עד ל-30 ביוני 2003 היו זכיות בהימורים, בהגרלות ובפעילות נושאת פרסים פטורות ממס בישראל. בתיקון מס' 134 לפקודת מס הכנסה, שנכנס לתוקף ב-1 ביולי 2003 נוסף לפקודה סעיף 2א, שפסקה (א) בו קובעת: " השתכרות או רווח של אדם תושב ישראל, שהופקו או שנצמחו בישראל או מחוץ לישראל, וכן השתכרות או רווח של אדם תושב חוץ, שהופקו או שנצמחו בישראל, שמקורם בהימורים, בהגרלות או בפעילות נושאת פרסים, יובאו בחשבון בקביעת רווחים או הכנסתו ויראו אותם לעניין פקודה זו כהכנסה, למעט לעניין קיזוז הפסדים."
סעיף 2 לפקודה, שהוא הסעיף העיקרי המפרט את סוגי ההכנסות החייבות במס הכנסה, מחיל את המס על הכנסה שהופקה בישראל, על ידי תושב ישראל או תושב חוץ (מיסוי טריטוריאלי) ועל הכנסה של תושב ישראל שהופקה בחוץ לארץ (מיסוי פרסונלי). עיקרון זה נכלל גם בסעיף 2א.
בניגוד להכנסות מסוגים אחרים, שבהן הנישום רשאי לקזז מהכנסותיו הפסדים שנגרמו לו בעת ייצור הכנסה זו, אין לקזז הפסדי הימורים מהכנסות מהימורים.
החיוב במס חל על הכנסות מהימורים, כלומר פעילות שזכייה בה תלויה אך ורק במזל, כגון זכייה בלוטו או בטוטו, ועל הכנסות מפעילות נושאת פרסים, שבה הזכייה תלויה גם בכישורי הזוכה, כגון זכייה בתוכנית מציאות.
כדי להסיר ספק נקבע בתקנות שהמס חל על הכנסה מהימורים ומפעילות נושאת פרסים "בין אם מקורם בפעילות חוקית ובין אם מקורם בפעילות בלתי חוקית".
כמקובל בפקודת מס הכנסה, המס חל גם על זכייה הניתנת בשווה כסף (מכונית, דירה וכדומה), בהתאם לשוויה של זכייה זו.
פסקה (ב) של סעיף 2א מוציאה מתחולתה של פסקה (א) סוגי הכנסות אחדים:
המס אינו חל על זכייה בפרס שניתן כהוקרה על פעילות מדעית, כגון פרס נובל או פרס ישראל. זכייה בפרס בתוכנית ריאליטי, כגון "המירוץ למיליון" או "הישרדות" חייבת במס.
בצו שהוציא שר האוצר נקבע כי "סכום שהתקבל מהימור אחד, מהגרלה אחת, או מפרס אחד" שגובהו נמוך מתקרה שנקבעה בצו, פטור ממס. בשנת 2017 תקרה זו היא 49,320 ש"ח. לזכייה גדולה מתקרה זו ניתן פטור מופחת היורד בהדרגה, עד לזכייה שגובה כפול מתקרה זו, שבה הפטור יורד לאפס.
שיעור המס.
שיעור המס נקבע בסעיף 124ב לפקודה, שנוסחו הנוכחי הוא: "על אף הוראות סעיף 121, שיעור המס על הכנסה מהימורים, מהגרלות או מפעילות נושאת פרסים, לפי סעיף 2א, יהיה 35%, בלא זכאות לפטור, להנחה, לניכוי, לזיכוי או לקיזוז כלשהם, למעט פטור לפי סעיף 9(28) או ניכוי לפי סעיף 17(11)."
עם הטלת המס, ביולי 2003, נקבע שיעורו ל-25%. ב-1 באוגוסט 2013 הועלה שיעור המס ל-30%. ב-1 בינואר 2017 הועלה שיעור המס ל-35%. פטור לפי סעיף 9(28) הוא פטור לסכומי זכייה נמוכים, כאמור לעיל, וניכוי לפי סעיף 17(11) הוא ניכוי בגין הוצאות הכרוכות בתשלום המס, כגון שירותי רואה חשבון להכנת הדו"ח השנתי.
ביולי 2012 נוסף לפקודה סעיף 121ב, בתוקף מיום 01.01.2013, המטיל מס על הכנסות גבוהות, מכל מקורות ההכנסה החייבים במס, ובכלל זה הכנסה מהימורים ומפעילות נושאת פרסים. כאשר הכנסתו הכוללת של אדם עלתה על 800,000 ש"ח בשנה, הוטל על חלקה שמעל לסף זה מס נוסף בשיעור 2%. בהתאם לכך, שיעור המס הכולל על חלקה של זכייה שמעל לסף זה הגיע ל-32%. ב-1 בינואר 2017 עלה שיעור המס על הכנסות גבוהות ל-3%, וההכנסה החייבת במס זה הוקטנה ל-640,000 ש"ח. בהתאם לכך, שיעור המס הכולל על חלקה של זכייה שמעל לסף זה הגיע ל-38%.
משלם הזכייה חייב לנכות במקור את המס החל על הזכייה.
בפסיקה.
שחקן פוקר שזכה בסכומים נכבדים בפעילות זו ביקש לקבוע שעל הכנסתו זו יחולו כללי המס על זכיות בהימורים (ש בתקופה הרלוונטית קבעו מס בשיעור 25%), אך בהתחשב בזמן ובמומחיות שהשקיע במשחק זה פסק בית המשפט שיש לראות בהכנסתו הכנסה ממשלח יד (לפי סעיף 2(1) לפקודה), שעליה חל מס שולי גבוה יותר, בהתאם לסעיף 121 לפקודה, המגיע עד ל-48%. עוד נפסק שהמס שבו חויב השחקן בארצות הברית על זכיותיו, בהתאם לכללי המס הנהוגים שם, יקוזז מהמס שבו הוא חייב בישראל על זכיותיו אלה.
מהמר מילא תוך דקות אחדות 17 טפסים של הגרלת "ווינר" שכללו ניחוש זהה של התוצאות בשלושה משחקי כדורגל שנערכו במחזור משחקים אחד. סכום הזכייה בכל אחד מהטפסים היה נמוך מהתקרה לזכייה פטורה ממס, אך סכום הזכיות הכולל היה גבוה במידה ניכרת מהתקרה. המהמר ביקש לקבוע שכל טופס הוא זכייה נפרדת, ולכן זכיותיו פטורות ממס, ואילו רשות המיסים טענה שיש לראות בכל הזכיות הימור אחד ולחייבן במס. בפסק הדין התקבלה עמדת רשות המיסים, בפרט בהתחשב ב"זהות יחס הזכייה, משך הזמן הקצר בו נשלחו כל הטפסים הכוללים את אותו סט ניחושים, והעדר סיבה עניינית לפיצול לטפסים רבים, למעט הכוונה המשתמעת שלא לחרוג מתקרת הפטור הקבועה בצו".
בפסק דין החורג מגבולותיה של פקודת מס הכנסה נקבע שחרף חיובן של זכיות מהימורים במס הכנסה, אין להביאן בחשבון לצורך קביעת זכאותו של אדם להבטחת הכנסה שמשלם המוסד לביטוח לאומי לפי חוק הבטחת הכנסה.
הרב זייני
KRACK (באנגלית מתוך: Key Reinstallation Attack) הוא שמה של התקפה יעילה מסוג התקפת שליחה מחדש (Replay Attack) חמור אשר מנצלת פגם בפרוטוקול WPA אשר משמש להגנה על חיבורי Wi-Fi. הוא התגלה ב-2016 על ידי החוקרים הבלגים מאת'י ונהוף ופרנק פיסנס מאוניברסיטת לובן. קבוצת המחקר של ונהוף פרסמה פרטים אודות ההתקפה באוקטובר 2017. על ידי איפוס ה "nonce" המועבר בשלב השלישי של לחיצת היד של WPA2, תוקף יכול בהדרגה להתאים חבילות מוצפנות שנצפו לפני כן וללמוד את מלא מחזיק מפתחות המשמש כדי להצפין את התעבורה.
החולשה נמצאת בתקן Wi-Fi עצמו, ולא במוצרים או מימושים מסוימים. לכן, כל יישום נכון של WPA2 צפוי להיות פגיע. הפגיעות משפיעה על כל פלטפורמות התוכנה המרכזיות, לרבות Microsoft Windows, macOS, iOS, אנדרואיד, לינוקס, OpenBSD ואחרים.
קודש (קורבן)
חילול הקודש (יהדות)
רוזמרי, נסיכת זאלם-זאלם
רוזמרי, נסיכת זאלם-זאלם (בגרמנית: Rosemary von Salm-Salm; 13 באפריל 1904 - 3 במאי 2001), הייתה נכדתו של הארכידוכס פרידריך, דוכס טשן, ואשתו של הוברט סלבטור, ארכידוכס אוסטריה - נכדו של פרנץ יוזף, קיסר אוסטריה.
ביוגרפיה.
רוזמרי נולדה בפוטסדאם ב-13 באפריל 1904 לעמנואל, נסיך הכתר של זאלם-זאלם ולמריה כריסטינה, ארכידוכסית אוסטריה, בתם של הארכידוכס פרידריך, דוכס טשן ואיזבלה, נסיכת קרוי.
ב-25 בנובמבר 1926 התחתנה רוזמרי עם הוברט סלבטור, ארכידוכס אוסטריה, ממנו נולדו לה 13 ילדים. בשנת 1971 מת בעלה הוברט סלבטור, וב-3 במאי 2001 מתה רוזמרי בטירת פרזנבורג, פרזנבורג-גוטסדורף.
משפחתה.
ב-25 בנובמבר 1926 התחתנה רוזמרי עם הוברט סלבטור, ארכידוכס אוסטריה, ממנו נולדו לה 13 ילדים:
מוריס CS9
מוריס CS9 (באנגלית: Morris CS9) היא שריונית בריטית שנבנתה על ידי יצרן הרכב הבריטי Morris Motors Limited.
אב הטיפוס הוצג בשנת 1936.
99 יחידות יוצרו בשנת 1938, ותרמו למאמץ המלחמתי של מלחמת העולם השנייה.
נבחרת גביע דייוויס של צ'כוסלובקיה
JWT - (ראשי תיבות באנגלית של: JSON Web Token, בעברית ידוע בכינוי ג׳ות) הוא תקן פתוח מבוסס JSON (פורסם כ-) ליצירת מפתח גישה (Access Token) המשמש לוולידציה של "טענות" (לדוגמה שם משתמש, הרשאות, סיסמה). לדוגמה, שרת יכול ליצור מפתח הטוען "בוצעה כניסה כמנהל מערכת" ולספק את המפתח ללקוח. הלקוח יכול לאחר מכן להשתמש במפתח כחתימה המאשרת שהוא מנהל מערכת. המפתחות חתומים על ידי מפתח ייחודי של השרת, כך שהלקוח והשרת מסוגלים כל אחד בנפרד לוודא שהמפתח לגיטימי.
המפתחות תוכננו להיות קצרים, בטוחים להעברה ב URL, ושמישים במיוחד בדפדפני אינטרנט בהקשר של SSO (שימוש במספר רב של מערכות באמצעות מפתח יחיד). "טענות" JWT משמשות באופן טיפוסי כדי להעביר את הזהות של משתמשים מאומתים בין "מְסַפֵּק הַזֶּהוּת" (Identity Provider) לבין "נותן השירות" (Service Provider), או כל סוג אחר של טענות (כלומר פריטי מידע) הנדרשים כחלק מתהליך עסקי כלשהו. מפתחות יכולים להיות גם חתומים דיגיטלית לאימות זהות השולח ומוצפנים. (להסתרת תוכן המפתח מפני המשתמש וצד ג' אשר מאזין לתקשורת)
JWT מסתמך על סטנדרטים קיימים של JSON, כמו: JWS (ראשי תיבות של JSON Web Signature) המפורסם כ- ו-JWE (ראשי תיבות של JSON Web Encryption) המפורסם כ-.
מבנה.
להודעת JWT בדרך כלל יש שלושה חלקים: כותרת (header), תוכן (payload), חתימה (signature). הכותרת מזהה את האלגוריתם המשמש כדי ליצור את החתימה, לדוגמה:
header = '{"alg":"HS256","typ":"JWT"}'
codice_1 מציין כי מפתח זה נחתם באמצעות HMAC-SHA256.
התוכן מכיל את ה"טענות":
payload = '{"user":"John Doe", "loggedInAs":"admin","iat":1422779638}'
כפי שהוצע בתקן JWT, חותמת הזמן תסופק ותקרא codice_2 (ראשי תיבות של Issued at)
החתימה מחושבת על ידי קידוד base64 של הכותרת והתוכן ושרשורם של תו מפריד של נקודה ('.'):
key = 'secretkey'
unsignedToken = encodeBase64Url(header) + '.' + encodeBase64Url(payload)
signature = HMAC-SHA256(key, unsignedToken)
לכלול הכל יחד, החתימה מקודדת ב base64. שלושה חלקים נפרדים משורשרים באמצעות נקודות:
token = encodeBase64Url(header) + '.' + encodeBase64Url(payload) + '.' + encodeBase64Url(signature)
//The token is now:
eyJhbGciOiJIUzI1NiIsInR5cCI6IkpXVCJ9.eyJsb2dnZWRJbkFzIjoiYWRtaW4iLCJpYXQiOjE0MjI3Nzk2Mzh9.gzSraSYS8EXBxLN_oWnFSRgCzcmJmMjLiuyu5CSpyHI
טענות (claims) סטנדרטיות.
בתקן מוגדרים אוסף של טענות סטנדרטיות והשמות הרצויים להם ב-JWT: