ביקורות
יצחק דב גילת
יצחק דב גילת (גיטלסון) (אלול תרע"ט, ספטמבר 1919 - ב' בכסלו תשנ"ח, 1 בדצמבר 1997) היה פרופסור לתלמוד באוניברסיטת בר-אילן.
חייו ופועלו.
גילת נולד בסתיו 1919 בעיירה הקטנה נֶיישטוֹט-טַאוְוריג (נקראת גם ניישטוט-סוּגִינְט; בליטאית: Žemaičių Naumiestis; בפולנית: Nowe Miasto) שעל נהר שוסטה (Šustis) שליד העיר טאווריג בליטא (כיום במחוז קלַיְיפֶּדָה) בשם יצחק דב גיטלסון, בנם של ר' חיים מאיר גיטלסון ודבורה לבית רוֹזינג. אביו היה בוגר ישיבות טלז, סלבודקה וסלוצק, ותלמידו המובהק של ר' נתן צבי פינקל "הסבא מסלבודקה". אחותו הייתה רחל נריה, אשת ציבור ואשתו של הרב משה צבי נריה.
גילת למד בישיבת קלם, ואחריה, בשנים תרצ"ב–תרצ"ה (1932–1935), בישיבת טלז. בשנת תרצ"ו (1936), כשהיה בן 16, עלתה המשפחה כולה לארץ ישראל. בארץ המשיך את לימודיו בישיבת חברון עד שנת ת"ש (1940), אז החל ללמוד תלמוד, היסטוריה של עם ישראל ולשון עברית באוניברסיטה העברית, אך במהלך המלחמה הפסיק את לימודיו.
בשנים תש"ז–תש"י שימש מרכז הוועדה לעליית הנוער הדתי. בשנים תשי"א–תשי"ח היה מפקח על בתי ספר דתיים מטעם משרד החינוך והתרבות.
בספטמבר 1947 נישא לרות הורן, ולזוג נולדו שלושה ילדים: ישראל, יעקב ואריאל.
גילת חזר ללימודיו, וסיים תואר שני בתלמוד בשנת תשי"ג (1953). עשה דוקטורט באוניברסיטה העברית תחת הנחייתו של פרופ' א"א אורבך; הדיסרטציה שלו הוגשה ב-1965 (תשכ"ה), תחת הכותרת: "הלכותיו של ר' אליעזר הורקנוס: פרק בתולדות ההלכה", והיא הופיעה כספר כעבור שלוש שנים. החל ללמד באוניברסיטת בר-אילן בשנת תשי"ז. הועמד בראש המחלקה לתלמוד בתשכ"א, חמש שנים לפני שסיים את הדוקטורט שלו, וכיהן בתפקיד במשך שש עשרה שנים. ב-1973 התמנה כפרופסור מן המניין והופקד על הקתדרה ע"ש מקסימו לוי. כיהן כדקאן הפקולטה למדעי היהדות בשנים תשל"ג–תשל"ד. היה גם פרופסור אורח באוניברסיטת הרווארד, בישיבה יוניברסיטי. היה עורך מדור התלמוד ב"אנציקלופדיה יודאיקה" בשפה האנגלית, וכתב בה חמישים ערכים.
היה יו"ר הוועד לתכנון הוראת תורה שבעל פה בבתי הספר הממלכתיים דתיים החל משנת תשל"ב, היה מרכז צוות התורה שבעל-פה באוניברסיטה הפתוחה משנת 1981 וחבר הוועדה האקדמית שלה בשנים תשמ"ה-תשמ"ט. היה חבר הוועדה לתכנון ולתקצוב, חבר המועצה של האיגוד הלאומי למדעי היהדות, חבר הנהלת הקרן למחקר בסיסי של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, חבר המועצה להשכלה גבוהה, חבר הוועד המנהל של מוסד ביאליק וחבר הוועד המנהל של בית התפוצות.
גילת נפטר בשנת 1997, בן 78 במותו.
בנו הבכור, פרופ' ישראל צבי גילת, הוא מרצה בכיר בבית הספר למשפטים של המכללה האקדמית נתניה.
מחקרו.
מחקרו של יצחק דב גילת עסק בתולדות ההלכה, שהיא תחום במחקר הבוחן את אורח החיים של היהודי הדתי ומנסה לענות על השאלה באיזו צורה התמודדה היהדות עם מסורתה מול המציאות ותנאי החיים המשתנים.
מחקריו בתולדות ההלכה פותחים בימי הבית השני ומתארים את התמורות שחלו בתקופת המשנה והתלמוד. הוא מראה שבראשית ימי הבית השני, בתחילת תקופת ההלכה הקדומה לא היו ספרים כתובים פרט לתנ"ך, אולם היא התאפיינה ביראת שמיים רבה. מכיוון שלא היו מוסדות הלכה מסודרים, איש הישר בעיניו יעשה, אך הישר בעיניו היה לנהוג כמנהג אבותיו. במצב זה אין הבחנה בין מצוות קלות לחמורות. החכמים נהגו לעשות סדר במצוות, מתוך כוונה להקל וקבעו את מידותיהן של המצוות, באיזה שיעור יש לעשותן. גילת גם גורס כי בעוד שההלכה הקדומה ראתה את מעשי האדם כחשובים, הרי שההלכה המאוחרת הקנתה חשיבות ראשונה במעלה לכוונות.
רבי אליעזר בן הורקנוס פעל בתקופת חורבן הבית בתווך שבין ההלכה הקדומה להלכה המאוחרת, חורבן הבית מנע מאנשים לנהוג כדרך אבותיהם והדבר חייב פסיקה חדשה. התוצאה של כך הייתה הקלה במצוות, מתוך התחשבות החכמים באנשים והתאמת ההלכה למציאות.
תרע&quot;ט
מנוחה גלבוע
מנוחה גלבוע (20 במרץ 1926 - 3 בינואר 1998) הייתה פרופסור בחוג לספרות עברית באוניברסיטת תל אביב.
ביוגרפיה.
מנוחה גלבוע נולדה בירושלים, למדה בבית הספר הריאלי בחיפה. שירתה כחיילת במלחמת העצמאות וטיפלה במשפחות הנפגעים בצה"ל. למדה בבית המדרש למורים בתל אביב. למדה לתואר הראשון בחינוך וספרות באוניברסיטה העברית בירושלים. למדה לתואר שני ודוקטורט באוניברסיטת תל אביב. הגישה את עבודת המאסטר ב-1967 בנושא "טיפולוגיה של גבורי יוסף חיים ברנר". עשתה את הדוקטורט, אותו הגישה בשנת 1972, בהנחייתו של פרופ' גדליה אלקושי תחת הכותר: "בחינת הביקורת הספרותית של דוד פרישמן וההשפעות עליה מבית ומחוץ".
החל מ-1962 לימדה במוסדות שונים להכשרת מורים: בית ברל, סמינר הקיבוצים, מכללת הדסה. החל מ-1972 לימדה בחוג לספרות עברית באוניברסיטת תל אביב. כתבה ספרי שירה וכתבה גם ספרי סיפורת לילדים ונוער.
התגוררה בתל אביב, אמו של הקרימינולוג מאיר גלבוע.
זחלן רשת
זחלן רשת, רובוט חיפוש, רובוט רשת או עכביש רשת הוא בוט או תוכנה לסריקת הרשת הכלל עולמית, באופן אוטומטי, שיטתי וסדרתי. אתרים רבים, בייחוד מנועי חיפוש, משתמשים בזחלנים כדי לקבל תמונה עדכנית של הרשת. הזחלן שומר העתק של האתרים כדי שניתן יהיה לעדכן אותם מאוחר יותר באינדקס של מנוע החיפוש ובכך מאפשר למנוע החיפוש מתן תוצאות מהירות. כמו כן, תוכנות זחלן יכולות לאתר קישורים מתים בדפי אינטרנט או לאסוף כתובות דואר אלקטרוני (בדרך כלל לשם משלוח דואר זבל ופרסומים שונים). התהליך אותו עושה התוכנה נקרא "הזדחלות אינטרנטית". בדרך כלל הזחלן מתחיל לסרוק דף מתוך רשימה נתונה של דפים (למשל האינדקס של מנוע החיפוש) ומשם הוא מתקדם באופן רקורסיבי דרך הקישורים בדף, לדפים נוספים.
דרך פעולה.
הזחלן מתחיל את פעולתו ברשימת אתרים אותם עליו לבקר, אתרים אלו נקראים בשם "זרעים", כאשר הזחלן מבקר באתרים אלו הוא מזהה את הלינקים שיש בדף אינטרנטי מסוים ומצרף אותם לרשימת האתרים שאותם עליו לבקר. הכמות הרבה של האתרים בהם העכביש מבקר מחייבת את התוכנה לדעת לסדר את האתרים בסדר עדיפויות, אך אין אפשרות לדעת בביטחון כי האתר בו העכביש מבקר לא מבוקר בפעם הראשונה. לכן השגת מידע ראשוני בכל הפעלה של התוכנה היא דבר כמעט בלתי אפשרי.
התנהגותו של הזחלן היא תוצאה של צירוף מספר קווי מדיניות:
מדיניות בחירה (סלקציה).
בהינתן הגודל של האינטרנט כיום גם מנועי חיפוש גדולים מכסים בחיפושם חלק קטן מהנתונים. מחקרים הראו כי המידע המתקבל על ידי אתרים אלו עומד על 40%-70% מכלל ההיצע האינטרנטי. מכיוון שהזחלן מוריד רק חלק קטן מדפי האינטרנט, התוצאה הרצויה היא שהדפים אלו יכילו בתוכם את המידע הרלוונטי ביותר ולא רק דגימה מקרית.
ניתן להגיד כי צורך חשוב ביותר כאשר מפעילים זחלן הוא הצורך בסידור עדיפויות, הפונקציונליות של עמוד טמונה באיכותו, הפופולריות שלה הוא זוכה ואפילו כתובתו. ולכן, כאשר מעצבים מדיניות סינון צריך לקחת בחשבון כי על הזחלן לעבוד עם מידע חלקי וכי המידע השלם שקיים ברשת לא יופיע במהלך הרצת התוכנה. ישנן מספר דרכים להריץ תוכנה זו באינטרנט: על פי מספר הביקורים באתר מסוים (הסתבר כי לא מניב תוצאות טובות, ובעיקר עוזר לדפי אינטרנט יחידים ולא לאתרים שלמים). דרך שנייה להרצת התוכנה היא הרצה של התוכנה כאשר כוונתה העיקרית היא לחפש לפי רוחב האתר, דרך זו מניבה תוצאות יותר טובות מכיוון שהאתרים המבוקרים ביותר עולים בחיפוש יחסית בהתחלה. הסיבה לכך היא כי הדפים החשובים ביותר הם בעלי הלינקים הרבים יותר, שקל יותר לאתר. ישנן תוכנות מבוססות אלגוריתמים אשר מחלקות את הדפים לפי דירוג, כאשר הדפים בעלי "הדירוג" (אשר נקבע לפי האלגוריתם) הגבוה יותר מאותרים מיידית וסימולטנית על ידי התוכנה. דרך זו של חיפוש לא הועלתה מעולם לאינטרנט ועל כן לא ניתן להוכיח את אמינותה.
מיקוד התוכנה.
כאשר מריצים תוכנה כמו הזחלן, דבר חשוב שצריך לבצע הוא התאמה בין דמיון של עמוד מסוים לנושא החיפוש. הבעייתיות המרכזית אשר עולה מהזחלן היא שרוצים לדעת את מידת ההתאמה של הערך לנושא החיפוש לפני הורדת העמוד. דרך טובה לנבא זאת היא עוגן הטקסטים בלינק, זוהי שיטה שפותחה על ידי פינקרטון באחד מהזחלנים הראשונים שקמו באינטרנט. הפוקוס של החיפוש תלוי בכמות הלינקים בנושא שמחפשים והישענות על מנוע חיפוש אשר נותן נקודת התחלה טובה.
מדיניות הביקור החוזר.
לאינטרנט יש טבע דינמי, ועל כן, הרצת זחלן יכולה לקחת שבועות ואפילו חודשים. בזמן זה דברים יוכלו להשתנות ולהיות לא רלוונטיים. ולכן כאשר אנו מריצים תוכנה, ערכי הבסיס שהתוצאות אמורות לעמוד בהם הם: טריות וגיל התוצאות.
המטרה העיקרית של הזחלן היא לשמור על ממוצע טריות דפיו גבוה ככל האפשר וזאת תוך כדי שמירה על גיל הדפים נמוך ככל האפשר. לכן, הזחלן צריך לעשות עבודה כפולה: ראשית, עליו לבדוק את כמות הדפים המיושנים באתר מסוים ושנית, עליו לדאוג כמה ישנים הם. על הזחל לבקר מספר פעמים את כל הדפים באוסף, תוך נתינת דגש וביקור חוזר של דפים המשתנים בצורה יותר תכופה. כדי להבטיח את העלאת הדפים החדשים ביותר, על הזחל "לקנוס" אתרים המשתנים בתכיפות גבוהה יותר, ובסופו של דבר להתעלם מדפים אלו.
מדיניות הנימוס.
תוכנות הזחל יכולות למצוא מידע בצורה הרבה יותר מהירה ועמוקה מאשר בני אנוש. המהירות והאופן בו פועלים הזחלים משפיע רבות על השרתים, ועל כן מספר זחלים הפועלים בו זמנית יכולים להפיל שרת. הפעלה של זחלים יכולה להיות אפקטיבית למספר משימות אך גם יכולה להוות בעיה לאוכלוסייה ממספר סיבות: