מהלך שנוי במחלוקת אותו ביצע פופוביץ' כג'נרל מנג'ר הוא טרייד על שחקן ההגנה ומלך הריבאונדים המפורסם דניס רודמן תמורת וויל פרדו לאחר שרודמן לא השתלב היטב בקבוצה ולא הסתדר עם כוכב הקבוצה הסנטר דייוויד רובינסון.
בתחילת עונת נפצע כוכב הקבוצה דייוויד רובינסון. בנוסף נפצעו שחקנים משמעותיים נוספים לתקופות שונות והקבוצה שהגיעה בעונות הקודמות בקביעות לפלייאוף הפסידה במשחקים רבים והציגה יכולת רעה. בעקבות כך פיטר פופוביץ' את מאמן הקבוצה בוב היל לאחר 18 משחקים בלבד ונטל על עצמו את משרת האימון. רובינסון שחזר לשחק נפצע שוב במהרה עד סוף העונה והקבוצה לא הצליחה להתאושש וסיימה את העונה בתחתית הטבלה.
בניית השושלת המנצחת.
בסיום העונה המאכזבת של זכתה הקבוצה בבחירה הראשונה של דראפט ה-NBA ובבחירה זו בחרה בפאוור פורוורד המצטיין טים דאנקן מאוניברסיטת וויק פורסט, בחירה ששינתה את פני המועדון. ביחד עם הסנטר דייוויד רובינסון הרכיבו השניים החל מעונת ועד לפרישתו של רובינסון בעונת קו קדמי יוצא דופן מבחינה הגנתית והתקפית כאחד שכונה "מגדלי התאומים".
בשנים הבאות הקבוצה בחר פופוביץ' בדראפט בבחירות נמוכות את השחקנים הלא אמריקאים טוני פארקר (בחירה 28) ומאנו ג'ינובילי (בחירה 57). אלה היוו ביחד עם טים דאנקן את הבסיס לקבוצה המנצחת של העשור 2000–2010 שזכתה בשלוש אליפויות נוספות ורצה בקביעות בצמרת הליגה.
ב-2002 ויתר פופוביץ' על תפקידו כג'נרל מנג'ר לטובת סקאוט הקבוצה ביופורד שהגיע למועדון הטקסני ביחד איתו בשנת 1988 לצוות האימון של לארי בראון. בסוף אותה עונה נבחר פופוביץ' למאמן השנה ב-NBA.
ב-2 במרץ 2006 הוא השיג את ניצחונו ה-500 בליגה והוא הרביעי בתולדות הליגה מבחינת מספר המשחקים הנמוך להשיג ציון דרך זה.
בעונת קבע את שיא המועדון לניצחונות בעונה עם מאזן של 63 ניצחונות ו-19 הפסדים בלבד, אך הקבוצה נכשלה בפלייאוף ולא הצליחה להשיג את תואר האליפות בעונה זו.
בשנת 2007 השיג פופוביץ' את ניצחונו ה-600 בקריירה. בפלייאוף של 2008 השיג את ניצחונו ה-100 בפלייאוף והוא המאמן השלישי מבחינת מספר ניצחונות הפלייאוף בהיסטוריית הליגה.
בשנת 2012 הוביל את הספרס למאזן הטוב בליגה עם מאזן של 16–50, וזכה בפעם השנייה בתואר מאמן השנה.
בשנת 2014 הספרס, בראשותו של פופוביץ', שוב סיימו את העונה הסדירה עם המאזן הטוב בליגה (62 ניצחונות לעומת 20 הפסדים) ופופוביץ' עצמו זכה בתואר מאמן השנה. זו זכייתו השלישית בתואר זה במהלך קריירת האימון שלו.
ב-9 בפברואר 2015 הפך פופוביץ' למאמן התשיעי ב-NBA שהשיג את הניצחון ה-1,000 בקריירה שלו.
ב-9 בפברואר 2022 הוכרז כאחד מחמישה עשר המאמנים הגדולים בתולדות הNBA.
ב-11 במרץ 2022 הפך למאמן בעל כמות הניצחונות הגבוהה ביותר בהיסטוריית ליגת ה-NBA כשהוא עושה את זה לאחר הניצחון 104-102 על היוטה ג'אז בו ניצח את משחקו ה-1,336 כמאמן ושבר את שיאו של דון נלסון שניצח 1,335 משחקים, את השיא הוא שבר לאחר 2,030 משחקים כמאמן.
נבחרת ארצות הברית.
פופוביץ' שימש כעוזרו של המאמן ג'ורג' קארל בנבחרת ארצות הברית באליפות העולם בכדורסל בשנת 2002 שהתקיימה באינדיאנפוליס בה אכזבה הנבחרת ולמרות יתרון הביתיות סיימה במקום השביעי בלבד. באולימפיאדת אתונה שהתקיימה בשנת 2004 שימש כעוזרו של המאמן לארי בראון, אך הנבחרת אכזבה שוב כאשר לראשונה מאז החלו לייצג אותה שחקני ליגת ה-NBA לא זכתה במדליית הזהב אלא במדליית ארד בלבד.
בשנת 2016 מונה למאמן הראשי של נבחרת ארצות הברית. בטורניר גביע העולם 2019 הפסידה נבחרתו מול נבחרת צרפת במשחק רבע הגמר, וסיימה במקום השביעי בלבד. באולימפיאדת טוקיו (2020) זכתה נבחרתו במדליית זהב, לאחר שניצחה את נבחרת צרפת 87—82.
מחוץ למגרש.
פופוביץ' מעורב בפעילויות צדקה ותרומה לקהילה בסן אנטוניו. בנוסף הוא תורם ידוע של הקרן למציאת מחסה לפליטים יוגוסלבים ואפריקאיים של שחקן העבר הסרבי ולאדה דיבאץ.
קלרוטריון
קלרוטריון (יוונית עתיקה: κληρωτήριον) היה מכשיר ששימש באתונה הדמוקרטית את הפוליס (עם), כדי לבחור בצורה אקראית אזרחים לתפקידים שונים ובפרט את המושבעים שיכהנו בתפקיד באותו יום. המכשיר היה אחד מאמצעי הזיהוי שבאמצעותם זוהתה היצירה "מדינת האתונאים", מאת אריסטו ותלמידיו, שנמצא על גבי פפירוס בפיום.
באתונה הדמוקרטית נבחרו מדי שנה כ-6000 מושבעים (תלוי תקופה), בפנל גלוי. כל אזרח מועמד קיבל פינאקיה, כרטיס ברונזה עם שמו המעיד על מעמדו. הוא היה רשאי לנצל את מועמדותו אך לא חייב. המועמד היה חייב להיות אזרח בן שלושים לפחות, נקי מעבירות מסוימות (כמו עברות מין ועוד) .
בכל יום בוצעו שתי הגרלות, הראשונה שבהם, שקבעה את המושבעים שידונו באותו יום הייתה באמצעות מכשיר זה. כל מועמד נעץ את כרטיס הברונזה שלו באחת מהשורות של המכשיר שסומנו באותיות. במכשיר היה צד נלווה אליו הכניסו כדורים שחורים ולבנים, כאשר יצא אחד מהצבעים בוטלה שורה.
פלאוגנטיקה
פָּלֵאוגנטיקה (באנגלית: Paleogenetics, "פלאו" מיוונית = עתיק, "גנסיס" מיוונית = מוצא) הוא תחום במדעי החיים העוסק בחקר ה-DNA והגנים של אורגניזמים קדומים, כמו בני-אדם, בעלי-חיים וצמחים שמתו לפני שנים רבות. מחקר כזה דורש לרוב מיצוי של ה-DNA מתוך דגימות עתיקות של תאים מתים - רקמות משומרות, מומיות או עצמות מאובנות. מונחים קרובים במשמעותם הם ארכאוגנטיקה ופלאוגנומיקה.
נכון לשנת 2011, בין המינים הנכחדים שלפחות חלק מן ה-DNA שלהם מוצה ניתן למצוא את האדם הניאנדרטלי, האדם הדניסובי, הממותה, המסטודון, דוב המערות, הזאב הטסמני, הקואגה ועוף המואה. כמו כן מוצה DNA ממומיות רבות אשר שימש, למשל, להתחקות אחר שושלות פרעונים, כמו זיהוי אמו של תות ענח' אמון.
הביולוג השוודי סוונטה פבו, אשר בשנת 1984 היה הראשון למצות DNA עתיק ממומיה מצרית בת 2,400 שנה, נחשב לעיתים כאב המייסד של התחום.
מונחים והגדרות.
המונח "פלאוגנטיקה" נטבע בשנת 1963 על ידי לינוס פאולינג ואמיל צוקרקנדל כצרוף של המונחים פלאונטולוגיה וגנטיקה, והוא מתייחס לרוב ל-DNA שמוצה ממאובנים.
כאשר מדובר ב-DNA שמוצה ומופה בכמויות המגיעות לחלק משמעותי מתוך הגנום, או לפחות חלק משמעותי מתוך הגנום המיטוכונדרי, נוהגים כיום להשתמש לעיתים במונח "פלאוגנומיקה".
המונח "ארכאוגנטיקה" נגזר על ידי הארכאולוג הבריטי קולין רנפרו מן המונח "ארכאולוגיה", ומשמש לרוב בהקשרים ארכאולוגים כגון מחקר של מומיות בני-אדם, אך לעיתים מתייחס גם לרצף הגנום של אוכלוסיות עתיקות אשר שוחזר על פי DNA שמוצה בשיטות הרגילות מבני-אדם חיים, למשל הרצף של חווה המיטוכונדרית. בספרות הארכאולוגית נוהגים להתייחס ל-DNA שמוצה מדגימות עתיקות במונח "דנא עתיק" (אנגלית: Ancient DNA או בקיצור מקובל aDNA).
מחקר פלאוגנטי בשושלות פרעונים מצריות.
החל משנת 2007 מיצה צוות חוקרים מרשות העתיקות של מצרים, אוניברסיטת בולצאנו באיטליה ואוניברסיטת טובינגן בגרמניה DNA עתיק מ-16 מומיות מן השושלות הפרעוניות ה-18, ה-19 וה-20, מן המאות ה-16 עד ה-11 לפני הספירה. על-מנת למנוע שגיאות כתוצאה מזיהום DNA, המחקר נערך באופן בלתי-תלוי בשתי מעבדות נפרדות. מחקר זה אפשר שחזור יחסי הקרבה בחמישה דורות מאבותיו של תות ענח' אמון. בין השאר זוהו שתיים מן המומיות כאביו ואמו, וכן נמצא שאשתו הייתה גם אחותו המלאה. ב-DNA אותרו מספר פגמים תורשתיים שהצטברו בשושלת הפרעונים כתוצאה מנישואי קרובים.
פלאוגנומיקה
עבד-אל-באסת עבד-אס-סמד
פביולה, מלכת הבלגים
דונה פביולה, מלכת בלגיה (בספרדית: Fabiola de Mora y Aragón; 11 ביוני 1928 - 5 בדצמבר 2014) הייתה אלמנתו של בודואן שהיה מלך בלגיה.
ביוגרפיה.
פביולה נולדה במדריד למשפחת אצולה ספרדית. בשנת 1961 היא נישאה למלך בלגיה, בודואן, אשר מלך בבלגיה משנת 1951. טרם נישואיה הוכשרה פביולה כאחות וכן פרסמה ספר משלים לילדים, שזכה להצלחה גדולה.
לזוג המלכותי לא היו ילדים. המלכה פביולה שוחחה בפתיחות רבה על שישה מקרים של הפלה טבעית אותן היא עברה בניסיונותיה להביא ילדים לעולם.
כמלכת בלגיה זכתה פביולה לאהדה עממית רחבה בזכות אמונתה הקתולית וארגוני הסיוע אותם היא ייסדה למען פגועי המוח וילדים במצוקה. המלכה אף הקימה מוסדות סיוע לנשים במדינות העולם השלישי, פעולה אשר זיכתה אותה בשנת 2001 במדליה מטעם ארגון המזון והחקלאות הבינ"ל.
בשנת 1993 מת המלך בודואן ואת מקומו ירש אחיו המלך אלברט השני. המלכה פביולה מיעטה מאז מות בעלה להופיע באירועים ממלכתיים כדי לא לפגוע במעמדה של גיסתה, פאולה, מלכת הבלגים, המלכה לשעבר ואשתו של המלך לשעבר אלברט השני.
המלכה פביולה נפטרה ב-5 בדצמבר 2014.
בית בלגיה באוניברסיטה העברית בירושלים נקרא על שמה של המלכה פביולה אשר נתנה את חסותה להקמת המבנה ב-1967.
קוקר ספאנייל
מרצדס-בנץ E-קלאס
מרצדס-בנץ E-קלאס היא מכונית סלון מנהלים בגודל בינוני, אשר מיוצרת על ידי חברת מרצדס-בנץ החל משנת 1995.
ה-E קלאס החליפה את דגם ה-W124 של מרצדס אשר ייצורה הופסק ב-1996, מתחרה בעיקר בב.מ.וו סדרה 5 ובאאודי A6.
המרצדס בנץ E קלאס היא מכונית בעלת חשיבות רבה לחברת מרצדס-בנץ ומהווה אחד ממקורות ההכנסה העיקריים של החברה כאשר היא אחת מהמכוניות הנמכרות ביותר בסגמנט שלה בעולם.
גרסאות.
אף על פי שייצורה החל כבר בשנת 1953 תחת שם הסדרה W120, הוכרה כמרצדס-בנץ E-קלאס באופן רשמי רק עם הצגת סדרת ה-W210 בשנת 1995.