במרכז העיר ישנו מנזר שהוקם בשנת 974, הנקרא "גלדבך" על שם נחל קטן שכיום זורם מתחת לקרקע. במאה ה-14 התאגדו המנזר והכפרים השכנים ונהפכו לעיר. בעיר ישנה קבוצת כדורגל מפורסמת בשם בורוסיה מנשנגלדבך. זהו ביתם של נהגי הפורמולה 1 ניק היידפלד והיינץ פרנטזן, והפילוסוף הנץ יונאס נולד שם.
שר התעמולה הנאצי יוזף גבלס נולד בעיר ריידט (לשעבר עיר עצמאית, שמסופחת כעת למנשנגלדבך), ומפקד יחידות גולגולת המת ריכרד גליקס נולד בעיר אודנקירכן, המסופחת כיום למנשנגלדבך.
צבא ותחבורה.
נכון ל-2005, בעיר חיים כ-260 אלף איש, בשטח של 170 קמ"ר.
בסיסו הראשי של הצבא הבריטי בגרמניה ממוקם ליד העיר.
מונכנגלדבך
מינכנגלדבך
שמואל ברקאי (אדריכל)
שמואל (סם) ברקאי (1898–1975) היה אדריכל ישראלי.
ביוגרפיה.
ברקאי נולד ברוסיה בשנת 1898 ועלה עם קבוצת חלוצים לארץ ישראל בשנת 1920. את דרכו כאדריכל החל כבר בשנת 1922 בעת שעבד כמתכנן במגזר הפרטי בסביבות יפו ותל אביב, כשפעל בשותפות עם האדריכל זאב רכטר. בתקופה זו, פיקח בין השאר על בניית ביתו של חיים נחמן ביאליק בתכנון האדריכל יוסף מינור.
עבד גם כשרטט בעיריית תל אביב תחת האדריכל דב הרשקוביץ.
בשנת 1926 עזב ברקאי את הארץ, ועבר לפריז במטרה לעבור הכשרה כאדריכל מדופלם. עד לשנת 1933 למד בבית הספר הגבוה לאומנות דקורטיבית ולתכנון ערים. עם סיום לימודיו עבד כחודשיים עם הפסקות וללא שכר במשרדו של האדריכל לה קורבוזיה.
בשנת 1934 תכנן עבור הרקולס סקיריאנידיס ובנו ג'ורג' מראשוני ענף המלונאות בקפריסין את מלון Forrest Park בעיירה פלאטרס בהרי הטרודוס בקפריסין. המלון נבנה בסגנון מודרני אקלקטי ושולבו בו אלמנטים בסגנון אר-דקו. המלון הפך לאחד משני המלונות היוקרתיים בקפריסין והתארחו בו שועי עולם.
עם שובו של ברקאי לארץ ישראל בשנת 1934 הצטרף לקבוצת האדריכלים הצעירים אשר דגלו בהטמעת המודרניזם בנוף הישראלי. במסגרת זו, השתתף בהקמת מגזין אדריכלות עברי, ובמקביל התמנה לכותב בירחון הארכיטקטורה הצרפתי "ארכיטקטור ד-ז'ורדי".
כאדריכל תכנן ברקאי במהלך שנות ה-30 מעט בתי דירות בתל אביב כשהבולטים שבהם הוקמו ברחובות גורדון 79 ואנגל 5, וכן שני בתים פרטיים מחוברים ברחוב אלעזר 6 ברמת גן. בשנות ה-40 וה-50 הצטמצם היקף העבודות בתכנונו, שאלה כללו בתים פרטיים בלבד. יוצא דופן היה תכנון קולנוע שרון בנתניה בתכנונו. בשנות ה-60 תכנן שני מבני ציבור בתל אביב - בית השריון ברחוב לוחמי גליפולי 51 ו"יד אבנר" ברחוב זליג 10 בתל אביב שיועד לשמש את הקהילה המקומית ולבסוף הפך לבניין המחלקה לגאוגרפיה של אוניברסיטת תל אביב.
אוסף ברקאי נמצא בארכיון עזריאלי לאדריכלות שבמוזיאון תל אביב לאמנות. בפברואר 2018, נפתחה בארכיון התערוכה ״אקלקטיק-מודרן: עבודות מאוסף סם ברקאי״ (אוצר: ערן נוימן).
סם ברקאי
מנכנגלדבך
ברכת ירושלים
ברכת ירושלים (המכונה גם ברכת בניין ירושלים או בונה ירושלים) היא הברכה הארבע עשרה בתפילת שמונה עשרה, אחת משלוש עשרה ברכות הבקשה בתפילה זו. עיקרה הוא תחינה לבורא לקומם את ירושלים מאפרה ולהשיב את שכינתו לתוכה.
נוסח הברכה.
נוסח הספרדים.
תשכון בתוך ירושלים עירך כאשר דיברת,
וכיסא דוד עבדך מהרה בתוכה תכין,
ובנה אותה בנין עולם במהרה בימינו.
ברוך אתה ה', בונה ירושלים.
נוסח אשכנז ונוסח ספרד.
ולירושלים עירך ברחמים תשוב,
ותשכון בתוכה כאשר דיברת,
ובנה אותה בקרוב בימינו בנין עולם,
וכיסא דוד (עבדך) מהרה לתוכה תכין.
ברוך אתה ה', בונה ירושלים.
נוסח איטליה.
ולירושלים עירך ברחמים תשוב,
ובנה אותה בנין עולם במהרה בימינו.
ברוך אתה ה', בונה ירושלים.
נוסח רומניא.
על ירושלם עירך ברחמים תשוב,
ותבנה אותה בנין עולם במהרה בימינו.
ברוך אתה ה', בונה ירושלם.
נוסח פרובאנס.
תשכון בתוך ירושלים עירך כאשר דברת,
וכסא דוד מהרה בתוכה תכין,
ובנה אותה בקרוב בימינו בנין עולם.
ברוך אתה ה', בונה ירושלים.
נוסח קטלוניה.
תשכון בתוך ירושלים עירך כאשר דיברת,
וכיסא דוד (עבדך) מהרה בתוכה תכין,
ובנה אותה בקרוב בימינו בנין עולם.
ברוך אתה ה', בונה ירושלם.
נוסח תימן.
תִּשְׁכּוֹן בְּתוֹךְ יְרוּשָׁלַיִם עִירָךְ כַּאֲשֶׁר דִּבַּרְתָּ,
וּבְנֵה אוֹתָהּ בִּנְיַן עוֹלָם בִּמְהֵרָה בְיָמֵינוּ.
בָּרוּךְ אַתָּה ה' בּוֹנֵה יְרוּשָׁלָיִם.
נוסח ארץ ישראל.
רחם ה' אלוהינו ברחמיך הרבים על ישראל עמך
ועל ירושלים עירך ועל ציון משכן כבודך ועל היכלך
ועל מעונך ועל מלכות בית דוד משיח צדקך
ברוך אתה ה' אלהי דוד בונה ירושלים.
תוספת תפילת נחם.
בתשעה באב מוסיפים בברכת ירושלים את תפילת נחם. מקורה של תפילת נחם הוא בתלמוד הירושלמי (על אף ששם מופיעה המילה 'רחם' במקום 'נחם').
לפי רוב נוסחי התפילה, תפילת נחם נאמרת לפני חתימת הברכה ("ברוך אתה..."), וכן חתימת הברכה הרגילה לא נאמרת אלא מוחלפת בחתימתה של תפילת נחם. לפי נוסח תימן לא מוסיפים את תפילת נחם לברכת ירושלים, אלא תפילת נחם נאמרת במקום הברכה הרגילה.
יש נוהגים לומר את תפילת נחם בכל שלוש התפילות של תשעה באב (תפילת ערבית, תפילת שחרית ותפילת מנחה). כך נוהגים חלק מן הספרדים (היישוב הישן הספרדי בארץ ישראל, מצרים, הקהילה הספרדית-פורטוגזית באמסטרדם ועוד), וכך גם מנהג יהודי תימן ויהודי איטליה. לעומתם יש נוהגים לומר תוספת זו רק בתפילת מנחה של תשעה באב. כך נוהגים האשכנזים, וחלק מן הספרדים (בעיקר יוצאי צפון אפריקה, גאורגיה, טורקיה, הבלקן, וחלק מהספרדים במערב אירופה, למעט באמסטרדם).
כתב העת הישראלי לריפוי בעיסוק
כתב העת הישראלי לריפוי בעיסוק (באנגלית: The Israeli Journal of Occupational Therapy, IJOT) הוא כתב עת מדעי ישראלי של העמותה הישראלית לריפוי בעיסוק, העוסק בריפוי בעיסוק.
כתב העת הוא רבעון דו-לשוני (בעברית ובאנגלית) הרואה אור החל משנת 1992. חלק מתהליך ייצורו נעשה בידי פרויקט תעסוקה נתמכת של המכון הייחודי לשימושי המחשב ע"ש קרטן, תל אביב והיחידה להוצאה לאור של "אחוה" - ארגון נכי הצפון וחיפה. המייסדת והעורכת הראשית הראשונה הייתה נעמי כץ. העורכת הראשית של כתב העת היא ד"ר בתיה מרום.
כתב העת זמין בחלקו במאגר כתבי עת בינלאומי JSTOR, ובספריות האקדמיות בישראל.
שנתון הפיזיקה
המפה הורודה
אבדילהמיט השני
אנדי טימונס
אנדי טימונס (באנגלית: Andy Timmons. נולד ב-26 ביולי 1963) הוא גיטריסט אמריקאי.
חייו.
טימונס נולד בדאלאס שבטקסס והחל דרכו בגיל 13 באינדיאנה בלהקה ששמה Taylor Bay.
הוא למד לנגן בגיטרה קלאסית במשך שנתיים, לפני שהוא עבר למיאמי ללמוד מוזיקת ג'אז באוניברסיטת מיאמי.
בין היתר הוא נבחר לאחד הגיטריסטים הטובים בעולם (מתוך 20) במגזין היפני music magazine's reader.
שיריו של טימונס הם לרוב אינסטרומנטליים, אך ישנם כמה שירים שבהם הוא שר.
אגם נאצר
אגם נאצר הוא מאגר מים בדרום מצרים ובצפון סודאן, שנוצר כתוצאה מבניית סכר אסואן, בין השנים 1958 ו-1970, וניזון ממימי נהר הנילוס. האגם קרוי על שמו של נשיא המצרים גמאל עבד אל נאצר, שבזמן שלטונו הוקם הסכר.
האזור הקרוי "אגם נאצר" מתייחס לחלק המצרי של מקווה המים, המהווה כ-83% משטחו. שאר המאגר, המצוי בשטחה של סודאן, מכונה בפי הסודאנים "אגם נוביה".
האגם מתפרס על שטח של 5,250 קמ"ר. אורכו של האגם מגיע לכ-550 ק"מ ורוחבו המרבי לכ-35 ק"מ בסמוך לחוג הסרטן.
מספר אתרים ארכאולוגיים שהיו מצויים בשטח ההצפה פורקו והועברו לאזורים גבוהים יותר לבל ייפגעו.
כדי למנוע את עליית מפלס האגם, נבנתה בין השנים 1978–1998 תעלת סאדאת. דרכה נשאבים מי האגם לכיוון צפון-מערב, שם הם יוצרים את אגמי תושכא.
כתוצאה מהעומס המלאכותי והפתאומי על קרום כדור הארץ שנוצר במקום עם היווצרות האגם, החלו להתרחש במקום רעידות אדמה מושרות, אך קטנות, שלא התרחשו קודם לכן. תופעה דומה נצפתה לראשונה לאחר היווצרות אגם מיד שבמדינות נבאדה ואריזונה שבארצות הברית.
מלקות (הלכה)
מלקות הן אחד מהעונשים המוזכרים בתורה, והוא ניתן לאדם שעבר על אדם שעבר במזיד על אחת מצוות לא תעשה שבתורה, בתנאי שהתרו בו קודם שעבר, וכשהיו עדים על כך.
סך כל העבירות שלוקים עליהן הוא 207 עבירות.
דיני המלקות נמצאים במסכת מכות פרק שלישי.
מקור.
בתורה נאמר . -*
במשנה נחלקו במספר המלקות שבית דין מלקים:
להלכה נפסק כדעת תנא קמא שמלקים 39 מלקות. על אף שבתורה נאמר במפורש 40, ביארו בתלמוד שלמדו זאת מלשון הפסוק: .
בעקבות כך שחז"ל מפרשים שכוונת התורה ל-39 מלקות, על אף שנאמר במפורש 40, אמרו בתלמוד בשם רבא: .
בראשונים התקשו, מאחר שלדעת חכמים מספר המלקות הוא 39 מדוע לא כתבה התורה מספר זה במפורש, וכתבה תחתיו 40. ברא"ש כתב שהסיבה לכך היא כי התורה העדיפה לכתוב מספר עגול:
ברמב"ם בפירושו למשנה, כתב הסבר אחר: מכיוון שהתורה כתבה בתחילה כדי רשעתו במספר, משמע שאין מספר מלקות קבוע, ומה שלאחר מכן נכתב מספר 40 הכוונה שיזהרו שלא להלקות יותר מ-40. וכדי שבטעות לא ילקו יותר מארבעים ויעברו על לאו דאורייתא, תיקנו להלקות 39 בלבד.
המסורת לגבי שלושים ותשע קדמה לפחות במאה וחמישים שנה לעריכת המשנה: כבר פאולוס העיד ש"חָמֵשׁ פְּעָמִים לָקִיתִי עַל־יְדֵי הַיְּהוּדִים אַרְבָּעִים חָסֵר אֶחָת" (τεσσεράκοντα παρὰ μίαν).
יוצאים מהכלל.
כאמור, עונש מלקות ניתן לאדם שעבר על אחד מאיסורי התורה, אמנם בתלמוד למדו בבניין אב, מכך שהסמיכה התורה את הלאו של "לא תחסום שור בדישו" (שהוא לאו שיש בו מעשה, ואינו ניתק לעשה), לדין מלקות האמור בתורה, שאין לוקים אלא על לאו שדומה במהותו ללאו זה, ולכך ישנם שישה איסורי לא תעשה שאין לוקין עליהן:
סדר הענישה.