"Dear Mama" נחשה על ידי רבים כאחד מהשירים המרגשים והמוערכים ביותר של שאקור, והוא זכה לשבחים מאמנים רבים (ביניהם הראפר אמינם, שאמר כי זה השיר האהוב עליו), אפילו מאמנים רבים שאינם מעורבים בתחום ההיפ הופ. בשנת 1998 השיר הופיע באלבום הלהיטים הגדולים של שאקור, Greatest Hits. לשיר נעשו רמיקסים רבים, ביניהם רמיקס רשמי באלבום הסטודיו השישי לאחר מותו של שאקור, Pac's Life.
הראפר סנופ דוג אמר על השיר כי הוא מציג צד מופנם של טופאק, מה שהפך אותו לשונה מראפרים אחרים, כי הוא "נכנס לתוך השיר", משהו שראפרים אחרים לא היו מסוגלים לעשות. בקליפ לשיר הופיעה אמו של שאקור, אפני, כשהיא מדפדפת באלבום תמונות של טופאק בצעירותו. הקליפ מראה קטעי מאמרים הקשורים לפנתרים השחורים, בהתייחסו להיסטוריה שלה כחברה בארגון זה.
איילת גלבוע
איילת גלבוע (נולדה בחיפה ב-1958) היא פרופסור בחוג לארכאולוגיה באוניברסיטת חיפה.
את תאריה (ראשון, שני ודוקטורט) בארכאולוגיה עשתה באוניברסיטה העברית בירושלים. נושא הדוקטורט היה "החוף הפיניקי הדרומי בתקופת הברזל I-IIA". היא לימדה באוניברסיטה העברית וכיום מלמדת באוניברסיטת חיפה. במשך שנים רבות ערכה את עתיקות ואת פרסומי רשות העתיקות, וכן הייתה עורכת משנה של האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל. כיום היא מנהלת את חפירות תל דור יחד עם פרופ' אילן שרון מן האוניברסיטה העברית
מבחר מפרסומיה.
גלבוע פרסמה עשרות מאמרים בכתבי עת מקצועיים. המאמרים עוסקים בנושאי מחקרה. על כתבי העת נמנים: "ארץ ישראל", "BASOR - Bulletin of the American Schools of Oriental Research" , "Journal of Archaeological Science", "Radiocarbon "Israel Exploration Journal" ועוד. בנוסף פרסמה מאמרים בפרסומי כנסים, ומאמרים בספרים. וכן הייתה שותפה לכתיבת 11 דוחות חפירה על תל דור.
בעלכאטאוו
קלאו
ג'ורג' ראולנסון
שמבור (חיפה)
המכון הלאומי לאוקיינוגרפיה
1933 בברית המועצות
1933 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-16 למהפכת אוקטובר.
הנהגה.
מעשית, יוסיף סטלין בתפקיד המזכיר הכללי של המפלגה הבולשביקית מרכז בידיו את השלטון במדינה.
כוכב המלקות
כוכב המלקות (באנגלית: Whipping Star) הוא רומן מדע בדיוני מאת פרנק הרברט, שיצא לאור בשנת 1970. הספר מהווה חלק בסדרת "יקום התבוניות המאוחדות" של הרברט.
עלילה.
עלילת הספר עוסקת בניסיונו של סוכן לשכת הפיגוע ג'ורי אקס מקי לפתור את התעלומה העומדת מאחורי תופעה של התקפי שיגעון תכופים התוקפים יצורים בעלי תודעה בכל רחבי היקום. מקי מגלה לתדהמתו כי כל היקום התבוני עומד בפני חורבן, העומד להתרחש עקב פעולה מכוונת של פושעים. מקי פותח במירוץ נואש נגד הזמן על מנת לעצור את הפושעים ולהציל את כל הגזעים התבוניים מכליה.
דמויות.
גזעים.
קלבנים - הקלבנים הם למעשה הכוכבים אותם אנו רואים. לקלבנים אינטליגנציה והם המאפשרים את התנועה הבין-כוכבית, אך התקשורת איתם מסובכת מאוד.
טפריסיוטים - חייזרים דמויי עץ המסוגלים לנהל תקשורת טלפתית על פני מרחבים לא מוגבלים.
וריבים - חייזרים טורפים. חיים בשלשות בהן שני זכרים ונקבה שמתחלפות מדי פעם. הריגה של וריב מאלצת את כל הוריבים להרוג את הפוגע, אך הוריבים הם יצורים מאוד שקולים.
פאן-ספקי - חייזרים היכולים לשנות את צורתם כך שידמו לכל גזע תבוני אחר.
פלאנקי - יצורים דמויי צב בעלי אינטליגנציה נמוכה אך כח רב ונטיה לאלימות.
דמויות ראשיות.
ג'ורי אקס מקי - גיבור הסדרה כולה, מקי הוא אדם, סוכן של לשכת החבלה או לשכת הפיגוע. משימתו היא לגלות את מקור ההתקפים ולאחר מכן לעצור את המשך תהליך החורבן.
פאני מיי - קלבן, קורבן להתקפת פושעים. מותה הממשש ובא מאיים להביא קץ על מרבית בעלי התבונה.
אליקינו פורוניאו - אדם, סוכן הלשכה על כוכב הלכת "לבביות", שם נוצר הקשר עם פאני מיי.
מליס אבנת - אישה, עשירה מופלגת אך חולת נפש.
נפוליאון בילדון - פאן ספקי, מנהל לשכת החבלה.
כיאו - פאן ספקי עריק ומאהבה של אבנת.
טולוק - וריב, מדען בלשכת החבלה.
תרגום לעברית.
הספר תורגם לעברית על ידי המתרגמת שלומית קדם, וראה אור בהוצאת רמדור - אורי שלגי, תל אביב, 1980.
מיכל ליפסון
מיכל לִיפּסוֹן (Lipson; נולדה ב-1970) היא פיזיקאית ישראלית-אמריקאית המתמחה באופטיקה של הסיליקון. הייתה פרופסור חבר באוניברסיטת קורנל בבית הספר להנדסת חשמל ומחשבים וחברה במכון קבלי לננו-מדע בקורנל. היא נבחרה בשנת 2010 לעמיתת קרן מקארתור. בשנת 2014 עברה לאוניברסיטת קולומביה.
השכלה.
מיכל ליפסון נולדה בחיפה. כאזר היא הייתה בת 8 המשפחה עברה לברזיל. אחרי שסיימה שתי שנות לימודים כתלמידה לתואר ראשון במכון לפיזיקה של אוניברסיטת סאו פאולו, קיבלה ליפסון תואר ראשון בפיזיקה מהטכניון ב-1992. היא המשיכה ללימודי הדוקטורט בטכניון, אותו קיבלה ב-1998, העבודה עסקה במצבים של מיקרו-מהודים אופטיים מוליכים למחצה. אחרי-כן שהתה שנתיים בפוסט-דוקטורט אצל פרופסור ליונל קימרלינג ב-MIT, שלאחריו קיבלה משרה באוניברסיטת קורנל ב-2001.
בשנת 2015 היא קיבלה תואר פרופסור באוניברסיטת קולומביה.
מחקר.
ליפסון ידועה במיוחד בשל עבודתה על פיתוח התקני סיליקון אופטיים, במטרה להשתמש באור כתחליף למוליך חשמלי בשבבים. היא פרסמה את מאמרה הראשון בנושא ב-2004.
מאמר חשוב נוסף שלה התפרסם ב-2006.
היא עובדת גם על פיתוח של "גלימת ההסוואה" האופטית, כלומר הסתרה של אובייקטים על ידי שליטה באור.
ליפסון השתתפה בתוכנית פולברייט,
וזכתה בפרס לחוקר הצעיר מטעם הקרן הלאומית למדע (National Science Foundation) (NSF).
עבודתה התפרסמה ב-Nature, Nature Photonics וכתבי עת נוספים.
שרלוטה בילר
שארלוטה ביהלר
Black and Yellow
Black and Yellow הוא שיר של הראפר האמריקאי ויז קאליפה. הוא יצא לאור בספטמבר 2010 בתור הסינגל המוביל מאלבומו השלישי של קאליפה ואלבום הסטודיו הראשון שלו, "Rolling Papers". השיר יצא בתקליטור סינגל לרגל "יום חנות התקליטים" שחל ביום יציאתו בארצות הברית. השיר זכה להצלחה עצומה כשהגיע בשיאו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 והפך לסינגל הראשון של קאליפה שזוכה למעמד זה. ב-2 באוקטובר 2010 השיר הגיע בפעם הראשונה למצעד הבילבורד הוט 100 במקום ה-100, לאחר שבוע השיר נשר מהמצעד וב-30 באוקטובר חזר למצעד למקום 64. בשבוע ה-18 של הסינגל במצעד, הסינגל הגיע למקום הראשון ב-19 בפברואר 2011, לאחר שמכר מעל ל-198,000 עותקים בשבוע זה. עד היום, "Black and Yellow" עבר 3,000,000 הורדות דיגיטליות חוקיות ברחבי ארצות הברית.
כותרת השיר היא התייחסות לצבעיה של העיר פיטסבורג, ולמועדוני הספורט בעיר, אשר חולקים את צבעים אלה. השיר בולט במספר הרמיקסים וה"רימייקס" הרשמיים הגבוה שיש לו, בעיקר כמחווה לקבוצות ספורט אמריקאיות שונות, אף על פי שחלק מהרמיקסים נוצרו על ידי צוותים שאינם מארצות הברית. הקליפ לשיר צולם בפיטסבורג ומציג מאפיינים של העיר, כולל את ה-U.S. Steel Tower, מלון ה-BNY וה-PPG Place. לשיר יצא רמיקס רשמי עם הראפר סנופ דוג, זמר ההיפ הופ טי פיין והראפר Juicy J.
גאספר דוטרה
כשל נטורליסטי
'כשל נטורליסטי' הוא מונח שנטבע על ידי הפילוסוף ג.א. מור בספרו "פרינקיפיה אתיקה" (עקרונות האתיקה) משנת 1903. המונח מתייחס לכשל הטמון בהגדרת המונח "טוב" באמצעות התכונות שלו. לעיתים קרובות מבולבל המושג "כשל נטורליסטי" עם מושג דומה - "בעיית הראוי-מצוי".
פירוט.
מור טוען שכל העוסקים באתיקה במשך השנים הגדירו את המושג "טוב" באמצעות תכונות שאפיינו, לדעתם, מעשים טובים. ההדוניסטים אמרו שמעשים הם טובים רק אם הם מעשים הגורמים הנאה, אלטרואיסטים אמרו שמעשים טובים הם מעשים של עזרה לאחר, וכו'. אולם גישות אלו מכילות, על פי מור, כשל נטורליסטי, כי הן מנסות להגדיר מושג באמצעות התכונות שלו, וכך מערבבות בין סיבה לתוצאה. המעשה הוא לא מעשה טוב משום שהוא גורם הנאה, אלא גורם הנאה משום שהוא מעשה טוב.
הטעות דומה, על פי מור, לניסיון להגדיר את הצבע צהוב כ"הצבע של חלמון ביצה" או כ"צבע של אור בעל אורך גל בין 565 ננומטר ל-590 ננומטר". זה נכון, כמובן, שחלמון הוא צהוב, ושכל קרן אור בעלת אורך גל מסוים תהיה צהובה, אבל אלו לא ההגדרות הנכונות ל"צבע" צהוב משום שהצבע הוא החוויה של הצופה ולא חלק מהאובייקט שאנו רואים. הגדרת הצבע "צהוב", כמו הגדרת המושג "טוב", אינה אפשרית על ידי תכונותיו, כי זה מושג שכל אחד מגדיר על ידי מה שמור מכנה "אינטואיציה מוסרית".
מור מבדיל, בהקשר זה, בין "תכונות פשוטות", כמו טיב, צבע וכדומה, המוגדרות על ידי אינטואיציה, לבין "תכונות מסובכות" המוגדרות על ידי תכונות פשוטות אחרות. "עזרה לאחר" למשל, היא מושג מסובך, ולכן צריך להגדיר אותה באמצעות המושג "טוב", ולא להפך.
שימושים נוספים.
עם השנים המונח "כשל נטורליסטי" עורבב עם מושגים דומים אחרים, וכיום הוא מתייחס לעיתים לדברים אחרים. שני השימושים הבולטים ביותר הם:
ברנארד ויליאמס הסביר את הבלבול שנוצר באמצעות ביקורת על מור. לטענתו הכינוי "כשל נטורליסטי" הוא כינוי שגוי, והכשל הנטורליסטי אינו כשל לוגי וגם אין לו קשר לנטורליזם.
הנוקמים (סרט)