אף על פי כן, יכולות להיות בעיות בשימוש במדדים מספריים לשם השוואה של רמת החיים. לדוגמה, במדינות בהן ישנם פערי הכנסה, כמות קטנה יחסית של אנשים עשירים מן המעמד העליון ביחס לכמות גדולה של אנשים עניים מן המעמד התחתון, רמת ההכנסה הממוצעת תהיה גבוהה יחסית אף על פי שרוב האוכלוסייה בעלת רמת חיים נמוכה מרמת ההכנסה הממוצעת. לשם כך, משתמשים במדדים חציוניים המסייעים למנוע הטיות אלו. לדוגמה: במקום לחשב את השכר הממוצע במשק על ידי חלוקת כל השכר הכללי למספר האנשים המשתכרים, משתמשים במדד שכר חציוני המגלם רמת שכר אשר מחצית מהעובדים משתכרים יותר ממנה ומחציתם פחות ממנה.
הגורמים להבדלים ברמת החיים בין מדינות העולם הם הבדלים בין המינים לדוגמה, במדינות תת-מפותחות נשים לא זקוקות להשכלה, מה שמוריד את רמת החיים. בנוסף תוחלת החיים במדינות פחות מפותחות ירודה בשל המחסור בתרופות, רופאים והתברואה נמוכה. נוסף על כך הנגישות למי שתייה נקיים לוקה בחסר במדינות פחות מפותחות ועל כן רמת החיים פחותה. גם רמת המינוע משפיעה על רמת החיים שכן במדינות פחות מפותחות רמת המינוע קטנה.
אחת הדרכים להעלאת רמת החיים היא על ידי רכישת השכלה, אשר מאפשרת השתלבות בשוק העבודה ופיתוח קריירה.
היסטוריה.
רמת החיים הממוצעת.
לאורך ההיסטוריה רמת החיים הממוצעת (תזונה של אנשים, תוחלת חיים) מאז שניתן להעריכה (על פי הממצאים הארכאולוגיים, רישומי שכר וכדומה) נשארה ללא שינויים גדולים עד המאה ה-19 אז התחילה לגדול.
החוק הרומי
רחוב נחמני
תמי מוזס בורוביץ'
רמת כורזים
רמת כורזים (קרויה גם חבל כורזים) היא רמה בזלתית במזרח הגליל, המפרידה בין עמק החולה לארץ כינרות. גבולותיה: בצפון נחל מחניים, במזרח ערוץ הירדן ההררי, בדרום החוף הצפון-מערבי של הכנרת ובמערב מורדות הרי צפת וערוץ נחל כנרות. אורכה מצפון לדרום כ-12 קילומטרים, ורוחבה ממזרח למערב 7–8 קילומטרים. הרמה היא מבותרת ושטחה הוא כ-135 קמ"ר.
גאוגרפיה וגאולוגיה.
רמת כורזים נוצרה מהתרוממות טקטונית בקרקעית השבר הסורי-אפריקני, שכוסתה בזלת בתקופת הפליסטוקן, תהליך שגרם לחסימת זרימת הירדן אל הכנרת ולהיווצרותם של אגם החולה ועמק החולה. הרמה מתרוממת מדרומו של עמק החולה לגובה ממוצע של כ-300 מטרים מעל פני הים. צורתה גבעות מתונות, שפסגתן בחלקה המערבי, במחנה פילון מדרום לראש פינה, בגובה 409 מטרים מעל פני הים, ובתל נס שממזרח לו, בגובה 381 מטרים. מדרונותיה הדרומיים לעבר הכנרת תלולים יותר, ומתנקזים בכמה נחלי אכזב, שהגדול בהם הוא נחל כורזים. בשטח הרמה מספר מעיינות שספיקתם נמוכה. היא מכוסה ברובה צמחייה עשבונית, עם עצי שיזף מצוי הפזורים בה.
ארכאולוגיה.
רמת כורזים הייתה מיושבת במשך רוב תולדותיה. בשנות ה-90 של המאה ה-20 בוצע לראשונה סקר ארכאולוגי מתל חצור ועד הכנרת. בראשית שנות ה-2000 בוצע סקר נוסף. בסקרים נמצאו שרידים של למעלה מ-100 יישובים קדומים שהתקיימו בה לאורך התקופות. הרמה היוותה ארץ מעבר מובהקת, נמצאו בה גם שרידי רגמים ודולמנים, שרידי מכלאות ומעגלי אבנים המעידים על מרעה צאן ובקר ועל מאפיין נוודי.
בשטחה של רמת כורזים מספר אתרים ארכאולוגיים, בהם הגן הלאומי תל חצור, כורזים, חורבת ירדה וחאן ג'וב יוסף, ח'רבת טובא ועוד. בשלוחותיה הדרום-מערביות נמצא הר נחום, שבו על פי המסורת הנוצרית נשא ישו את הדרשה על ההר. כיום יש במקום מנזר וכנסייה.
אחד האתרים הפרהיסטוריים החשובים ברמה הוא האתר הפרהיסטורי גשר בנות יעקב.
יישובים ברמה.
ברמת כורזים מצויים היישובים אליפלט, אלמגור, אמנון, טובא-זנגרייה, כורזים, כפר הנשיא, כרכום, מחניים, משמר הירדן ועמיעד, וכן חוות הנופש ורד הגליל. מבחינת שיוכם המוניציפלי היישובים מפוצלים בין המועצות האזוריות הגליל העליון, מבואות החרמון ועמק הירדן. טובא-זנגרייה היא מועצה מקומית.
קרן שלמה
קרן שלמה (נולדה ב-14 בינואר 1988, בתל אביב) היא טניסאית ישראלית, המדורגת כיום (פברואר 2017) במקום ה-877 בדירוג ה-WTA, ובמקום הרביעי מבין הישראליות. בשיאה דורגה במקום 359 בעולם.
קריירה מקצועית.
שלמה החלה את דרכה בטניס בגיל 10. כיום היא מתאמנת במרכז הטניס רמת השרון תחת הדרכתו של יגאל הירש. מאזן המשחקים שלה בסבב הבוגרות עומד נכון ל-16 במאי 2011 על 125 ניצחונות ו-125 הפסדים ביחידות ו-85 ניצחונות ו-105 הפסדים בזוגות.
ההופעה הראשונה של שלמה בגביע הפדרציה הייתה בפברואר 2010, אז היא הפסידה לדיה אבטימובה הבולגריה במסגרת משחקי הבית האירופאי-אפריקני מספר 1. המאזן של שלמה בגביע הפדרציה עומד על ארבעה הפסדים (שניים במשחקי יחידות ושניים במשחקי זוגות).
הישגים בולטים.
הישגי השיא של שלמה עד כה היו שלוש זכיות בטורנירים מסבב ה-ITF על סך 10,000 דולרים והגעה לחצי גמר בטורניר ITF על סך 25,000 דולרים. הזכיות התרחשו בתל אביב בנובמבר 2009 ובהיידראבאד ובניו דלהי במאי 2011. חצי הגמר היה בלאגוס באוקטובר 2009. כמו כן זכתה שלמה בארבעה תוארי זוגות בסבב ה-ITF. שניים מהטורנירים התקיימו ברעננה, השלישי התקיים בתל אביב והרביעי במיטילנה. ארבעת הטורנירים היו על סך 10,000 דולרים.
רובה צלפים L96
מררים
אהרון ברט
התיכון הישראלי למדעים ולאמנויות
מוסיקה תכניתית
יהודה אמיר
יהודה אמיר (קופה) (1926 - 5 באפריל 1996) היה פסיכולוג ישראלי, חתן פרס ישראל לחקר הפסיכולוגיה.
ביוגרפיה.
אמיר נולד בווינה שבאוסטריה. בשנת 1938 אחרי האנשלוס עלה עם משפחתו לארץ ישראל. למד בבית ספר מקצועי ובשנת 1944 התגייס לפלמ"ח. שירת בגדוד השלישי פלוגה ג' והשתתף בקרבות מלחמת העצמאות. בתפקידו האחרון היה מפקד פלוגה. בתום המלחמה החל לימודי חינוך ופסיכולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1952 סיים אמיר את לימודי התואר הראשון והמשיך בלימודיו בארצות הברית, כמוסמך בפסיכולוגיה קלינית בישיבה יוניברסיטי (1955/56) ובעל דוקטורט בפסיכולוגיה חברתית מאוניברסיטת ניו יורק (1958/59). משנת 1956 עבד אמיר כעוזר מחקר באוניברסיטה ובתום הסמכתו שב לישראל.
בשנים 1960–1965 פיקד אמיר על היחידה לפסיכולוגיה צבאית בצה"ל. במקביל הוא הצטרף ב-1960 לסגל המחלקה לפסיכולוגיה של אוניברסיטת בר-אילן ובאוגוסט 1964 מונה למרצה לפסיכולוגיה באוניברסיטה. בשנת 1967 הוא פרסם תוצאות מחקר שהראה עדיפות בהשכלה ובהתנדבות ליחידות מובחרות אצל בני קיבוצים. מחקרו לא קבע את הגורמים לעדיפות זו. עבודתו האקדמית הוקדשה בעיקרה לקידום יחסים בין-אישיים ובמהלך שנות עבודתו נוסדו על ידו באוניברסיטה שני מכוני מחקר, האחד לקידום שילוב חברתי בבתי ספר והשני לחקר דעות קדומות (מכון וינסטון). במכון וינסטון הושם דגש על חקר קליטת מהגרים ודו קיום בין בני דתות ותרבויות שונות, ובעקבות הקמת המכון מונה אמיר לראש הקתדרה על שם תומאס בראדלי לחקר שילוב חברתי בישראל.
אמיר שימש נציג האגודה הפסיכולוגית הישראלית באיגוד הבינלאומי של מדעי הפסיכולוגיה (IUPS) והיה חבר הנהלה בהתאחדות הבינלאומית לפסיכולוגיה אנליטית (IAAP). הוא נבחר לעמוד בראש ארבעה כנסים בינלאומיים מטעם ארגוני מחקר שונים ובישראל היה חבר בוועדות ציבוריות רבות, בהן כיו"ר הוועדה הציבורית לרפורמה בחינוך (1978–1979). כמו כן הוא ישב במערכות כתבי עת מדעיים דוגמת מגמות, "Journal of Croos-Cultural Psychology" ו- "International Journal of Intercultural Relations".
מחקריו פורסמו לאורך השנים ביותר מ-100 מאמרים וספרים והביאו לשינוי תפיסתי בחינוך. במאמר משנת 1969 הציג אמיר את השפעת הרקע התרבותי על מפגשים בין יחידים ומידת הקונפליקט המצויה במפגשים אלו כתוצאה מרקע זה. בעקבות מאמר זה פותחו ברחבי העולם תוכניות לימוד לקידום דו-קיום וסובלנות. במחקר אחר שערך ב-1987 הודגם על ידו שמרבית התובנות בתחום הפסיכולוגיה החברתית פותחו על ידי חוקרים אמריקנים, כך שנוצר ידע בינלאומי שמושפע באופן כמעט בלעדי מהתרבות והאקדמיה האמריקניות. במסגרת מחקרו פותחו תוכניות לימוד חדשות בפסיכולוגיה חברתית שהותאמו לרקע החברתי בישראל.
בשנת 1995 הוענק לאמיר פרס ישראל לחקר הפסיכולוגיה.
היה מתומכי השימוש במבחנים פסיכומטריים למיון תלמידים במערכת החינוך, בניגוד לעמדת משרד החינוך שביטל את השימוש במבחנים באמצע שנות השמונים של המאה ה-20.
ביורן סטריד
ביורן אובה אינגמר "ספיד" סטריד (בשוודית: Björn Ove Ingemar "Speed" Strid; נהגה: "בְּיֶירְן"; נולד ב-10 בספטמבר 1978) הוא סולן בלהקת הדת' מטאל השוודית סוילוורק. בנוסף הוא לוקח חלק בלהקות קולדסיד (Coldseed), דיסארמוניה מונדי (Disarmonia Mundi) וטרור 2000 (Terror 2000).
סטריד גדל בשוודיה וקיבל מסטודנטים את שם החיבה "ספיד", כתוצאה מהמנגינה המהירה שאותה חשב כמהנה. הוא הקים את סוילוורק ב-1995 תחת השם "אינפרנל בריד". ב-1996 שונה שם הלהקה לזה הנוכחי כאשר הלהקה קיבלה צורה וסגנון. רוב המילים של השירים נכתבו על ידי סטריד.
חומצה גאלית
חומצה גאלית היא חומצה אורגנית המצויה באופן טבעי בעפצים, תה, קליפת אלון ובצמחים אחרים. החומצה עשויה להיות במצב חופשי או קשורה לטאנין. הנוסחה המולקולרית C6H2(OH)3COOH כלומר חומצה בנזואית ש3 קבוצות הידקרוקסיל (OH) קשורות לטבעת הבנזנית.
בחומצה גאלית משתמשים בתעשיית התרופות. הקומפלקס של חומצה גאלית וברזל דו ערכי הוא חומר צבע שחור- סגול. בדרך הייצור המסורתית של דיו בושלו עפצים כדי לשחרר את החומצה ותערובת החומר עם "קנקתום" כלומר ברזל סולפט FeSO4 (ויטריול) וגומי ערבי יצרה את הדיו.
מלחה&quot;ע ה-1
העלייה ממרוקו