לאחר הכרעת ערכאת הערעור בפסק הדין כנגד קאדי, החלה מועצת הביטחון לפרסם את הסיבות המרכזיות להכללת אדם ברשימת הסנקציות, ונציבות קבילות מיוחדת הוקמה על מנת לסייע לוועדה הרלוונטית בבחינת הבקשות להסרת שמות מרשימת הסנקציות של תומכי ארגוני הטרור.
הכרעת בית הדין האירופי לצדק:.
לאור התמצית שפרסמה מועצת הביטחון בעניינו של קאדי וכוונת הוועדה בעקבות התצהיר להקפיא בשנית את נכסיו, ניתנה לו האפשרות להגיב על כך בפני בית הדין האירופי לצדק. בית הדין ביקר את הפגיעה בחובת ההנמקה וזכות הטיעון של קאדי וקבע כי הוא מחויב לבצע ביקורת שיפוטית ביחס להחלטת מועצת הביטחון, וזאת במטרה להגן על זכויות היסוד של קאדי אשר ביניהן זכות הטיעון וזכות הגישה לנתונים הנוגעים להכללתו של אדם ברשימת בני האדם תומכי ארגוני הטרור. בית המשפט קבע שבהליכים הנוגעים להחלטה להכליל או להותיר אדם ברשימה, זכותו להגנה שיפוטית מחייבת את רשויות האיחוד המוסמכות לכך להעביר לאותו אדם הנוגע בדבר את הראיות ששימשו את הרשות כבסיס להחלטתה. זאת על מנת שאותו אדם יוכל להגן על זכויותיו וכדי לאפשר לו זכות טיעון לפני אימוץ ההחלטה, לא כפי שנעשה בפרשת קאדי.
בהחלטתו, בית הדין הדגיש את חשיבות האיזון הראוי בין קיומו של שלום עולמי וביטחון עולמי לבין ההגנה על זכויות וחירויות הפרט, שכן האיזון משקף את הערכים אותם האו"ם שואף להגשים. לבסוף, בית הדין קבע כי הכללת קאדי ברשימה התבססה על נתונים כלליים מדי, ללא בסיס ראייתי מספק בשילוב עם פגיעה בזכויות היסוד של הנאשם. לפיכך, אשרר בית הדין את ביטול הכללתו של קאדי ברשימת בני האדם תומכי ארגוני הטרור, בהתאם להכרעה בערכאת הערעור בשנת 2008.
ההשלכות.
פרשת קאדי הפכה לנושא לדיון העוסק בשאלת הביקורת השיפוטית על מוסדות הממשל הגלובלי. בעיני רבים, הכרעת בית הדין של האיחוד האירופי מהווה את התחלת תהליך ביצוע הביקורת השיפוטית מטעם בית הדין האירופי לצדק כלפי הארגון החזק ביותר במשפט הבינלאומי – מועצת הביטחון. הפרשה מדגימה את האתגר העומד בפני מועצת הביטחון לפגוע עד כמה שפחות בדמוקרטיה, פגיעה המשפיעה על חייהם של רבים. זאת על ידי שתהיה כפופה למגבלות פרוצדורליות בסיסיות של זכות טיעון, הנמקה וביקורת שיפוטית. בפרשה נקבע כי מותר להורות על פגיעה בזכות הקניין או חופש התנועה של חשודים בפעולות טרור, מכוח החלטה של מועצת הביטחון, כל עוד הוראה זו תהא כפופה לכללי ההליך הנאות. בנוסף, נקבע כי אין מניעה מלהפעיל ביקורת שיפוטית על החלטות מועצת הביטחון.
כמו כן, פרשה זו שימשה נקודת ציון חשובה בחיזוק שלטון החוק במסגרת המאבק בטרור. השפעתה התבטאה במישורים רבים, וניתן לראותה, בין היתר, במגוון החלטות מדיניות והכרעות בתי דין כמו בגישה שנקט בית הדין האירופי לזכויות אדם בנושא הסרת ארגון המוג'אהדין מרשימת ארגוני הטרור בצרפת ובגישתו של הדוח המיוחד בנושא קידום זכויות אדם וחירויות בסיסיות בעת לחימה בטרור בנושא הזכות להליך הוגן.
לקריאה נוספת.
שני, י. כהן, ע. מימרן, ט. (2013). בית הדין האירופי לצדק הכריע בערעור שהוגש על ידי בריטניה והנציבות האירופית בפרשת קאדי. טרור ודמוקרטיה, 12.
De Burca, G. (2010). The European Court of Justice and the international legal order after Kadi. Harv. Int'l LJ, 51, 1.
Posch, A. (2009). The Kadi Case: Rethinking the Relationship between EU Law and International Law. Colum. J. Eur. L. Online, 15, 1-83.
Stewart, D. (2013). Commission V. KADI. Joined Cases C-584/10 P, C-593/10 P, C-595/10 P. Court of Justice of the European Union (Grand Chamber). American Journal of International Law. Int'l L. 878, 1-4.
קישורים חיצוניים.
Kadi v. Council and Commission
החלטה 1373 של מועצת הביטחון
הפרלמנט האירופי החליט כי יש לבחון לעומק ולרוחב את מדיניות הלחימה בטרור שננקטה באירופה בעשור האחרון
בית הדין האירופי לזכויות אדם דן בחקיקה פנימית המבקשת ליישם את החלטות ועדת הסנקציות של האו"ם בדבר רישום בני אדם וארגונים המעורבים בפועלות טרור
יגואר R קופה
יגואר R קופה (באנגלית: Jaguar R-Coupe) היא מכונית קונספט בתצורת מכונית ספורט בסגנון קופה, 2 דלתות, אשר הוצגה על ידי יצרנית הרכב המהודר יגואר הבריטית בשנת 2001.
דגם ה"יגואר R קופה" הוצג לראשונה בתערוכה הבינלאומית למכוניות בפרנקפורט (International Motor Show Germany) בשנת 2001.
קאדורה
אל-עמרי
אל-זיתונה
יגואר B99
יגואר B99 (באנגלית: Jaguar B99) היא מכונית קונספט בתצורת מכונית סלון, בעלת הנעה היברידית, 4 דלתות, אשר הוצגה על ידי יצרנית הרכב המהודר יגואר הבריטית בשנת 2011.
דגמי "יגואר B99" הוצגו לראשונה בתערוכת המכוניות הבינלאומית בז'נבה (Geneva Motor Show) בשנת 2011.
יוצרו 4 יחידות.
קרל פיליפ, נסיך שוודיה
ואדי אל חנין
דלקת מעי מקלוסטרידיואידס דיפיצילה
דַּלֶּקֶת מְעִי מִקְּלוֹסְטְרִידְיוֹאִידֶס דִיפִיצִילֶה היא מחלה זיהומית הפוגעת במעי הגס אשר נגרמת מהחיידק "Clostridioides difficile". המחלה נרכשת לרוב לאחר טיפול אנטיביוטי אשר מביא לשינוי באוכלוסיית החיידקים המאכלסת באופן טבעי את המעי הגס, ועל כן היא נפוצה בבתי חולים ובמוסדות סיעודיים. החיידק המשגשג לאחר הטיפול האנטיביוטי מפריש רעלנים, ואלה גורמים לדלקת במעי הגס, שמתבטאת בשלשולים, מימיים לרוב, חום וכאב בטן, אך עלולה גם להסתבך עד כדי הופעת קרום מדומה או התרחבות ניכרת של המעי הגס כביטוי של דלקת דוהרת. הטיפול מתבסס על הפסקת הטיפול האנטיביוטי שניתן טרם הופעת המחלה ועל מתן אנטיביוטיקה הממוקדת לטיפול בזיהום.
בספרות הרפואית ניתן למצוא שמות נוספים לתיאור המחלה: זיהום בקלוסטרידיואידס דיפיצילה ("Clostridioides difficile" infection, ובראשי תיבות CDI) ושלשול הנקשר בקלוסטרידיואידס דיפיצילה ("Clostridioides difficile" associated diarrhea, ובראשי תיבות CDAD), המתארים את הקשר האטיולוגי לחיידק, וכן דלקת מעי של קרום מדומה (Pseudomembranous colitis) המתאר תמונה קלינית פתולוגית אשר קלוסטרידיואידס דיפיצילה הוא המחולל העיקרי שלה.
אפידמיולוגיה.
בעוד שתיאורים ראשונים של דלקת מעי עם קרום מדומה הופיעו בספרות הרפואית החל משנת 1893, והחיידק "Clostridioides difficile" זוהה לראשונה ב-1935, הקשר בין השניים הוכח רק בשנות ה-70 של המאה ה-20. השימוש ההולך וגובר באנטיביוטיקה במחצית השנייה של המאה ה-20 הביא לעלייה בשכיחות של שלשולים ודלקת מעי עם קרום מדומה, ובעשור הראשון של המאה ה-21 חלה עלייה משמעותית בהיארעות של דלקת מעי מקלוסטרידיואידס דיפיצילה, עם התפרצויות באמריקה הצפונית ובאירופה, כתוצאה מהתפתחות של זן אלים יותר של החיידק.
בשנת 2011 נאמד שיעור היארעות מקרי הזיהום בקלוסטרידיואידס דיפיצילה בארצות הברית ב-147.2 ל-100,000 איש, עם תחלואה הנאמדת ב-453,000 מקרים בשנה זו. פילוח לפי גיל, מין וגזע הראה היארעות גבוהה פי 8.7 בקרב מבוגרים מעל גיל 65, פי 1.3 בנשים ופי 1.7 בלבנים, והתמותה שיוחסה לזיהום נאמדה בכ-15,000 מקרי תמותה. בישראל, דו"ח של היחידה למניעת זיהומים במשרד הבריאות טען כי בשנת 2011 נדבקו בחיידק 2,120 מאושפזים, שיעור של 43.9 זיהומים לכל מאה אלף ימי אשפוז.
אטיולוגיה.
החיידק.
"Clostridioides difficile" הוא מתג גראם-חיובי אל-אווירני אובליגטורי יוצר נבגים, הנפוץ בטבע, בפרט בקרקע, וגם במקורות מים, בבעלי חיים ובסביבת בתי חולים ומוסדות רפואיים. כ-3% מהאוכלוסייה הבוגרת נושאים את החיידק באופן שאינו גורם למחלה, ובקרב ילדים שיעור הנשאות מגיע ל-66%. כאשר החיידק משגשג במעי הגס הוא מייצר רעלנים הגורמים לנזק לאפיתל הרירית במעי ומשרים תגובה דלקתית. בעשור הראשון של המאה ה-21 התגלה זן אלים יותר, עמיד לפלואורוקינולונים, המפריש במידה רבה יותר את הרעלנים של החיידק. זן זה נקרא NAP1/BI/027 על בסיס שיטות אפיון מולקולריות שונות.
גורמי סיכון.
טיפול אנטיביוטי הוא גורם הסיכון הנקשר ביותר לזיהום בקלוסטרידיואידס דיפיצילה, וזיהום בקלוסטרידיואידס דיפיצילה הוא הסיבה השכיחה ביותר – כ-20% מהמקרים – לשלשול הקשור בטיפול אנטיביוטי. סוגי האנטיביוטיקה הראשונים שנקשרו בזיהום זה היו קלינדמיצין אמפיצילין וקבוצת הצפלוספורינים. בהמשך גם נמצא קשר לטיפול בפלואורוקינולונים. סוגי אנטיביוטיקה המכילים מעכבי בטא לקטמאז נמצאו בסיכון נמוך משמעותית. יחד עם זאת, כל סוגי האנטביוטיקה נמצאו קשורים בהתפתחות זיהום בקלוסטרידיואידס דיפיצילה, לרבות מטרונידזול וואנקומיצין, שמשמשות לטיפול בזיהום זה. ישנם תיאורי מקרה נדירים של זיהום בחיידק מבלי שימוש קודם באנטיביוטיקה.
כאמור, גיל מבוגר הוא גורם סיכון להתפתחות דלקת מעי מקלוסטרידיואידס דיפיצילה, עם סיכון של למעלה מפי 8 בקרב מבוגרים מעל גיל 65. גיל מבוגר אינו רק גורם סיכון להיארעות גבוהה יותר, אלא גם לחומרה קשה יותר של דלקת. הסיבות לסיכון המוגבר אינן ברורות לאשורן, אך ייתכן כי התחלואה הנלווית המוגברת, וכפועל יוצא אשפוזים חוזרים, בקרב קשישים והיחלשותה של מערכת החיסון בגיל המבוגר ממלאים בכך תפקיד.