ב־1 בינואר 2009 נכנס לתוקף אחד החוקים הראשונים בארץ המתמודדים ישירות עם בריונות החקיקה. החוק מעניק למנהלי בתי הספר סמכות להעניש תלמידים שביצעו פעילות בריונית מקוונת או לא מקוונת.
המחוקקים מעוניינים לתקוף את הנושא על ידי חקיקה חדשה המציעה להוציא מחוץ לחוק שימוש באמצעים אלקטרוניים כדי לכפות, להפחיד, להטריד או לגרום לאחר מצוקה רגשית משמעותית. בנוסף על כך התאבדות של נערים בעקבות בריונות הובילה לשינוי בחקיקה, בנושא פרטיות באינטרנט. הורי הילדים רצו את פרטי התקשורת הפרטיים של ילדם, כדי שיוכלו להבין מדוע התאבד, ומי "אשם". הרשתות החברתיות סירבו לבקשת ההורים, אך בית המשפט הכריז כי אם ילד מתחת לגיל שמונה עשרה נוטל את חייו הוריו יוכלו לקבל גישה לתכתובות הדואר האלקטרוני, והפעילות ברשתות החברתיות. ההחלטה פתחה את הנושא לדיון וחקיקה.
ישראל.
בישראל אין חקיקה ספציפית כנגד בריונות רשת. למרות זאת מרבית ממעשי הבריונות נכללים בקטגוריה של עברות פליליות ועל כן ניתן להשתמש בחוקים אלו כנגד בריונות הרשת. החקיקות הנוגעות בנושא הן: חוק הגנת הפרטיות התשמ"א, חוק איסור לשון הרע וחוק מניעת הטרדה מאיימת. האחרון מאפשר לכל מי שנפגע ומרגיש איום לשלוות חייו, לפרטיותו, לחירותו ולגופו לפנות לבית המשפט ולקבל צו שיאסור על הצד השני להטריד. הפרת הצו גוררת סנקציה של מעצר.
למרות החוקים שיכולים להוות פתרון משפטי לבריונות, זו אינה דרך הטיפול הטובה ביותר. מכיוון שגם לאחר הוכחת הפגיעה עדיין יש להתמודד עם הבעיה של האנונימיות ברשת והוכחה כי אכן האדם המתעלל ישב בצידו השני של המחשב. לכן עדיף להקדים תרופה למכה ולפעול בצורה של מניעה. יש לנהל עם הילדים שיחות בנושא שיעלו את המודעות בנושא וכך הם יבינו את ההשלכות של מעשיהם או יפנו לעזרה בעת הצורך.
בריוני הרשת עשויים לפרסם ברשת האינטרנט תמונות, קטעי וידאו או טקסטים פוגעניים על אנשים או לשלוח את התוכן הפוגעני למספר רב של אנשים מבלי להתחשב בזכותו של הקורבן לשמור על פרטיותו. לעיתים רבות בריוני רשת עשויים גם לשלוח לקורבנותיהם איומים, דברי שטנה והודעות לא רצויות בעלי תוכן מיני, בעוד שאחרים עשויים להפיץ מידע שקרי על הקורבן. כמו כן, בריוני רשת עשויים לחשוף מידע אישי על הקורבנות (כגון שם, כתובת אמיתית, או מספר טלפון אמיתי) באתרי אינטרנט או בפורומים או עשויים להתחזות לקורבן על מנת לפרסם מידע בשמם במטרה לפגוע במוניטין של הקורבן על ידי מניפולציה אנשים נגדו.
בריונות רשת בתרבות הפופולרית.
בקולנוע.
ב-2011 שודר סרט הטלוויזיה "בריונות ברשת". הסרט עוקב אחרי נערה, טיילור היילריג' (אמילי אוסמנט) שעוברת בריונות ברשת, לאחר שנרשמה לרשת חברתית בה רשומים כל חבריה בבית הספר. במהלך הסרט רואים איך אנשים הקרובים לטיילור פועלים בבריונות נגדה ללא מחשבה, כמו אחיה, שגרם לבריונות להתחיל, וחברתה הטובה שסייעה לבריונות נגדה דרך משתמש מזויף. אבל האמירות שלהם צוברות תאוצה, עוד אנשים מצטרפים ללעג עד שטיילור מנסה להתאבד. היא מתחילה טיפול ומגלה כי רבים עוברים בריונות רשת. כחלק מתהליך החלמתה היא מחליטה לפעול כנגד התופעה, ואמה מנסה להוביל מהלך חקיקה שיאפשר לפעול כנגד בריוני רשת. אחד הדברים שמודגשים בסרט הוא הקלות שבה בריונות מתרחשת, וכי האמירה הקטנה ביותר מובילה לנידוי חברתי. הדבר הנוסף המודגש בסרט הוא שאפשר וכדאי לטפל בתופעת הבריונות ברשת.
ב-2015 יצא סרט הטלוויזיה הבריטי "בריון ברשת", שעוקב אחרי נערה בשם קייסי (מייזי ויליאמס). קייסי לוקחת תרופות אנטי דיכאוניות ובן זוגה לשעבר פרסם זאת בחשבון הטוויטר שלו. פגועה מאוד, קייסי נוקמת בו על ידי פריצה לחשבונו, שם היא כותבת דברים פוגעניים על פעילותו המינית. אותו הפורץ שעזר לקייסי לנקום, משתלט גם על המחשב שלה. הוא מאיים לפרסם תמונות עירום שלה אם היא לא תשתף פעולה, וקייסי נלכדת. אותו הפורץ טוען שהוא עוזר לקורבנות בריונות רשת, וכשקייסי אומרת לו שהוא לא עוזר לה, הוא צוחק ומסביר כי היא לא הקורבן, אלא הבריון. הוא עובר איתה על פעולות רבות שעשתה שלעגו לאנשים אחרים. נערה אחת שלעגה לה התאבדה לבסוף. קייסי מנסה להתחמק מהאשמה ללא הצלחה. הפורץ מכריח אותה לקחת כדורים על מנת למנוע ממנו לפרסם את התמונות. קייסי עושה זאת עד כי הסתכנה במנת יתר. לבסוף היא בורחת והפורץ מפרסם את תמונות העירום שלה. גם בסרט זה, מודגש כי מאוד קל ללעוג למשהו ברשת חברתית, אבל לעג מהסוג הזה יוצא מכלל שליטה. בסרט גם מודגש כי אנשים שהם בריונים ברשת לא מבינים בכלל את ההשלכות של מעשיהם. הם אינם חושבים על עצמם כבריוני רשת. כל מה שהם עשו זה "ללחוץ על כמה כפתורים, ולכתוב משפט באינטרנט". הם לא נוכחים בחייהם של קורבנותיהם ולכן לא מבינים את הנזק שגורמים לו.
קישורים חיצוניים.
Ronen Perry, "Civil Liability for Cyberbullying". "UC Irvine Law Review". 29 April 2019
אמ&quot;ט
ג'ינה רולנדס
וירג'יניה קת'רין "ג'ינה" רולנדס (באנגלית: Virginia Cathryn "Gena" Rowlands; נולדה ב-19 ביוני 1930) היא שחקנית קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה אמריקאית זוכת שני פרסי גלובוס הזהב ושלושה פרסי אמי. הייתה מועמדת לשני פרסי אוסקר עבור תפקידיה בסרטים "אישה תחת השפעה" ו"גלוריה".
ביוגרפיה.
רולנדס נולדה בעיר מדיסון שבויסקונסין, ביתם של הציירת מרי אלן ושל הבנקאי אדווין רולנדס.
כשהייתה ילדה עברה להתגורר בוושינגטון לצורך עבודת אביה במחלקת החקלאות של ארצות הברית, משם נדדה משפחתה למילווקי ולמיניאפוליס, גם כן לצורך עבודתו של אביה.
למדה ב"אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון" ולאחר מכן באקדמיה הדרמטית לאומנויות שבניו יורק.
התפרסמה לראשונה ב-1962 כששיחקה לצידם של קירק דגלאס וולטר מתיאו במערבון "בודדים הם האמיצים".
עבודתה עם ג'ון קאסאווטס.
רולנדס רכשה לעצמה מוניטין לראשונה ב-1968 כשקיבלה את התפקיד הראשי בדרמה של בעלה ג'ון קאסאווטס "פנים".
רולנדס הגיעה למעמד של כוכבת הוליוודית בשנת 1974 בזכות הופעה מצוינת שהציגה באחת מיצירותיו הגדולות ביותר של ג'ון קאסבטס "אישה תחת השפעה" בתור מייבל לונגאטי, עקרת הבית המתוסכלת משגרת חייה בצילם של שלושת ילדיה ובעלה ניק (פיטר פאלק).
המשחק של רולנדס בסרט זכה לתשבחות מרחיקות לכת שהגדירו את הופעתה כלא פחות ממושלמת, זכתה בפרס גלובוס הזהב לשחקנית הראשית בתפקיד דרמטי אך הפסידה את פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר לאלן בורסטין.
הופעה זכורה שנייה תחת בימויו קאסאווטס רשמה בדרמת הפסיכולוגית "ליל הבכורה" בתור שחקנית התיאטרון מיירטל גורדון, התפקיד זיכה את רולנדס בפרס דב הזהב לשחקנית הטובה ביותר ובמועמדות לפרס גלובוס הזהב בתפקיד ראשי.
בנוסף שיחקה לצידו של קאסאווטס גם במותחן האקשן "אזהרה של שתי דקות".
ב-1980 קצרו קאסאווטס ורולנדס הצלחה נוספת על עבודתם יחד במותחן הפשע "גלוריה" בה שיחקה רולנדס בתפקיד גלוריה סוונסון שבורחת מאנשי מאפיה שחיסלו את שכניה. על הופעתה המרתקת הועמדה בפעם השנייה לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר והפסידה לסיסי ספייסק. בתחילה קאסאווטס לא היה מעוניין לביים את הסרט אלא רק למכור את הזכויות ואת התסריט, לבסוף נענה לבקשתה של רולנדס לגלם את התפקיד הראשי בסרט בבימויו. הסרט זכה לחידוש ב-1999 שבויים על ידי סידני לומט.
ב-1982 כיכבו השניים בעיבוד הקולנועי המודרני למחזהו של ויליאם שייקספיר "הסערה", כשרולנדס מגלמת את אנטוניה אשתו המלחיצה של הארכיטקט פיליפ דימטריס.
שיתוף הפעולה האחרון של בני הזוג לפני מותו של קאסאווטס היה בסרט בבימויו ובהפקתם של מנחם גולן ויורם גלובוס "נחשולי אהבה" שם גילמו אח ואחות.
המשך הקריירה.
לאחר סיום עבודתה עם קאסאווטס התמקדה רולנדס בעיקר בהפקות טלוויזיה, תפקידה הביוגרפי בתור בטי פורד רעייתו של נשיא ארצות הברית ג'רלד פורד העניק לה את פרס גלובוס הזהב ואת פרס אמי בשנת 1987. הייתה מועמדת לאותם הפרסים גם על הופעתה בסרט הטלוויזיה "קיפאון מוקדם".
ב-1988 שיחקה בתפקיד הראשי בסרטו של וודי אלן "אשה אחרת" בתור מריון פוסט מרצה לפילוסופיה כבת 50 ששוכרת משרד במנהטן לצורך כתיבת ספרה.
ב-1991 הופיעה בסרטו של ג'ים ג'ארמוש "מונית לילה" בתור מלהקת השחקנים ויקטוריה סנלינג בעלילה שבעיר לוס אנג'לס וזכתה בפרס אמי על תפקידה בסרט "פנים של זר".
שיתפה פעולה עם הולי האנטר בשתי קומדיות "עוד סיבוב" ו"מאוהבת ללא תקנה" עליה קיבלה ב-1992 מועמדות לפרס גלובוס הזהב.
שיחקה בדרמה הקומית של לאסה הלסטרם "משהו לדבר עליו" את ג'ורג'יה קינג אמה של גרייס (ג'וליה רוברטס).
ב-1996 לוהקה על ידי בנה במאי הקולנוע ניק קסאווטס לדרמה הקומית "תקווה מחודשת" לצידה של מריסה טומיי. על תפקידה בתור האלמנה מילדרד הוקס קיבלה רולנדס מועמדות לפרס גילדת שחקני המסך לשחקנית הטובה ביותר.
שיחקה ב-1998 בסרטים "משחקים מהלב" בתור חנה רעייתו של פול (שון קונרי) ובסרטו של פורסט ויטאקר "משב של תקווה" בתור רמונה קאלברט אמה המוזרה של בירדי (סנדרה בולוק). בנוסף גילמה את סבתו של הילד הנכה והמנודה קווין בסרט "מעל כולם".
זכתה בפרס אמי הרביעי שלה בקריירה בשנת 2003 על הופעתה בתור וירג'יניה אמה של דבי מילר (אומה תורמן) בסרט "עיוורון היסטרי", על הופעתה גם הועמדה בפעם השמינית לפרס גלובוס הזהב.
ב-2004 שיחק בתפקידה הראשי השני תחת בימויו של בנה ניק בדרמה שוברת הקופות "היומן", גילמה בסרט את דמותה המבוגרת של אלי קלהום אשתו של נוח (ג'יימס גארנר).