בורסת פלסטין נוסדה בשנת 1997 על מנת לקדם השקעות ברשות הפלסטינית באמצעות מסחר בניירות ערך. הבורסה נוסדה כחברה פרטית אך הפכה לציבורית בחודש פברואר 2010. יום המסחר הראשון בבורסת פלסטין התקיים בתאריך 18 בפברואר 1997 והייתה לבורסה הראשונה בעולם הערבי אשר אפשרה מסחר מלא בניירות ערך באמצעות מערכת מסחר אלקטרונית. המסחר נפתח במכירת 100 ממניות חברת הביטוח הערבית (ערב אינשורנס אסטבלישמנט) ב-4 דינאר ירדני (5.6 דולר) למניה, ובמכירת 10 מניות של חברת הנכסים הערבית (ערב ריאל אסטייט) ב-11 דינאר למניה.
בשנים הראשונות לאחר הקמתה זכתה הבורסה להצלחה, מספר החברות הנסחרות עלה במהירות, וב-1999 היא דורגה כבורסה בעלת התשואה הגבוהה ביותר בעולם הערבי בשנת 1999. שמדד אלקודס עלה במהלך שנה זו ב-47%. בשנה שאחר כך המשיך המדד לעלות בכ-25%. אולם פריצת האינתיפדה השנייה, הביא למשבר, מדד מדד אלקודס נפל ב-30%, והברוסה הייתה על סף סגירה.
אחר כך הפגינה בורסת פלסטין גמישות רבה ויכולת להתגבר על מכשולים פוליטיים, חברתיים וכלכליים. ואף הצליחה לשגשג כשמדד אלקודס הגיע בשנת 2005 לתשואה של 306% בנפח מסחר של 2.096 מיליארד דולר. בנוסף שוב הונפקו חברות חדשות בבורסה
מנכ"ל הבורסה מאז יוני 2008 הוא אחמד עווידה ויו"ר הדירקטוריון הוא דר' פארוק זועייטר.
ביוני 2010, נפגשו נציגי הבורסה הפלסטינית עם נציגיהבורסה לניירות ערך בתל אביב ובחנו דרכים לשיתוף פעולה.
בספטמבר 2016, נכללה הבורסה הפלסטינית לראשונה במדד בינלאומי, מדד 27 שוקי הספר frontier markets של חברת המדדים "פוטסי ראסל" (FTSE Russell), יחד עם בורסות נוספות ממזרח אירופה ואפריקה.. ההכלה במדד בינלאומי אפשרה לבורסה למשוך משקיעים בינלאומיים בעיקר קרנות השקעה עוקבות מדד.
נכון למרץ 2017 נסחרות בבורסת פלסטין 49 חברות אשר נסחרות לפי חלוקה לחמישה סקטורים: בנקאות ושירותים פיננסיים, ביטוח, השקעות, תעשייה ושירותים.
ימים ושעות המסחר.
בבורסת פלסטין מתקיים מסחר יומי בימים ראשון עד חמישי בין השעות 9:45-13:30.
לא מתקיים מסחר בימי שישי ושבת וכן בחגים רשמיים נוצריים ומוסלמיים.
שעות המסחר בבורסת שכם הן:
ניירות הערך בבורסה והמטבע הנסחר.
על אף מערכת המסחר המתקדמת, המאפשרת מסחר במכשירים פיננסיים רבים, מתקיים כיום מסחר במניות בלבד.
המסחר מתבצע ברובו בדינר הירדני, וחלקו בדולר אמריקאי.
מדד אלקודס.
מדד המניות בבורסת פלסטין נקרא מדד אלקדס (במקור: - مؤشر القدس).
המדד כולל את 15 המניות הגדולות בבורסה:
מדד אלקודס מתעדכן כל שנה בהתאם לגודל החברה, מספר ימי המסחר, ונתוני מסחר ופעילות נוספים.
אולכסנדר קוצ'ר
אולכסנדר מיקולאיוביץ' קוצ'ר (באוקראינית: Олекса́ндр Микола́йович Ку́чер; נולד ב-22 באוקטובר 1982 בקייב) הוא כדורגלן עבר אוקראיני ששיחק בעמדות המגן בקבוצת בליגת העל האוקראינית ובנבחרת אוקראינה. כיום מאמן קוצ'ר את קבוצת דניפרו-1 מהליגה האוקראינית.
קריירה.
קוצ'ר החל את קריירת הכדורגל שלו במועדון הכדורגל דינמו קייב. הוא גדל במחלקת הנוער שלה. בשנת 2000 עבר לקבוצה הבוגרת של ארסנל חרקוב. לאחר שתי עונות בארסנל עבר למטאלורג דונצק. באופן רשמי היה שחקן של מטאלורג במשך 3 שנים, אך בפועל הושאל בתקופה זו לשתי קבוצות: בננטס ירוואן הארמנית ולחרקוב האוקראינית. בשנת 2005 נמכר כרטיס השחקן שלו לקבוצת מטאליסט חרקוב. בתום עונה מוצלחת במדי מטאליסט, הציעה הנהלת קבוצת הצמרת האוקראינית שחטאר דונצק לקוצ'ר לעבור לשורותיה. מאז הוא שחקן קבוע בהרכב הקבוצה.
בעונת פתח בהרכב קבוצתו בניצחון 2-1 על ורדר ברמן בגמר גביע אופ"א.
ביוני 2017 תם חוזה של קוצ'ר עם שחטאר. שני הצדדים החליטו לא לחדש את ההסכם. קוצ'ר עזב את שחטאר ועבר לקבוצת קייסריספור מהליגה הטורקית. בשנת 2019 חזר לאוקראינה והצטרף לצוות השחקנים של קבוצת קרפטי לבוב. במרץ 2020 הודיע על פרישה ממשחק פעיל, אך בהמשך התחיל לשחק במטאל חרקוב.
נבחרת.
בנבחרת הלאומית של אוקראינה משחק קוצ'ר מאז אוגוסט 2006. משחקו הראשון במדי הנבחרת היה משחק ידידות מול . היה בסגל נבחרת אוקראינה ליורו 2012 וליורו 2016. בשני הטורנירים שותף בכל משחקי הנבחרת.
דורון שנקר
דורון שנקר (נולד ב-25 ביולי 1954) הוא מוזיקאי ישראלי העוסק בתחומי הזמר העברי למעלה מ-40 שנה כמלחין, מעבד, פסנתרן ומפיק מוזיקלי.
ביוגרפיה.
דורון שנקר נולד בחיפה וגדל בקריית שמונה. למד בתיכון המקומי ע"ש דנציגר ומאוחר יותר למד קולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב אבל עיקר עיסוקו הוא כמנצח, מעבד ופסנתרן בתחום המקהלות וחבורות הזמר בישראל. מנצח על מקהלות וחבורות זמר משנת 1988.
יוזם ומייסד עמותת מיל"ה - המרכז הישראלי למקהלות וחבורות זמר. יו"ר ומנכ"ל מיל"ה בשנים 1999–2012.
בוגר התוכנית לניהול תרבות ואמנות בפקולטה לניהול של אוניברסיטת תל אביב (להב) בשנת 2011.
בוגר קורס גישור – "גומא".
מוזיקה לסרטים בהלחנתו.
שנקר נשוי לעורת הסרטים טלי הלטר-שנקר. מתגורר במושב כפר מרדכי.
קסויס
קסויס (באנגלית: Xois , יוונית: , הייתה עיר עתיקה וגדולה במידה ניכרת שהייתה ממוקמת בערך במרכז של הדלתא של הנילוס במצרים, ומזוהה כעיר חאסות (Khaset או Sakha) ממצרים העתיקה.
היסטוריה.
קסויס ישבה על אי שנוצר על ידי זרמי הנילוס: Sebennytic ו-Phatnitic. העיר הייתה שייכת לנום "חאסת" , ומאוחר יותר הייתה בירת נום עצמאי, נום קסויס.
השושלת ה-14 כללה, על פי מנתון, 76 מלכים שחיו בקסויס. שושלת זו הקדימה את החיסקוס במהלך תקופת הביניים השנייה של מצרים העתיקה. מקומה המשוער של קסויס היה בין הביצות בדלתא של הנילוס, ויכלה להחזיק מעמד במהלך הכיבוש של הדלתא על ידי החיסקוס, או לאפשר פשרה עם הפולשים על ידי תשלום מס. השערה זו שפרעוני החיקסוס של השושלת ה-14 מלכו מקסויס, אינה נמצאת בקונצנזוס בקרב רוב החוקרים כיום שמאמינים שהשושלת ה-14 התבססה בעיר אווריס בדלתא המזרחית.
על פי כמה גאוגרפים, קסויס אמורה להיות Papremis של הרודוטוס (ii. 59, iii. 12). שמפוליון ("l'Egypte sous les Pharaons", vol. ii. עמ'. 214) זיהה את קסויס בשרידי העיר המודרנית Sakkra, שהיא גרסה ערבית נרדפת של השם הקופטי Xeos ושל השם המצרי "Skhoo" (ניבור, "מ"סעות"", vol. I. עמ'. 75). הדרך מדמיאט לממפיס עברה דרך קסויס.
הירוס גאמוס
המתקפה הכימית בח'אן שייח'ון
המתקפה הכימית בח'אן שייח'ון התרחשה ב-4 באפריל 2017 במהלך מלחמת האזרחים בסוריה: העיר ח'אן שייח'ון במחוז אידליב שבסוריה, הנשלטת על ידי ארגון המורדים הסוני תחריר א-שאם, הופצצה מהאוויר בגז רעיל, ככל הנראה סארין, וכתוצאה מכך נהרגו כ-87 בני אדם ונפצעו כ-400.
מתקפה זאת היא ככל הנראה המתקפה הכימית הקטלנית ביותר במלחמת האזרחים בסוריה מאז המתקפה הכימית בע'וטה שהתרחשה בשנת 2013. נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, שר החוץ הבריטי בוריס ג'ונסון ואחרים הטילו את האשמה על משטרו של בשאר אל-אסד ובעלת בריתו רוסיה, בעוד המשטר הסורי וממשלת רוסיה טענו שהאירוע התרחש כתוצאה מתקיפת מחסן נשק כימי של המורדים.
רקע.
השימוש בנשק כימי במלחמת האזרחים בסוריה אומת על ידי מקורות מקומיים בסוריה ובאומות המאוחדות. מתקפות קטלניות בולטות במהלך מלחמת האזרחים היו המתקפה הכימית על ע'וטה בפרברי דמשק באוגוסט 2013 והמתקפה על ח'אן אל-אסל בפרברי חלב במרץ 2013. אף על פי שאף גורם לא נטל אחריות למתקפות הכימיות, צבא סוריה של משטר הבעת' בראשות בשאר אל-אסד נחשב לחשוד העיקרי, בשל ארסנל גדול של נשק להשמדה המונית שנמצא ברשותו. משלחת של האו"ם וועדת החקירה של ה-UNRC חקרו בו זמנית את המתקפות שנחשדו ככימיות בשנת 2013. משלחת האו"ם מצאה שנעשה שימוש ודאי בגז העצבים סארין בתקיפות על העיירה ח'אן אל-אסל (19 במרץ 2013), סרקיב (29 באפריל 2013), ע'וטה (21 באוגוסט 2013), שכונת ג'ובר בדמשק (24 באוגוסט 2013) ואשרפיית סהניה (25 באוגוסט 2013). ועדת הנציבות האירופית אישרה מאוחר יותר שנעשה שימוש בסארין בהתקפות על ח'אן אל-אסל, סרקיב וע'וטה, אך לא הזכירה את שכונת ג'ובר ואשרפיית סחניה. הוועדה גם גילתה כי הסארין שנעשה בו שימוש במתקפה על חאן אל-אסל בחלב נשא את אותם "סימני ההיכר הייחודיים" של הסארין שנעשה בו שימוש במתקפה על עו'טה, וציינה כי למבצעי המתקפה הייתה גישה לכימיקלים רעילים שמקורם במלאי הצבא הסורי. תקיפות אלה גרמו לקהילה הבינלאומית להוביל לתהליך של פירוק הנשק הכימי בסוריה אשר בוצע במהלך 2014. למרות תהליך הפירוק, עשרות תקריות של שימוש בנשק כימי התרחשו גם לאחר מכן בכל רחבי סוריה, רובם על ידי כוחות משטר הבע'ת ומיעוטם על ידי ארגון המדינה האסלאמית וארגוני מורדים אחרים שלרשותם נפלו חומרים כימיים ממחסני צבא סוריה שכבשו.
באוגוסט 2016, דו"ח סודי של האו"ם האשים במפורש את הצבא הסורי של בשאר אל-אסד בשימוש בנשק כימי בתקיפות על העיירות טלמאן באפריל 2014 וסארמין במרץ 2015. מספר תקיפות כימיות אחרות דווחו או נחקרו. ב-19 במרץ 2017 פתחו המורדים במתקפה מתואמת על עמדות צבא סוריה בצפון חמה ובמזרח דמשק, והצליחו לכבוש מספר עיירות וכפרים בחמה ולהיכנס לשכונות במרכז דמשק. המתקפה שהפתיעה את צבא סוריה אילצה אותו לשנע כוחות קרקעיים במהירות בין הזירות השונות, וההתקפות האוויריות על אזורים שבשליטת המורדים גדלו בהתאם. ב-30 במרץ 2017 הפציץ מטוס של חיל האוויר הסורי את העיר אל-לטינה שבצפון מחוז חמה הנמצאת כ-15 ק"מ מח'אן שייח'ון, ולמעלה מ-70 אנשים באזור נחשפו לחומר כימי לא מזוהה והראו תסמינים של בחילה, קצף לבן, התכווצות שרירים ומיוזיס; דום לב התרחש אצל שני נפגעים ורופא אחד מת.
המתקפה.