בתחילת מלחמת העצמאות הצליחו הערבים להחדיר מספר פעמים מכוניות תופת לשטח היהודי שגרמו להרוגים ופצועים רבים. מורל היהודים ירד.
בפברואר 1948 הגיעה ידיעה שהערבים מכינים מכונית תופת גדולה באחד המוסכים בעיר התחתית בחיפה. איש המחלקה יצחק שושן חדר לצד הערבי והצליח לאתר את המכונית במוסך "אבו שעם". על היחידה הוטל לפוצץ את המכונית במוסך בטרם יצליחו הערבים לבצע את זממם. מכונית גנובה ובה 300 ק"ג חומר נפץ הוכנה בחצר הטכניון. דני אגמון ביחד עם יוחאי בן נון הכינו את מערכת ההשהיה. ב-22 בפברואר 1948 הצליחו שני אנשי היחידה הערבית להכניס את מכונית התופת למוסך הערבי, להחנות אותה ליד מכונית התופת הערבית ולהסתלק. בהתפוצצות נהרגו 30 ערבים ו-70 נפצעו.
אגמון הצליח להחדיר מסתערבים מהמחלקה ללבנון ולסוריה כפליטים פלסטינים בתוך זרם הפליטים מפלשתינה. יחידה זו עזרה בפעולת הפיגוע בספינה "איגריס" (ספינת הטיולים של היטלר) בנמל ביירות (מבצע דוד).
ב-אפריל 1948 העביר אגמון את הפיקוד על המחלקה לשמריה גוטמן והוא עבר לתפקיד קצין המודיעין של חטיבת הראל עד סוף המלחמה. ב-1953 מונה (במילואים) לתפקיד קצין מודיעין של עוצבת געש ובתפקיד זה שימש במלחמת סיני, מלחמת ששת הימים ומלחמת יום הכיפורים. במלחמה זו קיבל ידיעה שבנו נעדר בחזית סיני אך הוא סירב לבקשת רפאל איתן לעזוב את המערכה.
ב-1957 עבר לקיבוץ חפציבה. בשנת 1964 מונה למזכיר הקיבוץ. החל משנת 1969 שימש ארבע שנים כעוזרו של יגאל אלון ופעל בתכנון וביצוע תוכנית אלון.
ב-1978 גויס לחמש שנות שירות קבע לצד הרמטכ"ל רפאל איתן ושימש כראש מחלקת תו"ל (תורת הלחימה) בחטיבת המחקר באמ"ן. בסיומן חזר לשירות מילואים עד לפרישתו מצה"ל בגיל 75 בדרגת אלוף-משנה.
דני אגמון נפטר בקיבוצו ונטמן בבית העלמין חפציבה בבית אלפא.
זרבובית
זרבובית היא פיה של כלי מזיגה. בין כלי המזיגה היכולים להכיל זרבובית נמצאים: קומקום, כד, קנקן ועוד.
בשפה העברית המודרנית, משמש המונח בהשאלה גם לכינוי לחלק הפנים הקדמי של בעל חיים, הכולל את חרטומו, וזאת בשל האף הצר והארוך של בעל החיים.
המילה.
מקורה של המילה בעברית משנאית: (ויקרא רבה, ה), כאשר משמעות המונח היא צינור למזיגת נוזל, בדומה למרזב הבית - אשר מקורו באותו שורש: "זרב"; הוראת השורש היא זרימה, נזילה ושטיפה.
בתרבות.
בתרבות הישראלית זכה המונח לפופולריות בשל המערכון שכתב דן אלמגור עבור שלישיית "הגשש החיוור" - הצ'ופצ'יק של הקומקום במסגרת המערכון "הכה את המומחה" - שהיווה פרודיה על תוכניות הרדיו, בהן נהגו להציג קטעים של שאלות למומחים, ראיונות וכתבים. בין קטעי המערכון שזכו לפרסום רב והפכו השראה למטבעות לשון בעברית, היה הקטע בו נשאל "מומחה ללשון" כיצד נקרא "הצ'ופצ'יק של הקומקום, זה שמשפיך את התה" והתשובה שקיבל הייתה "זרבובית".
באמנות.
לאורך ההיסטוריה ניתן לראות שימושים אמנותיים בזרבוביות של כלים. בחפירות ארכאולוגיות התגלו כלים בני אלפי שנים בהם פוסלה הזרבובית של הכלי, כשהיא לרוב מתארת זרבובית בעל חיים. פיסול זה נעשה הן מטעמי אמנות והן מטעמי דת.
בלקווד (ברידג')
בלקווד (באנגלית: Blackwood) היא קונבנציה נפוצה בברידג' הבוחנת את האפשרות להכרזת חוזה של סלאם באמצעות בירור האלופים ובמקרים מסוימים גם המלכים שיש לזוג. בווריאציה מסוימת שלה מבררים גם האם הם מחזיקים גם את המלכה בסדרת השליט.
הקונבנציה פותחה על ידי השחקן האמריקאי איזלי בלקווד האב (1903–1992). בזמן פיתוחה של הקונבנציה על ידי בלקווד הוא ציין, שהמטרה העיקרית של הקונבנציה אינה הכרזת סלאם, אלא דווקא הימנעות מהכרזת סלאם במצבים בהם הכרזה כזו אינה נכונה.
הקונבנציה מבוססת על הכרזה מלאכותית של 4NT, שהיא שאלה על מספר האלופים שבידי השותף. על פי תשובת השותף יודע השחקן שהשתמש בקונבנציה האם מספר האלופים שבידי השותפים מעניק סיכוי טוב לביצוע סלאם ובהתאם לכך מכריז סלאם או מסתפק בהכרזת משחק מלא. השימוש בקונבנציה הוא רק לאחר שבמהלך ההכרזה הוסכם על סדרה שתהיה סדרת השליט.
בלקווד סטנדרטי.
לאחר שנמצאה התאמה בסדרה והכוונה היא לשחק חוזה בשליט באותה סדרה, הכרזת 4NT שואלת על מספר קלפי האלוף שמחזיק השותף. השחקן השואל את שותפו על מספר קלפי האלוף שברשותו הוא זה שמקבל את ההחלטה באיזה חוזה לשחק. בדרך כלל החוזה שנבחר הוא אחד מהחוזים הבאים בסדרה שנבחרה כשליט: חוזה בגובה 5 כאשר שני אלופים בידי היריבים, סלאם קטן בגובה 6 כאשר חסר לשואל ושותפו אלוף אחד וסלאם גדול בגובה 7 בחלק מהמקרים בהם כל קלפי האלוף ביד השואל וביד שותפו.
התשובות של השותף שאלה הן:
חשוב לציין שכאשר לא נבחרה סדרת שליט הכרזת 4NT אינה שאלה על אלופים. במקרה כזה ההכרזה היא בדרך כלל הכרזה שמטרתה לברר את מספר הנקודות של השותף על מנת להחליט על גובה החוזה ללא שליט.
לאחר תשובת השותף על הכרזת 4NT השואלת על מספר קלפי האלופים ניתן להמשיך ולשאול באופן דומה על מלכים באמצעות הכרזת 5NT. במקרים רבים נשאלת שאלה זו כאשר בוחנים אפשרות לשחק בחוזה של סלאם גדול.
התשובות להכרזת 5NT
דוגמה.
מהלך ההכרזה:
Roman Key Card Blackwood.
Roman Key Card Blackwood (RKCB) היא גרסה של בלקווד שפותחה על ידי שחקנים שהתגוררו ברומא ולכן היא נקראת רומאית. בגרסה זו של הקונבנציה ההכרזה הלא-טבעית 4NT מבררת כמה קלפים מתוך חמישה קלפי מפתח מחזיק השותף.
ארבעה קלפי מפתח הם האלופים, כמו בבלקווד הסטנדרטי. קלף המפתח החמישי הוא המלך בסדרת השליט שנבחרה.
נכון לשנת 2011, מרבית השחקנים המומחים מעדיפים להשתמש ב-RKCB במקום בבלקווד הסטנדרטי, משום שהיא מאפשרת קבלת מידע מדויק יותר על הקלפים המשמעותיים שביד השותף.
התשובות על הכרזת ה-4NT ב-RKCB הן:
שאלות לבירור מספר או זהות קלפי מלכים.
לאחר תשובת השותף לשאלה על קלפי מפתח ניתן להמשיך ולשאול גם על מלכים באמצעות הכרזת 5NT בדומה להכרזה בבלקווד סטנדרטי.
בדרך כלל נשאלת השאלה על המלכים כאשר על פי התשובה לשאלה על קלפי המפתח, ייתכן כי ניתן לשחק בחוזה בגובה 7 (סלאם גדול) ובירור מספר המלכים עשוי לסייע בקבלת ההחלטה.
התשובות לשאלה 5NT מראות את מספר קלפי המלך ביד השותף בדומה לתשובות בהכרזת בלקווד סטנדרטי, למעט הבדל משמעותי אחד: אין התייחסות למלך בסדרת השליט, המהווה את אחד מקלפי המפתח.
שאלה על המלכה בסדרת השליט.
אפשרות נוספת לקבלת מידע לצורך בחינת האפשרות של הכרזת סלאם גדול היא בירור השאלה: האם ה-Q בסדרה שנבחרה כשליט נמצאת ביד השותף?
אם התשובה לשאלה 4NT הייתה 5 או התשובה כבר ידועה לכן חלק זה של הקונבנציה מתייחס רק לתשובות ו-5 לשאלה על קלפי המפתח.
לאחר הכרזת הכרזת 5 היא הכרזה מלאכותית השואלת את השותף האם ה-Q בסדרת השליט ברשותו. במקרה שהתשובה שלילית השותף מכריז את ההכרזה הנמוכה ביותר האפשרית למעט הכרזה בסדרת השליט. כך למשל אם נבחרה סדרת ה- כשליט, תשובה של 5 על הכרזת 5 פירושה שה-Q אינה ביד השותף. הכרזה הנמוכה ביותר האפשרית, עם דילוג על ההכרזה השוללת את החזקת ה-Q בשליט, פירושה שה-Q שליט בידי המכריז.
באופן דומה הכרזת 5 לאחר תשובה של 5 לשאלה על קלפי המפתח. במקרה שהתשובה שלילית השותף מכריז את ההכרזה הנמוכה ביותר האפשרית למעט הכרזה בסדרת השליט.
כאשר המשיב לשאלה מחזיק במלכה שליט הוא יכריז בגובה 6 את הסדרה הנמוכה ביותר בה יש לו K.
דוגמה.
מהלך ההכרזה:
גרבר.
גרבר היא קונבנציה בברידג' הקרויה על שמו של שחקן הברידג' האמריקאי ג'ון גרבר (1906–1981). היא באה לענות על המצבים בהם לא נמצאה התאמה בסדרה ויש צורך לברר את מספר האלופים והמלכים שבידי השותף על מנת לקבל החלטה האם להכריז ברמה של משחק מלא, סלאם קטן (לביצועו נדרשות 12 לקיחות) או סלאם גדול (לביצועו נדרשות 13 לקיחות). ברוב המקרים בהם משתמשים בקונבנציה זו החוזה הוא ללא שליט.
קונבנציה זו דומה מאוד לקונבנציית בלקווד סטנדרטית. בגלל שלא נמצאה התאמה בסדרה כלשהי יש להכרזת 4NT משמעות אחרת ולכן לא ניתן לעשות בה שימוש לשאלה על מספר האלופים. במקום זאת משתמשים בהכרזה לא טבעית של 4 על מנת לברר את מספר קלפי האלוף שביד השותף. תשובות השותף הן בסדר דומה לתשובות השותף העונה להכרזת 4NT בבלקווד הסטנדרטי: ככל שההכרזה גבוהה יותר מספר קלפי האלוף גבוה יותר (למעט 4 אלופים).
לאחר תשובת השותף ניתן להמשיך ולשאול גם על מלכים. גם במקרה זה אופן ההכרזה דומה לבלקווד סטנדרטי למעט החלפת ההכרזה הלא טבעית של 5NT בהכרזה לא טבעית של 5.
התשובות של השותף להכרזת 4 הן:
להכרזת 5 משיבים:
Exclusion.
Exclusion היא הרחבה לקונבנציה של RKCB. את ההרחבה הזו פיתח רוברט גולדמן (; 10 בנובמבר 1913 - 15 במאי 1999) במאמר שכתב במאי 1981, בעיתון: The Bridge World.
בהרחבה זו משתמשים בעיקר שחקנים מומחים ברמה גבוהה. במקרים של חלוקה מיוחדת, מוחלפת השאלה 4NT בהכרזה של סדרה בגובה 5. יוצאת מן הכלל היא סדרת ה-, שכאשר יש בה חוסר מכריזים 4.
המשמעות היא שאלה על ארבעה קלפי מפתח במקום חמישה. הקלף שאינו נכלל בארבעת הקלפים (באנגלית: Excluded ומכאן שם הרחבה זו ל-RKCB) הוא האלוף בסדרה שהוכרזה. כך למשל, אם הוסכם שסדרת השליט היא הכרזת 5 במקום הכרזת 4NT היא שאלה על מספר קלפי המפתח מבין שלושת קלפי ה-A בסדרות: , ו- ו-K.
השימוש בהרחבה זו נעשה במקרים בהם אין משמעות לאלוף בסדרה זו, כלומר: במצב של חוסר קלפים בסדרה זו בידו של השואל.
התשובות להכרזת ה-Exclusion הן בסדר עולה לפי מספר קלפי המפתח מההכרזה העוקבת להכרזת ה-Exclusion. קיימות שתי שיטות תשובה לשאלה על קלפי המפתח. בדוגמה שבה הכרזת ה-Exclusion היא 5 התשובות להכרזה הן:
Blackwood לאחר התערבות היריבים.