סמוך למחלף נמצאים מספר מוקדי עניין, כגון תחנת הרכבת תל אביב השלום, מגדלי עזריאלי, מגדל אלקטרה והקריה. תחנת הרכבת ממוקמת במרכז גשר המחלף כאשר רציפי התחנה נמצאים מתחתיו. הכניסה הראשית לתחנה היא ממפלס הגשר. כניסה נוספת לתחנה ממרכז הקניות במגדלי עזריאלי מתאפשרת באמצעות גשר הולכי רגל המשלב דרגנוע ועובר מעל רמפת הכניסה למחלף מכיוון צפון ונתיבי איילון בכיוון דרום. בפברואר 2021 נפתח הטרמינל הדרומי של התחנה אשר מאפשר כניסה ויציאה גם מצידו הדרומי של הגשר.
בעתיד מתוכננת הרחבה של מסילת איילון בהוספת מסילה רביעית ואף 2 מסילות רכבת נוספות אשר ישרתו רכבות מהירות.
טארדיגרייד
הרשת המופלאה
רשת הפלאים
לבוד
לבוד הוא חיבור מסוים בין שני חלקי מחיצה, על אף שיש ביניהם רווח. השימוש בלבוד הוא בעיקר בהלכות הקשורות לדיני מחיצה.
דין הלבוד נאמר רק כשיש פחות משלושה טפחים בין חלקי המחיצה.
מקור הדין.
על פי התלמוד, דין לבוד אינו מפורש בתורה אלא נאמר הלכה למשה מסיני:
"שיעורין חציצין ומחיצין הלכה למשה מסיני" ובהמשך הסיקו ש'מחיצין' הכוונה להלכות האמורות במחיצה ובכלל זה דין 'לבוד'.
שימושים בהלכה.
בהלכה נעשה שימוש בהלכה של לבוד בדרך כלל בדיני מחיצות, שעל אף שיש הפסק אוויר בין חלקי המחיצה מחשיבים אותה כמחיצה אחת.
דוגמאות למקומות שמשתמשים בדין לבוד:
דינים נוספים.
כשיש דבר המפסיק בין חלקי המחיצה, נחלקו בראשונים האם מקרה כזה נחשב ללבוד, או לא. הרשב"א הביא את דעת "רבותינו הצרפתים", שסברו שאם יש דבר שמפסיק בין חלקי המחיצה, לא אומרים לבוד. ולאחר מכן כתב שהוא חולק עליהם, וסובר שאומרים לבוד אף אם יש משהוא שמפסיק בין שני החלקים שרוצים לחבר.
הוצאת שם רע
הוצאת שם רע היא מושג הלכתי להפצת שקרים על אדם אחר כדי להכפישו. הדוגמה בתורה למוציא שם רע היא אדם שמוציא שם רע על אשתו שזינתה בין האירוסין לנישואין, ועונשו לפצות את חמיו במאה שקלי כסף, ובנוסף נאסר עליו לגרש את אשתו כל ימיו.
יש להבחין בין איסור הוצאת שם רע, הנוגע לפרסום דברי שקר, לאיסור לשון הרע, הנוגע לפרסום אמת על אדם במטרה להשפילו. בנוסף לאלו ישנו איסור "אבק לשון הרע", הנוגע לאמירת שבחים על אדם באופן שעלול לעודד אחרים לגנותו. במשפט הישראלי משמעות המושגים שונה, וחוק איסור לשון הרע עוסק למעשה בהוצאת שם רע.
המקור בתורה.
המושג מופיע בתורה בקשר לאדם שהוציא שם רע על אשתו, בטענה שבעודה נערה המאורסה לו, כלומר לאחר שכבר קידש אותה, נבעלה לאדם אחר. כשמתברר השקר, העונש הוא תשלום של מאה כסף לאבי הנערה, וכן לא יכול יותר הבעל לגרשה כל ימיו. אם מתברר כי אמת דיבר, ואכן היא זינתה בין ארוסיה לנישואיה, דינה בסקילה על פתח בית אביה. גם אם התברר שזינתה לאחר הנישואין ולפני הבעילה הראשונה לבעלה - גם אז דינה בסקילה, על אף שבאופן רגיל העונש על זנות לאחר הנישואין הוא חנק, ולכן דין זה מוגדר כחידוש.
ההרחבה למושג זה נמצאת כבר במסכת ערכין, שם נכתב: הגמרא מרחיבה אם כן את המושג להוצאת שם רע כללית על כל אדם ובכל הקשר והעונש על כך הוא צרעת (בדומה ללשון הרע). בהקשר הזה מופיע המושג הוצאת שם רע גם בספרי הראשונים והאחרונים.
עונשו של מוציא שם רע.
לפי דין תורה, עונשו של מוציא שם רע הוא תשלום קנס, שנאמר: . בעונש זה נענש המוציא שם רע בידי אדם, כלומר בידי בית דין. בידי שמים עונשו של המוציא שם רע, חמור יותר והוא חייב מיתה.
בתורה ישנה התייחסות למוציא שם רע רק בהקשר לנערה ובטענת אי מציאת בתולים, אולם דינו מוציא שם רע על חבירו לא התבאר במקרא.
הרב ישראל איסרלן לומד דין מוציא שם רע, מדינו של המבייש את חבירו, שרבי יוסי בר אבין בתלמוד פטרו מעונש עם כל זאת ישנה דעה רווחת בפוסקים שיש לבית דין כח להעניש את המוציא שם רע על חבירו, עונש זה מסור בידי הדיינים. המקור לדין זה הוא הנאמר בתלמוד לפי הסברו של הרא"ש התלמוד לא התכוון בדווקא לעונשים אלו אלא העונש מסור לדיין. דברי הרא"ש נפסקו בספרי ההלכה.
סליחה למוציא שם רע.
הוצאת שם רע נחשבת לאחת העבירות החמורות שבין אדם לחברו עד כדי כך שעל אף שביהדות הגישה כלפי אדם המביע חרטה על מעשיו סלחנית והנעלב נדרש למחול על עלבונו, בהוצאת שם רע לא קיימת דרישה זו והנעלב רשאי שלא למחול למוציא השם הרע. התלמוד הירושלמי קובע: "ומניין שלא יהא המוחל אכזרי [מלמחול] וכו' א"ר ייסה הדא דתימר (זה שתאמר [שצריך למחול]) שלא הוציא לו שם רע, אבל הוציא לו שם רע אין לו מחילה עולמית".
כמו כן, קיים חרם קדמונים מיוחד על הוצאת שם רע על מת.
על חומרת עוון זה נכתב בתוספתא מקל וחומר מעונשם של חטא המרגלים שעליהם נאמר: :
רבנו יונה בספרו שערי תשובה מוסיף כי המוציא שם רע בענייני פגם משפחה, למרות שמת, אין לו כפרה לעולם, כיוון שלא פגם רק באדם החי שיכול למחול לו, אלא גם בהוריו והורי הוריו שכבר אינם בחיים.
מוציא שם רע
אנדריי קירילנקו (כדורסלן)
אנדריי גנאדביץ' קירילנקו (ברוסית: Андрей Геннадьевич Кириленко; נולד ב-18 בפברואר 1981 באיז'בסק) הוא כדורסלן עבר רוסי, ששיחק בעמדת הסמול פורוורד, ומאז ספטמבר 2015 מכהן כנשיא איגוד הכדורסל הרוסי.
קירילנקו זכור בעיקר מתקופותיו כשחקן יוטה ג'אז וצסק"א מוסקבה, ובמהלך הקריירה שיחק גם בספרטק סנקט פטרבורג, במינסוטה טימברוולבס ובברוקלין נטס. הוא שיחק גם בנבחרת הלאומית של רוסיה, עמה השתתף באליפות עולם אחת, בארבע אליפויות אירופה ובשתי אולימפיאדות. הוא מכונה "AK-47", נקרא כך על שם ראשי התיבות של שמו ומספר חולצתו, שבעת חיבורם יוצא הנשק הרוסי הנ"ל, שהוא גם מוצאו (בצירוף מקרים משעשע, קירילנקו נולד בעיר איז'בסק, שבה מיוצר הקלשניקוב) של קירילנקו.
קריירה.
קריירה באירופה.
קירילנקו נולד בעיר איז'בסק בברית המועצות (בעבר נקראה העיר על שמו של דמיטרי אוסטינוב והיא חזרה לשם זה), אך גדל בעיר סנקט פטרבורג שם התחיל את קריירת הכדורסל שלו. אשתו, הזמרת מאשה, היא בתו של אנדריי לופטוב, ששיחק במשך ארבע עשרה שנים בנבחרת הכדורסל הלאומית של רוסיה. לזוג נולד ילד בשם פיודור.
קירילנקו החל לשחק כדורסל במועדון המקומי, ספרטק סנקט פטרבורג. בינואר 1997 שותף קירילנקו במשחק הקבוצה הבוגרת של המועדון מול ספרטק מוסקבה, ובכך הפך לשחקן הצעיר ביותר שמשתתף במסגרת ליגת העל הרוסית. לאחר שתי עונות בהן שיחק בספרטק סנקט פטרבורג, עבר קירילנקו לצסק"א מוסקבה בשנת 1998. בעונתו הראשונה בצסק"א, , סייע לקבוצתו לזכות באליפות הליגה הרוסית. כמו כן, הוא נבחר להשתתף במשחק האולסטאר של הליגה הרוסית.
בקיץ 1999 החליט קירילנקו להעמיד עצמו לבחירה בדראפט ה-NBA. הוא נבחר במקום ה-24 בסיבוב הראשון על ידי קבוצת יוטה ג'אז, ובכך הפך לשחקן האירופי הצעיר ביותר שנבחר בדראפט באותה עת, בגיל 18 שנים ו-132 ימים. עם זאת, הוא החליט להישאר בקבוצתו ברוסיה, צסק"א מוסקבה, למשך שתי עונות נוספות. בעונת הוא סייע לצסק"א לזכות באליפות ליגת הכדורסל המזרח-אירופאית החדשה, ובנוסף זכה עמה בפעם השנייה ברציפות באליפות רוסיה. במהלך העונה הוא השתתף בפעם השנייה במשחק האולסטאר של הליגה הרוסית, וסייע לנבחרת המערב לנצח במשחק.
בפברואר 2001, במהלך עונתו השלישית בצסק"א מוסקבה, השיג קירילנקו מספרים של 13 נקודות, 11 ריבאונדים ו-10 חטיפות במשחק במסגרת היורוליג מול ריטאס וילנה, ובכך הפך לשחקן השני בלבד בתולדות היורוליג שמשיג טריפל דאבל. הוא הציג יכולות מגוונות גם במסגרת אליפות אירופה באותה שנה, וזכה להצלחה עם נבחרת רוסיה.
קריירה ב-NBA.
קירילנקו החליט לעבור לליגת ה-NBA ולהצטרף ליוטה ג'אז, הקבוצה שבחרה אותו בדראפט, בעונת . בעונתו הראשונה בליגה נבחר לחמישיית הרוקיז של העונה. מאז הוא ביסס את מעמדו כאחד מטובי השחקנים הצעירים ב-NBA, וכאחד מטובי שחקני ההגנה המשחקים בקבוצות שאינן מחזקות הליגה. הוא המשיך את יכולתו הטובה גם בעונה הבאה, , שבה שיפר את כמות דקות המשחק שלו ואת ממוצעיו הסטטיסטיים. יכולתו הביאה לבחירתו לשחקן מחליף במשחק האולסטאר של ה-NBA בשנת 2004. מאז הצטרפותו לליגת ה-NBA, משחק קירילנקו בקביעות עבור נבחרת רוסיה בקיץ שבין העונות.
קירילנקו הפך לשחקן המוביל של יוטה ג'אז בעונת , לאחר שג'ון סטוקטון פרש ממשחק וקארל מלון עזב את יוטה לטובת לוס אנג'לס לייקרס. הוא פתח בחמישיית הקבוצה ב-78 מתוך 82 המשחקים של יוטה, והוביל אותה למאזן של 42 ניצחונות ו-40 הפסדים בעונה הסדירה. יוטה הפסידה את העלייה למשחקי הפלייאוף לדנוור נאגטס, בשל הפרש של משחק בודד. הוא סיים במקום החמישי בבחירת שחקן ההגנה של העונה ובמקום הרביעי בבחירת השחקן המשתפר של העונה, ונבחר לחמישיית ההגנה השנייה של העונה. כמו כן, הוא דורג שלישי בדירוג החסימות ורביעי בדירוג החטיפות, ובכך היה לשחקן השני בלבד שממוקם בין חמשת הראשונים בשתי הקטגוריות, אחרי דייוויד רובינסון שעשה זאת ב-1992.
באמצע עונת , במשחק נגד וושינגטון ויזארדס, סבל קירילנקו מפציעה קשה מתמשכת בשורש כף היד, והוא הושבת ממשחק עד לסוף אותה עונה. על אף ששיחק רק ב-41 מ-82 המשחקים של יוטה ג'אז בעקבות פציעתו, הוא צבר כמות חסימות שהספיקה לו למקום הראשון בדירוג החסימות של הליגה בממוצע למשחק, ובנוסף זכה בפעם השנייה בקריירה שלו בבחירה לחמישיית ההגנה השנייה של העונה.