במוצאי שבת, 17 בינואר 1948, יצאה מחולון "הפלוגה המיוחדת" שהורכבה מיחידה מוגברת של לוחמי חטיבת גבעתי. החיילים עשו דרכם במסלול העוקף שאותר על ידי הסיור המקדים, תוך שהם עוברים בשטחי הפרדסים שהיו נטועים בשולי שכונת תל א-ריש. היחידה כללה שלושה כוחות מסתערים וכוח של חבלנים נושאי חומר נפץ.
"יענקלה החבלן" תיאר את השלב בפעולה בו פוצץ הבית הלבן:
רב-סרן אלכס צ'רנוביץ, מפקד חזית חמש, תיאר את רגשותיהם של אנשי ההגנה שהמתינו במפקדה בחולון לתוצאות הפשיטה על הבית הלבן:
זו הייתה הפעם הראשונה בה הוצמד לכל אחד מן הכוחות המסתערים חובש עם תרמיל חובשים ואלונקה מתקפלת. בחולון הוקמו תחנת איסוף פצועים שאוישה בשני רופאים ושתי אחיות, וחדר ניתוח עם ציוד מלא, כולל רופא חירורג. אמבולנס מיוחד הוכן על מנת לפנות פצועים קשה לבית החולים בתל אביב. הפעולה המוצלחת, בה לא נפגע איש מן הלוחמים, סוכמה בדו"ח השירות הרפואי במילים: "היינו 'מחוסרי עבודה', איש לא נפגע והכל עבר בשלום ובהצלחה. אך ההכנות שעשינו היו גדולות".
בעקבות הקרב.
פיצוץ 'הבית הלבן' פגע קשות המוראל הכוחות הערבים ביפו. הייתה זו אחת הפעולות הראשונות בהן הצליחו כוחות ההגנה לחדור ללבו של יישוב ערבי צפוף ולפוצץ מבנה גדול ומבוצר על יושביו. בשיחות טלפון פנימיות של תושבים ערבים, שנקלטו על ידי אנשי המודיעין של ההגנה, נאמרו משפטים דוגמת "דיברתי עם אדם שחזר מתל א-ריש, והוא סיפר שהיה שם דבר איום", "בערך 500 יהודים עם נשק אוטומטי התקיפו אמש את תל א-ריש, לאיש מהם לא היה רובה, הם נשאו אך ורק נשק אוטומטי", "המצב היה בכל רע. לא היה שם אפילו רופא ואי אפשר היה להגיש עזרה".
הפעולה המוצלחת לפיצוץ "הבית הלבן" נקראה בשם "פעולת חנן", לזכרו של חנן סרי אשר לחם בחזית תל א-ריש ונהרג בירושלים ב-1 בפברואר 1948.
פיצוץ "הבית הלבן" שיתקה את אש הערבים, אולם בתוך זמן קצר הקימו תושבי תל א-ריש, בסיוע חיילי הצבא עיראקי שהוצבו בכפר, עמדה מבוצרת חדשה (הפילבוקס) במרומי התל וחידשו את המתקפה על חולון.
האתר כיום.
מבנה "הבית הלבן" אינו קיים עוד, ועל המקום בו עמד בנויה כיום הגימנסיה על שם חיים הרצוג. מול הכניסה לבית הספר, על חומת הכורכר שהקיפה בעבר בית באר בתל א-ריש, הותקן ביוזמת ארגון יוצאי ההגנה בחולון שלט הנצחה למבנה "הבית הלבן" וללוחמים שסיכנו את נפשם על פיצוצו ועל הגנת העיר חולון. נוסח הכיתוב על השלט שגוי, והוא מציג בטעות את תאריך הפעולה לחיסול עמדת "החירבה" (מבצע כרמי) במקום את תאריך הפעולה להשמדת הבית הלבן (מבצע חנן).
חץ הדורות
חץ הדורות הוא פרויקט מורשת של חטיבת קשרי החוץ (קש"ח) של צה"ל, שמטרתו לשקף את תרומת קשרי החוץ הצבאיים לקידום אינטרסים לאומיים ויעדי צה"ל. הוא כולל הנצחת אירועי קשרי חוץ היסטוריים, המדגימים שותפות אזורית-בינלאומית, מתקופת טרום המדינה ועד ימינו. במסגרת הפרויקט הוצבו "חיצים" (נקודות ציון על גבי אבנים) ברחבי הארץ, להטמעת תרומת קשרי החוץ הצבאיים, חיבורם לאדמת הארץ והנגשתם לציבור. הפרויקט החל בשנת 2019 בהובלת ראש חטיבת הקש"ח, תא"ל ארז דוד מייזל, ובמהלכו נערכו טקסים בהשתתפות אורחים בכירים מהארץ ומחו"ל לרגל הנחת החיצים. במקביל לחשיפת החיצים, בוצעו באופן פנים-חטיבתי מאמצי מחקר, תיעוד והנצחה של היסטוריית החטיבה – בין היתר, באמצעות קביעת מסלול מורשת במחנה אביב (בסיס האם של היחידה), ציון דמויות היסטוריות מרכזיות בעשיית הקש"ח, ופרסום ספר מורשת חטיבתי.
רוח הפרויקט ודגשיו.
ברכיביו השונים של הפרויקט, דגש מיוחד מושם על הזיקה בין האירועים ההיסטוריים למיקומם הגאוגרפי, לאדמה – יהא זה הגשר, הבסיס, הוילה או הנמל. מנגד, מודגש מקומו של האדם – הדמויות ההיסטוריות המפיחות בסיפור חיים. חיבור זה, בין האדם לאדמה, מהווה מוטיב מרכזי בפרויקט "חץ הדורות".
אחת ממטרות הפרויקט היא להגדיל ולבסס את המרחב המשותף עם השותפים והעמיתים של קש"ח צה"ל – הן מבית והן עם גופים בינלאומיים-אזוריים. זאת על מנת לשפר ולהדק את שיתופי הפעולה, הפנימיים והחיצוניים – העבר כפלטפורמה ו"קרש קפיצה" לעתיד. מבית, מדגיש הפרויקט את השותפות עם "קהילת החוץ" של מדינת ישראל – קהילת גופי החוץ, הצבאיים והממשלתיים, הפועלים בשיתוף וסנכרון מלא לקידום יעדיהם (MIDDLE - Military, Information/Intelligence, Defense, Diplomacy, Legal, Energy). זאת מתוך ידיעה שרק אחדות פנימית תאפשר עמידה במשימה. כלפי חוץ, מדגיש הפרויקט את העבר המשותף עם מדינות וגורמים שונים – עם שותפים ואף עם יריבים, אזוריים ובינלאומיים.
"חץ הדורות" מהווה מימוש של הסיסמה החטיבתית – !Aim2Engage – שאיפה מתמדת ליוזמה, יצירת מגע (engage) אנושי (ובמרומז גם צבאי, על בסיס rules of engagement), הדגשת החיוניות של השותפות (יותר מ-2), והמכוונות לאור מטרה ומתוך הקשר. כל אלה כ"אני מאמין" וכבסיס לעשיית קש"ח צה"ל – מאפשר מבצעי ואמצעי לאומי מסייע בהגדלת הגמישות והעומק האסטרטגי.
דואר ישראל הוציא גיליון מזכרת לכבודו של הפרויקט.
רשימת החיצים.
אבני "חץ הדורות" מנציחות אירועים נקודתיים בהם פעל צה"ל עם צבאות או כוחות זרים.
אהוד אביבי
אהוד (אבורביע) אביבי (נולד ב-7 בספטמבר 1930) הוא פרופסור למטלורגיה, מחלוצי מדעני הגרעין בישראל וממייסדי הקריה למחקר גרעיני בנגב. שימש כסגן ראש עיריית באר שבע ויו"ר הוועדה לתכנון ובניה.
ביוגרפיה.
אביבי נולד בירושלים ב-7 בספטמבר 1930 (י"ד באלול ה'תר"ץ) לרבקה ולרב עמרם אבורביע בבניין בית הכנסת אור זרוע שבנה אביו בשכונת נחלת אחים בירושלים. סבו מצד אמו, הרב יוסף חיים הכהן עלה ארצה ממרוקו בשנת 1864, ואביו עלה ארצה ממרוקו בשנת 1906.
עם סיום לימודיו בתלמוד תורה, ניסה להתקבל לבית ספר דתי, אך כשסורב בזלזול, החליט אביו שימשיך ללמוד בגימנסיה העברית בעיר, במגמות ריאליות של מתמטיקה ופיזיקה.
בנעוריו גויס בידי יצחק נבון לש"י, ובסיום לימודיו התגייס לשירות בפלוגת יהונתן של ההגנה, ולקח חלק בקרבות על ירושלים. בגיל 20 החל ללמוד לתואר ראשון ושני בהנדסת מתכות בטכניון, ועמד בראש אגודת הסטודנטים של הטכניון. במקביל ללימודיו שירת במילואים בחיל המודיעין כסייר אוויר.
עם סיום לימודיו, החל לעבוד במפעל מתכות. בתמיכת מנהל המפעל, המשיך ללימודי דוקטורט של מטלורגיה בצרפת, לאור העובדה שבישראל לא היו כורים גרעיניים. ספרי הלימוד במטלורגיה לא היו בעברית בתקופה זו, ואביבי תרגם אותם לעברית יחד עם מרצה נוסף מהטכניון, תוך שהוא נעזר במשנה כדי לחדש מילים שלא היו קיימות בעברית.
לאחר קבלת הדוקטורט חזר לישראל, השתכן בבאר שבע והחל לעבוד בקמ"ג (הקריה למחקר גרעיני) שבדימונה עם הקמתה. לאחר תקופה קודם לדרגת מנהל בכיר, ועסק במחקר ובפיתוח בכוּר במשך שנים רבות.
בתחילת שנות ה-70 ייסד מועצה לענייני תנ"ך בנגב, ועמד בראשה. כן ייסד בקמ"ג חוג ללימוד תנ"ך עבור טכנאים ועובדים מהקריה. בבאר שבע נמנה עם מייסדי אגודת בית הכנסת המרכזי בשכונה ה' לדוגמה, והשתתף בהקמתבית הכנסת העל-עדתי הכיפה ובית המדרש נתיבי-עם.
בשנים 1975–1978 שימש כנציג ישראל בארגון הבינלאומי לאנרגיה אטומית. תוך כדי מילוי תפקידו התבקש לשמש גם כנציג ישראל בארגון הפיתוח התעשייתי UNIDO של האו"ם.
בשנת 1978 מונה כממלא מקומו של אליעזר טל כמנהל המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח
בשנת 1986 יצא לשנת שבתון ושימש כיועץ המדעי של ראש ממשלת ארץ הבסקים.
במקביל לתפקידיו בכור, היה אביבי מעורב בפעילות ציבורית בבאר שבע ובין היתר היה חבר מועצת העיר, סגן ראש העיר ויו"ר הוועדה לתכנון ובניה. כיום הוא פועל להנחלת מורשתו של אביו, ובהפצת ספריו. כן ערך והוציא לאור את הספרים שו"ת 'ויכלכל יוסף' ושו"ת 'מנחת כהן' של סבו, הרב יוסף חיים הכהן. כמו כן, הוצא לאור מילואים לאפו"ד, הכולל דרושותיו על התורה.
חיים אישיים.
אביבי היה נשוי לשרה ניסנבוים, ולהם שלושה ילדים.. בשנים האחרונות מתגורר אביבי ברחובות, שם הוא מעביר מדי יום שיעור תורה ומפעיל חוג ללימודי תנ"ך.
חיבוריו.
הספר מילואים לאפו"ד - ספר פירושים מקוריים לתורה, המשלב גם היבטים מדעיים. נערך על ידי יעבץ נתנאל, בנו של הרב עובדיה יעבץ ז"ל.
שרה-ג'יין רדמונד
שרה-ג'יין רדמונד (באנגלית: Sarah-Jane Redmond) היא שחקנית קנדית. היא נולדה בקפריסין וגדלה באזור האגמים באנגליה ולאחר מכן בקנדה, לשם היגרה משפחתה ושם נשארה לגור. מתאמנת באיגרוף ואמנויות לחימה.
אם לבן שנולד בשנת 2007.
דרקולה (סדרת טלוויזיה, 2020)
דרקולה (באנגלית: Dracula) היא מיני-סדרת טלוויזיה בריטית מסוגת האימה, שנוצרה על ידי היוצרים מארק גאטיס וסטיבן מופאט, ומבוססת על רומן האימה המפורסם "דרקולה" מאת ברם סטוקר. הסדרה פותחה על ידי גאטיס ומופאט עבור רשת BBC One ושירות ההזרמה נטפליקס, ועונתה הראשונה כללה שלושה פרקים באורך של 90 דקות שעלו לשידור ב-1 בינואר 2020. הסדרה מגוללת את קורותיו של הרוזן דרקולה מראשית חייו במזרח אירופה ועד לקרבותיו נגד צאצאיו של ואן הלסינג, אויבו המושבע, בשנת 1897.
עלילה.
עונה 1.