במועצת הביטחון של האו"ם הועלתה הצעה לניסוח הצהרה נשיאותית לגינוי מתקפת הטרור על אזרחי ישראל. ההצעה זכתה לתמיכת רוב חברות המועצה, אך לא אושרה עקב דרישת לבנון להוסיף להצהרה גינוי לפעולת התגובה של ישראל בעזה.
מצרים, שהמחבלים חדרו לישראל משטחה, האשימה את ישראל בהתרשלות בהגנה על הגבול, והודיעה על החזרת שגרירה מישראל עד לקבלת התנצלות מישראל ומסירת תוצאות החקירה בנוגע למותם של חמישה אנשי כוחות ביטחון מצרים במהלך מתקפת הטרור. שר הביטחון, אהוד ברק, הביע צער על מותם של השוטרים המצרים. תחקיר שהתפרסם כשבוע לאחר מתקפת הטרור הראה שחיילי צה"ל השתדלו להימנע מפגיעה בחיילים מצרים. עוד התברר, כי שלושה מהמחבלים היו אזרחים מצרים שחברו לארגוני טרור.
ההתלקחות ברצועת עזה וסביבתה.
בתגובה לחיסול אנשי וועדות ההתנגדות העממית ברפיח על ידי צה"ל החלו ארגוני הטרור הפלסטינים בשיגור רקטות נרחב מרצועת עזה לישראל, שהיה החמור ביותר מאז תום מבצע עופרת יצוקה.
הירי החל בשעות הערב של 18 באוגוסט. תחילה נורו רקטות לכיוון אשקלון ובאר שבע, שלא גרמו נזק (חלקן יורט על ידי מערכת "כיפת ברזל"). בתגובה התקיפו במהלך הלילה כלי טיס של חיל האוויר שבעה יעדים ברצועה. ב-19 באוגוסט נורו יותר מ-24 רקטות לעבר ישראל. אחת פגעה בחצר של ישיבה באשדוד ופצעה 10 אזרחים, ואחרת הרסה בית כנסת בעיר. בבוקר 20 באוגוסט פגעו כמה רקטות באשדוד ובאר שבע וגרמו לכמה פצועים, וירי הרקטות נמשך בהמשך היום נורו עוד עשרות רקטות שגרמו להרוג אחד ולפצועים רבים כשבירי הרקטות השתתפו ועדות ההתנגדות העממית, הג'יהאד האסלאמי והחמאס. ב-21 באוגוסט המשיך ירי הרקטות לעבר הערים בדרום ותושבת באר שבע ותושב אשקלון שנחבלו במהלך המנוסה מהירי נפטרו כעבור מספר ימים מפצעיהם. בעקבות שיחות שהתנהלו בקהיר הודיע החמאס על הסכם רגיעה שהוסכם בין כל הפלגים הפלסטינים לפיו יופסק הירי לעבר ישראל בלילה שבין 21 ל-22 באוגוסט, אם זו תנצור את נשקה. ב-22 באוגוסט הודיע דובר הזרוע הצבאית של ועדות ההתנגדות העממית על עצירה זמנית של ירי הרקטות למרות הצהרות אלו לא פסק ירי הרקטות, אך הוא התמעט באופן ניכר. בלילה שבין 23 ל-24 באוגוסט חיסל צה"ל פעיל ג'יהאד אסלאמי אשר היה מעורב בהברחות אמצעי לחימה ובתכנון פעילות צבאית בסיני. בעקבות כך חודשו הירי הנרחב אל עבר יישובי הדרום ותקיפות צה"ל ברצועת עזה בהם נפגעו כמה ממשגרי הטילים. בלילה שבין 25 ל-26 באוגוסט הודיע דובר הג'יהאד האיסלאמי על הצטרפות ארגונו לרגיעה, אך ירי של רקטות וטילים בודדים לעבר ישראל נמשך גם במהלך 26 באוגוסט ובימים שאחריו.
מחלף זרזיר
מחלף זרזיר הוא מחלף בצפון ישראל המקשר בין כביש 77 לכביש 7626. המחלף נקרא על שם היישוב הבדואי זרזיר השוכן ממזרח לו.
המחלף סבל מעומסי תנועה בעשור הראשון של המאה ה-21, בעיקר כיוון שכביש 77 משמש כציר ראשי בין מרכז ישראל לבין אזור הכנרת ורמת הגולן. בעקבות זאת הורחב כביש 77 בשנים 2009 עד 2011 לדו נתיבי לכל כיוון, בין צומת ישי דרך מחלף זרזיר עד מחלף המוביל.
אטלס-קנטאור
האטלס-קנטאור (באנגלית: Atlas-Centaur) היה משגר לוויינים מסדרת טילי האטלס ששוגר 63 פעם למסלול סביב כדור הארץ בין 1962 ל-1983. האטלס קנטאור הוחלף בסופו של דבר על ידי האטלס G. האטלס-קנטאור היה הטיל הראשון שהשתמש בדלק קריוגני.
האטלס-קנטאור היה משגר בעל שניים וחצי שלבים. טיל האטלס היווה את השלב וחצי הראשונים והשלב העליון היה שלב קנטאור. כשהמשגר הגיע למסלול LEO הופרד שלב הקנטאור משאר טיל האטלס ואחר כך הופעל לפי צורכי המשימה (הכנסה למסלול גאוסטציונרי או יציאה משדה הכבידה של כדור הארץ).
בתחילה, שיפור של האטלס D שנקרא LV-3C שימש כשלב הראשון שהוחלף לאחר מכן ב-SLV-3C וב-SLV-3D שהיו נגזרות של טיל האטלס SLV-3. בשיגורי הגשושיות פיוניר 10 ופיוניר 11 הוסיפו עוד חצי שלב שנקרא Star-37E שהיווה את השלב האחרון של הטיל.
השיגורים בוצעו ב-LC-36 מנמל החלל קייפ קנוורל, השיגור החמישי של האטלס-קנטאור נכשל והטיל התפוצץ על כן השיגור וגרם לנזק רב. פיצוץ זה גרם לנאס"א ולחיל האוויר האמריקאי לחזור לבנייתו של ה-LC-36B שבנייתו ננטשה.
מספר טילים הם נגזרות של האטלס-קנטאור, האטלס G, אטלס 1, אטלס 2, אטלס 3 והאטלס 5, כשהאחרון עדיין בשימוש.
כיסוי החלות
כיסוי החלות הוא מנהג הלכתי עתיק לפיו יש לכסות את החלות של סעודת השבת בשעת הקידוש. לשם כך נהוג להשתמש כיום במפית לחלות, שהיא יריעת בד או עור (לרוב מרוקמת).
התפתחות המנהג.
מקורו של המנהג הוא מהדין שנאמר בתלמוד "אין מביאין את השולחן (שולחן קטן שעליו נמצא הלחם) אלא אם כן קידש, ואם הביא - פורס מפה ומקדש". דין הזה מתייחס לנוהג בעבר להציב שולחן קטן ונייד לפני כל אחד מהסועדים.
מאוחר יותר, כשנוהג זה הוחלף בשולחן גדול מרכזי אחד, כתבו התוספות כי כאשר השולחן כבד ואינו נייד, מביאים את החלות קודם לקידוש, ופורסים עליהן מפה קודם לקידוש, וכך דעתם של רוב פוסקי ההלכה. עם זאת, הגר"א היה נוהג שלא להביא את הלחם לשולחן עד אחרי קידוש, וכך נוהגים ההולכים בדרכו. בקיצור שולחן ערוך כתוב שיש לכסות גם מיני מזונות בעת קידוש הבוקר.
טעם המנהג.
בטור מובאים שלושה טעמים לשימוש בכיסוי חלה; הראשון על פי הגמרא, שיהיה ניכר שהחלות הובאו לכבוד שבת. טעם זה הוא בעיקר לשורש המנהג, להביא את השולחן בתחילת הסעודה. אך סיבה זו שייכת גם כיום, כי על ידי כיסויין נראה כאילו אינן כאן ונראה שהובאו רק כשמסירים את המפה בתחילת הסעודה.
השני על פי הירושלמי, זכר למן שניתן לבני ישראל במדבר, שהיה מוגן מלמעלה ומלמטה בטל שמים, ולכן מניחים את הלחם משנה שהוא זכר למן, כשמפת השולחן תחתיו וכיסוי חלה מעליו.
השלישי הוא שמדין סדר הקדימות בברכות יש לברך קודם על הלחם ואחר כך על היין, אך בשל האיסור לאכול לפני ה"קידוש", צריכים לקדש קודם, ולכן מכסים את החלות עם כיסוי חלה כדי לא "לביישן". או שעל ידי הכיסוי זה נחשב שהן אינן נמצאות על השולחן.
החלות נשארות מכוסות עד בציעת החלה, אז כבר אין צורך בכיסוי החלות.
הפועל היוצא להלכה (נפקא מינה) מההבדל בין טעמי המנהג הוא, שלפי הטעם השלישי, כשמקדשים על הפת אין צורך בכיסוי החלות. בעל החיי אדם כתב עוד הבדל, האם צריך לכסות גם בזמן ברכת המוציא, שלפי הטעם השני אז עיקר זמן הכיסוי כי לחם משנה הוא כנגד המן שירד ביום שישי במנה כפולה, אך לפי הטעם השלישי כבר אין צורך בכיסוי. המגן אברהם כתב שגם לפי הטעם הראשון מספיק לכסות בזמן הקידוש, וכבר ניכר בזה שהחלות הובאו לכבוד שבת, והפרי מגדים כתב שגם לפי הטעם השני מספיק לכסות בזמן הקידוש ומספיק שאז נעשה זכר למן.
סוגי כיסויים.
כיום נהוג לרוב לכסות את החלות בכיסוי ייעודי ומעוטר.
יש כיסויי חלות המעוטרים בעיטורים משמעותיים יותר, כמו פסוקים המתייחסים לשבת, או בעיטורים בצבעי כסף וזהב עליהם מעוטרת סעודת שבת גדולה. בדרך כלל כתוב על הכיסוי "לכבוד שבת ויום טוב" (את החלה מכסים גם בעת קידוש בחגים) או "לכבוד שבת קודש".
יש המשתמשים בכיסוי שונה ומיוחד לפסח, כזה שלא נגעה בו חלה או מאפה הנחשב לחמץ, אך יש המסתפקים בכיבוס הכיסוי הרגיל המשמש לשבתות השנה.
דייוויד קית'
דייוויד למואל קית' (באנגלית: David Lemuel Keith; נולד ב-8 במאי 1954)
הוא שחקן, מפיק ובמאי קולנוע אמריקאי. מוכר בזכות הופעותיו בסרטים "קצין וג'נטלמן", "U-571" ו"מאחורי קווי האויב".
ביוגרפיה.
קית' נולד בעיר נוקסוויל שבטנסי להילדה ארל וללמואל קית' ג'וניור.
לקית' תואר אומנויות בנאום ובתחום התיאטרון מ"אוניברסיטת טנסי".
התחיל את דרכו כשחקן בדרמות "טייס שב הבייתה", "רוז" ו"ברובייקר".
שידרג את מעמדו בדרמה הצבאית הרומנטית "קצין וג'נטלמן" בה שיחק בתפקיד סיד וורלי, המתגייס לקורס קציני חיל הים ביחד עם זאק מאיו (ריצ'רד גיר).
קית' קיבל על הופעתו שתי מועמדויות לפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר ולכוכב החדש של השנה.
ב-1984 שיחק במותחן הפסיכולוגי "יורקת האש" בתור אנדי, אביה של הילדה צ'ארלי מק'גי (דרו ברימור) המסוגלת להבעיר אש באמצעות כוח המחשבה.
ב-2000 הופיע קית' בדרמת המלחמה צוללת U-571 בתור מייג'ור מת'יו קונאן (דייוויד קית') מחיל הנחתים, מומחה בלוחמה בטווחים קרובים ובנשק קל, ובדרמת הגזענות הצבאית "גברים עם כבוד" בתפקיד קצין הצי האמריקאי קפטן הארטיגן.
ב-2001 שיחק בסרט המלחמה "מאחורי קווי האויב" בתור הרל"ש של מפקד הצי האמריקני טום או'מיילי.
ב-2003 שיחק בתפקיד ג'ק מרדוק, אביו של גיבור העל העיוור מאט מרדוק בסרט "דרדוויל".
ב-2004 הופיע בדרמת ההתבגרות המוזיקלית "בקול גדול" בתפקיד סיימון, אביה של הנערה טרי פלטצ'ר (הילרי דאף).
קית' נשוי משנת 2000 לסוכנת הנדל"ן ננסי קלארק.
מלאכת אורג
מְלֶאכֶת הָאוֹרֵג (תופר) היא אחת מל"ט המלאכות האסורות בשבת, ומהותה היא עשיית אריג מחוטי שתי וערב. ככל מלאכות שבת, מקור איסור מלאכה זו הוא העבודות שנעשו להקמת המשכן, שלצורך הקמתו ארגו את יריעות המשכן.
המלאכה.
הגדרת המלאכה היא העברת חוטי הערב בין חוטי השתי לכל הפחות פעמיים. סריגה, רקימה וקליעה הם תולדות של מלאכת אורג. לפני מלאכה זו, יש להכין את חוטי השתי בצורה מסודרת (מלאכת מיסך) ולאחר מכן יש לרקום את חוטי הערב על גביהן.