השם האנגלי, דרקון ים, נבע מדמיון מקרי ליצור אחר (מיתולוגי במקרה זה). סוסוני העשב קטנים למדי בהשוואה למפלצות ים, אבל כסוג של סוסוני ים הם גדולים מאוד ומגיעים עד לגודל של 45 סנטימטר. סוסוני העשב ניזונים מפלנקטון, וסרטנים קטנים ממשפחת הסרטנאים, אין להם אויבים טבעיים מלבד האדם. הנקבות מטילות את הביצים המופרות לתוך כיס בזנב הזכר שנסגר ומשמש כמדגרה וממנו יוצאים צעירים הדומים להוריהם. סוסוני העשב הם יצורים בסכנת הכחדה בשל זיהום הסביבה וסכנת שפכים תעשייתיים רעילים כמו גם בשל איסוף בידי צוללים המקבלים בעבורם מחיר הגבוה מאספנים. בתגובה לסכנות אלה הכריזה ממשלת אוסטרליה על סוסון העשב כבעל חיים מוגן.
צבעו של סוסון עשב מצוי ירוק והוא קטן יותר מסוסון האצה. על פי גיליון נובמבר 2006 של הנשיונל ג'יאוגרפיק ייתכן שסוסון האצה וסוסון עשב מצוי הם אותו מין רק עם אזורי תפוצה שונים.
Phyllopteryx
סקר גאולוגי
סקר גאולוגי הוא מחקר שיטתי של פני השטח ותת-הקרקע באזור מסוים, שמטרתו העיקרית איסוף מידע גאולוגי והכנת מפה גאולוגית או מודל לאזור הנחקר.
מטרות.
המטרה העיקרית בעריכת סקרים גאולוגיים היא איסוף נתונים גאולוגיים ופירושם. תוצאות הסקרים משמשות לכמה צרכים:
מטרה נוספת של הסקרים היא התמקדות בתחומים ספציפיים: חקר השדה המגנטי של כדור הארץ ופלאומגנטיזם, הידרולוגיה וגאולוגיה ימית. התמקדות נוספת היא באוצרות הטבע של אותו אזור: במכון הגאולוגי של זמביה קיימת יחידה גמולוגית מאחר שמצויים בשטחה מכרות רבים של אבני חן, בעיקר ברקת באיכות ייחודית.
סוגי סקרים.
הסקרים הנערכים נחלקים לשלושה סוגים, בהתאם למטרתם ולשיטות המחקר, הכוללות לא רק מחקרי שדה ובדיקות מעבדתיות אלא גם צילום אווירי והדמיה לוויינית.
סקר גאולוגי.
כבר בתקופת האבן נערכו סקרים גאולוגיים פרימיטיביים למציאת סלעים דוגמת אובסידיאן וצור – שבשל קשיותם היוו כלי אבן לחיתוך ולציד. בתקופה הכלקוליתית נערך חיפוש אחר מינרלי נחושת, אותם התיכו להפקת המתכת.
הסקרים הגאולוגיים המודרניים מהווים מחקר מרחבי להימצאות סלעים ומינרלים, שמנוכחותם ניתן להסיק היסטוריה גאולוגית וקיומם של אוצרות טבע. בדגימות הסלע נערך זיהוי של ההרכב המינרלוגי והכימי באמצעים מעבדתיים.
אחת השיטות המשמשות להיכרות עם מבנה המסלע היא קידוח להוצאת ליבה, דוגמת הקידוח שהחל בשלהי 2010 בים המלח.
סקר גאוכימי.
סקרים גאוכימיים משתמשים במאפייניהם הכימיים של סלעים ומינרלים ובזמינותם של יסודות כימיים על-מנת לאתר מרבצים תת-קרקעיים של עפרות מתכת בסמוך למחשופים גלויים. מאחר שריכוז המתכת הולך וקטן ככל שמתרחקים מהמחשוף, נערך ניתוח כימי של דגימות במרחקים שונים במטרה למצוא את מוקדו העיקרי של המרבץ. תוצאתו של סקר כזה הוא מפה גאוכימית, המציינת ריכוזים שונים של המתכת.
סקר גאופיזי.
סקרים גאופיזיים מנצלים תכונות פיזיקליות של חומרים ויחידות סלע גדולות. תכונות כאלה הן מגנטיות – המשמשת למדידת השדה המגנטי של כדור הארץ ותכונות מגנטיות של סלעים כבזלת ומינרלים כמגנטיט, כבידה – המשמשת למדידת צפיפותם של סלעים, מוליכות חשמלית – המשמשת להבדיל בין סוגי סלעים שונים, וכן רדיואקטיביות – המשמשת לזיהוי איזוטופים רדיואקטיביים בסלעים. אמצעי נוסף הוא גלי אור – המאפשרים גילוי מרחוק של יסודות שאורך הגל שלהם ידוע.
סקרים גאופיזיים משמשים לא רק לגילוי מרבצי עפרה אלא גם למיפוי תת-קרקעי באמצעים סייסמיים, המשמשים לנטר בין השאר תאי מאגמה מתחת להרי געש, מרבצי גז ונפט ואת יציבותם של מדרונות הרים שיש בהם סכנת גלישה בעת רעידת אדמה.
היסטוריה.
סקרים גאולוגיים פשוטים נערכו עוד בטרם הפכה הגאולוגיה למדע מקובל. כבר בתקופות קדומות נערכו חיפושים אחר סלעים – דוגמת צור ואובסידיאן – ששימשו להכנת כלי עבודה וכלי נשק פשוטים, ומתכות – דוגמת נחושת – ששימשו להכנת כלים מתקדמים יותר.
אף שהגאולוגיה לא התבססה כענף מדעי עד לאמצע המאה ה-18, התיעוד הראשון להעסקתו של גאולוג בידי ממשלה הוא ברוסיה של שלהי המאה ה-16: בשנת 1584, לאחר כיבוש סיביר, הקימה ממשלת רוסיה את "מחלקת האבן" (Камень приказа) – מחלקה שתפקידה היה להסדיר ולעודד יוזמות פרטיות לסקירת מרבצי מחצבים בשטח הנרחב.
בסוף המאה ה-18 ובתחילת המאה ה-19 כבר הועסקו גאולוגים על ידי ממשלות בצרפת ובכמה ממדינות ארצות הברית לצורך עריכת מיפוי גאולוגי. המניע לכך היה כלכלי: הסקרים הניבו מידע על מיקום מרבצי מינרלים חשובים, שהיו בעל חשיבות לתעשיית המכרות, ולהכרת הקרקעות החקלאיות באותן מדינות. תוצאות הסקרים הללו התבטאו בהרכבת טור סטרטיגרפי ראשון שתיאר את סדר שכבות הסלעים בקרום כדור הארץ. להרכבת הטור תרמו הביולוג ז'ורז' קיווייה והמינרלוג אלכסנדר ברוניאר, שניהם מצרפת, שפרסמו בשנת 1811 את "תיאור הגאולוגיה של סביבות פאריז" (Description Geologiques des Environs de Paris).
למהפכה חשובה נוספת אחראי הגאולוג האנגלי ויליאם סמית, שפרסם ב-1815 את "המפה ששינתה את העולם" – המפה הגאולוגית הכלל-ארצית הראשונה מסוגה בעולם.
מכונים גאולוגיים.
בעשורים הבאים התרחבה ההכרה בחשיבותם של הסקרים הגאולוגיים במדינות רבות והוקמו מכונים גאולוגיים. הראשון בהם – GSGB (Geological Survey of Great Britain) – נוסד בבריטניה בשנת 1835. הקמתו של מכון זה השפיעה על מתכונת פעולתם של מכונים אחרים בעולם:
בעולם קיימים כיום מכונים גאולוגיים רבים – גופים ממשלתיים האחראים לעריכת הסקרים. במדינות רבות, בעיקר דוברות אנגלית, קיימת זהות שמית בין הסקר (geological survey) לבין עורכיו – דוגמת המכון הגאולוגי האמריקאי הנקרא USGS – United States Geological Survey.
בישראל נערכים סקרים גאולוגיים וגאוכימיים על ידי המכון הגיאולוגי לישראל וסקרים גאופיזיים על ידי המכון הגיאופיסי לישראל.
דוד טבל קצנלנבוגן
הרב דוד טֶבֶל (טבלי) קצנלנבוגן (ה'תר"ז/ה'תר"ח (1847) – י' בטבת ה'תרצ"א (30 בדצמבר 1930)) היה הרב של סנקט פטרבורג בין השנים 1908 - 1930. עסק רבות בתרומה לקהילה היהודית ברוסיה באותם זמנים.
תולדות חייו.
הרב דוד טבל קצנלנבוגן נולד בטאורגן שבפלך קובנה של האימפריה הרוסית. דרך משפחת אביו היה צאצא של המהר"ל מפראג. בצעירותו למד תורה מפי אביו, הרב נפתלי הרץ, דיין בטאורגן. לאחר מכן למד בבית המדרש שבווילנה. כבר בילדותו התבלט בכישרונותיו הרבים ורבים כינוהו "עילוי". בגיל 19 חיבר פירוש לתלמוד הירושלמי. בגיל עשרים קיבל את תואר הרבנות בעיר וירבאליס שבליטא. מ-1894 ועד 1907 שימש כרב בעיר סובאלק שבפולין, שבה הייתה קהילה יהודית רחבה. בשנת 1908 נתמנה לרב של בית הכנסת הגדול בעיר סנקט פטרבורג, בירת רוסיה, ומילא תפקיד זה במשך 22 שנים, עד מותו בשנת 1930. היותו הרב הראשי בסנקט פטרבורג הציב אותו כאחד מהרבנים המשפיעים ברוסיה. בנוסף היה הרב קצנלבוגן לנציג הרשמי של הציבור היהודי ברוסיה בממשלה. בשנת 1909 נבחר ליושב ראש אספת הרבנים בווילנה. גם לאחר מהפכת אוקטובר ברוסיה המשיך בתפקידו. לאחר המהפכה סבל מהטרדות השלטון בעקבות סירובו, יחד עם הרב יעקב מזא"ה, לחתום ב-1922 על הצהרה שבברית המועצות לא קיימת רדיפה של הדת. לאחר מכן התרכז בכתיבת ביאורים וספרי דת. בשנת 1923 יצא לאור ספרו העיקרי "מעין מי נפתוח", שכלל ביאורים על מסכת יבמות. לאחר חמש שנים יצא לאור ספרו "דברי דוד", שבו ראו דרשותיו.
הרב קצנלנבוגן נישא פעמיים ונולדו לו אחד-עשר ילדים. שניים מבניו, שאול ונפתלי-הירש, נאסרו באשמת שווא בשנת 1938; שאול נידון למוות ונורה, ונפתלי-הירש נפטר בשנת 1942 במחנה הריכוז שבו נאסר. בנו אליהו ובתו באשה (ברטה) עלו לישראל ומשפחתם גרה כיום בארץ.
הרב קצנלנבוגן נפטר בעשרה בטבת ה'תרצ"א (30 בדצמבר 1930) בסנקט פטרבורג (שאז נקראה לנינגרד).
תרומתו לקהילה היהודית.
במהלך חייו תרם רבות לקהילה היהודית ברוסיה בכלל ובסנקט פטרבורג בפרט.
בהשפעתו האישית ובקשריו עם ראשי השלטון ברוסיה, בשנת 1909 הצליח לבטל את גזירת השחיטה בפינלנד (שהייתה באותו זמן בשליטת רוסיה).
בימי מלחמת העולם הראשונה היה הרב קצנלבוגן ממייסדי "הוועד היהודי לעזרת נפגעי המלחמה" (EKOПO) של סנקט פטרבורג. תפקידו בוועד זה היה במישור הדתי – אספקת אוכל כשר ומצות בפסח לחיילים ולמגורשים. בנוסף, פעל רבות למען שחרורם של חמשת אלפים הרבנים ברוסיה משירות בצבא הרוסי. בנוסף לטובת מגורשים וגולים יהודים במהלך המלחמה. פעל למתן חנינה ליהודים שנידונו למוות או למאסר באשמות שווא.
עסק במיוחד בחינוך של הדור היהודי הצעיר ברוסיה, גם ברמה הדתית וגם ברמה המקצועית. ביוזמתו נוסדו בסנקט פטרבורג בתי-מדרש, בתי-ספר יסודיים לבנים, ובתי-ספר מקצועיים לבנים ולבנות.
אחרי המהפכה בפברואר 1917, היה הרב קצנלבוגן ממייסדי המפלגה הדתית "נצח ישראל" והיה יושב-ראש של כבוד בה. המצע של "נצח ישראל" התבסס על רעיון האומה היהודית והמאוחדת על ידי מוצא משותף ודת משותפת. סעיף חשוב במצעה היה הנושא של ארץ ישראל, והתמיכה ביישובה הוכרזה כמטרה כלל לאומית וחובה מקודשת לכל היהודים.
Electronic Arts
Electronic Arts (או EA) היא חברה בינלאומית לפיתוח, שיווק והפצת משחקי וידאו.
החברה נוסדה במאי 1982, והייתה חלוצה בתעשיית משחקי המחשב למחשבים ביתיים. כיום החברה מחזיקה בסטודיו הגדול בעולם לפיתוח משחקי וידאו, EA Canada, אשר בו מועסקים יותר מ-2,000 עובדים מתוך כ-8,000 עובדי EA בעולם. החברה נסחרת בבורסת הנסדא"ק בארצות הברית (סימון: EA).