השביתה התאפיינה גם בהיותה רצף מתמשך ומתוקשר של פעולות מחאה לא אלימות. המורים עמדו עם שלטיהם בכל צומת כבישים בארץ, הפגינו מול משרדי הממשלה, והפיצו מכתבים באינטרנט. הממשלה מצידה פרסמה מודעות גדולות המסבירות את עמדתה וראש הממשלה נתן גיבוי פומבי לשריו המנהלים את המשא ומתן. כלי התקשורת מלאו במאמרי דעות המצדיקים את עמדותיהם של שני הצדדים אך סקרים שפורסמו במהלך השביתה קבעו כי הציבור ברובו תומך במאבק המורים.
השלמת שעות השביתה.
השביתה גרמה להפסד ימי לימודים רבים. לאחר ישיבות שקיימו משרד החינוך וארגון המורים הוחלט שהמורים ישלימו חלק מהשעות באמצעות לימודים בימים שאמורה להתקיים בהם חופשה. בנוסף, המליץ משרד החינוך להשלים את יתר השעות באמצעות לימוד בימי שישי (בבתי ספר בהם מתקיימים רק חמישה ימי לימוד בשבוע), הארכת יום הלימודים והוספת שעות אפס.
חסינות חברי הכנסת
חטיבה מרחבית
חטיבה מרחבית (חטמ"ר), היא הגדרה לסוג חטיבה במבנה צה"ל.
על פי ההיררכיה היחידתית בצה"ל, לצד החטיבות הלוחמות, קיימות גם החטיבות המרחביות שתפקידן הוא לספק תשתית לוגיסטית לאזור או למרחב שבו מתבצעות פעולות בט"ש, לחימה או שמירה.
החטיבות המרחביות כפופות לאוגדות (לעיתים אוגדות מרחביות כגון אוגדת איו"ש) או ישירות לפיקוד מרחבי.
תפקיד החטיבה המרחבית.
בזמן שחטיבה לוחמת תכלול בין שניים לחמישה גדודים, שמחולקים לפלוגות לוחמות ומשמשים כמוצבים ביחס לבסיסיים, חטיבה מרחבית תכלול מספר רב יחסית פלוגות "מקצועיות", כגון פלוגת קשר, פלוגת חימוש ופלוגת רפואה והאחריות של החטיבה המרחבית תהיה לכל הצרכים הלוגיסטיים של הגזרה לה היא שייכת.
לדוגמה: פלוגת הקשר, תספק מענה לחוסרי ציוד קשר וטיפול במכשירי הקשר לאורך מוצבי הגזרה, וכלי הרכב המשרתים בה.
לעיתים, תיווצר חפיפה בין התמיכה הלוגיסטית של החטיבה הלוחמת המבצעת קו בט"ש בגזרה, לבין החטיבה המרחבית אשר אחראית לאותה גזרה.
בשעת מלחמה, תהיה החטיבה המרחבית אחראית גם על התשתיות האזרחיות ועבודה מול היחידות הלוחמות שמנהלות לחימה בגזרה שלה.
מיקום החטיבה המרחבית בצה"ל.
מדינת ישראל מחולקת לארבעה פיקודים, צפון, מרכז, דרום ופיקוד העורף. פיקוד העורף כשלעצמו משמש יחידה מרחבית, אשר מטפלת בעורף האזרחי. שלושת הפיקודים האחרים מחלקים את האזורים היותר פריפריים של המדינה ביניהם, כל פיקוד מפקד על אוגדות לוחמות, אך גם אחראי על נתח מהמדינה, שטח זה מחולק לחטיבות המרחביות.
דגל סורינם
הפרעת אישיות היסטריונית
הפרעת אישיות היסטריונית (באנגלית Histrionic Personality Disorder או בשם המקוצר HPD) היא הפרעת אישיות מאשכול ב' של הפרעות האישיות. אנשים החיים עם הפרעה זו נוטים להתנהגות צבעונית, דרמטית ומוחצנת (אקסטרוברטית). בהתנהגותם יש מרכיב סקסואלי פתייני, לעיתים פרובוקטיבי מבחינה מינית. בהפרעה זו יש הבדל בתמונה הקלינית הכוללת בין גברים ונשים. מקור השם 'היסטריונית' מקורו במילה הלטינית היסטוס (רחם) מפני שבעבר חשבו שזו הפרעה של נשים בלבד.
איבחון.
האבחנה להפרעה זו ניתנת על ידי פסיכיאטר. על פי ה-DSM-5 (המהדורה של ספר האבחנות הפסיכיאטריות של האגודה הפסיכיאטרית האמריקאית שיצאה ב-2013), הפרעה זו מאופיינת על ידי:
א. דפוס נרחב של רגשנות יתר וחיפוש תשומת לב, המתחיל בבגרות המוקדמת ומופיע במגוון הקשרים, ומתבטא בחמישה או יותר מהבאים:
מאפיינים קליניים.
אנשים הסובלים מהפרעת אישיות היסטריונית נוטים להתנהגות המחפשת תשומת לב. הם נוטים להגזים במחשבותיהם ורגשותיהם, ולגרום לדברים להשמע חשובים יותר ממה שהם. הם מציגים התקפי זעם, בכי והאשמות כאשר אינם נמצאים במרכז תשומת הלב. התנהגות פתיינית שכיחה בשני המינים, אך הם סובלים לעיתים קרובות מבעיות בתפקוד המיני. הצורך באישור חיצוני הוא בלתי פוסק, והם עשויים להשתמש בדחפים המיניים על מנת לאשר לעצמם שהם מושכים בעיני המין השני. יחד עם זאת, מערכות היחסים שהם יוצרים נוטות להיות שטחיות, והם עשוים להיות שקועים בעצמם, יהירים ותלותיים. מנגנוני ההגנה המרכזיים בהפרעת אישיות זו הם הדחקה והתקה. משום כך לעיתים נראה כי הם אינם מודעים לרגשותיהם האמיתיים, ואינם מצליחים להסביר את הנעותיהם. במצבי דחק, שיפוט המציאות נפגע בקלות.
שכיחות ואפידמיולוגיה.
לפי ה-DSM-5, שיעור ההפרעה באוכלוסייה הכללית הוא 1.84%. ההפרעה מאובחנת יותר בנשים מאשר בגברים.
מהלך ופתוגנזה.
הפרעה זו מאופיינת על ידי דפוס של חיפוש ריגושים מתמיד. הם עלולים להתקשות בקיום קשר אינטימי. הם נוטים לקבל על עצמם תפקיד (קורבן או נסיכה). הקשר נוטה להתבסס על מניפולציות רגשיות. הם מתקשים לשמר קשר עם בני מינם שכן התהגותם המינית נתפסת על ידי חבריהם כאיום. הם יחושו מדוכאים או נעלבים כאשר הם אינם במרכז תשומת הלב. הם זקוקים לחיזוקים תכופים וביטויי אהדה והסכמה כדי לשמור על יעילות והתלהבות בעבודתם. אנשים החיים עם הפרעה זו משאירים לעיתים רושם של קסם אישי רב וחמימות. בחלק מהמקרים הם מעוררים את הרושם שקיים בהם יסוד מניפולטיבי. במקרים הקשים יותר של הפרעה זו ניתן להבחין בדמיון רב יותר להפרעת אישיות נרקיסיסטית, וכן להפרעת אישיות גבולית. קיים סיכון מוגבר לאובדנות אצל אנשים עם הפרעה זו, אך שיעורו לא ידוע.
תחלואה נלווית.
תיתכן תחלואה נלווית של הפרעה סומטופורמית (הפרעת סימפטם נוירולוגי פונקציונלי), דיכאון, והפרעות אישיות אחרות: גבולית, נרקיסיסטית, אנטי סוציאלית, ותלותית.
אבחנה מבדלת.
הפרעות אישיות אחרות: התמונה הקלינית בהפרעת אישיות היסטריונית עלולה להראות דומה מאוד לזו המתקבלת בהפרעות אישיות אחרות. יש בה מאפיינים שמזכירים הפרעת אישיות נרקיסיסטית, הפרעת אישיות אנטי-סוציאלית, הפרעת אישיות תלותית ולעיתים גם תסמינים הנראים כמו הפרעות אישיות אחרות. ההבדל בין כל הפרעות אלה לבין הפרעת אישיות היסטריונית הוא שהמרכיב הדומיננטי ביותר בתמונה הקלינית הוא ההתנהגות הפתיינית המוחצנת והמינית במידה רבה (יותר אצל נשים מאשר אצל גברים).
שינוי אישיות כתוצאה ממצב רפואי: לפי DSM V יש להבחין בין הפרעת אישיות היסטריונית לבין מצבים רפואיים העלולים לגרום לשינויים באישיות.
שימוש בחומרים פסיכואקטיביים: שימוש בסמים יכול לגרום לשינויים בהתנהגות האדם ולכן יכול לגרום לכך שהתמונה הקלינית תיראה חמורה יותר משהיא באמת.
סוגיות תלוית תרבות.
נורמות התנהגות, אופן ביטוי של רגשות, הופעה חיצונית וכן הלאה הם מאפיינים המשתנים מתרבות לתרבות. לכן הפרעה זו תבלוט פחות באותן חברות בהן יש יותר לגיטימציה לרגשנות מוחצנת, חיפוש מתמיד של ריגושים וכדומה. לכן האיבחון של הפרעה זו צריך להיעשות ביחס לנורמות המקובלות בחברה בה חי האדם המאובחן.
טיפול.
יש ניסיון בטיפול באנשים עם הפרעת אישיות היסטריונית בעזרת טיפול קוגניטיבי התנהגותי. כמו כן, קיים ניסיון בטיפול בפסיכותרפיה דינאמית פסיכואנליטית וישנן ראיות מחקריות על יעילות טיפול זה בהשוואה לקבוצת ביקורת. סוג נוסף של תרפיה שמוזכר בהקשר של הפרעה היסטריונית הוא טיפול סכמה (Schema Therapy).
שיקום.
אדם בן 18 ומעלה שנקבעו לו 40% נכות ומעלה על ידי המוסד לביטוח לאומי בגין הפרעה נפשית זכאי לקבל שירותי סל שיקום.
קליפורד סימאק
קליפורד דונלד סימאק (; 3 באוגוסט 1904 - 25 באפריל 1988) היה סופר מדע בדיוני אמריקאי מוביל, זוכה שלושה פרסי הוגו. ב-1977 היה הסופר השלישי שזכה בפרס ה"גרנד מאסטר" (הקרוי החל מ-2002 "פרס דיימון נייט"), פרס מפעל חיים המחולק לסופר מדע בדיוני אחד, פעם בשנה, לצדו של טקס חלוקת פרס נבולה.
קורות חיים.
סימאק נולד במילוויל, ויסקונסין, להוריו ג'ון לואיס ומרגרט. הוא נישא לאגנס קוכנברג ב-13 באפריל 1929. לזוג שני ילדים, סקוט ושלי. את לימודיו האקדמיים השלים באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון ולאחר סיום לימודיו עבד בכמה עיתונים באזור המערב התיכון בארצות הברית. ב-1939 התחיל לעבוד בעיתון "מיניאפוליס סטאר טריביון", ואף הפך לעורך החדשות של העיתון ב-1949. הוא מילא תפקידים מרכזיים נוספים בעיתון עד פרישתו ב-1976.
קריירת הכתיבה.
סימאק החל להתעניין במדע בדיוני לאחר שקרא את ספריו של ה. ג'. ולס כילד. הוא החל לכתוב סיפורים קצרים למגזינים זולים ב-1931 אך התמיד בכך למשך שנתיים בלבד. עד 1937 פרסם סיפור אחד בלבד, "The Creator". במשך התקופה המכונה "תור הזהב" של המדע הבדיוני (1938–1950) היה סימאק כותב קבוע במגזיני מדע בדיוני. הידוע בספריו מתקופה זו הוא "עיר" (City), הכתוב כאוסף סיפורים קצרים המתארים את קץ התרבות האנושית על פני כדור הארץ.
במהלך שנות החמישים והשישים כתב סימאק מספר ספרים שהניבו לו מועמדויות לפרסים. בשנות השבעים התרופפה בריאותו, והספרים שכתב בתקופה זו מוערכים פחות, אך הסיפורים הקצרים עדיין נחשבו למוערכים ביותר. בשנות השמונים המשיך לכתוב כשהוא נעזר בחבר בשל בריאותו ואף פנה לתחום חדש - הפנטזיה.
סימאק זכה בשלושה פרסי הוגו: פרס נובלה הטובה ביותר לשנת 1959 עבור The Big Front Yard, פרס הרומן הטוב ביותר לשנת 1964 עבור תחנת מעבר, ופרס הסיפור הקצר הטוב ביותר לשנת 1981 עבור
Grotto of the Dancing Deer. האחרון זכה גם בפרס נבולה באותה השנה. סימאק אף זכה במספר פרסים ספרותיים נוספים נחשבים פחות.
אדמון
אדמון היה תנא, דיין מדייני הגזרות שבירושלים בסוף ימי בית שני, בסוף תקופת הזוגות ותחילת תקופת התנאים. שבע מחלוקות שלו עם חכמים נזכרו במשנה. באחת הברייתות מוזכר שמו המלא: אדמון בן גדאי.
מדייני הגזירות.
המשנה במסכת כתובות מציינת: