הלוח האדריאטי מצוי במרכזו של גבול ההתנגשות בין הלוח האפריקאי והלוח האירואסייתי. תנועתו של הלוח האפריקאי צפונה וסיבובו נגד כיוון השעון גרמו להתנתקותו של הלוח האדריאטי. בשוליו הצפוניים והמזרחיים התרחש התעוות במהלך הקימוט האלפיני. מדידות GPS ורעידות אדמה עכשוויות מצביעות על מאמץ לחיצה עז המתקיים בשוליו, סמוך לצפון סיציליה.
טקטוניקה וגעשיות.
בגבולו המערבי של הלוח מתקיים אזור הפחתה בו חודר הלוח האדריאטי אל מתחת ללוח האירואסייתי. תוצאה של הפחתה זו היא התרוממותם של הרי האפנינים. בנוסף, נחקרת האפשרות כי האפנינים הצפוניים – שכיוונם שונה במעט מזה של האפנינים המרכזיים והדרומיים – נוצרו במהלך המיוקן כתוצאה מהתנתקות מקטע של הלוח האדריאטי המופחת, שבעקבותיה התרחשה התרוממות בשני הלוחות – התרוממות המתבטאת ברכס הצפוני. תוצאה נוספת של התנתקות זו היא היווצרות "חלון", המזין את הגעשיות בקשת הקמפנית ובסביבתה.
סייסמולוגיה.
תנועתו הטקטונית של הלוח וההפחתה בשוליו נמשכות גם בהווה. כתוצאה מפעילות זו מתרחשות רעידות אדמה, בהן רעידת אדמה במגניטודה 6.0 שאירעה בעמק הפו בליל ה-20 במאי 2012, בה נהרגו לפחות 6 בני אדם. מוקד הרעש היה בעומק של 5.1 ק"מ, 36 ק"מ צפונית-מערבית לבולוניה. רעש נוסף במגניטודה 5.8 שאירע 9 ימים לאחר מכן באותו אזור גרם למותם של 15 בני אדם.
Chicago Sun-Times
ערן לאור
ערן לאור (ד' בסיוון תר"ס, 1 ביוני 1900, צִיפֶר, הונגריה – כ"ד בסיון תש"ן, יוני 1990) היה משורר, הוגה דעות, איש הסוכנות היהודית ואספן מפות. אוסף המפות שלו הוא בסיסו ועיקרו של אוסף המפות של הספרייה הלאומית בירושלים.
תולדות חייו.
לאור נולד בשם אריך ישראל לאנדשטיין (Erich Landstein) בעיירה צִיפֶר (Ciffer, כיום Cífer) שבחלק ההונגרי של האימפריה האוסטרו-הונגרית, לימים בצ'כוסלובקיה וכיום בסלובקיה. אביו, מאיר, היה רופא והמשפחה המתבוללת חיה ברווחה. אולם בהיותו בן 14 נפטר אביו והמשפחה עברה לעיר ברטיסלאבה והחלה לחיות בדוחק. בברטיסלאבה למד בבית ספר לעסקים, עד שנת 1918. בשנים 1920–1925 למד פילוסופיה וספרות בווינה וכן למד סחר בינלאומי. בשנת 1925, בהיותו בן 24 עבר לאיסטנבול לעבוד בעסק המשפחתי.
באיסטנבול נפגש עם המזרח, שקסם לו, ועם הקהילה היהודית במקום, והחל לחזור לשורשיו. חי בטורקיה כעשור. מאז 1926 היה חבר בלשכת הבונים החופשיים דוברי הגרמנית. אחד מחבריו שם, בעל סוכנות אניות החליט לפתוח סניף לסוכנותו בחיפה, והציע ללאור לנהל סניף זה. לאור נענה, הוא למד עברית, ובשנת 1934 עלה לארץ ישראל - שם גם כיהן כנשיא הראשון של לשכת "לבנון" של הבונים החופשיים בחיפה - לשכה דוברת גרמנית, בין השנים 1938 עד 1940. עיסוקו בתעבורה ימית המשיך עד תחילת מלחמת העולם השנייה. משנת 1940 עד סוף 1943 פעל בשירות החשאי של בעלות הברית. בשנים 1945–1946 שהה במשך 11 חודשים בפרס בשליחות הסוכנות. באותה עת החל לאסוף תחילה חומר היסטורי-גאוגרפי על פרס והקהילה היהודית שלה ולאחר מכן על ארץ ישראל. בחנויות עתיקות בטהראן רכש מפות עתיקות, ספרי מסע ומדריכים של המזרח התיכון. מפות רבות רכש בחנויות הגדה השמאלית בפריז וכן ברחוב ראסל בלונדון. מתום מלחמת העולם פעל במסגרת הסוכנות למען העלייה ובין השאר בעניין האניה אקסודוס. במשך תקופה ארוכה שהה כנציג המוסדות הציוניים בחו"ל במגוון תפקידים וכל העת הגדיל את אוסף המפות ואף לא זנח את הכתיבה היוצרת. הוא חיבר ספרי שירה, הגות ואוטוביוגרפיה.
לאור הלך לעולמו בשנת 1990, בן 90 במותו. הוא הובא לקבורה בהר המנוחות בירושלים.
פסל לזכרו הוצב ב-2013 בכניסה הצפונית לפארק טדי ברחוב יצחק קריב, מול חניון קרתא ושער יפו. בבסיסו מפת התלתן, היא מפת בינטינג, ומעליה מבנה בצורת כדור הארץ. הפסל, "מרכז העולם", יצירת האמן דוד ברויר-וייל (), נתרם על ידי אלמנתו של לאור, הלן סטון לאור, באמצעות "הקרן לירושלים".
אוסף המפות.
עם שובו ארצה מאירופה בשנת 1974, נתמנה לחבר הקורטוריון של האוניברסיטה העברית. בשנת 1975 תרם לאור את אוסף המפות שלו לספרייה הלאומית, שהקימה חדר מיוחד עבורו.
הרכב האוסף, לדברי לאור, .
באוסף מצויות 200 מפות שונות של ירושלים וכ-1,100 מפות של ארץ ישראל והוא אחד האוספים החשובים בעולם בתחומים אלה. כן כללה התרומה כ-4,500 מפות עתיקות נוספות, אטלסים, ספרי מסעות, בעיקר בארץ ישראל וסביבתה אך גם ברחבי העולם, מדריכי טיולים, דוחות של משלחות חקר לארץ ישראל מהמאה ה-19 וספרי תנ"ך והברית החדשה הכוללים מפות.
האוסף נקרא רשמית "אוסף הקרטוגרפיה על שם ערן לאור". הוא כולל בין היתר מפת תלמיד הגר"א ומפת ארץ ישראל של אברהם בר יעקב משנת 1695.
פרסומיו.
הגות.
‫ De la simplicité de Dieu" (traduit par Albert Cavin et Raymond Geissmann), Paris: Editions de la Terre Retrouvée, 1963.
אוטוביוגרפיה, זיכרונות והיסטוריה.
הטרילוגיה האוטוביוגרפית:
Autobiograpie:
ברכה בשם ומלכות
מאיה שואף
מאיה שואף (נולדה ב-1 במאי 1988) היא שחקנית וזמרת ישראלית.
ביוגרפיה.
מאיה שואף נולדה וגדלה בתל אביב.
שואף שהייתה בלהקת צופי תל אביב עשתה את שירותה הצבאי כסולנית בלהקת מז"י .
שואף התחילה את דרכה במחזמר "היי סקול מיוזיקל" בגרסה הישראלית שעלה בשנת 2008 שם היא שיחקה את "שרפיי אוונס" תפקיד שבמקור מגולם על ידי השחקנית האמריקאית אשלי טיסדייל.
בשנת 2009 שיחקה בעונה השלישית של הטלנובלה "האלופה" בתפקיד דמותה של "דפי". במקביל לוהקה לשחק בסדרה "חצויה" של "HOT" לצידם של יון תומרקין, עמית פרקש וידידיה ויטל ושם שיחקה בתפקיד דמותה "זוהר גרין".ובהמשך השנה את "אלכס לוי", בתפקיד הראשי בסדרה של ערוץ הילדים "אלכס בעד ונגד" לצידם של אלון אבוטבול ומקס אולארצ'יק.
שואף השתתפה ב"לילה מטורף בפסטיגל" בשנת 2010 ביחד עם צביקה הדר אילנית לוי לי בירן עוז זהבי ואחרים. כמו כן באותה שנה המשיכה שואף לעונה השנייה של "חצויה".
בדצמבר 2011 עלתה העונה השלישית של חצויה "חצויה - הדבר האמיתי", שם שיחקה בתפקיד עצמה. בשנים 2014 –2015 גילמה את דמותה של "רותם" בסדרת הנעורים גאליס.
בשנת 2014 שיחקה בסדרת הדרמה "מתים לרגע" את "מיקי".
בשנת 2017 השתתפה בסדרת המתח "כדברא".
ב-2018 החלה לגלם בתיאטרון הבימה את נועה במחזמר "מיקה שלי" המבוסס על שירי יאיר רוזנבלום.
חיים אישיים.
בשנת 2011 עברה להתגורר בניו יורק לצורך לימודי משחק בבית הספר למשחק של סטלה אדלר, ובשנת 2013 חזרה לישראל.
נשואה לזמר לורן פלד.
סטנדר
סְטֶנְדֶּר הוא שולחן קריאה שניתן להניח עליו דפים או ספר לשם קריאה או הרצאה. השימוש בסטנדר מקובל מאוד בבתי כנסת, בתי מדרש וישיבות, והוא עשוי לשמש גם נואמים, מרצים או דרשנים. לעיתים המשטח בראש הסטנדר הוא משופע. הסטנדר בנוי בדרך כלל כך שניתן להשתמש בו בעמידה או בישיבה (על ידי הטייתו), על פי נוחות המשתמש.
בימינו, ישנם סטנדרים שבהם ניתן לשנות ולכוונן את גובה המעמד או את זווית השיפוע כדי לאפשר קריאה תוך כדי עמידה מול קהל. השימוש בסטנדרים התרחב מהקשר דתי (בתי כנסת, ישיבות ואפילו בכנסיות) גם לאולמות הרצאה אקדמיים. לעיתים הסטנדר ישולב עם עזרים נוספים הנדרשים במהלך ההרצאה כמיקרופון, בקרה על מערכת האודיו או הווידאו באולם וכן חיבור לעמדת מחשב.
קבצים
קבצים (באנגלית: Files; נקראה בעבר נאוטילוס - Nautilus) היא תוכנת ניהול קבצים הקיימת כברירת מחדל בשולחנות עבודה של GNOME.
תוכנת "קבצים" החליפה את מנהל הקבצים Midnight Commander שהיה ב־GNOME גרסה 1.4 והפכה לברירת מחדל מגרסה 2.0 ואילך.
פיתוח התוכנה החל בשנת 2001 על ידי החברה לשעבר Eazel, והייתה מוצר הדגל שלה.
התוכנה חופשית ומופצת תחת הרישיון הציבורי הכללי המוקטן של גנו (GNU LGPL).
היסטוריה.
התוכננה שוחררה לראשונה בשנת 2001 בשם נאוטילוס, והתפתחותה ממשיכה עד היום. להלן לוח הזמנים של התפתחותה:
תכונות.
"קבצים" יכולה לעבוד עם מערכת הקבצים המקומית ואף עם מגוון סוגי קובצי ארכיון, מערכות קבצים מרוחקות בעזרת SSH, SMB ועוד.
ברמה החזותית קיימת תמיכה בשינוי רקע החלונות, הוספת סמלים ושינוי אופן תצוגת הסמלים (רשימה, צלמיות, תצוגה חסכונית במקום ועוד). "קבצים", בדומה לדפדפנים שונים, מתעד את התיקיות האחרונות להם נכנסו וכך מאפשר גישה נוחה אליהם בהמשך.
ישנה גם תמיכה בתצוגה מקדימה של הקבצים מבלי להיכנס אליהם, הכוללת קובצי טקסט, תמונות, אודיו, וידאו ועוד.
תכונה נוספת היא היעדר הצורך ברענון התצוגה באופן ידני, בזכות הספרייה Gio, העוקבת אחר שינויי קבצים בזמן אמת.
שבעים שמונים
שבעים שמונים הוא אלבום האוסף הראשון של המוזיקאי הישראלי שמוליק קראוס, שיצא בשנת 1981 בהד ארצי.
הפקה.
במהלך שנות ה-70 השתתף קראוס במספר הרכבים והקליט שירים שביצע בעצמו או אחרים ולא יצאו על גבי תקליט. ב-1981 נאספו השירים שהוקלטו החל משנת 1964 ועד 1978.
ב-11 השירים המרכיבים את האלבום כלולים כמה מאלה שהפכו לנכסי צאן ברזל של המוזיקה הישראלית ובהם: "בלדה לעוזב קיבוץ", "לוח וגיר", "אצלי הכל בסדר", "ימי ראשית הקיץ" ו"שוב". במרבית השירים משתתפים זמרים אחרים כמו אריק איינשטיין המבצע את שיר הנושא בסרטו של יקי יושע "סוס עץ", בו כיכב קראוס בתפקיד הראשי. כמו כן בין המבצעים: ג'וזי כץ, חנן יובל, זהר לוי ואלי מגן. באלבום כלולות הקלטות הלהקה כיף התקווה הטובה, שלא התגבשו לכדי אלבום ומופיעים כאן. רבים משירי האלבום זכו לגרסאות כיסוי כשהבולט שבהם הוא "שוב" שהוקלט על ידי אריק סיני וחוה אלברשטיין.