הוא ביקש להתחתן עם נסיכה צרפתית אך המלך הצרפתי סירב. המלך הצרפתי שלח קצינים למרוקו לאמן את הצבא וכן להדריך את הבנאים בבניה ציבורית, בעזרתו של מלך צרפת מולאי אסמאעיל בנה בירה לתפארת לרשותו עמדו 25,000 עבדים שבנו את העיר כולל הארמון וההרמון שמנה 500 נשים. מולאי אסמאעיל נחשב כאיש בעל מספר הילדים הרב ביותר בהיסטוריה: 888 ילדים, וב-2015 זכה מחקר העוסק בכיצד גידל מספר כזה של ילדים בפרס איג נובל למתמטיקה.
אחרי מותו, המשיך בנו, שעלה לשלטון אחריו, את הבניה המואצת בעיר. ב-1755 חרב הארמון המפואר במקנס ברעידת אדמה. ב-1757 נכדו של מולאי אסמאעיל, מוחמד השלישי, העביר את עיר הבירה למרקש.
כפר הנוער ויצו ניר העמק
כפר הנוער ויצו ניר העמק הוא כפר נוער הכולל פנימייה, משק חקלאי, חטיבת ביניים וחטיבה עליונה, הנמצא סמוך לעפולה, מדרום לכביש עפולה-מגידו. בבית הספר לומדים תלמידים מיישובי הסביבה, מועצה אזורית הגלבוע, מועצה אזורית עמק יזרעאל ובני עפולה, וכן תלמידים מכל רחבי ישראל בתנאי פנימייה. בפנימייה נקלטים נערים במסגרת עליית הנוער ונעל"ה.
בשנת 2013 למדו בבית הספר יותר מאלף תלמידים. 30% מן התלמידים הם עולים מחבר המדינות, 5% מוצאם מאתיופיה והשאר ילידי ישראל.
מאז שנת 2008, מנהלת את הכפר אסתי כהן.
היסטוריה.
בתחילתו, היה בית הספר חוות הכשרה לפועלות. שרה מלכין ייסדה את משק הפועלות ליד עפולה במרץ 1927 כאשר הגיעו למקום שבע החברות הראשונות. שנה לאחר מכן, פדרציית ויצו ארגנטינה החלה לתמוך בה. הבנות שנקלטו במשק הפועלות היו בנות העלייה הרביעית.
מועצת הפועלים של עפולה תמכה במוסד וכך קיבל משק הפועלות את הקרקע שעליה הוקם. על המגרש הוקם המבנה הראשון של משק הפועלות שהיה בן שתי קומות.
בימי המרד הערבי הגדול, בשנים 1936–1939 שימש משק הפועלות עמדת הגנה דרומית של עפולה. נערות משק הפועלות קיימו תצפיות לעבר הכניסה לעפולה בכל שעות היממה.
בשנת 1944 הגיעו למשק הפועלות נערות אשר באו לארץ ישראל בדרך היבשה מטורקיה, מתימן, מסוריה ומלבנון. בשנת 1951 הוקמה במשק הפועלות "חוות לימוד של הגדנ"ע". במשק הפועלות נקלטו נערים ונערות מהמעברות. משנת 1956 הופעל משק הפועלות כבית ספר תיכון לנערי חבל תענך. משנת 1961 היה המקום ל"בית ספר אזורי חקלאי – ויצו עפולה". המשק החקלאי כולל את הענפים הבאים: אורווה, לול, רפת, פלחה, חממה, גננות נוי.
מסגרות בית הספר.
בבית הספר יש מסגרות לימוד לתלמידים מהאזור הקרוב ויש מסגרות אחרות לתלמידים ולמבוגרים, לפי הפירוט הבא:
ספטאר
ספטאר (רומנית: Spătar; עם יידוע: ספטארול) היה בנסיכות מולדובה ובנסיכות ולאכיה תפקיד הבויאר שהיה מופקד בעת טקסים רשמיים על נשיאת סימני השלטון - החרב (spada) והשרביט-אלה המיוחד (buzdugan) של השליט בנסיכות הרומנית.
בתקופה מאוחרת יותר כונו בשם "ספטאר" מפקד הצבא ומפקד המשטרה. פרט ל"ספטאר הגדול" היו גם תפקידי ספטאר בדרגה נמוכה יותר, כמו ספטאר משנה וספטאר שלישי.
התואר "ספטאר" נגזר מהמילה "ספאדה" - באותם הימים "ספאטה", שמובנה ברומנית "חרב".
אחד הספטארים המפורסמים היה ניקולאה מילסקו ממולדובה, שעבד מאוחר יותר בשירות הדיפלומטי של הצאר הרוסי פטר הגדול. ברוסית הוא מוכר גם בשם "ספאפארי" - היגוי רוסי למילה "ספטאר".
בגלל מסמר
כוחלה
כּוּחלֵה (במקור מערבית) היא מלט המשמש למילוי מישקים בין אבנים בחיפוי קירות או בריצוף. הכוחלה מיוצרת במיוחד למטרה זו, בדרך כלל ממלט ומחול, וניתן לבצע אותה במגוון של צבעים וצורות, כאשר משתמשים בתוספים צבעוניים מיוחדים ובמלט לבן במקום במלט רגיל.
לכוחלה שתי מטרות עיקריות: אטימת החיפוי או הריצוף מפני חדירת מים, ושיפור מראה הריצוף או החיפוי. בגלל השימוש בצמנט פורטלנד על הכוחלה להיות בעלת רוחב מוגבל, מכיוון שצמנט פורטלנד מתכווץ בעת התקשותו. התקן הישראלי מגביל את רוחב הכוחלה ל-1 ס"מ.
במקרים מיוחדים בהם נדרש לבצע כוחלה ברוחב גדול ממה שמתיר התקן, ניתן להשתמש בתערובות על בסיס סיליקון שאינו מתכווץ, או לחלופין להשתמש בתערובות שהיו מקובלות בהיסטוריה לפני השימוש בצמנט פורטלנד, המבוססות על סיד וחול.
כיום מצויות בשוק חברות המייצרות תערובות מוכנות לכוחלה, שלעיתים מכילות חומרי איטום שונים, המונעים ממים לחלחל דרך הכוחלה אל הצד האחורי של אבן החיפוי.
אופן ביצוע הכוחלה.
לאחר הרכבת האבן שוטפים במים את המישקים כדי לנקות אותם מאבק, ואז מחדירים את הכוחלה באמצעות מזרק או כף בנאים. לאחר החדרת הכוחלה מנקים את השאריות הבולטות באמצעות מברשת ברזל מכנית.
סוגי כוחלה.
היום מקובלים בעבודות בניין מספר סוגי גימור של כוחלה, הנבחרים בדרך כלל על ידי המתכנן.
הסוגים המקובלים הם:
כתב אשורי
המונח "כתב אשורי" נמצא בשימוש לראשונה במשנה, ולו מספר פירושים:
כביש שבע האחיות
כתב ארמי
שניות מאסון
שניות מאסון (באנגלית: Seconds from Disaster) היא סדרה דוקומנטרית שבוחנת אסונות מעשי ידי אדם (תאונות קשות ופיגועים) ואסונות טבע שאירעו במאה העשרים, ובודקת את הגורמים והנסיבות שהובילו לכל אסון.
בסדרה מוצגים שחזורים, ראיונות, עדויות והדמיות ממוחשבות שמציגות לקהל הצופים את התרחשות האירועים שנייה לאחר שנייה.
הסדרה משודרת בערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק. בסך הכל שודרו 45 פרקים בשלוש עונות. לאחר מכן היא הוחלפה בסדרה דומה בשם "מצב קריטי" (Situation Critical), ששודרה לראשונה בערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק ב-12 ביוני 2007.
אופי הסדרה.
בסדרה "שניות מאסון" ניתן דגש לרצף הכרונולוגי של האירועים. כמעט ולא מוצגים בה דיאלוגים בין השחקנים בשחזורים, וברובה ניתן לשמוע את קולו של הקריין.
כל פרק מתחיל בהצגת קטע קצר משחזור של האסון. השחזור המלא מחולק תמיד למספר סצנות המציגות רגעים קריטיים של האסון המתגלה, כאשר זמן התרחשות האירוע מופיע על כל סצנה. לאחר הצגת השתלשלות האירועים, הסדרה "רצה לאחור" לאורך הסצנות כדי לבחון את הגורמים והאירועים שהובילו לאסון. בסדרה נעשה שימוש בולט בהדמיה ממוחשבת להצגת פרטי ההתרחשות.
הסדרה מתקרבת לסיומה כאשר שחזור האסון מורץ לאחור ומתחיל מחדש. השעון שמראה את הזמן מוחלף בטיימר שסופר לאחר, והממצאים של חקירת האסון משולבים יחד עם השחזור. לעיתים קרובות, התוכנית מסתיימת עם רגע קצר של סנטימנטליות (ובו המעורבים באסון מדברים על רגשותיהם בעקבות האסון) ולאחר מכן מוצגות התקדמויות טכנולוגיות שנועדו למנוע מאסון דומה להישנות.
פרקי הסדרה - אסונות שהוצגו.
עונה שישית (2012).
עלתה לאוויר שנה לאחר אירועי הטבח בנורווגיה שבוצע ב-22 ביולי 2011, ומסוקר בפרק הראשון שנחשב כ"פרק ספיישל".
הכלל של לופיטל
המפרש הקדום
Liquid tension experiment
נגישות מידע ותקשורת
נגישות (באנגלית: Accessibility) היא מידת התאמתה של מערכת לשימושם של אנשים רבים ככל האפשר, כולל אנשים עם לקויות, שצריכים להשתמש במערכת בעזרת ציוד טכנולוגיה מסייעת (כגון תוכנות להקראה קולית לפלט צג המחשב או כיסאות גלגלים). אין לבלבל בין מונח זה למונח שמישות (Usability), המתאר מידת התאמתה של מערכת לשימושם של אנשים רבים ככל האפשר, כולל אנשים עם לקויות, "בלא" שאֶלה יצטרכו להשתמש במערכת בעזרת טכנולוגיה מסייעת.
לדוגמה: כספומט עם יכולת חיבור לצג ברייל הוא כספומט נגיש יותר לעיוורים מאשר כספומט בלא חיבור כזה. כספומט שמצויד באוזניות שנותנות פלט קולי עבור עיוורים הוא כספומט שמיש יותר מכספומט בלא אוזניות. נימוק: לעיוור קשה להשתמש בכספומט בלא יכולת חיבור לצג ברייל ושאינו מצויד באוזניות. עיוור יכול להשתמש בכספומט המצויד באוזניות בלי להביא איתו כל ציוד שהוא או להשתמש בכספומט בעל יכולת חיבור לצג ברייל כאשר הוא מביא עמו פריט טכנולוגיה מסייעת זה.
אנשים עם לקויות שונות עשויים להיתקל במחסומי נגישות למידע ותקשורת. לקויי שמיעה יכולים להתקשות בשיחה עם הזולת, בהקשבה לרדיו, לטלוויזיה, לטלפון וכיוצא בזה. לקויי ראייה מתקשים בשימוש בספרים, מחשבים, בצפייה בסרטים ועוד. לקויי תנועה מתקשים לחייג בטלפון, לתפעל מחשב, להפוך דפים בספר וכו'. אנשים עם לקויות קוגניטיביות עשויים גם הם להיתקל במחסומי נגישות מגוונים בתחום זה.
התחום המפותח ביותר בענף נגישות זה הוא נגישות המחשבים; פתרונות נגישות למחשב עצמו, לרשת האינטרנט ושימוש במחשב להנגשת סביבות שאנשים חסרי לקויות מסתדרים בהן בלא מחשבים.
נגישות מחשבים.
לאנשים עם לקויות שונות יכולה להיות בעיית נגישות אל פריט זה או אחר מממשק האדם-מחשב. יש אנשים עם לקויות שמפריעות לנגישות פלט המדפסת, הרמקולים, הצג או אמצעי פלט פחות נפוצים. יש אנשים עם לקויות שמפריעות לנגישות השימוש באמצעי הקלט של המחשב כגון מקלדת, עכבר, מיקרופון ואמצעי קלט פחות מקובלים. ההערכה היא שלמרבית האנשים שמוצאים את ממשק האדם-מחשב של המחשב האישי הסטנדרטי בלתי נגיש (קשה לתפעול או בלתי אפשרי לתפעול) יש לקות בגפיים העליונות, בראייה, בשמיעה, לקות שפה לקות קוגניציה שאינה קשורה לקשורה לאינטלקט (כגון דיסלקסיה, חסכי זיכרון, חסכים קוגניטיביים לאחר אירוע מוחי) או לקות אינטלקטואלית (פיגור או נסיגה אינטלקטואלית). אנשים עם לקות אינטלקטואלית יכולים גם להתקשות גם בהבנה בצורך במחשב לביצוע פעולה כל שהיא גם אם הם מפעילים אותו היטב.