עלילת הספר מתרחשת בבית המומינים בליל סתיו בעת שמשפחת מומין מתכוננת לקראת שנת החורף שלהם. בחצות מתגנב אל תוך בית המומינים סרח אשר גורם לבלאגן רב עד אשר הוא נתפס על ידי המומינים.
ספר זה לא תורגם לאנגלית, בניגוד למרבית ספריה האחרים של ינסון בסדרת המומינים (מלבד הספר "שירים מעמק המומינים" שגם כן לא תורגם מעולם לאנגלית) אשר יצאו בגרסה אנגלית.
הכנסת הארבע עשרה
כהונתה של הכנסת הארבע עשרה החלה ב-17 ביוני 1996, בעקבות הבחירות שנערכו ב-29 במאי אותה שנה. את הישיבה פתח נשיא המדינה עזר ויצמן, והדיון נוהל תחילה בידי זקן חברי הכנסת, שמעון פרס, שגם כיהן באותה העת כראש הממשלה, ובהמשך החליף אותו רחבעם זאבי, שהיה המבוגר ביותר פרט לפרס. בישיבה שנערכה למחרת, הציג בנימין נתניהו, שנבחר לראשונה לראש הממשלה בבחירה ישירה, את ממשלתו. הודעתו על הצגת הממשלה אושרה על ידי הכנסת ברוב של 62 מול 50. ומיד לאחר מכן נשבעו השרים אמונים. בישיבה שנערכה ב-24 ביוני נבחר חבר הכנסת דן תיכון ליושב ראש הכנסת, לאחר שקיבל 60 קולות, לעומת 8 קולות שקיבל עבד אל-והאב דראושה.
כהונת הכנסת הארבע עשרה הסתיימה ב-7 ביוני 1999.
הרכב פוליטי.
אלו היו המפלגות שנבחרו לכנסת הארבע עשרה, ומספר חברי הכנסת מטעמן בתחילת כהונתה:
גושים פוליטיים.
המעבר לשיטת הבחירה הישירה השפיע גם על תוצאות הבחירות לכנסת. המפלגות הקטנות התחזקו על חשבון שתי המפלגות הגדולות, העבודה והליכוד. האחרונות קיבלו רק 66 מושבים בכנסת, מספר המושבים הנמוך ביותר לשתי המפלגות הגדולות ביחד מאז הבחירות לכנסת החמישית ב-1961. בנוסף, בעוד שבכנסת השלוש עשרה לא היו מפלגות מרכז, שתי מפלגות כאלה נבחרו לכנסת הארבע עשרה, ישראל בעלייה והדרך השלישית, והן קיבלו ביחד 11 מושבים.
בנימין נתניהו נבחר לראש הממשלה לאחר שגבר על שמעון פרס, וקיבל 50.5% מקולות הבוחרים. הקואליציה שהרכיב מנתה 66 חברי כנסת, מסיעות הליכוד-גשר-צומת, ש"ס, המפד"ל, ישראל בעלייה, יהדות התורה והדרך השלישית.
שינויים בהרכב הסיעות.
במהלך כהונתה של הכנסת, ובעיקר לקראת סיום כהונתה והבחירות לכנסת החמש עשרה, התפלגו כמה מחברי הכנסת מסיעותיהם והקימו סיעות נפרדות או סיעות יחיד.
אירועים מרכזיים.
בעוד שהכנסת השלוש עשרה ידעה דיונים סוערים סביב התהליך המדיני, ההסכמים שהובאו לאישור הכנסת הארבע עשרה היו פחות דרמטיים, וגם זכו לתמיכתה של האופוזיציה. הסכם חברון אושר ב-16 בינואר 1997 ברוב של 87 מול 17 ונמנע אחד, והסכם ואי אושר ב-17 בנובמבר 1998 ברוב של 75 מול 19 ותשעה נמנעים.
ב-4 במרץ 1998 נבחר עזר ויצמן לכהונה שנייה כנשיא המדינה, לאחר שגבר על חבר הכנסת שאול עמור ברוב של 63 מול 49. רבים מחברי הכנסת סברו כי אין זה מכבודו של הנשיא לנהל קמפיין פוליטי למען בחירתו, ועל כן לאחר בחירתו של ויצמן תוקן , ונקבע בו כי הנשיא ייבחר לכהונה אחת בת שבע שנים (לעומת מספר כהונות בלתי מוגבל של חמש שנים, עד אז).
ב-26 במאי 1998 נבחר השופט אליעזר גולדברג למבקר המדינה. אף שגולדברג היה המועמד היחיד, התקיימו שלושה סיבובי בחירה, שכן חוק מבקר המדינה קבע באותה העת כי ניתן להסתפק ברוב רגיל רק בסיבוב הבחירות השלישי. בסיבוב הראשון תמכו במינוי 58 מחברי הכנסת, ו-11 התנגדו. רבים מחברי הכנסת, שסברו כי המינוי מובטח, עזבו את משכן הכנסת לפני היוודע התוצאות, ורק 52 נותרו להצבעה בסיבוב השני. משכך, עוד בטרם היוודע התוצאות, ברור היה כי לא יושג הרוב הדרוש, וכי יידרש סיבוב השלישי. באותו סיבוב תמכו במינוי 39 מחברי הכנסת והתנגדו שישה. בסיבוב השלישי, שבו די היה ברוב רגיל, תמכו במינוי 42 והתנגדו חמישה.
שתי ועדות חדשות הוקמו במהלך כהונתה של הכנסת הארבע עשרה - ועדת המדע והטכנולוגיה, שהייתה לוועדה קבועה, והוועדה מיוחדת לבעיית העובדים הזרים, שאינה ועדה קבועה, אך היא הוקמה מחדש גם בכל הכנסות שכיהנו לאחר מכן. לראשונה מאז הכנסת העשירית לא הוקמה אף ועדת חקירה פרלמנטרית.
נשיא אוקראינה לאוניד קוצ'מה היה ראש המדינה היחיד שנאם במליאת הכנסת במהלך כהונת הכנסת הארבע עשרה.
ב-22 בדצמבר 1998 עבר ברוב עצום, בקריאה ראשונה, חוק לפיזור הכנסת, שהביא להליכה לבחירות מוקדמות. בהצעה תמכו 80 חברי כנסת, 30 התנגדו, 4 נמנעו ושלושה חברי כנסת לא נכחו באולם המליאה. ממש לפני ההצבעה העלה ראש הממשלה נתניהו, הצעה של הרגע האחרון למפלגת העבודה להקים ממשלת אחדות לאומית. אך ראש מפלגת העבודה ומועמדה לראשות הממשלה, אהוד ברק, ענה כי מדובר בהצעה שהגיעה "מאוחר מדי".
חקיקה.
במהלך כהונתה של הכנסת ה-14 נחקקו 273 חוקים, מספר הנמוך בכ-42% ממספר החוקים שחוקקה הכנסת ה-13, והנמוך ביותר מאז הכנסת העשירית. בדומה לכנסת ה-13, למעלה ממחצית החוקים היו חוקים שמקורם בהצעת חוק פרטית (51.28%). מספר הצעות החוק הפרטיות שהוגשו במהלך כהונתה של הכנסת עמד על 2,702. מספר זה נמוך בכ-25% ממספר הצעות החוק שהוגשו בכנסת ה-13. בהקשר זה מהווה הכנסת ה-14 חריג למגמה הכללית של גידול חד במספר הצעות החוק הפרטיות, שהתעצמה מאז הכנסת ה-11, ונמשכה גם בכנסת ה-15.
בין החוקים הבולטים שחוקקה הכנסת ה-14: חוק החברות, חוק חופש המידע, חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, חוק למניעת הטרדה מינית, חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה), חוק איסור התערבות גנטית (שיבוט אדם ושינוי גנטי בתאי רבייה), חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, חוק עוולות מסחריות, חוק הפיקדון על מכלי משקה וחוק הקולנוע.
שירים מעמק המומינים
שירים מעמק המומינים (בשוודית: Visor från Mumindalen) הוא ספר תמונות ושירים אשר נכתב ואויר על ידי המחברת השוודית-פינית טובה ינסון בשיתוף עם אחיה לארס ינסון וארנה טאורו. הספר פורסם לראשונה בשנת 1993 על ידי המוציא לאור "Schildts Förlags Ab". בנוסף לשירים, הספר גם מכילים איורים שונים מאת ינסון. זהו ספר התמונות החמישי והאחרון בסדרת ספרי התמונות של המומינים. הספר לא תורגם לעברית.
הספר מכיל אוסף שירים שנכתבו בהשראת דמויות המומינים. מילות השירים נכתבו על ידי טובה ינסון ולארס ינסון, בעוד שאת הלחן לשירים הכין ארנה טאורו.
ספר זה לא תורגם לאנגלית, בניגוד למרבית ספריה האחרים של ינסון בסדרת המומינים (מלבד הספר "אורח לא רצוי" שגם כן לא תורגם מעולם לאנגלית) אשר יצאו בגרסה אנגלית.
מבנה מולקולרי
מבנה מולקולרי או גאומטריית המולקולה מתייחס לארגונם במרחב התלת-ממדי של האטומים המרכיבים מולקולה כלשהי. המבנה קובע מספר תכונות בחומר כגון: תגובתיות, קוטביות, צבע החומר, מגנטיות, מצב הצבירה ואת פעילותו הביולוגית של החומר. מבנה מולקולרי נמנה עם קבוצת המבנים הכימיים, יחד עם מבנה אלקטרוני ומבנה גבישי.
קביעת המבנה המרחבי של מולקולות.
את המבנה המרחבי של מולקולות אפשר לקבוע באמצעות שיטות ספקטרוסקופיות שונות ועקיפה. ספקטרוסקופיה של אינפרא אדום ושל גלי המיקרו כמו גם ספקטרוסקופיית ראמן, יכולות ללמדנו על המבנה המרחבי של המולקולות על-פי דפוס בליעת הקרינה שלהן, על ידי דרגות חופש רוטציוניות וויברציוניות. קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן ועקיפת אלקטרונים ונייטרונים מסוגלות לחשוף את המבנה המולקולרי של גבישים בהתבסס על המרחקים בין גרעיני האטומים וצפיפויות האלקטרוניות. עקיפת אלקטרונים בגז יכולה לשמש עבור מולקולות קטנות השרויות במצב צבירה זה. תהודה מגנטית גרעינית ומעבר אנרגיה על ידי תהודה פלואורסצנטית מספקות מידע משלים באשר למרחקים הדדיים, זוויות וזוויות דו-מישוריות, וקישוריוּת מולקולרית. המבנה המרחבי של מולקולות נקבע באופן מיטבי בטמפרטורות נמוכות, כיוון שבטמפרטורות גבוהות יותר הוא מייצג למעשה מיצוע של אוסף מבנים אפשריים. מולקולות גדולות קיימות לעיתים קרובות בתצורות מרחביות יציבות רבות, הסמוכות באנרגיה שלהן על משטח האנרגיה הפוטנציאלית. את המבנה המרחבי המולקולרי אפשר להעריך בדיוק רב גם באמצעות שיטות חישוביות מתחום הכימיה הקוונטית. המבנה המרחבי של מולקולות עשוי להיות שונה במצבי הצבירה השונים: גז, נוזל ומוצק.
מולקולה גאומטרית
הכנסת ה-14
חאג' יחיא
טרוקר
טרוֹקַר (באנגלית: trocar; ובעברית: נקַז) הוא מכשיר המשמש לניקוז הצטברויות של נוזלים או גזים מחלל הגוף ולניתוח זעיר פולשני הנועד לספק גישה לחלל בגוף (למשל, חלל הבטן, באזור החזה) ולשמר את הפתח באמצעות צינורית.
בישראל מקובל להשתמש במונח טרוקר לתיאור פרוצדורה של נקז חזה.
שימושים רפואיים.
שימושו העיקרי של הנקז, הוא באמצעות החדרתו למקומות שונים בגוף לצורך ניקוז הצטברויות של נוזל, דם או אוויר (למשל במקרה של חזה אוויר בלחץ או חזה דם).
ברפואה המודרנית נעשה שימוש בטרוקר לביצוע ניתוחים זעירים. הטרוקר המודרני מובנה בתוך צינורית (בדומה לוונפלון) מוחדר לגוף במיקום המיועד ולאחר שנשלף הטרוקר מן הצינורית, יכול המנתח להתבונן דרך הצינורית בחלל באמצעות אנדסקופ ולבצע ניתוחים באמצעות כלי חיתוך, מכשירי אחיזה וכלים ייעודיים אחרים.
הנקזים עשויים טיטניום, פלדה או פלסטיק ומיועדים לשימוש חד פעמי או לשימוש חוזר.
רפואה וטרינרית.
ברפואה וטרינרית נעשה שימוש בנקזים לניקוז הצטברויות של גזים בכרסם של בעלי חיים מעלי גירה.
1978 בברית המועצות
1978 בברית המועצות הייתה השנה בה נחגגה השנה ה-61 למהפכת אוקטובר.
כוס החורובות
ישראלה אורון
ישראלה אורון (נולדה ב-9 בספטמבר 1952) היא אשת ביטחון ישראלית, לשעבר קצינת ח"ן ראשית וסגנית ראש המועצה לביטחון לאומי.
ביוגרפיה.