תוכנית קרן וקסנר בישראל (Wexner Israel Fellowship Program) נוסדה בשנת 1989. תוכנית זו משותפת לקרן וקסנר ולאוניברסיטת הרווארד בארצות הברית, ובמסגרתה לומדים העמיתים לתואר שני במינהל ציבורי בבית הספר לממשל על שם קנדי באוניברסיטת הרווארד. חזון התוכנית הוא "להעניק לדור המנהיגים הציבוריים הבא של מדינת ישראל הכשרה במינהל ציבורי ופיתוח מנהיגות, להגברת איכות הדמוקרטיה ומוסדות המגזר הציבורי הישראלי".
ועדת הקבלה של תוכנית העמיתים הישראלית, שבה משתתף נציג של נציבות שירות המדינה, בוחרת לתוכנית מדי שנה עד עשרה אנשי מינהל ציבורי ישראליים. בסיומה מוענקים לבוגרי התוכנית תוארי מוסמך במינהל ציבורי (MC-MPA) של אוניברסיטת הרווארד. הבוגרים מחויבים להמשך עבודה במגזר הציבורי בישראל לתקופה של שלוש שנים, ורובם נשארים לתקופות ארוכות יותר. נכון לשנת 2018, מונה קהילת הבוגרים כ-300 עמיתים. רובם עובדים במשרדי הממשלה, במערכת הביטחון, במערכת הרפואה הציבורית, בחברות ממשלתיות וברשויות ממשלתיות. חלק מבוגרי התוכנית עובד במגזר השלישי ובשלטון המקומי. הצטרפות של עובדי מדינה לתוכנית נעשית בעידודה ובאישורה של נציבות שירות המדינה. בשנת 2018 התקיים המחזור השלושים של התוכנית.
תוכנית המנהיגות הבכירה - (Senior Leadership Program) בשנת 2013 השיקה הקרן תוכנית זו, המיועדת לבכירים בשירות הציבורי בישראל בדרג של סמנכ"ל משרד ממשלתי או נושאי דרגת תא"ל ומקבילותיה במערכות הביטחון. התוכנית נפרשת על פני שנה וכוללת חודש לימודים בהשתלמות מנהלים בבית הספר על שם קנדי באוניברסיטת הרווארד. ההשתלמות מעודדת שיתוף פעולה בין-ארגוני בשירות הציבורי. מדי שנה משתתפים בתוכנית כארבעים איש. הצטרפות של עובדי מדינה לתוכנית נעשית בעידודה ובאישורה של נציבות שירות המדינה.
אהוד ברק קיבל בשנים 2004–2006 מן הקרן 1.8 מיליון דולר עבור ייעוץ למחקר. בשנת 2005 קיבל 600 אלף דולר נוספים מקרן אחרת של לזלי וקסנר. בנובמבר 2018 ביקשה נציבות שירות המדינה מהקרן הסברים על התשלומים שהעניקה לברק. נשיאת הקרן, הרבה אלקה אברמסון, ענתה שמדובר בתרומה פרטית ממשפחת וקסנר שאינה קשורה לקרן. הקרן וברק סירבו לתת פרטים בעניין מטרת המחקר האמור. ביולי 2020 הודיעה קרן וקסנר שהתשלום לברק נעשה בתמורה למחקר בן 267 עמודים בנושא הסכסוך הישראלי-פלסטיני ומחקר נוסף שלא הושלם בנושא מנהיגות.
בוגרי התוכנית.
עם בוגרי תוכנית קרן וקסנר בישראל נמנים שופט בית המשפט העליון עוזי פוגלמן; הרמטכ"ל, רב-אלוף אביב כוכבי; סגן הרמטכ"ל וחבר הכנסת האלוף יאיר גולן; האלופים שי אביטל, נעם תיבון, עמוס ידלין ואורי גורדין; האלוף ומנכ"ל רפאל ידידיה יערי; פרקליט המדינה משה לדור; מנהל חטיבת התוכניות בערוץ הראשון ומנכ"ל הקרן החדשה לישראל אליעזר יערי; מנכ"ל הקרן החדשה לישראל ומנכ"ל בית התפוצות אבינועם ערמוני; מנכ"ל משרד המשפטים משה שילה; נציבת שוויון הזדמנויות בעבודה במחוז תל אביב והמרכז ומנכ"לית האגודה לזכויות האזרח שרון אברהם-ויס; שרת המדע אורית פרקש-הכהן; מנכ"ל J STREET ישראל נדב תמיר; עו"ד אביה אלף; האלוף עמי אילון.
עם בוגרי תוכנית המנהיגות הבכירה נמנים האלוף ומנכ"ל המרכז לטכנולוגיה חינוכית יוסי בידץ; מפקד פיקוד העורף, אלוף תמיר ידעי; הפרקליט הצבאי הראשי, האלוף שרון אפק; ראש מחלקת הסגל באגף כוח האדם בצה"ל, תא"ל מיכל תשובה; היועץ המשפטי לכנסת, איל ינון; מנכ"ל משרד הבריאות תא"ל (מיל') ד"ר חזי לוי; מנכ"ל משרד התרבות והספורט יוסי שרעבי; ראש חטיבת החקירות באגף החקירות והמודיעין במשטרת ישראל, תנ"צ ערן קמין; שופט בית המשפט העליון עופר גרוסקופף; מנהל המרכז הרפואי לגליל ד"ר מסעד ברהום; שופטת בית המשפט המחוזי בתל אביב דפנה אבניאלי; שופט בית המשפט המחוזי בתל אביב ח'אלד כבוב; המשנה למנכ"ל של משרד הבריאות, פרופ' איתמר גרוטו.
בוגרי התוכנית הקימו ב-1999 את העמותה לבוגרי קרן וקסנר, וזו נסגרה ב-2019.
ביקורת.
אנשי ימין טוענים נגד הקרן שהיא בעלת אג'נדה פרוגרסיבית ושהאג'נדה שלה ושל הלימודים באוניברסיטת הרווארד משפיעים מבחינה אידאולוגית על עובדי המדינה המשתתפים בתוכניותיה, ושהתקשרותה עם נציבות שירות המדינה מתנהלת בניגוד לכללי מנהל תקין. בדיון שנערך בעניין ביולי 2020 בועדת החוקה, חוק ומשפט הודיע מנכ"ל משרד ראש הממשלה כי עד שיוסדר שיתוף הפעולה עם גופים חוץ ממשלתיים בתוכניות מעין זו הוא מקפיא את השתתפות עובדי המשרד בתוכנית. עתירה לבג"ץ נגד תוכניות העמיתים והמנהיגות הבכירה, הוגשה על ידי ארגון אם תרצו, ונדחתה תוך חיוב "אם תרצו" בהוצאות המשיבים.
עתירה של הליכוד בנושאים אלה נדחתה בנימוק שלא הונחה תשתית עובדתית מינימלית, תוך חיוב הליכוד בהוצאות המשיבים.
ספרטק טביליסי
ספרטק צחינוואלי
רעואל
בשם רעואל נקראו מספר דמויות במקרא.
אימות שבבים
אימות שבבים (באנגלית: Chip Verification) הוא תהליך שנועד לבצע אימות לתכן של רכיב אלקטרוני על מנת לבחון את ההתנהגות של הרכיב. אם לאורך הבדיקות נמצא שהרכיב המתוכנן אינו פועל כפי שמצופה ממנו – הרי שהתגלתה תקלה או שגיאה בתכן. במצב זה, יש לתקן את התכן ולחזור שנית על תהליך האימות, עד לקבלת רכיב נקי מתקלות ובעיות.
רקע.
התהליך מתכנון ועד ייצור שבב (צ'יפ) הוא תהליך ארוך-זמן ועלותו עלולה להגיע למיליוני דולרים. ההתקדמות הטכנולוגית האדירה בייצור שבבים ובמורכבות שלהם הן מבחינת הלוגיקה שלהם והן מבחינת השילוב שלהם עם זיכרון פנימי וארכיטקטורות אחרות יצרה תחום מורכב מאוד של בדיקת השבבים על ידי שיטות מתוחכמות המצריכות ידע רב בתכנות ובהבנת הלוגיקה העומדת מאחורי השבב.
בשונה מהנדסת תוכנה ואימות תוכנה (QA), קשה מאוד ולעיתים בלתי אפשרי לגלות ולתקן טעות שלא נתגלתה בשלב התכנון, לכן תהליך האימות חשוב כל כך בייצור שבבים.
הווריפיקציה העיקרית בפרויקט מתבצעת על ה-design הכתוב בשפת RTL כגון Verilog או VHDL.
בדרך כלל, מקובל שהאדם המבצע את הווריפיקציה אינו אותו אדם הכותב את ה-design, מאחר שאחד הגורמים לבאגים הוא תפישה מוטעית של ההגדרה של הפונקציונליות, וכאשר אותו אדם מבצע את שני התפקידים, הוא נשאר "כלוא" בקונספציה המוטעית שלו.
אופן הביצוע.
כיום, ישנם שבבים מאוד מורכבים, ולכן מחלקים את השבב הנבדק ל"בלוקים" - קטעי קוד, כאשר כל בלוק מבצע פונקציונליות מסוימת של השבב. עבור כל בלוק נבנית סביבת בדיקה נפרדת. לאחר שכל בלוק נמצא תקין, מבצעים בדיקות אינטגרציה של כל הבלוקים ביחד, על-מנת לוודא שכל המכלולים עובדים כמו שצריך.
תהליך הווריפיקציה הוא תהליך איטרטיבי המורכב ממספר שלבים:
לאחר מכן, נמשך התהליך של הרצה-ניתוח-תיקון עד שכל המקרים שאמורים להתמדל נוצרו.
שפות וריפיקציה.
כיום השפות הנפוצות בקידוד לווריפיקציה הן:
סביבת העבודה.
לכל רכיב חשמלי ישנם אותות כניסה אותם הוא מקבל מרכיבים אלקטרוניים אחרים במעגל, ואותות מוצא, אותם הוא מפיק לאור תפקידו במעגל החשמלי. על מנת לבדוק שאותות המוצא עונים על הדרוש, יש לספק לרכיב המתוכנן את אותות הכניסה המתאימים, ולוודא שהוא אכן מגיב בצורה הרצויה והמתוכננת. לשם כך בונים סביבה המכילה את הרכיבים הבאים:
במתודולוגיות עבודה שונות ייתכנו שמות שונים לחלקים השונים של סביבת הווריפיקציה
שיטות וריפיקציה.
ישנן שתי שיטות עיקריות לווריפיקציה:
בווריפיקציה רנדומלית (Coverage Driven) מנסים להתגבר על העובדה שמספר המצבים שבהם יכול להמצא הרכיב הנבדק הוא אדיר ולא ניתן להגיע לכל המצבים (בהינתן יכולת מחשוב מוגבלת וזמן מוגבל). הרעיון הוא להביא את הרכיב למקרי הקצה שבהם עלולים להיות באגים מבלי שהמהנדס יצטרך לחשוב בעצמו על כל מקרה באופן פרטני. המהנדס צריך להגדיר בסביבת הווריפיקציה את כל המקרים האפשריים וכאשר הסביבה רצה אז היא תגיע למקרים הבעייתיים. כדי להגדיר את השלב בו ניתן לומר שהבדיקה הסתיימה, מגדיר המהנדס את רשימת המקרים אותה הוא מגדיר כחשובה. כלי הווריפיקציה אוסף את מכלול הצירופים שנבדקו, ובהתאם ניתן לראות את יעילות הרנדומיזציה (בהגעה למקרי קיצון), ואת מידת בשלות הקוד לייצור (כמות ואיכות ה"חורים" - אותם צירופים שלא נבדקו עדיין).
בשיטת הוריפקציה ישירה (Test Driven) כותבים test עבור כל אירוע שרוצים לבדוק. סביבת הבדיקה בנויה ממספר טסטים אשר כל אחד מהם נועד לבדוק מקרה אחר.
במרבית הפרויקטים ייעשה שילוב של שתי השיטות, השיטה הישירה היא יותר פשוטה ומתאימה במיוחד למקרים מאוד ספציפיים אשר אינם קורים במהלך עבודה רגיל של הרכיב, כמו כן בשלב הראשוני של הפרויקט הרבה יותר מהיר וקל לכתוב טסטים בודדים. לעומת זאת הווריפיקציה הרנדומלית עשויה למצוא באגים יותר מורכבים אשר קשה למצוא אותם בטסטים הפשוטים, מאחר שמתוך מכלול המקרים האפשריים, ישנם מקרים שלא אופיינו כחשובים לבדיקה, אך התבררו כגורמים בעייתיים.
ג'יגייל אוגיין ואנגצ'וק, נסיך בהוטן
הנסיך ג'יגייל אוגיין ואנגצ'וק (נולד ב-16 ביולי 1984) הוא יורש העצר של בהוטן.
ג'ינגייל אוגיין ואנגצ'וק הוא בנו השני של המלך ג'יגמה סינגייה ואנגצ'וק ושל רעייתו, המלכה דורג'י ואנגמו ואנגצ'וק.
ג'ינגייל אוגיין הפך ליורש העצר לאחר שאביו ויתר על כיסאו ב-14 בדצמבר 2006 ולאחר שאחיו הבכור ג'יגמה קיזר נאמגייל ואנגצ'וק עלה לשלטון.
ג'ינגייל אוגיין למד בקונטיקט שבארצות הברית בבית הספר רוזמרי הול (Choate Rosemary Hall) וסיים את לימודיו בשנת 2003. לאחר תום לימודיו התיכוניים, למד בסנט פיטרז קולג' באוקספורד שבאנגליה, וסיים את לימודיו האקדמיים בשנת 2007.
תעז