלי גובלת באלג'יריה מצפון מזרח, בורקינה פאסו מדרום מזרח, גינאה מדרום מערב, חוף השנהב מדרום, מאוריטניה וסנגל ממערב וניז'ר ממזרח, והיא מדינה ללא מוצא לים. שטחה מגיע ל-1,240,000 ק"מ רבוע, עם אוכלוסייה בת 20.2 מיליון איש. רובם המכריע של תושבי מאלי הם בני דת האסלאם הסוני.
מאלי מורכבת משמונה מחוזות הגובלים במדבר סהרה מצפון כשחלקה הדרומי של המדינה, המאוכלס ברובו, משופע בנהרות, וכולל את נהר הניז'ר ונהר סנגל. עיר הבירה היא במקו.
מאלי היא חלק משלוש אימפריות מערב אפריקאיות שהתקיימו באזור מ-830 ועד 1600 לספירה ושלטו על הסחר האזורי: קיסרות גאנה, קיסרות מאלי (על שמה נקראת המדינה) וקיסרות סונגהאי. מאלי השתחררה מהקולוניאליזם הצרפתי וזכתה לעצמאות ב-1960. המדינה ביצעה ב-1991–1992 מעבר מוצלח ממשטר צבאי למשטר דמוקרטי רב-מפלגתי יציב ונחשבה לאחת המדינות היציבות ביותר ביבשת אפריקה, עד למלחמת האזרחים במאלי בשנת 2012. למרות זאת, היא נחשבת לאחת המדינות העניות בעולם.
היסטוריה.
החל מהמאה התשיעית קמה אימפריית גאנה במערבו של האזור המכונה כיום מאלי. אימפריית גאנה שלטה באזור עד שנת 1078 כאשר הוחלשה ולאחר מכן נהרסה. בהתקפות חוזרות ונשנות מצד ממלכת סוסו ושושלת האלמורבידים שפלשו מצפון. החל מהמאה השלוש עשרה קמה באזור אימפריית מאלי, שפיתחה את הסחר באזור והייתה מרכז כוח מוסלמי. מהמחצית השנייה של המאה הארבע עשרה והלאה, מדינת חסות קטנה בשם סונגהאי החלה לצבור כוח. בסופו של דבר מדינת החסות הקטנה הפכה לאימפריית סונגהאי ותפסה את מקומה של אימפריית מאלי כשליטת האזור. בסוף המאה השש עשרה, עם שקיעתה של אימפריית סונגהיי, התחלקה מאלי להרבה ממלכות קטנות וחלשות שהתחרו על השליטה באזור עד המאה התשע עשרה, עת הגעתם של הצרפתים לאזור.
לקראת סוף המאה ה-19, בתקופת המרוץ לאפריקה, צרפת הגדילה את שליטתה על מאלי, והפכה אותה לחלק מסודאן הצרפתית או הרפובליקה הסודאנית (שמה של מאלי בתקופה הקולוניאלית). זו התאחדה עם סנגל ב-1959, ויצרה את "הפדרציה של מאלי" שקיבלה עצמאות ב-20 ביוני 1960. כאשר פרשה סנגל אחרי חודשים ספורים, שינתה הרפובליקה הסודאנית את שמה למאלי.
לאחר תקופה ארוכה של שלטון מפלגה בודדת, פרצה הפיכה צבאית ב-1991, שהביאה לכינון חוקה חדשה ומשטר דמוקרטי רב מפלגתי. לאחר הקמת ממשלת מעבר בשנת 1991, התקיימו בחירות דמוקרטיות לנשיאות שנה לאחר מכן, בשנת 1992. אחרי בחירתו לקדנציה שנייה ב-1997, הצליח הנשיא אלפה עומאר קונרה להנהיג רפורמות פוליטיות וכלכליות ולהילחם בשחיתות. אחרי שהשלים שתי קדנציות בשנת 2002, נבחר אמדו טומני טורה לנשיאות.
ב-22 במרץ 2012 ביצעה קבוצת קציני צבא זוטרים הפיכה, לאחר שהשתלטו על הארמון הנשיאותי והכריזו על פיזור הממשלה בראשות סיסה מאריאם קאידמה סידיבה ופיזור הפרלמנט וחוקת המדינה הושעתה, לטענתם בשל חוסר שביעות רצונם מן הממשל. באפריל 2012, הנשיא המודח אמדו טומני טורה התפטר רשמית מתפקידו ובמקומה הוסכם למנות את יו"ר האספה הלאומית, דינוקונדה טראורה, לנשיא זמני עד לכינון בחירות. הדחת הנשיא זכתה לגינויים ממנהיגים ברחבי העולם. באפריל 2012, מורדים איסלמיסטים משבט הטוארג הכריזו על אזוואד, אזור בצפון מאלי, כמדינה עצמאית. ממשלת מאלי סירבה להכיר במורדים ובדרישתם. המורדים המשיכו לנסות ולהשתלט על חלקים נוספים במאלי, וצבא צרפת פתח במתקפה נגד המורדים במבצע שנקרא מבצע סרוואל.
באוגוסט 2013 נערכו הבחירות לנשיאות. איברהים בובאכר קיטה נבחר לנשיא מאלי לאחר שגבר על יריבו, סומאילה סיסה.
ב-24 במאי 2021 חלה הפיכה צבאית במדינה, והנשיא, ראש הממשלה ושר הביטחון של הממשלה הזמנית נעצרו על ידי הצבא.. ב-7 ביוני, מונה אסימי גויטה כנשיאה הזמני של מאלי.
ב-10 בינואר 2022, מאלי הודיעה על סגירת גבולות המדינה, והשיבה אליה את שגריריה ממדינות שהטילו עליה סנקציות עקב החלטתה לדחות את הבחירות בארבע שנים. ב-2 במאי, הודיע השלטון על הפרת הסכמי ההגנה עם צרפת משנת 2013.
פוליטיקה.
רשמית, צורת המשטר במאלי היא רפובליקה נשיאותית. הנשיא הנבחר לתקופה של חמש שנים עומד בראש המדינה ובראש הרשות המבצעת, וממנה את ראש הממשלה ואת השרים. הנשיא מוגבל לשתי כהונות.
הרשות המחוקקת היא האספה הלאומית, ש-160 חבריה נבחרים לכהונה של חמש שנים. 147 נבחרים במחוזות בחירה, נציג לכל מחוז, ועוד 13 על ידי יוצאי מאלי שחיים בניכר. שמונה מפלגות, המקובצות לארבעה גושים פרלמנטריים, מרכיבות את האספה הנוכחית, שנבחרה ב-2007.
המפלגה הדומיננטית מאז כינון הדמוקרטיה היא "המפלגה לדמוקרטיה במאלי" (ADEMA) אשר זכתה ב-51 מושבים בבחירות 2007. הנשיא בשנים 2013–2020, איברהים בובאכר קיטה, השתייך למפלגת הברית למען הדמוקרטיה במאלי.
מערכת המשפט מבוססת על החוק הצרפתי, בהתאמות לחברה המאלית. קיים בית משפט נפרד לחוקה.
ב-18 באוגוסט 2020 שוב בוצעה הפיכה צבאית במדינה, במהלכה הודחו הנשיא וראש הממשלה מתפקידם. כוחות צבא במדינה האפריקאית עצרו את הנשיא, דווח על יריות ברחובות. לאחר מחאה מתמשכת נגד הנשיא איברהים בובאכר קיטה שעלה לשלטון ב-2013. דווח שההפיכה יצאה מבסיס צבאי. קיטה, המחזיק במשרה השלטונית הרמה ביותר במדינה, נעצר וכך גם ראש הממשלה בובו סיסה.
מאז פרוץ ההפיכה הצבאית במדינה באוגוסט 2020, המדינה מנוהלת על ידי חונטה צבאית באמצעות "הוועדה הלאומית לישועת העם".
דמוקרטיה.
מאז כינון חוקת מאלי והמעבר למשטר אזרחי ב-1992, ועד ההפיכה הצבאית שהתחוללה ב-2012, התקיימה במאלי דמוקרטיה ייצוגית רב-מפלגתית מתפקדת ויציבה, עם בחירות חופשיות והוגנות, על-פי משקיפים זרים, ושמירה על חופש העיתונות . ארגון "בית החירות" מונה את מאלי בין 7 המדינות המוגדרות "חופשיות" באפריקה שמדרום לסהרה, נכון ל-2008 .