תנועת הפאנינג נועדה לעקוב אחר אובייקט שזז אופקית מבלי להזיז את המצלמה, אלא להטותה לכיוון האובייקט. המצלמה נקבעת על זמן חשיפה ארוך באופן יחסי (זמנים מקובלים נעים בין 1/80 ל-1/5 חלקי השנייה), ונעה על ציר Z בסיבוב מתואם עם תנועת האובייקט.
לעומת זאת, בתנועת הדולי, שגם היא עוקבת אחר אובייקט זז, אך המצלמה זזה לאורך המסלול של האובייקט, בניגוד לפאנינג שרק עוקב זוויתית אחר האובייקט מנקודה קבועה.
מקור המושג פאנינג.
מקור המושג פאנינג הוא מהמילה פנורמה, מילה אשר הוצגה לראשונה על ידי רוברט בארקר בשנת 1787. באותה תקופה הפנורמה הייתה ציור רחב שאותה גילגלה מכונה לרוחב, וככה יצרה תחושה שסצנת הציור זזה.
איבונה קרוגליאק
איבונה קרוגליאק (נולדה ב-25 באוגוסט 1971) היא מלכת היופי של ישראל לשנת 1990, דוגמנית ושחקנית.
ביוגרפיה.
קרוגליאק נולדה בלטביה הסובייטית, כבת לזוג רופאים. בגיל שנתיים עלתה לישראל עם הוריה והתגוררו בבת ים ולאחר מכן בבאר שבע. הוריה התגרשו ואמה עזבה לארצות הברית. לקראת גיל 12 עברה לאמריקה אל אמה שנישאה מחדש, אך בגיל 14 שבה לישראל לחיק משפחת אביה. לקרוגיליאק, שלוש אחיות למחצה מהנישואים השניים של הוריה. קרוגליאק עשתה את שירותה הצבאי בחיל המודיעין,
בשנת 1990 בגיל 19 ובזמן שירותה הצבאי זכתה בתחרות מלכת היופי, לאחר מכן ייצגה את ישראל בתחרות מיס תבל שנערכה בארצות־הברית. בסיום שנת ההכתרה הייתה קרוגליאק דוגמנית מסלול ודוגמנית הבית של חברת הקוסמטיקה ד"ר פישר. כמו כן השתתפה בסדרת טלוויזיה" כחול עמוק", מעין עיבוד ישראלי לסדרה האמריקאית "משמר המפרץ". עבדה כאשת מכירות של חברת יגואר, לאחר מכן פתחה חברת הפקות וארגון אירועים בשם "פארטי טיים". משסגרה את החברה עבדה בהפקת פרסומות טלוויזיה בחברה הפרסום גיתם BBDD. היא בעלת תואר ראשון בתקשורת מהמסלול האקדמי המכללה למינהל.
קרוגליאק השתתפה בין השאר בפרק אחד בעונה הראשונה של הסדרה "שמש" ששודרה בערוץ 2.
בשנת 2003 התחתנה עם אורן זכאי, ובאותה שנה הקימו את חברת הפקת פרסומות לאינטרנט "איבונה קרוגליאק הפקות". בשנת 2007 נולדה בתם הבכורה, ובשנת 2012 נולד בנם.
מירי גולדפרב
מירי גולדפרב (נולדה ב-1970) היא מלכת היופי של ישראל לשנת 1991.
ביוגרפיה.
נולדה וגדלה בפתח תקווה. הייתה מתעמלת אמנותית בנבחרת ישראל עד שפרשה בגיל 18 בגלל בעיות בגב. בגיל 20, בסיום השירות הצבאי, זכתה גולדפרב בתחרות מלכת היופי לשנת 1991.
כיום עובדת גולדפרב כפקידה בקופת חולים וכאחראית מרפאת טיפת חלב בהוד השרון.
עם הרבי מלובביץ'.
לאחר זכייתה בשנת 1991, נפגשה גולדפרב עם הרבי מלובביץ' ב770 שבברוקלין. במהלך הפגישה, ביקשה מהרבי ברכה לאושר לה ולמשפחתה וכן שתתחתן במהירות. הרבי בירכה ב'בשורות טובות והצלחה רבה', ונתן לה דולר לצדקה ולברכה כנהוג אצל הרבי מזה שנים.
לאחר מכן אמר לה הרבי:
בסיום הפגישה אמר לה הרבי: "תמסרי את זה גם לחברות שלך, לסגניות ולכל המשתתפים".
הרבי נתן לה עוד דולר, ואמר: "זה בשביל כל המשתתפות".
חיים אישיים.
לאחר שנה שבה עסקה בדוגמנות הכירה את שחקן הכדורגל אלי דריקס ולאחר חצי שנה נישאו. במהלך השנים נולדו לבני הזוג שלושה ילדים.
טילט
טילט (באנגלית: Tilt) היא תנועת מצלמה על הציר האנכי (המצלמה מבלי לזוז פונה זוויתית למעלה או למטה). כדי ליצור תנועה חלקה של המצלמה, לרוב משתמשים בחצובה.
מבין כל תנועות המצלמה, תנועת הטילט היא התנועה בה משתמשים הכי פחות מפני שרוב האובייקטים המצולמים זזים אופקית ולא אנכית.
שימוש תנועת הטילט.
תנועת הטילט לרוב משמשת להצגת אובייקט מסוים (טילט מלמטה ועד למעלה של האובייקט, או ההפך).
אחד משימושי הטילט הוא הצגת דמויות ולהראות אותם מרגליהם עד לראשם.
תנועת הטילט גם משמשת להצגת אובייקטים גדולים כמו בניינים גבוהים שלא נקלטים בכל הפריים וגם משתמשת להדגשת גודל של אובייקט מסוים.
תנועת הטילט יכולה להצטרף לתנועות אחרות כגון תנועת הדולי.
הסכם השלום בין מצרים לישראל
פתרון שתי המדינות
"פתרון שתי המדינות" (באנגלית: Two-state solution) הוא מונח כולל למגוון הצעות לפתרון הסכסוך הישראלי-פלסטיני שבסופו תוקם מדינה פלסטינית לצד מדינת ישראל. המדינה הפלסטינית תעניק לתושביה אזרחות ולפליטים הפלסטינים בפזורה תעמוד הזכות להגר לשטחה. חלק מההצעות במסגרת פתרון שתי המדינות אף מכירות בזכות השיבה במסגרתם תותר אף הגירת פליטים פלסטינים לתוך תחומי מדינת ישראל. בפני ערביי ישראל תהיה האפשרות להישאר בישראל או להגר למדינה הפלסטינית החדשה ולקבל את אזרחותה. אף שהישות שמוצע להקים בטריטוריה הפלסטינית מכונה בפתרון זה "מדינה", ברוב ההצעות ישנן הגבלות משמעותיות על הריבונות שלה. כך, במדיניות ההגירה, ביכולת להחזיק צבא ולהתחמש ואף ביד החופשית שתהיה לצה"ל בשטחי ישות זו.
הצעות שונות של מדינת ישראל לפלסטינים, כפי שהוצגו ב-2000 על ידי אהוד ברק, ב-2008 על ידי אהוד אולמרט וב-2009 על ידי בנימין נתניהו כללו פתרון של שתי מדינות לשני עמים.
גישות שונות לפתרון.
חלק מהפוליטיקאיים הישראלים, ביניהם ראש ממשלת ישראל לשעבר בנימין נתניהו, טוענים כי במסגרת "פתרון שתי מדינות לשני עמים" שבה יוענקו למדינה הפלסטינית ריבונות עצמאית יהיה צורך לכפות על המדינה הפלסטינית לוותר על אספקטים מסוימים אשר אמורים להינתן לה כמדינה ריבונית אשר יאיימו על קיומה של מדינת ישראל. נתניהו טוען בין היתר שיהיה צריך להגביל את יכולתה של המדינה הפלסטינית לייבא כלי נשק. ההנהגה הפלסטינית סבורה כי במסגרת "פתרון שתי מדינות לשני עמים", אשר תסיים את הסכסוך הישראלי-פלסטיני, אין מקום להשקפות מסוג זה אשר יגבילו את הריבונות של המדינה הפלסטינית.
בעוד שאש"ף והליגה הערבית תומכים באופן רשמי בפתרון שתי המדינות, חלק מהפלגים הפלסטינים וארגוני הטרור המוסלמים דוחים כל הגעה להסכם קבע עם ישראל. כך למשל, ארגון החמאס, ארגון החזבאללה ואיראן ממשיכים לקרוא להמשך המאבק מול ישראל, המכונה לעיתים "הישות הציונית".
שתי מדינות לאום.
אפשר להבדיל בין הניסוח "שתי מדינות לשני עמים" לבין "פתרון שתי המדינות". בניסוח הראשון יש הכרה מפורשת בהגדרה העצמית של העם היהודי ובזכויותיו הלאומיות, בעוד שבניסוח השני אין מפורשת הכרה זאת והוא לא מבטיח בהכרח שישראל תישאר מדינת העם היהודי אחרי מימושו. כך למשל, יש התומכים בפתרון שתי המדינות בו תוקם מדינה פלסטינית ביהודה, שומרון ועזה ויפונו כל ההתנחלויות, אך ישראל לא תשמור על צביונה היהודי (למשל: באמצעות הסכמה ל"זכות השיבה" הפלסטינית) אלא תיהפך למדינה דו-לאומית או למדינת כל אזרחיה. פתרון שתי המדינות בנוסח זה איננו מקובל על הרוב הגדול של הציבור היהודי בישראל, ואהוד בעיקר בקרב ערביי ישראל.
גישת ירדן היא פלסטין.
ישנם ישראלים המאמינים כי "פתרון שתי מדינות לשני עמים" יושם למעשה עוד בשנת 1922 כאשר הבריטים הקימו בעבר הירדן אשר היווה 75% מן השטח אשר היה תחת המנדט הבריטי, את מה שהפך בהמשך לממלכת ירדן - מדינה בעלת אוכלוסייה ערבית מובהקת.
היסטוריה.
המנדט הבריטי.
עם ניצחון מדינות ההסכמה במלחמת העולם הראשונה והתמוטטות האימפריה העות'מאנית קיבלה בריטניה מנדט על ארץ ישראל. המנדט ניתן בוועידת סן רמו אשר כללה במנדט גם את הצהרת בלפור, והטילה על בריטניה את האחריות למימושה. על פי נוסח ההתחייבות המקורי של המנדט, אמור היה לקום בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל. בעת ההיא המנדט כלל את תחומי מדינת ישראל, עבר הירדן, הרשות הפלסטינית ורצועת עזה. כבר בתחילת המנדט הפרידו הבריטים את שטחה של עבר הירדן מהשטח המקורי שיועד למדינה היהודית, והוא הובטח למדינה הערבית העתידית. בשנת 1946 קיבלה ממלכת ירדן עצמאות על שטח זה. ביישוב היהודי היו שהתנגדו לחלוקה זו, בעיקר בקרב אנשי בית"ר, אשר מנהיגה זאב ז'בוטינסקי אף טבע את הסיסמה בשירו שמאל הירדן.
הדו"ח של ועדת פיל משנת 1937 המליץ על חלוקה נוספת של ארץ ישראל, והפעם, חלוקת השטח שנותר למדינה היהודית ממערב לירדן, לאחר החלוקה הקודמת שניתקה ממנו את עבר הירדן, לשלושה חלקים: יהודי, ערבי ותחום קטן באזור ירושלים שיישאר תחת המנדט הבריטי או תחת שליטה בינלאומית. הדו"ח אף כלל שינוי מהותי במדיניות הבריטית - ההצעה לטרנספר 225,000 ערבים משטחי ארץ ישראל המערבית וזאת בניגוד להבנות 1917 כניסוחן בהצהרת בלפור: "במפורש הובן ששום אפליה לא תעשה אשר תפגע לרעה בזכויותיהם האזרחיות או בזכויותיהם הדתיות של האזרחים הלא-יהודים אשר ישבו בארץ ישראל, או בזכויות ובסטטוס הפוליטי לו זוכים היהודים בכל ארץ אחרת". בצד היהודי היו חילוקי דעות בנוגע למסקנות הוועדה ולבסוף התקבלה הצעת החלוקה לשתי מדינות. בצד הערבי סירבו לקבל את מסקנות הוועדה ודחו את ההצעה להקים מדינה יהודית בארץ ישראל.
בשנת 1947 הוצע שוב לחלק את ארץ ישראל המערבית כחלק מתוכנית החלוקה של האו"ם. תוכנית זו הציעה לחלק את ארץ ישראל לשלושה אזורים: מדינה יהודית דמוקרטית, מדינה ערבית דמוקרטית ושליטה בינלאומית ב-1% מהשטח שכולל את ירושלים ובית לחם. ההצעה התקבלה על ידי ההנהגה הציונית אך מדינות ערב וערביי ארץ ישראל דחו אותה. בעקבות זאת פרצה מלחמת העצמאות כניסיון של התושבים הערבים להשתלט על ארץ ישראל. המלחמה הסתיימה בניצחון ישראלי והקמת מדינת ישראל.
לאחר הקמת מדינת ישראל.