ביולי 2013, קפסולת זמן רותכה לתוך חדר קטן. קפסולת הזמן הכילה חפצים שנבחרו על ידי בתו של הנשיא: אבן חול מהבית הלבן, מדליות של הצי האמריקאי וכנפי טייס של המפקד של נושאת המטוסים.
ב-3 באוקטובר 2013 הותקנו בנושאת מטוסים 4 פרופלורים מארד. כל פרופלור שקל 30 טונות והיה בקוטר 6.4 מטרים. התקנת הפרופלורים לקחה כ-10 חודשי עבודה.
ב-9 בנובמבר 2013 הנומ"ט הושקה על ידי בתו של פורד, סוזן פורד, עם בקבוק של יין נתזים אמריקאי.
נכון ל-2013, עלות הבנייה הייתה 12.8 מיליארד דולר, 22% מעל לתקציב שנקבע בשנת 2008, ובנוסף לכך 4.7 מיליארד דולר למחקר ופיתוח. בגלל בעיות התקציב ראש המבצעים הימיים, אדמירל ג'ונתן גרינרט, הזהיר מפני עיכוב של שנתיים במסירת הספינה.
אריסטובולוס מאלכסנדריה
אריסטובולוס מאלכסנדריה (ביוונית: Ἀριστόβουλος; פרח בשנים 181–124 לפנה"ס), נקרא גם אריסטובולוס הפריפטטי (ובעבר כונה בטעות אריסטובולוס מפניאס), היה פילוסוף יהודי הלניסטי מהאסכולה הפריפטטית האריסטוטלית, אולם הוא עשה שימוש גם בתפישות אפלטוניות ופיתגוראיות בניסיון למזג ולתאם בין המקרא והאמונה היהודית שבזמנו לבין תפישות הפילוסופיה היוונית הרווחות בזמנו. הוא הראשון הידוע לנו שכתב על האל חסר הגוף, והסביר את תיאורי הגוף של האל במקרא כמו זרועו הנטויה או חרון אפו, כתיאורים ציוריים בלבד.
עמדה דומה על האל היחיד ללא הגוף ידועה לנו רק אחרי יותר מ-150 שנה בכתביו של פילון האלכסנדרוני, שעסק במיזוג התפישת היהודית עם התפיסה האפלטונית.
היסטוריה.
תקופת חייו.
אריסטובולוס נזכר בספר מקבים ב' כבן למשפחת כהנים וכמקורב למלך מצרים תלמי השישי פילומטור, שמלך בשנים 180–145 לפנה"ס. מקבים ב' נפתח בשתי איגרות מיהודי ארץ ישראל אל יהודי מצרים. בראש האיגרת השנייה נכתב:
איגרת זו מופיעה ללא תאריך, אולם היא נכתבה כנראה מספר ימים לפני חידוש העבודה בבית המקדש לאחר גזירות אנטיוכוס, ביום כה בכסלו שנת 164 לפנה"ס.
מן ההקבלה בין שני האישים הנזכרים בראש האיגרת, משתמע שאריסטובולוס מילא תפקיד ייצוגי או הנהגתי בקרב יהודי מצרים, בדומה לתפקידו של יהודה המקבי בקרב יהודי ארץ ישראל.
שגיאות בזיהוי שמו ותקופתו.
בתרגום הלטיני של טיראניוס רופינוס לתולדות הכנסייה של אוסביוס מקיסריה, הוא נקרא בטעות "אריסטובולוס מפניאס", תרגום שגוי של "המעולה" (ὁ πάνυ) ביוונית. בגוף הדברים הכתוב בידי אוסביוס, מצוטטת טעות של ההיסטוריון הנוצרי בן המאה ה-3 אנטוליוס איש לאודיקיאה , שהביא מסורת לפיה אריסטובולוס היה בין שבעים החכמים שתרגמו את התורה ליוונית (תרגום השבעים) בימי תלמי השני פילדלפוס (במאה ה-3 לפנה"ס). הטעות בתרגום השם שרד, וכך נקרא אף שם הערך שבאנציקלופדיה בריטניקה "אריסטובולוס איש פניאס".
השתמרות דבריו וגרסאותיהם.
דברי אריסטובולוס במקורם לא השתמרו ואין בידינו כתבי יד ישנים שלמים ממנו, אך ציטוטי קטעים מדבריו השתמרו בספרי ההיסטוריונים הנוצריים קלמנס מאלכסנדריה ואוסביוס מקיסריה, ובהם גם תיאור פעלו ותולדותיו של אריסטובולוס לפי רישומו של ההיסטוריון הקדמון אנטוליוס איש לאודיקיאה (נקרא "זרחיה" בספרות העברית המשכילית, מת בלטקיה שבסוריה בשנת 283 לספירה). מתוך קטעים אלה ניכר תוכן דבריו של אריסטובולוס בספרו, ששמו המשוער הוא "ביאורים לתורת משה".
שני קטעים נכבדים מתוך ספר זה, עם פירושים על ספר בראשית וספר שמות השתמרו בספרו של אוסביוס "הכנה לבשורה" (החל להיכתב בשנת 313), ספר הכנה לנצרות הכולל תיאור של תולדות האנושות ובו רשומות קדומות שלא השתמרו בכל מקור אחר. דברי אריסטובולוס אלו בספר של אוסביוס כוללים את הקטעים המצוטטים בספרו של קלמנס (מת בירושלים בשנת 215), הראשון מאבות הכנסייה שטען שמחשבת הפילוסופים היוונים הגיעה מהיהודים והתורה שבידם. קטעים נוספים מדבריו שובצו בחלקים אחרים של הספר. בספר אחר של אוסביוס, תולדות הכנסייה, השתמר גם קטע קצר העוסק בזמנו של חג הפסח באביב, המצוטט מפי אנטוליוס מלאודיקיאה וכולל תיאור קצר על פועלו של אריסטובולוס והיותו מהחכמים שכתבו את תרגום השבעים.
דעותיו.
טענת מקורה היהודי של הפילוסופיה היוונית.
אריסטובולוס הוא ראשון הפילוסופים הידועים לנו, שטען כי עיקרי הפילוסופיה והמטפיזיקה היווניות נבעו ממקורות יהודיים. אריסטובולוס טען, כ-150 שנה לפני פילון האלכסנדרוני, שלא רק שהמשוררים היווניים העתיקים ביותר, הומרוס, הסיודוס, אורפאוס וכו', אלא אף הוגי הדעות היווניים המוערכים ביותר, ובמיוחד אפלטון, רכשו את רוב חוכמתם מחכמים יהודים ומכתבים עבריים עתיקים.
רושמי רשומות נוצרים שחיו כמאתיים שנים אחריו, אימצו עמדה דומה לזו, כאמור דוגמת קלמנס מאלכסנדריה, שציטט את דברי נומניוס מאפאמיאה, אשר חי מעט לפני אריסטובולוס (ב): "מהו אפלטון אם לא משה הדובר יוונית אטית"?
יישוב הפילוסופיה היוונית עם המקרא.
אריסטובולוס היה בין הפילוסופים היהודים האלכסנדרונים המוקדמים ביותר, ששמו להם למטרה ליישב ולזהות את התפישות הפילוסופיות היווניות עם הדת היהודית. חיבורו נקרא, ככל הנראה, "פרשנויות על כתבי משה". קטעים מעטים בלבד שרדו מכתביו, אך אלו ארוכים ושלמים ומספיק נותר בהם כדי להסיק על תוכן כתביו.
מדינת הגמדים (תוכנית טלוויזיה)
מדינת הגמדים היא תוכנית סאטירה ישראלית, ששודרה בערוץ כאן 11 בין ה-20 באוקטובר 2017 וה-1 במאי 2018.
התוכנית התבססה על הפורמט הבריטי הסאטירי של ITV "ניוזוידס" (Newzoids) ונערכה על ידי אבי כהן. הדמויות יוצרו באמצעות הדפסה תלת ממדית על פי קריקטורות של עציון גואל ודובבו על ידי עידו מוסרי, קובי מאור, יפית אסולין ועומר עציון. התוכנית נהגה להשתמש ב"שבירת הקיר הרביעי", כאשר דמותו של אהוד ברק שימשה כמגיש שהעביר בין הקטעים או הודיע על שינויים בשעת השידור. מאז אמצע העונה הראשונה, גם דמותה של מירי מסיקה שברה את הקיר הרביעי ושוחחה תדירות עם אהוד ברק, אבל לא השתתפה בהגשת התוכנית עצמה.
על התוכנית נמתחה ביקורת ציבורית רחבה לאור תקציבה הגבוה (400 אלף ש"ח לפרק, 12 מיליון ש"ח ל-30 פרקים), כיוון שהיא אינה מניבה נתוני רייטינג גבוהים (2.2% לאחר פיצול ערוץ 2).
פוליטיקאים רבים הוצגו בתוכנית, ביניהם: בנימין נתניהו, אביגדור ליברמן, אבי גבאי, יצחק הרצוג, איילת שקד, גלעד ארדן, מירי רגב, סתיו שפיר, דונלד טראמפ, יצחק רבין ושמעון פרס; וכן אנשי בידור ותרבות, כגון: אייל גולן, אביב גפן, פבלו רוזנברג, עמוס עוז והצמד סטטיק ובן אל תבורי.
בסוף ינואר 2018 יצאה התוכנית לחופשה של חודש וחצי "משיקולי הפקה", והיא חזרה ב-6 במרץ להמשך העונה.
בפרק 15 חוללה התוכנית סערה לאחר שנטען כי בשיר הפתיחה, המבוסס על "היי הקשיבו, הם שרים" מהמחזמר "עלובי החיים", הייתה הסתה לרצח ראש הממשלה בשל השורה "ראש ממשלה מחליפים בקלפי או אקדח".
בתחילת אפריל 2018 פורסם כי התוכנית לא תשוב לעונה שנייה עקב נתוני רייטינג נמוכים מאוד ועלות גבוהה לכל פרק. התוכנית ירדה מהמסך ב-1 במאי 2018.
ב-19 באפריל 2018 שודר ספיישל מיוחד של התוכנית לכבוד יום העצמאות ה-70 למדינת ישראל.
נסוויז'
עלית קרפ
עָלית קרפ (נולדה ב-1962) היא כותבת, עורכת ומתרגמת ישראלית. בעלת טור דעה בעיתון "הארץ" ומבקרת ספרות במוסף הספרים שלו. הייתה עורכת כתב העת לספרות "מסמרים" עם אמיר רותם.
ביוגרפיה.
עלית קרפ נולדה בקיבוץ המעפיל. אביה ממשפחה של ניצולי השואה מהונגריה שהצילה שרה שלקהאזי, חסידת אומות העולם, ואימהּ ממשפחה מסלוניקי, ממקימי נמל חיפה.
בצעירותה עברה לירושלים ולאחר מכן חזרה לקיבוץ. למדה ספרות אנגלית; במשך שנה וחצי שימשה נספחת תרבות בשגרירות ישראל בסטוקהולם, בירת שוודיה. לאחר שובה לישראל הפיקה שנים מספר את תוכנית סרטי הילדים והנוער בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה.
בתחילת שנות האלפיים הייתה עורכת לשון וחברת מערכת ב"צפון 1", מקומון של רשת שוקן בגליל המערבי, וכתבה במקומונים אחרים של רשת שוקן. שירים מפרי עטה התפרסמו בכמה גיליונות של כתב העת "הליקון".
מחזהּ של קרפ "הנסיכה עדינה מארץ קלמנטינה" היה אירוע החוצות המרכזי בפסטיבל חיפה להצגות ילדים בשנת 2002.
בשנת 2007 הצטרפה לצוות העורכים של "מסמרים", כתב עת לספרות שייסדה נועה דנציגר ב-2005 בהשראת כתב העת הבריטי "גרנטה". כתב העת יצא לאור עד שנת 2011.
קרפ שימשה מבקרת ספרים במוסף הספרים בעיתון "הארץ", והיא מנהלת את קבוצת הפייסבוק "לא סופרים - מועדון הקריאה של "הארץ". היא מתרגמת טקסטים אקדמיים, עורכת וכותבת דרך קבע מאמרי דעה. רבים ממאמריה תורגמו לאנגלית וזכו לתגובות.
בסוף 2018 יצא לאור ספרה "" בהוצאת אפיק.
בתחילת 2019 התחילה לפרסם ביקורות ספרים במוסף השבת של "מקור ראשון".
חיים אישיים.
קרפ נשואה ואם לשניים ומתגוררת בכרמיאל.
ספרים שערכה.
קרפ ערכה עשרות ספרים, בהם:
ספרים שתרגמה.
כמו כן תרגמה יצירות קצרות רבות.
סיפורים קצרים.
קרפ פרסמה סיפורים קצרים בכתב העת "מסמרים" וב"מעריב". כמה מהם תורגמו לאנגלית ולשפות אחרות ופורסמו בכתבי עת ובעיתונים בעולם. הסיפור "הנסיכה" פורסם ב"הגרדיאן" והסיפור "יקוב" פורסם בכתב העת "World Literature Today" בשם "Made Flesh".
1950 בצרפת
1950 הייתה השנה בה ציינה צרפת 963 שנות לאום.
עקום 25519