סקירה משותפת של ארגון המזון והחקלאות וארגון הבריאות העולמית מצאה עדויות לכך שפרוביוטיקה עשויה לסייע לחיזוק המערכת החיסונים גם עבור אנשים בריאים. אף על פי כן, במאמר בסיינטיפיק אמריקן שסקר את הנושא נכתב: "אף על פי שחיידקים מסוימים מסייעים בטיפול בכמה בעיות מעיים, לא ידוע על תועלת כלשהי שהם מביאים לאנשים בריאים".
במחקר שבוצע בשנת 2019 מצאו חוקרים מספר ראיות לכך שמתן חיידקים פרוביוטיים לילדים חולים עלול לגרום לזיהום דם, ובמקרים מסוימים אף נזקיה היו חמורים מתועלתה.
תוספת פרוביוטיקה למוצרי מזון.
מספר מצומצם של סוגי חיידקים ידידותיים נמכרים כתוספי מזון, וסוגים מסוימים נמצאים במוצרי חלב מוחמצים, דוגמת יוגורט, וכן במספר מוצרים אחרים, אף על פי שהמומחים חלוקים לגבי האפקטיביות של תוספי מזון אלו.
מקור המונח.
מבחינה אטימולוגית המונח 'פרו-ביוטיקה' הוא תחדיש לשוני המשתמש בשפות עתיקות כדי לתאר רעיון מודרני. התחילית 'פרו' לקוחה מהיוונית ומשמעותה 'בעד' או 'למען' בעוד ש'ביוטיקה' מגיעה מהמילה הלטינית 'ביו' שמשמעותה חיים. מכאן שהמונח 'פרוביוטי' פירושו המילולי הוא 'בעד חיים', והוא מהווה ניגוד של הצירוף 'אנטיביוטיקה' שפירושו 'נגד חיים'.
וואל
ווֹאַל (מצרפתית: Voile) הוא בד דק ושקוף, בעל רכות המאפשרת את גלישתו. בד הוואל משמש לתפירת וילונות וגם לתפירת בגדים. קיים בצבעים שונים, הצבע הנפוץ הוא לבן ולרוב משתמשים בו לשמלות כלה ולוילונות. בדרך כלל הבד ארוג בשיטת השתי וערב כמשבצות זעירות.
קיימות גרסאות שונות של בדי וואל:
בד שיפון
שיפוֹן (מצרפתית: Chiffon) הוא בד דק ושקוף המזכיר את בד הוואל אך אינו רך כמוהו. בד השיפון משמש לרוב בתפירת שמלות ערב ושמלות כלה, מאחר שהבד נוקשה מעט הוא מאפשר את יצירת הנפח לשמלות הכלה. הבד מיוצר באריגת שתי וערב והוא ארוג בדרך כלל מסיבי משי טבעי או מסיבים סינתטיים.
אורגנזה
אוֹרגָנְזָה הוא בד הדומה לבד הוואל, אשר במקורו היה ארוג בדרך כלל מסיבי משי. הבד נוקשה מעט ואינו גולש. הוא משמש גם לעיצוב וילונות וגם לעיצוב בגדים. כיום מיוצר גם מסיבים סינתטיים אשר דומים לסיבי המשי מבחינת האפקט שהם יוצרים.
תולדות המדע
ג'קארד
גַָ'קָארְד - בד הנקרא על שם הנול המכני שיוצר אותו, הנול של ז'אקאר, שהומצא על ידי ז'וזף מארי ז'אקאר, טווה משי צרפתי, בשנת 1801.
לבד זה מרקם גס מעט, כתוצאה מאריגה רב שכבתית, והוא משמש בייחוד כבד ריפוד, כמו כן לציפוי כריות נוי וכותרות לווילונות.
קיימים מגוון בדים הארוגים באריגת ג'קארד, גם בדי כותנה, גם בדי צמר וגם בדים סינתטיים. דוגמה לג'קארד מסיב סינתטי: מפות השולחן הסינתטיות, הנקראות מפות טֶרילֶן (על שם סיב הטרילן) אשר דוחות כתמים והמאופיינות במבחר דוגמאות.
המנזר הבנדיקטיני של יוחנן הקדוש במיסטר
המנזר הבנדיקטיני של יוחנן הקדוש במיסטר (גרמנית Benediktinerkloster St. Johann; איטלקית Monastero di San Giovanni a Müstair; רומאנש Clostra Son Jon a Müstair) הוא מנזר בכפר מוסטר שבקנטון גראובינדן, בפינה הדרום-מזרחית של שווייץ. בהיותו דוגמה טובה לאדריכלות נוצרית מהתקופה הקרולינגית, הוכרז המנזר בשנת 1983 כאתר מורשת עולמית, והוא נחשב לאתר התיירותי החשוב ביותר במוסטר ובסביבותיה. כיום מתגוררות בקלויסטר של המנזר תשע נזירות, שעוסקות, בין היתר, בהארחה, בגידול הדרים וירקות, בהפעלת גן ילדים ובניהול מוזיאון וחנות המנזר.
היסטוריה.
המנזר נוסד לאחר שנת 775 על ידי הבישוף של העיר כור, כיום בירת גראובינדן, בפקודתו של קרל הגדול. מאז תחילת המאה ה-9 נודע המקום שהוקדש ליוחנן המטביל כמנזר בנדיקטיני לגברים, ושימש כמעוז שלטוני של האימפריה הקרולינגית, כאחסניה לעוברי דרך, כמרכז מנהלי של הבישוף מכור וכמקום פולחן. המקום נקרא בפשטות "מונסטריום" (Monasterium - מנזר בלטינית), ומשם זה התפתח שמו של הכפר מיסטר (Müstair) שאימץ את המנזר כסמלו. בשנת 1163 הפך המקום למנזר נשים, ובמהלך שנות קיומו עוצב מחדש באופן מקיף לפחות שמונה פעמים - בניינים נהרסו ואחרים קמו תחתם.
ציורי הקיר בכנסייה.
הסרת התקרה הגותית של הכנסייה בשנים 1908–1909 וקילוף הקירות בין 1947 ל-1951 חשפו פרסקאות מהתקופה הרומנסקית (בערך 1150-1170) וחשוב מכך, מתקופת קרל הגדול. זוהי סדרת הציורים החשובה ביותר המתוארכת לתחילת המאה ה-9, והיא עוסקת בסצינות מהתנ"ך ומהברית החדשה. ציורים אלה סייעו להבנת התפתחות תיאורם של נושאים דתיים נוצריים כמו הסעודה האחרונה. הציורים נאטמו מאחורי הקירות והתקרה במאה ה-15, התגלו במאה ה-19, ונחשפו, כאמור, במאה ה-20, כשחלק מהם הוסרו ממוקם והועברו לתצוגה במוזיאון הלאומי השווייצרי בציריך.
גלעד (אבן יצחק)
הקלטה דיגיטלית
הקלטה דיגיטלית היא קידוד ושמירה של אודיו (נגינה, קולות וצלילים) בפורמט דיגיטלי.
ההקלטה הדיגיטלית הופיעה מכיוון שהיא הרחיבה והגמישה את יכולת השימוש בשמע. היא מאפשרת הקלטת שמע ונגינה, יכולת עיבוד קולות, מניפולציה (למשל סינון רעשים), הפצה נוחה וידידותית, שימוש נוח וקל, אחסון נפח מידע רב ללא סרבול וקושי, שימוש בשיחות טלפון (פורמטים שימושיים בסלולר) ועוד. מאז הופעת השימוש בשמע ספרתי, מוזערו המכשירים להקלטה ונגינה של שמע, מכיוון שלצורך עיבוד המידע ואחסונו אפשר לעשות שימוש בשבבים זעירים.
ישנן שיטות רבות לקידוד של שמע. בין הפרמטרים החשובים שיש להתייחס להם בדגימת צליל לדיגיטלי הם תדירות הצליל ורזולוציית הדגימה.
תדירות הדגימה (Sampling rate, נמדד לרוב ב-KHz) מציין את מספר הפעמים בשנייה שהצליל נדגם. ככל שהתדירות תהיה גבוהה יותר כך הצליל יהיה קרוב יותר למקור.
רזולוציית הדגימה (נמדד לרוב ב-Kbps) מציין את כמות המידע לשנייה. ככל שכמות המידע תהיה גדולה יותר, כך איכותו של הצליל תהיה גבוהה יותר.
בהקלטה דיגיטלית ישנו מתח בין הרצון להקליט באיכות הגבוהה ביותר, לבין גודלו של הקובץ שייווצר. באופן טבעי ככל שרוצים להיות נאמנים יותר למקור, כך נפחו של הקובץ אמור לעלות.
מכיוון שהאוזן האנושית יכולה לשמוע בטווח תדרים מסוים (בין 20Hz ל-20kHz) ובעוצמה מסוימת (בין 10 ל-150 דציבלים), פותחו שיטות שמסירות מידע שאיננו רלוונטי לאוזן האנושית, בצד שיטות נוספות שמסירות כפילויות וצלילים לא רלוונטיים, ואלו הם הפורמטים של דחיסה מאבדת מידע.
בין הפורמטים של דחיסה משמרת מידע ניתן לציין את WAV של מיקרוסופט, FLAC, APE,
ובין הפורמטים של דחיסה מאבדת מידע ניתן לציין את MP3, M4A, AAC, Ogg, AMR, WMA Lossy
סן ג'ורג'ו
הר סן ג'ורג'ו (איטלקית Monte San Giorgio) הוא הר בצורת פירמידה מדרום לאגם לוגאנו בקנטון טיצ'ינו שבדרום שווייץ.
גאוגרפיה.
ההר מיוער ומתנשא לגובה 1,096 מטר, היינו 825 מטר מעל האגם שגובהו 271 מטר. להר נודעת חשיבות רבה בשל מאובנים שהתגלו בו, המתוארכים לאמצע תור הטריאס, היינו לפני 245 עד 230 מיליוני שנים. ההר מוכרז כאזור נוף מוגן בשטח כולל של 22,380 דונם, ומאז שנת 2003 הוא מוכר כאתר מורשת עולמית.
השכבה הגאולוגית של ההר מהטריאס האמצעי שוכנת מעל סלע געשי מתור הפרם ומכוסה במסלע מהטריאס המאוחר ומתור היורה. שכבה זו עשויה אבן גיר, דולומיט וסלעי משקע שנוצרו בסביבה הימית בשוליו של ים טתיס. שכבה זו מכילה חמש תצורות נבדלות של מאובנים המנציחים את החיים שהתקיימו במקום עת היה לגונה טרופית שנבדלה חלקית מהים הפתוח על ידי שונית. בחתך הגאולוגי של ההר מהאגם בצפון לכיוון דרום נראות חמש השכבות שבהן התגלו המאובנים בגווני ירוק וצהוב (ראו בתבנית משמאל למטה).
צורות חיים ימיות שגשגו בלגונה שהשתרעה במקום, ועם אלה נמנים זוחלים, דגים, צדפות, אמוניטים, קווצי עור וסרטנאים. התנאים בקרקעית הים היו יציבים וסיפקו את הדרוש לשימורם של בעלי חיים אלה לאחר מותם ושקיעתם אל הקרקע, ולהפיכתם למאובנים. בשל כך שהלגונה שכנה בקרבת החוף, כוללים המאובנים בסן ג'ורג'ו מספר צורות חיים יבשתיות כמו חרקים, זוחלים יבשתיים וצמחים. התוצר הוא מצבור מאובנים עשיר בצורה יוצאת דופן, שנמשך גם אל מדרום לגבול האיטלקי.
המאובנים בהר ובסביבותיו התגלו כבר במחצית המאה ה-19, וחלק מהם נחשפו בעת חציבת פחם במקום. חפירות למטרות מדעיות נערכו בצד האיטלקי של הגבול כבר בשנת 1863 וב-1924 גם בתחומי שווייץ. היקף הממצאים בהווה מגיע לכ-10,000 פריטים של 30 מיני זוחלים, 80 מיני דגים, כ-100 מיני חסרי חוליות גדולים ושלושה מיני צמחים. לאלה נוספים מאובנים של צורות חיים זעירות כמו נבגים, אבקת צמחים ומיקרואורגניזמים ימיים.
הממצאים כוללים שלדים שלמים באורך של עד שישה מטר, ובין אלה שלדים של איכתיוזאורים, נותוזאוראים, פלקדונטים, מאובני טניסטרופאוס (Tanystropheus) וטיצ'ינוזוכוס (Ticinosuchus). ייחודם של הממצאים בהר ג'ורג'ו הוא גם בכך שבמספר מאובנים השתמרו עוברים ותוכן הבטן של בעלי החיים, בכך שריבוי השכבות חשף ממצאים רבים מתקופות שונות ובאופן המאפשר תיארוך מדויק, ובכך שהמחקר במקום נמשך שנים רבות והניב עד כה חומר ממוין רב. ביישוב הסמוך מרידה (Meride) הוקם מוזיאון קטן המציג ממצאים מהמקום.
המכללה לאיכות השלטון בישראל
המכללה לאיכות השלטון בישראל, היא עמותה רשומה מייסודה של התנועה למען איכות השלטון בישראל. המכללה נוסדה בשנת 2001 במטרה לקדם יצירת חברה המקדמת את ערכי הדמוקרטיה, שלטון החוק ונורמות מנהל תקין. מייסד המכללה ויו"ר הוועד המנהל הוא אליעד שרגא ומנכ"ל המכללה הוא ד"ר שחף גל.
יעדיה המוצהרים של המכללה הם קידום ערכי שלטון החוק, הדמוקרטיה, טוהר המידות, היושרה, האתיקה השלטונית ואיכות השלטון בחברה ובמוסדות השלטון בישראל, הנחלתם וביסוסם.