בתחום הפיתוח הכלכלי המשרד פועל לחיזוק התעסוקה והיזמות ומקים כ־45 מתחמי עבודה משותפים בשם "קליקה", בהיקף של 90 מיליון ש"ח, המחזקים את התעסוקה ואת היזמות בפריפריה החברתית והגאוגרפית. במקביל המשרד מעניק ליזמים בפריפריה קורסי יזמות עסקית ומחזק כ־800 עסקים קטנים, בינוניים וחברות בפריפריה. בנוסף, במטרה לחזק את הרשויות המקומיות בנגב, בגליל ובפריפריה החברתית, המשרד מתקצב במיליוני ש"ח מיזמים כלכליים ברשויות, מסייע להן בהתרת חסמים תקציביים בהיקף של 75 מיליון ש"ח ומשקיע בפרויקטים המניבים לרשויות המקומיות הכנסות ומיטיבים עם התושבים ובמקביל, המשרד פועל להפיכת ערים ורשויות בפריפריה לערים חכמות. כמו כן, במטרה לחזק את הכלכלה המקומית בנגב ובגליל המשרד לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל מקדם את מיזם "ביז בנגב" ו"ביז בגליל", זירות מסחר ממוחשבת לעסקים המאפשרות לבעלי עסקים להיחשף ללקוחות חדשים, לייצר שיתופי פעולה, לחסוך עלויות להשתתף במכרזים ולשלוח הצעות מחיר, הרחבת ההזדמנויות העסקיות לארגונים גדולים, חברות, מוסדות ועסקים קטנים ובינוניים.
קליקה - מתחמי העבודה המשותפים של המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל
קליקה היא רשת מתחמי עבודה משותפים שהוקמה על ידי המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל במטרה לחזק את היזמות ואת התעסוקה בפריפריה הגאוגרפית והחברתית. במסגרת זו מוקמים כ-45 מתחמי עבודה משותפים בכל רחבי הארץ אשר מעניקים ליזמים, מעבר לעלויות מופחתות, שירותים מקדמים כגון מטורינג, חדרי ישיבות המצוידים במערכות תקשורת מתקדמות המאפשרות שיחות וידאו ויצירת קשר עם מתחמי עבודה משותפים נוספים וזאת, לצד מנטורינג, הרצאות מקצועיות בנושא קידום עסקים, פיתוח כלכלי ועסקי, מיסוי לעסקים קטנים, שיווק באינטרנט ועוד. עלות השכרת עמדה פתוחה עולה לכל היותר 500 ₪ ועלות עמדה במשרד עולה לכל היותר 1,300 ₪. עד כה הוקמו מתחמי עבודה משותפים ברהט, בערבה תיכונה, בירוחם, בטירת כרמל, בלוד, בבית ים, באיתמר בחצור הגלילית בצומת וואסט, בצפת, במגדל תפן, ברמת הנגב, בחבל אילות, בכפר קאסם, ברמלה מטה בנימין ובחריש והמשרד ממשיך להקים מתחמי עבודה נוספים.
בתחום הפנאי והקהילה המשרד הקים ומפעיל בפריפריה החברתית והגאוגרפית למעלה מ-70 מרכזי צעירים המעניקים מעטפת כוללת בתחום התרבות והפנאי, פיתוח קריירה ועוד. בנוסף המשרד מקדם את פרויקט "תור הזהב" להכשרת מנהיגות מקומית ולהעצמת כ־180,000 תושבים בגיל השלישי תוך שילובם בקהילה ופועל לעידוד תרבות בפריפריה. כמו כן, המשרד פועל לחיזוק משמעותי של עוטף עזה ושדרות בתחום ההתיישבות ופועל לחיזוק התרבות ולתקצוב הפוגות למען תושבי העוטף בזמן לחימה, ופועל לחיזוק הרפואה והמחקר הרפואי בגליל.
במקביל לשיפוץ מוסדות ציבור בפריפריה המשרד פועל להקמת מאות מתקנים לשעות הפנאי למען הילדים וההורים בפריפריה. במסגרת מהלך נרחב זה מוקמים בימים אלה כ-200 גני משחקים מתקדמים, כ-140 גני משחקים מוזיקליים, כ-150 מגרשים משולבים (מיני פיץ') המיועדים למשחק כדורגל, כדורסל וכדורעף, רשת של כ־50 משחקיות מסובסדות בשם "הַמִּשְׁחֲקֶיהָ" ופארקים ומרכזים מדעיים בהיקף של למעלה מ-100 מיליון ₪ וזאת, במטרה לאפשר לתושבים ליהנות מפעילות פנאי ממש ליד הבית.
בתחום החינוך הבלתי פורמלי המשרד מעודד מצוינות באמצעות תוכניות המעניקות מסגרות חינוכיות לילדים לאחר שעות בית הספר ובתוך כך מעניק לכ-5,000 לילדים ולבני נוער חוגים מסובסדים ברמה אקדמית באמצעות אופק מרכזי מצוינות שהוקמו על ידי המשרד, בנגב ובגליל. זאת, לצד מימון מלא של חוגי ספורט ומחשוב במסגרת זו בשנה האחרונה כ-18,000 ילדים וכ־150 קבוצות ספורט נהנו מחוגים ללא עלות. כמו כן, המשרד מעניק לימודים דיגיטליים לבני נוער והכנה לבגרויות חינם לכ-140,000 תלמידים. במטרה למנוע נשירת תלמידים ממסגרות חינוכיות המשרד יזם פרויקט חונכות ומניעת נשירה ממסגרות חינוכיות בשם "צומחים יחד" הפועל בלמעלה מ-50 רשויות ומעניק חונכות קבוצתית, רגשית ואישית לכ-18,000 תלמידים. בנוסף, המשרד סבסד בשנים האחרונות קייטנות לכ-130,000 ילדים בכ-80 רשויות וזאת מעבר להנחה הניתנת על ידי משרד הפנים.
רשויות סטטוטוריות הכפופות לשר לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל.
"הרשות לפיתוח הנגב" ו"הרשות לפיתוח הגליל" משמשות כזרוע המבצעת של המשרד לפיתוח הנגב והגליל ומיישמות את מדיניות המשרד בפועל. "ועדת השרים לפיתוח הנגב והגליל"' בראשות השר לפיתוח הנגב והגליל, משמשת ככלי לקבלת החלטות רוחביות והעברת תקציבים לפעולות פיתוח בנגב ובגליל תוך תיאום מול משרדי הממשלה וגופים חוץ-ממשלתיים.
חיזוק הרפואה בנגב ובגליל.
המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל פועל באופן מתמיד לצמצום הפערים וחיזוק מערך הרפואה בדגש על טיפוח ההון האנושי והכשרת הדור הבא של מנהלי המחלקות בבתי החולים בגליל, ומקדם תוכניות מצוינות החל מתלמידי תיכון, סטודנטים לרפואה, סטז'רים, מתמחים ואפילו תוכניות שנועדו לעלות רופאים לארץ שיבואו להתיישב בגליל.
בשנים האחרונות המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל גיבש תוכנית כוללת לחיזוק הרפואה בגליל ובמסגרתה הוביל את המהלך הקמת הפקולטה לרפואה בצפת וממשיך לפעול להרחבת שעריה. זאת, במקביל למתן מלגות לסטודנטים לרפואה ולסטאז'רים בגליל, המקדמים מיזמים בקהילה בה הם חיים במסגרת תוכנית "בוחרים גליל".
חיזוק הרפואה בגליל
המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל מחזק את ההון האנושי בתחום הרפואה החל מתלמידי תיכון, סטודנטים לרפואה, סטאז'ארים בין היתר באמצעות הגעת רופאים מצטיינים לבתי החולים בגליל, מתן מלגות לסטודנטים בפקולטה לרפואה בצפת, הכשרת דור העתיד של מנהלי המחלקות בבתי החולים בגליל.
חיזוק הרפואה בנגב
שרי המשרד לפיתוח הנגב והגליל.
סגני השר
שמעון פרס היה השר הראשון לכהן בתפקיד, החל מהקמתו של המשרד ב-10 בינואר 2005 ועד להיבחרו לנשיאות המדינה ב-13 ביוני 2007. פרס הכיר בחשיבותו הרבה של המשרד וראה בו כממשיך את מורשתו של דוד בן-גוריון. הוא טען כי "על ממשלת ישראל מוטלת החובה לחזק ולפתח את הנגב, ולדאוג כי כל תושביו יזכו לתעסוקה, חינוך ואיכות חיים ברמה גבוהה, כמו תושבי מרכז הארץ. הדבר יביא לשינוי חיוני ומהותי ליישובי הנגב, בהתאם למורשתו של רבי ומורי, דוד בן-גוריון". עם סיום כהונתו כשר לפיתוח הנגב והגליל ציין פרס כי "בשנתיים לקיומו של המשרד ברור לכל, שבלי נגב וגליל חזקים - אין עתיד למדינת ישראל".
לאחר פרס, החליפו בתפקיד יעקב אדרי. אדרי נכנס לתפקיד ב-4 ביולי 2007 במקביל לכהונתו כשר לקליטת עלייה.
עם הקמת הממשלה ה-32, סילבן שלום מונה למשנה לרה"מ וגם לשר לפיתוח הנגב והגליל, כאשר מתחתיו מכהן סגן השר איוב קרא. למשרד הוקצו כתקציב כ-160 מיליון ש"ח.
חמיד קרזאי
חאמד כרזי
דוקטרינת אולבריכט
דוקטרינת אולבריכט נוסחה על ידי מנהיג גרמניה המזרחית ולטר אולבריכט. לפי דוקטרינה זו, כדי שיתפתחו יחסים דיפלומטיים מלאים ותקינים בין שתי הגרמניות, על כל אחת מהן להכיר בעצמאותה המלאה של השנייה. הדוקטרינה באה בין השאר על רקע דוקטרינת הלשטיין שלא הכירה בזכות הקיום של גרמניה המזרחית וניסתה לבודד אותה בזירה הבינלאומית.
דוקטרינת אולבריכט קיבלה תמיכה רבה ממדינות הגוש הקומוניסטי שהסכימו לא לנרמל את היחסים עם גרמניה המערבית עד שזו תכיר באופן מלא בעצמאותה וריבונותה של גרמניה המזרחית. בסוף שנות ה-60 ותחילת שנות ה-70 במסגרת הדטאנט והאוסטפוליטיק השתפרו היחסים בין שתי הגרמניות וב-1972 נחתם ההסכם הבסיסי ביניהן לפיו בין השאר כל אחת מכירה בריבונותה המלאה של האחרת ומקנה לכל אחת מהן מושב מלא באו"ם.
מועצת המדינה
תכנית ארסמוס
כפר גלים
כפר גלים הוא כפר נוער חינוכי, השוכן בגבולה הצפוני של מועצה אזורית חוף הכרמל, במבואותיה הדרומיים של העיר חיפה. הכפר ממוקם למרגלות רכס הכרמל, סמוך לחוף הים התיכון. מדרום לכפר נמצא שפך נחל גלים.
היסטוריה.
במסגרת המגמה להקים בתי ספר חקלאיים ברחבי ישראל ביקשו בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 בחיפה להקים בית ספר חקלאי ולצורך כך הוקצה שטח אדמה ליד טירת כרמל והושקעו בהקמה מעל חצי מיליון לירות. מועצת עיריית חיפה אף ביקשה לספח את המקום לתחומי העיר. הכפר היה בשלבי הקמה בתחילת 1954, ומאפריל 1954 הוחל ברישום תלמידים. בינתיים הוחל בקיום שיעורי חקלאות לתלמידי כיתות ז'-ח' בחלק מהכפר שנקרא "חוות כרמית". אגף נוסף אפשר לתלמידים שהיו מעוניינים בכך להשתתף בקייטנה חקלאית במקום. את שנת הלימודים הראשונה בבית הספר החקלאי שנפתח בסתיו 1954 פתחו כ-80 תלמידים.
מאז הקמתו התחנכו ולמדו בו אלפי תלמידים מיישובי האזור וחניכים רבים מרחבי ישראל. הכפר מנוהל על ידי המועצה האזורית חוף הכרמל.
פעילות בכפר כיום.
בכפר פועלת פנימייה חינוכית, הקולטת והמשלבת תלמידים מרחבי ישראל. נוסף על כך, במקום בית ספר אזורי שש-שנתי "גלים" (חטיבת ביניים ובית ספר תיכון), אליו מגיעים תלמידי היישובים הצפוניים של המועצה האזורית חוף הכרמל, וכן חניכי הפנימייה שבכפר.
בכפר פועל משק חקלאי לימודי-חינוכי, ללמידה וחקר של תלמידי בית הספר והפנימייה. ענפי המשק החקלאי כוללים רפת, חממה, מחלבה, נוי וסביבה, פינת חי ומטעים (בעיקר בננות). במקום פועלת גם כלביה.
בכפר פעלה מכללה להנדסאים צעירים (כיתות י"ג-י"ד), בשיתוף עם חיל האוויר, ובה מסלול לימודים לתואר הנדסאי בתחומי החשמל, האלקטרוניקה, מחשוב ובקרה.
מסגרות נוספות הפועלות בכפר הן:
תכנית קימברלי
ג'ק (Jack) הוא שם פרטי וכן שם משפחה שמקורו בשם ג'ייקוב שהוא הגרסה האנגלית לשם יעקב.
ג'אק
מה שבחורה רוצה