מבחינה משפטית-עסקית, איגרות החוב החברתיות מונפקות על ידי שותפות פרטית-ציבורית (Public Private Partnership=PPP) לטובת הפעלה של התערבות (לרוב הספקת שירות), מוגבלת בזמן, לצורך פתרון בעיה חברתית נתונה, הנמדדת ומתוגמלת על בסיס תוצאותיהן בצמצום הבעיה החברתית. מכאן, שאיגרות חוב חברתיות מבטיחות תשואה על בסיס הצלחה של פרויקט: אם הפרויקט מצליח, תחזיר הממשלה למשקיעים את הקרן ותשואה על הקרן בהתאם לשיעור ההצלחה הנמדדת, ותשלומים אלו והתזרים הפנוי שנוצר בגינם, ישמשו להחזר ההשקעה שביצעו משקיעי הפרויקט. ככל שתוכנית ההתערבות מוצלחת יותר, כך יגברו ההחזרים ותגדל התשואה למשקיעי הפרויקט כאשר לרוב, נקבעת תשואה מוגבלת למקרה של הצלחות גבוהות במיוחד. במידה והפרויקט לא הצליח, המשקיעים עשויים לאבד חלק או את כל השקעתם בפרויקט.
הפרויקט ומדדי ההצלחה שלו מוגדרים על ידי הממשלה או רשויותיה או בשיתוף עם הגורם הפרטי ויכולים להיות בכל תחום חברתי, ובעיקר בתחומי הרווחה, הבריאות והחינוך, כגון שיקום אסירים, קידום בעלי מוגבלויות, סיוע לנוער בסיכון, ועוד. המודל התפתח בעיקר באנגליה ובארצות הברית, והחל להתרחב גם בישראל.
על פי רוב, המודל מערב שלושה גורמים:
האם מדובר באיגרת חוב רגילה?
על אף שמן, הרי שאיגרות החוב החברתיות אינן זהות לאיגרות חוב המוכרות בשוק ההון, וזאת משום שאין ריבית ותשלומים קבועים מראש, אלא שהתשואה היא תוצאתית ואינה ידועה מראש.
בנוסף, לא מובטח למשקיעים החזר ודאי של השקעתם הראשונית, או תשואה מינימלית כלשהי. בשל מבנה השקעה זה, קיים תמריץ חזק מאוד לטייב ולייעל את הפרויקט.
בסוף הפרויקט - המוגבל בדרך כלל למספר שנים ולמספר מחזורי התערבות - מועבר הידע שנצבר לגופים הציבוריים והחברתיים. בכך משמשת איגרת החוב החברתית גם כלי לפיתוח תוכניות התערבות עתידיות עבור גופים ציבוריים ולבחינת שינויי מדיניות.
מומלץ אם כן, לשנות את שמן ל"נייר-ערך חברתי" או "יחידות השתתפות חברתיות" ובכך להבחין אותן מאיגרות החוב המוכרות בשוק ההון.
הבסיס הרעיוני למודל.
בעשורים האחרונים, ממשלות רבות בעולם משתמשות בעמותות ובגופים פרטיים כגורמי ביצוע כחלק ממדיניות לייעול השירות הציבורי. מקורות המימון לפעילותם הוא בעיקר כספי ממשלה ורשויות מקומיות וכן כספי תרומות ופילנתרופיה. ארגונים אלו - בשל קושי ארגוני או ניהולי או מגבלה רגולטורית - מצויים לרוב בקושי תקציבי ומחסור במקורות מימון על אף התרומה האדירה שלהם לקידום החברתי. במקביל, ארגונים אלו הם בעלי אפיונים דומים לאלו של עסק ונדרשים לניהול מקצועי ושיקולי מימון ותקציב קפדניים. לאור האתגרים התקציביים, פעמים רבות גופים אלו אינם מודדים את מידת ההצלחה שלהם בהובלת שינוי חברתי, וכך למעשה, לא ניתן לייעל את השירותים. בנוסף, זהו מצב בו חסרים מתווכים פיננסיים מקצועיים היודעים לשכלל את מקורות ההון ולפתח כלים פיננסיים לצד ידע מקצועי ניהולי.
המודל של אג"ח חברתיות מציע מימון חיצוני לממשלה, המשולב בידע ניהולי ובכך מגשים מטרות חברתיות לצד רווחיות.
הגורם המרכזי במודל היא הממשלה והרגולטורים הפועלים מטעמה שכן תמיכה באמצעות הסרת חסמים רגולטורים, יזמה ופיתוח תפיסה חדשנית מאפשרים קידום חברתי לצד הפקת יתרונות כלכליים למשקיעים. הממשלה לא מבצעת את הפרויקטים המוצעים בעצמה, מסיבות שונות, בין היתר משום שמדובר בתוכניות שנכשלו, או שמדובר בפרויקט ניסיוני חדש, והממשלה מעדיפה להעביר סיכון זה לגורם חיצוני ולתגמל אותו רק אם הפרויקט הצליח על פי מדדים שנקבעים מראש.
אג"ח חברתיות בעולם.
הפערים בעולם בין מדינות בהן קיים אג"ח חברתי לבין כאלה שטרם שילבו זאת, הוא עצום. המדינות העיקריות והראשונות אשר אפשרו הנפקת אג"ח חברתיות הן: קנדה, ארצות הברית, בריטניה וסקוטלנד, אירלנד, גרמניה, הודו, אוסטרליה, דרום אפריקה, מוזמביק, אוגנדה וישראל. בשנים האחרונות הצטרפו מספר מדינות אפריקה, יפן ומדינות בדרום אמריקה.
נכון לשנת 2019, קיימות בעולם כ-146 איגרות חוב חברתיות, אשר גייסו עד כה כחצי מיליארד דולר.
בבריטניה, הנושא מפותח ומוכר על ידי הממשלה, וקיימות הנחיות מדויקות והדרכה באתר ייחודי. הממשלה מקדמת יזמות בתחום האג"ח החברתיות והיא בעלת תפקיד חשוב בעיצוב התחום והתמריצים בו. הוענקו תמריצים כלכליים ומיסויים המקלים עם ארגונים חברתיים המקיימים פעילות עסקית, והוקמו מתווכים פיננסיים-חברתיים.
בארצות הברית קיימות מגוון אפשרויות השקעה שמטרתן תשואה כספית לצד השפעה חברתית. הממשלה הפדרלית מעודדת התפתחות התחום ויזמה הסדרים מיוחדים המעניקים למשקיעים תמריץ להשקיע בתחומים הסובלים מתת השקעה. המעורבות הממשלתית מאפשרת זיכויי מס, מתן היתרים, חקיקה המאפשרת למלכ"רים להנפיק אג"ח למימון פעילותן והריבית פטורה ממס וכן השקעות ישירות של הממשלה בתוכניות פדרליות המעודדות השקעות חברתיות.
באוסטרליה, קיימת מודעות גבוהה מאוד לתחום, והממשלה הקימה משרד להשקעות חברתיות המעודד מעורבות והשקעות באמצעות פרסום מדריכי פעולה, מודלים למימון, הנחיות ומצגות וכן הטבות מס ותמיכה באמצעות אינקובטורים מסייעים.
בישראל.
מדינת ישראל הייתה בין המדינות הראשונות בעולם בה התפתח תחום האג"ח החברתיות, כבר בשנת 2013, עם הקמתה של החברה לתועלת הציבור הראשונה שהציעה אג"ח חברתי, SFI - Social Finance Israel, חברה אחות לחברה הבריטית SF UK ולחברה האמריקאית SF US שהקים סר רונלד כהן, אשר הוגדר בתקשורת כאב הרוחני של ההשקעות החברתיות. המשקיעים בישראל באג"ח חברתיות הם לרוב משקיעים בעלי הון, ניסיון והכרות עם מכשירים פיננסיים ומימוניים ובעלי מודעות חברתית ורצון לתרום. נכון לשנת 2019, בישראל, האג"ח אינן מוצעות לציבור הרחב.
מדינת ישראל טרם הכריזה על מדיניות סדורה ורשמית בעניין אג"ח חברתיות, אולם משתפת פעולה בתחומים מסוימים עם גופי השקעה חברתיים כגון SFI בפרויקטים של תגבור לימודי מתמטיקה בבתי ספר תיכוניים באוכלוסייה הבדואית, צמצום סוכרת מסוג 2, צמצום נשירה מההשכלה הגבוהה בתחום המדעים, ועוד.
ביקורת על אג"ח חברתיות.
על אף המענה החדשני שנותנות איגרות החוב החברתיות, הרי שקיימות מספר ביקורות על מכשיר פיננסי חברתי זה:
כלים לעידוד הנפקת אג"ח חברתיות.
מספר דרכים מוצעות לממשלות על מנת לקדם ולעודד הנפקת אג"ח חברתיות:
דוגמאות לכל אחת מהדרכים לעיל מצויות במדינות שונות, ובמיוחד בבריטניה, ארצות הברית ואוסטרליה. בנוסף, מציעה חברת SFI להעלות את המודעות להשקעות חברתיות באמצעות הסדרת מדיניות המיסוי למשקיעים באג"ח חברתיות, רתימת מקורות הון שאינם בשימוש כגון חשבונות בנק רדומים לטובת השקעות, והקמת קרן תשלומים לאג"ח חברתיות.
פוסט-דוקטורנטית
המשבר בעולמות האינסופיים (יקום החץ)
המשבר בעולמות האינסופיים (באנגלית Crisis on Infinite Earths הופץ גם תחת השמות משבר בעולמות האינסופיים ומשבר בעולמות האינסוף) הוא אירוע הקרוסאובר השנתי של יקום החץ לעונת השידורים 2019–2020. האירוע כלל חמישה פרקים המשלבים בין סדרות היקום "סופרגירל", "באטוומן" (הסדרה החדשה ביקום), "הפלאש", "החץ" ו"אגדות המחר". הקרוסאובר התחיל ב-8, 9, ו-10 בדצמבר 2019 והסתיים בפרק כפול ב-14 בינואר 2020. גם הפרק המקביל בסדרה "ברק שחור" בשם "המשבר בעולם" הוקדש למשבר, אף על פי שלא היה חלק מהקרוסאובר באופן רשמי, והוא שודר ב-9 בדצמבר, מיד אחרי הפרק של "באטוומן". המשבר מהווה המשך לאירועי הקרוסאובר השנתי הקודם, עולמות אחרים, והוא השפיע משמעותית על הנעשה ביקום החץ. בין היתר אוליבר קווין, הגיבור הראשי של סדרת "החץ", נהרג במהלכו פעמיים, במקביל לסגירת הסדרה בתום שמונה שנות שידור. הקרוסאובר נוצר בהשראת מיני-סדרת הקומיקס של יקום DC, "המשבר בעולמות האינסופיים" משנת 1985.
רקע.
רמזים מטרימים.
האירוע המכונה "משבר 2024" עומד במרכזה של הסדרה "הפלאש", ומוזכר לעיתים בסדרות האחרות ביקום. מהעונה הראשונה היה ידוע כי המשבר יתקיים ב-25 באפריל 2024.
עולמות אחרים.
בקרוסאובר "עולמות אחרים" הופיע המוניטור וגייס את החץ הירוק.
הקדמה.
המוניטור שולח את החץ הירוק למצוא חפצים. המוניטור מחזיר לחיים את לקס לות'ור מארץ-38 (של הסדרה "סופרגירל"). בפרק שסגר את העונה החמישית של הסדרה "הפלאש" נחשף ש"משבר 2024" הוקדם לדצמבר 2019. הפלאש רואה את העתיד ולומד שהוא חייב להקריב את עצמו כדי להציל מיליארדים. החץ הירוק חוזה בארץ-2 מושמד על ידי גל אנטי חומר, ונמלט ממנו עם הסירנה השחורה. מיה סמוק, ויליאם קלייטון וקונור הוק נוסעים אחורה בזמן משנת 2040 לשנת 2019. ליילה מייקלס, אשתו של ג'ון "דיג" דיגל, נחשפת כשותפה של המוניטור, "מבשרת". נאש ולס מהסדרה "הפלאש" משחרר את האנטי מוניטור מכלאו. ברק שחור מהסדרה "ברק שחור" נלקח בזמן שבתו ג'ניפר נקרעת בין כדור הארץ שלה לאחרים.
עלילה.