נודע ב-15 בדצמבר 1974 על ידי פרסום "המנשר האשורי", מעין מיזם להקמת קונפדרציה בינלאומית של האומה האשורית I.C.A.N להשמת ממשלה אשורית ופרלמנט אשוריים בגולה, כצעדים ראשונים לקראת ייסוד מדינה אשורית בחבל מוסול או מישור נינווה. הוא הציג את המנשר בפני קונגרס אשורי שנתי שהתכנס בשיקגו. מיזמו זכה לתמיכת הברית האשורית העולמית (Assyrian Universal Alliance) ושל המפלגה הדמוקרטית האשורית בית נהריין. בהתחלה הוחלט שקאקוביץ' יקים לשכת קשר של הקונפדרציה הבינלאומית של האומה האשורית בוושינגטון והובטחו לשם כך אמצעי מימון. לבסוף הלשכה בוושינגטון התקיימה רק זמן קצר ונסגרה מחוסר תקציב.
אחרי נישואיו בשנת 1983 עבר קאקוביץ' לגור שוב בקליפורניה, הפעם בהייוורד.
אחרי גירושיו עבר לגור בסייפרס, קליפורניה. בשנת 2001 כתב רומן בשם "הר סמלה" על טבח האשורים שהטביע חותם כבד על חיי משפחתו ועל העם האשורי מעיראק בכללותו.
קאקוביץ' נפטר באופן פתאומי מאוטם שריר הלב ב-21 בדצמבר 2006, בבית קפה בפריז, למחרת היום בו הגיע לשם בליווי חברתו, רימה. הוא הובא לקבורה ב-9 בינואר 2007 בבית הקברות פורסט לון בלוס אנג'לס.
איוואן קאקוביץ' היה נשוי זמן קצר לאשה בשם הלן, אותה הכיר באחד הכנסים האשורים. לזוג נולד ילד בשם ארסנוס סרגיי. מאוחר יותר, אחרי גירושי הוריו שונה שמו לוויליאם ג'ורג'.
נזקי רעש
נזקי רעש אלו תופעות הנגרמות כתוצאה מחשיפה ממושכת, מקוטעת או פתאומית לרעשים מזיקים או לזיהום רעש (אם לשניות ספורות ואם לאורך מספר שנים). רעש הוא חלק בלתי נפרד מהמציאות המודרנית (תעשייה, כבישים סואנים, מכשירים טכנולוגיים) ובשנים האחרונות עולה המודעות להשפעותיו השליליות הן בצורה פיזית (על חלקים שונים בגוף) והן בצורה פסיכולוגית. בהתייחס לנזקי הרעש, פגיעה במערכת השמיעה היא הפגיעה הנפוצה ביותר בחשיפה לרעשים מזיקים. מובן כי העולם המודרני מזמן עשו עלייה חדה ברמת הרעשים המזיקים לאדם, אך המודעות לסכנות איננה ברורה במרחב הציבורי. הנזק שבחשיפה לרעש הוא נזק מצטבר, כלומר התוצאות אינן מיידיות, לכן הרעש לא נתפס בקרב האנשים כגורם סיכון גבוה.
כללי.
קול משמעו תנודה של גוף כלשהו, התנודה יוצרת גל. גל קול מוגדר על ידי תדירות ועוצמה.
גל הקול חודר אל תוך האוזן וגורם לתנודה בעצמות השמע באוזן התיכונה, הללו מעבירות את הקול אל השבלול בו מצוי נוזל ותאי שערה. התנודה מזיזה את תאי השערה אשר יוצרים גירוי עצבי המועבר אל המוח, מקום הגירוי בשבלול מלמד את המוח מהי תדירות הצליל.
תאי השערה רגישים במיוחד ועלולים להיהרס או להישבר בחשיפה לרעש מזיק. עם שבירתם תאי השערה אינם מגיבים עוד לתנודות גלי הקול החיצוניים. התוצאה היא פגיעה זמנית או לחלופין ירידה תמידית בשמיעה אשר הולכת ומעמיקה עם כל חשיפה נוספת לרעשים מזיקים ואיננה ניתנת לשיקום.
את הרעש מודדים ביחידות של דציבלים (dB), ככל שמספר הדציבלים גדל כך עוצמת הרעש גוברת.
הגדרת סוג הרעש.
יש להבחין בין מספר סוגי רעש כאשר הגבוהים שבהם גורמים להשפעות פיזיות ונפשיות:
רעש מזיק מוגדר כרעש חזק או גבוה מאוד, בנוסף להשפעות פיזיות ונפשיות (לחץ, דופק לב גבוה, כיווץ שרירים) רעש מסוג כזה פוגע במערכת השמיעה של האדם.
סולם עוצמות רעש/צליל.
על פי הוראות קרפ"ר, משך הזמן המותר לאדם להיות חשוף לעוצמה של 85 דציבל הוא 8 שעות ביממה.
מעל 85 דציבל, כל תוספת של 3 דציבל בעוצמת הרעש מחייבת להפחית בחצי את משך זמן החשיפה ביממה, על מנת למנוע פגיעה בשמיעה.
רעשים נפוצים.
עצם תדירות הופעת סוגי רעשים שונים בחיים המודרניים, קל מאוד להתעלם ואף לזלזל בכוח השפעת הרעש על גופנו.
להלן רעשים נפוצים כיום: האזנה למכשיר CD, MP3, IPOD בשימוש עם אוזניות, טלוויזיה, שימוש בטלפון נייד, רכבות או מטוסים חולפים, כבישים סואנים, רעש במהלך עבודות שיפוץ, פאבים רועשים או אולמי שמחות וגני אירועים.
קיים רעש פחות נפוץ שחשיפה אליו גוררת לפגיעה מיידית בשמיעה: חשיפה לקולות נפץ או לחלופין חשיפה לפיצוץ חזק.
השפעות.
השפעות שליליות של רעש מזיק.
רעש מזיק משפיע ישירות על מערכת השמיעה: הדהוד בראש, כאבי ראש ואוזניים, חוסר שיווי משקל, זמזומי אוזניים (טינטון) התופעות יכולות להוביל להפרעות בשינה. מעבר לתופעות אלו, רעש מזיק יכול להביא לירידה בשמיעה. ליקוי שמיעה שמקורו בחשיפה לרעש, מתפתח לאט ומעמיק עם כל חשיפה נוספת, דבר הפוך מהדעה הרווחת שלפיה עם חלוף הרעש גם השפעותיו חולפות.
חשיפה מרובה לרעש בעוצמה גבוהה פוגעת בכושר השמיעה וגורמת לנזק בלתי-הפיך. ירידה בשמיעה גורמת לפגיעה משמעותית באיכות החיים.
קיימות שתי קבוצות באוכלוסייה אשר חשופות במיוחד לפגיעה בשמיעה כתוצאה מרעש:
חקיקה כנגד מפגעי רעש בישראל.
קיימת הכרה בכך שסוגי רעש שונים גורמים לאי נוחות ומונעים את רווחת הציבור. הגוף המטפל בנזקי רעש במדינת ישראל הוא המשרד להגנת הסביבה.
בניסיון להקל על האזרחים חוקקו מספר חוקים ותקנות:
הסעיפים העוסקים במטרדים בפקודת הנזיקין אינם מזכירים את המונח "רעש", אולם הם מותירים מקום לפרש את המונח "מיטרד" באופן שרעש הוא אחד מסוגיו.
בפברואר 2022 הוחלט על הקמת יחידת רעש במשרד לאיכות הסביבה, בשיתוף המשטרה.
איתן (כלי טיס)
עשב שוטה (ביטוי)
עשב שוטה הוא ביטוי המשמש לתיאור אדם שהתנהגותו אינה מוסיפה כבוד לחברה שבה גדל. הכינוי "עשב שוטה" בא לציין שאדם זה אינו מייצג את חברתו, אלא הוא חריג שהיא מתנערת ממנו ואינה רואה עצמה אחראית לגידולו ולטיפוחו. מרבים להשתמש בביטוי כאשר התנהגות בזויה של אדם עלולה להיראות כהקצנה של הלכי רוח המקובלים בחברה שממנה יצא. הביטוי נלקח בהשאלה מהמושג החקלאי "עשבים שוטים", המתאר צמחים לא רצויים שגדלים פרא בין צמחי התרבות ומפריעים לגידולם.
דוגמאות למצבים שגררו שימוש בביטוי "עשבים שוטים" ובביטויים דומים לו: אלימות כלפי ערבים ואנשי שמאל בחוגי ימין ישראלי, מעשי בגידה במדינה בחוגי שמאל, הזדהות עם הטרור הפלסטיני בקרב נטורי קרתא, אלימות כלפי רופאים המבצעים הפלות בחוגים דתיים בארצות הברית, פעילויות מחאה אלימות עד כדי סיכון חיים בחוגי המתנגדים לגלובליזציה ובקרב תומכים באיכות הסביבה.
יגאל עמיר, רוצחו של יצחק רבין, כונה "עשב שוטה", וברוח זו התייחסו גם לבגידתו של אודי אדיב בחוגי השומר הצעיר. כך מפעם לפעם כאשר התנהגותו של אדם מביישת את הסקטור אליו הוא משתייך, קם מי שמצהיר שמדובר ב"עשב שוטה". בדרך כלל הגדרה זו גוררת אחריה ביקורת מצד אלו הסוברים שקיצוניות מן הסוג שגילו המכונים "עשבים" אינה יכולה לגדול בחלל ריק.
מחלקת קצב
אביר על סוס לבן
ברידג' - מונחים
חלוקת ומאפייני הקלפים.
מבני הידיים הבאים עונים על ההגדרה של יד מאוזנת: 4-3-3-3, 4-4-3-2 ו- 5-3-3-2.
שלב ההכרזה.
לקיחות ללא שליט, 10-11 לקיחות בסדרת מייג'ור ו 11 לקיחות בסדרת מיינור.
המורה לאנגלית
"המורה לאנגלית" הוא מותחן ריגול מאת יפתח רייכר-עתיר שיצא לאור בשנת 2013 בהוצאת כתר ספרים ומספר את סיפורה של לוחמת "המוסד" בארץ אויב, כפי שהוא מסופר על ידי המפעיל שלה, תוך התמקדות ברגשות שלו ושלה תוך כדי המבצעים שבהם השתתפו. בשנת 2019 ביים יובל אדלר סרט קולנוע המבוסס על הספר, על ידי חברת ההפקה ״ספירו״ והמפיק בפועל כפיר יונסוף וייס. הסרט היה מועמד בפסטיבל ברלין וקטף שבחים בביקורות סרטים.
תמצית העלילה.
שני פרקיו הראשונים של הספר מציגים את הרקע להתרחשותו: רחל נפרדת בלונדון מבית אביה, עם פטירתו. כעבור יומיים היא מטלפנת לאהוד, גמלאי של "המוסד" שהיה המפעיל שלה בעת שירותה ב"מוסד", ואומרת לו: "אבא שלי מת, הוא מת בפעם השנייה". אובדן הקשר עם רחל לאחר שיחה זו מביא להקמת צוות של "המוסד" לאיתורה, מחשש שהיעלמותה תגרום לדליפת סודות חשובים שידעה.
תשעת הפרקים הבאים שהם לבו של הספר, נעים כ-15 שנים לאחור, ומתארים את קורותיה של רחל, בשם הבדוי רייצ'ל ברוקס, כלוחמת מטעם "המוסד" בארץ אויב, העוסקת שם בריגול ובחבלה, בכיסוי של מורה לאנגלית. קורותיה מסופרות על ידי אהוד, המתמקד ברגשות שלו ושלה תוך כדי המבצעים שבהם השתתפו, והוא מספר זאת לג'ו פלד, מפקד היחידה של "המוסד" באמצע שנות ה-60, וכעת גמלאי אף הוא. בין היתר מתאר אהוד מבצעים שבהם סייעה רחל במבצע התנקשות בחיי מנהיג מחבלים, ומבצע חבלה נוסף עליו קיבלה צל"ש מראש הממשלה.
מטרתה של השיחה הממושכת בין אהוד לג'ו היא לגלות מניע להיעלמותה של רחל ויעד שאליו יצאה, על מנת לאפשר את החזרתה לישראל לשם מניעת דליפת הסודות שאתה. ארבעת הפרקים האחרונים של הספר חוזרים להווה, ומתארים את רחל ואת הפעילות לאיתורה.
הרקע של מחבר הספר.
מחבר הספר, תא"ל (מיל') יפתח רייכר-עתיר שירת בצה"ל כסגן מפקד סיירת מטכ"ל וכמפקד מערך המבצעים המיוחדים באמ"ן בשנים 1984 עד 1990. במסגרות אלה רכש ניסיון רב בתכנון ובביצוע של מבצעי מודיעין בארצות אויב.
גד שמרון העיר על כך:
בישראל קדם לרייכר-עתיר בדרך זו איש "המוסד" מישקה בן דוד, שחיבר מותחנים אחדים, ובמידה מסוימת גד שמרון עצמו (בכתיבת ספרי עיון ורומנים).
כדי שלא להותיר ספק בלב הקוראים, מתחיל הספר "המורה לאנגלית" בדף שכותרתו "מכתב לקוראים", ובו הוא מצהיר "שעלילת הספר והדמויות הנזכרות בו הן כולן פרי דמיונו של המחבר", אך מוסיף שטיוטת הספר הוגשה לאישורם של גופי מודיעין למיניהם, והספר אושר לפרסום "אחרי חודשים רבים וחילוקי דעות קשים". בגופים המאשרים הייתה גם ועדת השרים למתן היתר לפרסומים.
פרשנות.
לוחמי "המוסד".
רייצ'ל ברוקס ואנשי "המוסד" הפועלים אתה מכונים בספר זה "לוחמים" (ולא בכינוי הנפוץ יותר, "סוכנים"). גד שמרון הסביר את משמעותה של טרמינולוגיה זו: