ועידת מדריד הובילה לשיחות דו-צדדיות ציבוריות עם ירדן, שהגיעו לשיאן בהסכם השלום בין ישראל לירדן משנת 1994. בהסכם התחייבו שתי המדינות להימנע מפעולות מלחמה, להבטיח ששום איום לאלימות כלפי האחר לא ייווצר בטריטוריה שלהן, לעשות מאמץ למנוע מעשי טרור ולפעול ביחד להשגת ביטחון ושיתוף פעולה במזרח התיכון בהחלפת מוכנות צבאית בצעדים בוני אמון.
בינואר 2007 התקיים במדריד מפגש ייצוגי של נציגים מישראל וממדינות ערב, תחת השם "מדריד פלוס 15" או "ועידת מדריד השנייה". במפגש נטלו חלק משתתפים מסוריה, לבנון, מצרים, ירדן, הרשות הפלסטינית, ישראל ומדינות אירופה. המפגש לא היה רשמי: משתתפי המפגש לא ייצגו את ממשלותיהם, ולא נכללו בו דיונים בנוגע למשא ומתן עם ישראל.
החזרה גמורה
החזרה גמורה (או החזרה פנימית מלאה) היא תופעה אופטית נפוצה, שבה קרני אור מוחזרות במלואן ממשטח בין שני תווכים. התופעה מתרחשת כאשר האור נע מתווך בעל מקדם שבירה גבוה לתווך בעל מקדם שבירה נמוך יותר. למשל, החזרה גמורה יכולה להתרחש כאשר אור עובר ממים לאוויר או מזכוכית לאוויר (אך לא להפך).
כאשר אור פוגע במשטח מגע בין שני חומרים שקופים, חלק ממנו מוחזר, וחלק נשבר ועובר לתווך השני (זו הסיבה שדרך חלון, למשל, רואים השתקפות ואת הנעשה בצדו השני בו-זמנית). באופטיקה גאומטרית, זווית הקרן הנשברת נתונה על ידי חוק סנל:
formula_1. כאן formula_2 ו-formula_3 הם מקדמי השבירה של התווך הראשון והשני בהתאמה, formula_4 היא זווית הפגיעה ו- formula_5 היא זווית השבירה.
כאשר formula_6 קיימת זווית פגיעה שעבורה זווית השבירה תהיה ישרה, כלומר האור נשבר במקביל למשטח. זווית זו מכונה הזווית הקריטית, והיא נתונה על ידי:
formula_7
עבור קרני אור הפוגעות בזווית הגדולה מהזווית הקריטית, לא תתרחש שבירה, וכל האור יוחזר (בהזנחת בליעה בחומר). החלק שיחזור לתווך הראשון יוחזר בזווית השווה לזווית הפגיעה.
גלים כלים (evanescent waves) הנוצרים בהחזרה גמורה.
החזרה פנימית מלאה היא תוצאה של התאבכות הורסת בחצי המרחב שבחומר בעל מקדם השבירה הנמוך יותר, בהתאם לעקרון הויגנס. עם זאת, אפקט לוואי חשוב של החזרה פנימית מלאה היא ההופעה של גל כלה בגבול בין התווכים. למעשה, אף על פי שכל הגל הפוגע מוחזר פנימה לתוך התווך הצפוף אופטית, יש חדירה מסוימת של השדה האלקטרומגנטי לתוך התווך השני. גל הגבול מופיע כגל שמתקדם לאורך הגבול בין שני החומרים.
אם גל מישורי, שהחזית שלו נעה במישור ה-xz, פוגע בחומר דיאלקטרי עם זווית פגיעה (ביחס לנורמל) formula_8 ווקטור גל
formula_9, אז תיווצר קרן עוברת עם זווית יציאה התואמת את חוק סנל, כשווקטור הגל המועבר ניתן בנוסחה:
formula_10. אם formula_11, אז formula_12 מכיוון שבקשר formula_13 הנגזר מחוק סנל מתקיים ש-formula_14 גדול מ-1 בעבור formula_15.
כתוצאה מכך, formula_16 הופך למרוכב:
formula_17
והשדה החשמלי של הגל המישורי המועבר ניתן על ידי: formula_18, כך שמפישוט הלאה של הביטוי הזה ניתן לקבל: formula_19 ו-:
formula_20.
בעזרת העובדה ש-formula_21 וחוק סנל, ניתן לקבל את התוצאה הסופית:
formula_22
כאשר formula_23 ו-formula_24.
גל זה בתווך הצפוף פחות אופטית מאופיין על ידי התקדמותו בכיוון ציר ה-x (בכיוון מקביל לממשק בין התווכים) והניחות האקספוננציאלי שלו בכיוון ציר z. אף על פי שיש שדה אלקטרומגנטי בתווך השני, ניתן להראות שאין זרימת אנרגיה דרך הגבול.
נקודת מבט קוונטית על התופעה: תחת תנאים רגילים, גל הגבול מעביר אפס אנרגיה דרך הממשק בין התווכים. אף על פי כן, אם תווך שלישי עם מקדם שבירה גבוה יותר (גבוה במידה כזאת שחוק סנל יתיר מעבר של הגל אליו) מאשר זה של תווך הביניים (בעל מקדם השבירה הנמוך ביותר) ממוקם במרחק אורכי גל ספורים מהממשק בין התווך הראשון לשני, גל הגבול יהיה שונה מהגל הרגיל, והוא כן יעביר אנרגיה דרך התווך השני אל התווך השלישי. תהליך זה מכונה frustrated total internal reflection (בראשי תיבות: FTIR) והוא דומה מאוד למנהור קוונטי. מודל המנהור הקוונטי אנלוגי מבחינה מתמטית אם חושבים על השדה האלקטרומגנטי כעל פונקציית הגל של הפוטון. ניתן לחשוב על התווך בעל המקדם הנמוך כעל מחסום פוטנציאל דרכו פוטונים יכולים למנהר, כך ש"זולגת" אנרגיה בין התווך הראשון והשלישי.
דוגמאות.
תופעה זו עומדת בבסיס עקרון הפעולה של סיבים אופטיים. אור החודר לקצה אחד של סיב אופטי מוחזר מדפנות הסיב פעמים רבות, ויוצא מהקצה השני. לולא היה האור מוחזר מהדפנות החזרה גמורה, הייתה אנרגיה רבה זולגת אל מחוץ לסיב באמצעות הקרניים הנשברות, ולפיכך הניחות בסיב היה גבוה מאוד, ומונע שימוש בסיבים למרחקים ארוכים.
תופעה זו מעניקה ליהלומים את המראה הזוהר שלהם. מקדם השבירה של היהלום גבוה מאוד, ולכן האור יוחזר בתוך הגביש מספר פעמים לפני שייצא ממנו. ההחזרות גם מאריכות את מהלך האור בתוך החומר, ובגלל אפקט הנפיצה, גורמות לצבעים המושכים את העין.
ענבל פרלמוטר
ענבל פרלמוטר (15 בינואר 1971 – 1 באוקטובר 1997) הייתה מוזיקאית, זמרת, גיטריסטית, מלחינה ומעבדת ישראלית. הייתה מייסדת וסולנית להקת "המכשפות".
פרלמוטר יצרה במשך שנים מעטות עד מותה בגיל 26, ולמרות זאת נחשבת ליוצרת ייחודית ובעלת השפעה במוזיקה הישראלית. תחילת דרכה המוזיקלית הייתה בשנת 1992 בלהקת "המכשפות" לצידן של יפעת נץ ויעל כהן, ולאחר התפרקותה הזמנית של הלהקה המשיכה ביצירה עצמאית ובשיתוף פעולה עם יוצרים בישראל ומחוצה לה.
חיים אישיים.
פרלמוטר נולדה ברחובות. בתם של המשוררת עופרה שונית (סמוליאנוב) ואברהם פרלמוטר, נכה צה"ל ומורה לגיטרה קלאסית ואחות לאיריס. זיקתה למוזיקה החלה עוד כשהייתה בת שמונה, כאשר אביה לימד אותה לנגן בכינור. למדה בבית הספר התיכון "דה שליט" ברחובות.
בגיל 20 נסעה פרלמוטר ללונדון, שם התוודעה לראשונה לסם ההרואין, ומאז המשיכה לצרוך אותו בתדירות משתנה. כשנה לפני מותה ניסתה פרלמוטר להיגמל מספר פעמים בעזרתם של חברים קרובים.
ב-1 באוקטובר 1997, ערב לפני הופעת איחוד של "המכשפות", נהרגה פרלמוטר בתאונת דרכים לאחר שחזרה מביקור אצל אמה ברחובות, לאחר ארוחת ערב ראש השנה תשנ"ח, ענבל הייתה בדרכה לבן זוגה דאז - שָרק (שרון) דה מאיו. בבדיקה שלאחר המוות לא אותרו בגופה שרידי אלכוהול או סמים.
קריירה מוזיקלית.
להקת "המכשפות".
להקת "המכשפות" החלה את דרכה בסוף שנת 1992 בהופעות במועדונים בישראל (שם גם הופק הקליפ הראשון שלהם לשיר "המכשפות", שביים ימי ויסלר). חברות הלקה היו פרלמוטר, שכתבה והלחינה את מרבית השירים ושימשה כסולנית, יעל כהן כמתופפת ויפעת נץ כנגנת בס. הלהקה נחלה הצלחה ראשונה בפסטיבל עין גב ב-1993 בעיבוד ובביצוע לשיר "קסם על ים כנרת". ביצועה של הלהקה לשיר יצא על גבי תקליט שדרים שפרלמוטר ציירה את עטיפתו.
בתחילת 1994 הקליטו "המכשפות" את אלבומן הראשון - "עד העונג הבא". קורין אלאל הפיקה את האלבום, וכל שיריו (פרט ל"ציפור" שכתבה כהן ול"מתח מיני" שכתבה נץ) נכתבו והולחנו בידי פרלמוטר. האלבום כלל שירי רוק אנרגטיים וזכה להצלחה רבה ולמעמד של תקליט זהב. בתקופת העבודה על התקליט, נוצר בין פרלמוטר ואלאל קשר רומנטי.
במרץ עד אפריל 1995 הקליטה הלהקה את אלבומה השני - "זמנים מוזרים", הפעם בעיבודים ובהפקה של חברות הלהקה. פרלמוטר כתבה והלחינה את כל שירי האלבום, מלבד "מרדף לא ידוע", שאת מילותיו כתבה כהן. האלבום זכה עם צאתו להצלחה פחותה משל קודמו.
"המכשפות" המשיכו להופיע בתדירות גבוהה, בין השאר במופע בקיסריה כחימום להופעתה של ביורק וב"אמפי ווהל" עם אוהד נהרין.
באפריל 1996 הוציאה הלהקה מיני-אלבום בשם "המכשפות מתכסות" ובו גרסאות כיסוי שהקליטה הלהקה. אנני לנוקס מיוריתמיקס אסרה על הלהקה לכלול את גרסת הכיסוי לשירה "Sweet Dreams" במיני-אלבום, וכאות מחאה הפיצה פרלמוטר את השיר בקלטת מחתרתית שהיא עיצבה וכתבה על גביה "חרא זכויות". צאתו של המיני-אלבום לוותה בסיבוב הופעות שאירח את דנה ברגר, קורין אלאל ואלונה דניאל, עם עיבוד חדש ואנרגטי לשיר "ערפד" של להקת "טאטו". עם הוצאת המיני-אלבום פחתה מאוד פעילותה של הלהקה, אף כי לא יצאה הודעה רשמית על התפרקותה. הופעתה האחרונה התקיימה בספטמבר 1996.
פעילות מחוץ ללהקה.
ענבלאנס.
עם התפרקותה הלא רשמית של "המכשפות" המשיכה פרלמוטר בפעילות מוזיקלית: היא הקליטה סקיצות לאלבום סולו, ניגנה בהופעות של קורין אלאל, והקליטה בלונדון אלבום עם רם אוריון במסגרת צמד שנקרא "ענבלאנס" (Inballance). השניים התכוונו להוציא את האלבום לאור בפורמט מוגבל וזול, אך הדבר לא התממש באותו זמן. באלבום "ענבלאנס" נתנה ענבל ביטוי לראשונה לאוסף משחקי התינוקות המנגנים שהיה ברשותה, בהם ניגנה לאורך האלבום בשירים השונים. ב-15 בינואר 2016, לרגל יום הולדתה של פרלמוטר, הוציא אוריון לאור בעמוד היוטיוב שלו את ההקלטות המלאות, לפרק זמן מוגבל של 24 שעות. אוריון ציין בטקסט שליווה את ההקלטות כי הן בוצעו במהלך חמישה ימים בינואר 1996 על גבי קלטת ארבעה ערוצים וכי כל השירים נכתבו על ידי פרלמוטר לקראת ובמהלך ביקורה בלונדון. ב-25 במרץ 2016 הוצא האלבום "ענבאלנס" למכירה על ידי אוריון כאשר כל ההכנסות מועברות ישירות לאגודת צער בעלי חיים בישראל.
חמדת אבות 2.