באוקטובר 2008, הוכרז שהוא ישחק בחידוש לסרט האימה "נקמה כפולה", בסרט בעל אותו השם. הכוכבות ששיחקו לצידו בסרט הן בריאנה אביגן, אודרינה פטרידג' ורומר ויליס. בכורת הסרט הייתה ב-11 בספטמבר 2009, וקיבלה ביקורות שליליות.
ב-2009, החל לשחק באופן קבוע בסדרה "90210" מבית The CW, חידוש של דרמת הנעורים משנות ה-90 "בוורלי הילס 90210". הוא שיחק בסדרה בדמותו של "ליאם קורט" ,דמותו מבוססת על דמותו של דילן מקקיי מהסדרה המקורית. הוא נער מרדן שמעורב רומנטית במהלך כל הסדרה.
במרץ 2010, הוא חתם על תפקיד בפרודיה נוספת, "Vampires Suck", שם שיחק את אדוורד סאלן, פרודיה על אדוורד קאלן (בן דמותו של רוברט פטינסון ב"דמדומים"). בכורת הסרט הייתה ב-18 באוגוסט 2010.
בשנת 2011 מאט שיחק בתפקיד ג'ייסון וובר בסרט האימה "השותפה", לצד מינקה קלי ולייטון מיסטר.
בשנת 2012 דיבב את סלד בסרט "טינקרבל וסוד הכנפיים".
בשנת 2014 החל לנטר לשחק בתפקיד ראשי בסדרה "חוצה כוכבים", סדרת מדע בדיוני. לנטר משחק שם חייזר בשם "רומן". הסדרה שודרה בערוץ The CW אך בוטלה לאחר עונה אחת.
באוקטובר 2016 יצא לאקרנים סרט המלחמה "אינדיאנפוליס", בו כיכב לצידם של ניקולס קייג', תומאס ג'יין וטום סייזמור. באותה שנה גילם את דמותו של וייט לוגאן בסדרה של NBC, "טיימלס".
בשנת 2020 גילם את ג'ייסון במיני-סדרה "להגן על ג'ייקוב" של אפל TV פלוס, ומבוססת על הרומן בעל אותו שם מאת ויליאם לאנדיי.
חיים אישיים.
ב-14 ביוני 2013 לנטר נישאה לבת זוגו אנג'לה סטייסי. השניים היו בזוגיות מאז 2009. בתם הבכורה נולדה ב-30 בדצמבר 2017.
So High
So High הוא הסינגל הרביעי והאחרון מתוך האלבום Get Lifted של הזמר ג'ון לג'נד. השיר הגיע למקום ה-53 בשיאו במצעד "שירי ההיפ הופ/R&amp;B הלוהטים" של הבילבורד בארצות הברית. לשיר בוצע רמיקס בשם "Cloud 9 Remix" ומשתתפת בו לורין היל, שגם הפיקה אותו. הרמיקס עם לורין היל היה מועמד לפרס גראמי בשנת 2006 בקטגוריית "ביצוע ה-R&amp;B הווקאלי הטוב ביותר לצמד או הרכב" בטקס פרסי גראמי ה-48.
MTV כתבו על השיר ש"יש לו מקום מיוחד בלבבותיהם של רבים", שכן רבים השמיעו אותו בחתונתם עוד טרם יציאתו.
היכל הזיכרון הממלכתי לחללי מערכות ישראל
היכל הזיכרון הממלכתי לחללי מערכות ישראל הוקם על ידי משרד הביטחון להנצחת זכרם של כל חללי מערכות ישראל בהגנה על הארץ ומחוצה לה מאז שנת 1860 ועד היום. ההיכל החליף את רחבת הטקסים המרכזית בבית הקברות הצבאי בהר הרצל, בה התקיימו עד שנת 2016 טקסי יום הזיכרון המרכזיים בהשתתפות ראשי המדינה. ההיכל נחנך רשמית ב-30 באפריל 2017 ונפתח לקהל מספר חדשים לאחר מכן.
היסטוריה.
במהלך אירועי יום הזיכרון ב-2010 הכריז שר הביטחון אהוד ברק, על הקמת היכל זיכרון לאומי בכניסה הראשית של בית הקברות הצבאי בהר הרצל בשדרות הרצל בירושלים. המיקום נבחר לאחר שנגנזה התוכנית להקמת אתר זיכרון לאומי בהר איתן שאושרה במהלך שנות ה-80 על ידי ממשלתו של ראש הממשלה מנחם בגין ונגנזה סופית ב-2007, לאחר שהוצאה נגדו תביעה משפטית בגין פגיעה בנוף וביער ירושלים על ידי הארגונים הירוקים.
ההיכל תוכנן מאבני זיכרון זהות בגודלן שבהן חקוק שם הנופל ותאריך נפילתו ובצמוד לכל אבן, נר זיכרון שיידלק ביום השנה של כל חלל. פני החללים יוקרנו מעל מקום הנצחתם. התוכנית הוכנה על ידי משרד האדריכלים קימל־אשכולות, בשיתוף עם קלוש־צ'צ'יק אדריכלים. תוכנית ההיכל הוכנה בין השאר בהשראת אנדרטת המלחמה של אוסטרליה שבקנברה. במסגרתה ייכנסו המבקרים מרחבת הכניסה של בית הקברות הצבאי הישר אל ההיכל שייחפר בהר, כשמעליו תשוחזר הטופוגרפיה המקורית בשילוב של אבן וצמחייה. המבנה תוכנן להשתלב עם השטח הטבעי של ההר ועם חזות הקברים הסמוכים אליו. עבור מבקרים שאינם מעוניינים לעבור בהיכל הזיכרון, הוקם שביל עוקף המוביל ישירות אל בית הקברות הצבאי בהר הרצל. תכנון נוסף הוא, שלצידו ימוקמו משרדי היחידה להנצחת החייל של משרד הביטחון.
באפריל 2012 אישרה הממשלה את הקמתו של היכל הזיכרון הלאומי בעלות של 40 מיליון שקלים, למרות עתירתם של ארגוני נפגעי טרור שביקשו לעכב את הקמתו בטענה שלא מוזכרים בו שמות חללי הטרור.
בתאריך 30 באפריל 2014 נערך טקס הנחת אבן הפינה במעמד נשיא המדינה שמעון פרס, ראש הממשלה בנימין נתניהו, והרמטכ"ל בני גנץ.
בחודש פברואר 2015 החלה הבנייה. ההיכל נחנך בטקס ממלכתי בתאריך ד' באייר תשע"ז - 30 באפריל 2017 בהשתתפות ראש הממשלה בנימין נתניהו, נשיא המדינה ראובן ריבלין, הרמטכ"ל גדי איזנקוט, מפכ"ל המשטרה, ראש המוסד, ראש השב"כ ובכירי מערכת הביטחון. לאחר חנוכתו נסגר שנית ונפתח לציבור באוקטובר 2017. לאחר פתיחתו של אולם הזיכרון עברו אליו טקסי יום הזיכרון המרכזיים שנערכו ברחבת הטקסים בבית הקברות הצבאי ושאר טקסי הזיכרון הצבאיים המרכזיים.
מבנה ההיכל.
מבחינה חיצונית.
אולם ההנצחה מצוי בכניסה הראשית אל בית הקברות הצבאי הלאומי. הוא מעוצב בצורת ״פעמון אור״ הבנוי לעומק של 18 מטרים, ויכול להכיל כ-400 איש במהלך הטקסים השונים המתקיימים בו. הכניסה הראשית אל המבנה נמצאת בסמוך אל משרדי היחידה להנצחת החייל של משרד הביטחון, ופתח היציאה מוביל אל חלקת חללי מלחמת יום כיפור. בסמוך אליו החניון וסככת האבלים של בית הקברות הצבאי. כלפי חוץ נראה ההיכל כצורת לפיד.
הכניסה הראשית.
הכניסה הראשית אל המבנה נמצאת סביב רחבה גדולה המיועדת לטקסי זיכרון. היא בנויה בחצי עיגול המוביל אל דלת הכניסה הראשית. צמוד אליה "נר יזכור".
האולם המרכזי.
בכניסה אל חלל האולם המרכזי ישנו קיר, עליו מוקרן סרט המתאר חיילים ההולכים אל הקרב שממנו לא חזרו. לצידו חדר זיכרון מיוחד עבור החללים שנפטרו עקב נכות לאחר שירותם הצבאי.
סביב החלל המרכזי, הבנוי בצורה מעגלית, נמצא "קיר השמות" המורכב מלבנות זיכרון אחידות, שעל כל אחת מהן נחרת שמו של חלל צה"ל. בתחתית השביל כתובות השנים מהחלל הראשון ועד ימינו. לצד הלבנה נידלק נר זיכרון באופן אוטומטי ביום השנה למותו של החלל. ישנן עמדות מידע על כל החללים במערכות ישראל.
במרכז האולם מצוי עמוד עגול וחלול המציין את "אש התמיד", ולצידו משטח מואר וקיר להנחת זרים. הם נמצאים ברחבה פנימית לעריכת אזכרות וטקסים יומיים (כגון אמירת "קדיש"). בקצה השביל העולה בצורה ספירלה, סביב עמוד אש התמיד המוביל אל היציאה, ישנה גם "עמדת קדיש" יומית לזכר חללי מערכות ישראל שנפלו באותו היום. בפתח היציאה מצויה עמדה ובה ספר זיכרונות וביקורת של המבקרים במקום.
"עמוד אש התמיד" תוכנן במקור להיות "יד זיכרון לחייל האלמוני".
האמפיתיאטרון ומבנה הגג.
מבנה הגג של האולם, יחד עם שטח רחבת הכניסה, משמשים בתור "אמפיתיאטרון פתוח" עבור טקסי יום הזיכרון, בתור במת נאומים וטקסי זיכרון.
עקיבא יוסף שלזינגר
קסוניקס (באנגלית: Xonix) הוא משחק מחשב ישראלי שהיה פופולרי בישראל ובמדינות חבר העמים בשנות ה-80 וה-90, פותח למחשבי PC על ידי דני כץ ואילן רב בשנת 1984, בזמן שירותם הצבאי בצה"ל.
קסוניקס פותח למערכת ההפעלה DOS בהשראת משחק הארקייד . המשחק היווה השראה למשחקים נוספים באותו סגנון מלבד קסוניקס, כגון AirXonix (פותח ברוסיה על ידי AxySoft), Antix (שפותח על ידי מפתח טטריס), Super Xonix והמשחק הפרסומי כח צבר.
לוח המשחק הורכב מאזור "ים" ואזור "יבשה". ב"ים" נעו מספר כדורים שנעו בצורה ליניארית (בקווים ישרים) וקפצו בחזרה בכל פעם שפגעו באזור ה"יבשה" או בכדורים אחרים. השחקן נע חופשי באזור היבשה ללא חשש, אך משנכנס ל"ים" הופיע מאחוריו שובל (פס), כאשר כל כדור הפוגע בפס זה פוסל את השחקן. כאשר השחקן היה חוצה את ה"ים" ומגיע שוב ליבשה, הפס מאחוריו וכל השטח ללא כדורים שסגר היה הופך ליבשה. אם בתוך התחום שסגר היה לפחות כדור אחד, רק הפס עצמו היה הופך ליבשה, חוצה את לוח המשחק לשני אזורים מופרדים, והכדור/ים היו נותרים כלואים בתוך התחום שנסגר.
מטרת המשחק היא לסגור אחוז (הולך ועולה עם השלבים) גבוה מספיק של "יבשה" כדי לעלות לשלב הבא - בו מספר הכדורים רב יותר והם נעים יותר במהירות.
נמל התעופה הבין-לאומי דזאודזי-פאמאנדזי
נמל התעופה הבין-לאומי דזאודזי-פאמאנדזי (בצרפתית: Aéroport de Dzaoudzi-Pamandzi) הוא נמל תעופה הממוקם בדזאודזי שבמיוט. זהו נמל תעופה היחידי של מיוט ובשנת 2010 עברו בו כ־300,000 נוסעים.
בנמל תעופה זה יכולים לנחות רק מטוסים קטנים ובינוניים (בואינג 737, איירבוס A318 ודומיהם) וכן בואינג 777 בזכות תכונותיו הייחודיות.
בשנת 2015 הסתיימה בניית מסלול ארוך יותר, המאפשר למטוסים גדולים יותר לנחות.
שדה התעופה מופעל ומנוהל על ידי SNC-Lavalin, במסגרת חוזה לטווח ארוך של 15 שנה שנחתם עם ממשלת צרפת בשנת 2011. ההיקף החוזי כולל גם את הרחבת שדה התעופה ופיתוח תשתיות כדי להתאים למטוסים גדולים יותר. טרמינל נוסעים חדש נחנך בשדה התעופה ב־2 באפריל 2013, שנבנה בעלות של כ־118 מיליון דולר. הטרמינל החדש הוא בניין דו קומתי הכולל שטח של 7,800 מ"ר. בנייתו החלה במאי 2012. הטרמינל העתיק בשטח של 1,250 מ"ר הוסב לשטח משרדים.
חברות תעופה ויעדים.
בנוסף לשימוש האזרחי, קיים שטח קטן המשמש את חיל האוויר הצרפתי.
שחיטת פרות קדושות
הוליווד בארון
In My Own Words