התפרחות מסוג שיבולת את או בשיבולות אחדות, חיקיות (מתפתחות בחיקי העלים) ואף אמיריות (יוצאות מקודקודי הגבעולים). לאורך עמוד התפרחת ערוכים הפרחים בדורים צפופים.
הפרחים דו-מיניים, קטנים, אורכם 10 מ"מ, בעלי עטיף כפול ועוקצים קצרים.
הגביע פעמוני, מורכב מ-5 עלים מאוחים. כל עלה גביע מסתיים בשן בולטת. הגביע משתייר אחרי הפריחה. לא כן, הכותרת שנושרת לאחר ההפריה.
הכותרת דו-שפתנית ועשויה מ-5 עלי כותרת מאוחים היוצרים בבסיסם צינור המתרחב בהמשכו ומסתיים ב-5 אונות חופשיות.
גביע הכותרת בולטת מהגביע, בצבעי כחול-לילך. בכניסה ללוע הכותרת, השפה התחתונה של הכותרת קירחת או שעירה באופן חלקי מבפנים בשערות לבנות בולטות. גודל הקטע השעיר אינו אחיד. בשיח-אברהם משולש הכתם הלבן ברור מאוד.
אוגן הכותרת דו-שפתני במקצת ופרוש (הדו-שפתיים אינם ניכרות ו-5 האונות פרושות לצדדים). האונה התחתונה ארוכה, רחבה ובולטת. שאר האונות שמצדדיה ומעליה קטנות יותר.
ארבעת האבקנים, שזיריהם מעורים בצינור הכותרת, בולטים מאוד החוצה. שני אבקנים קצרים ושניים ארוכים יותר במקצת. הזיר דק וצבעו סגלגל.
השחלה עילית, והיא מורכבת משני עלי שחלה, המתחלקים בשלב מוקדם על ידי מחיצה מדומה ל-4 מגורות עם ביצית אחת בכל אחת מהן.
עמוד העלי, מתפתח מבין המגורות, מבסיס השחלה. בעת בשלותו הוא יוצא ובולט מחוץ לכותרת, אך אורכו קצר מהאבקנים.
הצלקת בעלת 2 אונות דקיקות וקירחות.
הפרי הוא בית גלעין זעיר שקוטרו 2 עד 5 מ"מ. הוא עטוף בגביע משתייר ומכיל זרעים אחדים.
שמות הצמח.
לפי האגדה צמח זה הוא השיח בו נתפס אילו של אברהם בעקידת יצחק ומכאן שמו.
שם בערבית: ע'אר, שַגַ'רָה איבּרַהים ( شجر العفة ، الارثد ، حب الفقد).
שמותיו הנוספים בשפה האנגלית הם:
מחזור החיים של הצמח.
שיח אברהם מצוי הוא שיח נשיר חורף. כלומר, במשך כל תקופת העונה הקרה, מחודש נובמבר עד מרץ, אין הוא עוטה עלים כלל. אין בישראל שיח אברהם מצוי, שאינו נשיר בחורף, נכון שבמדבר יהודה תקופת ההַשָּׁרָה קצרה יותר, אבל השיחים נשירים אפילו לחופי ים המלח. בתקופה זו מצויים עליו פירות בשלים.
עם בוא האביב, השיח מלבלב ופורץ, ולאחר מכן גם מתפתחים תפרחות סגולות מרשימות האופייניות לצמח: 'שרביטים' בצבע כחול, ולעיתים רחוקות לבן. במשך כל עונת הקיץ החמה והיבשה עומד הצמח כשהוא בולט בצבעו הירוק והרענן בהשוואה לסביבתו היבשה יותר. האבקה באמצעות חרקים.
הרבייה באמצעות זרעים והשרשה.
תפוצה בעולם.
שיח אברהם מצוי תפוצתו רחבה באגן הים התיכון, הוא גדל בר באיים בים התיכון, בצפון אפריקה להוציא מצרים, ספרד, צרפת, דרום אירופה עם חדירה לדרום אוקראינה, טורקיה, המזרח התיכון, ומרכז אסיה (ארמניה; אזרבייג'ן; גאורגיה; טג'יקיסטן; טורקמניסטן; ואוזבקיסטן). למרות תפוצתו הרחבה, הוא מפוזר ומפוצל ובדרך כלל נדיר.
מחוץ לאירופה, הוא אוקלם כצמח גינה באופן נרחב וכעת הוא התאזרח בארצות הברית ובמקומות אחרים באזורים הטרופיים.
שיח-אברהם מצוי בישראל.
השיח הוא צמח ים-תיכוני עם חדירה לאזור האירנו-טורני היובשני יותר. הוא גדל בר בבתי-גידול לחים מאכלס גדות נחלי אכזב ואיתן בארץ ישראל.
שיח אברהם מצוי הוא צמח גדות נחלי אכזב בהרים, שמנקזים שטח רחב, שמתאפיינים בזרימת מים במשך תקופה קצרה בחורף וביובש ממושך בחורף. ניתן למצוא אותו גם בנחלי האכזב בדרום הארץ. הוא מגלה רגישות גבוה לזיהום בשפכים וכן הוא נעלם מקטעי נחל מזוהמים. הוא מצוי לאורך נחלי איתן חברה אחת עם הרדוף הנחלים, קנה מצוי ומינים נוספים.
חברת שיח-אברהם מצוי מתפתחת על תשתית של חלוקי נחל בחופה הצפוני של הכנרת, באזור גבעות הבזלת. באזורים אלה מהווה החברה תצורה של שיחים נמוכים, עם שיח-אברהם כמרכיב העיקרי. ואילו במקומות שבהם מכוסה החץ הבזלתי בקרקע סחף, נוספים אליו מינים רבים ובעיקר הרדוף הנחלים, ערבה מחודדת ואשל הירדן. חברה זו יוצרת תצורה של חורש גדות צפוף. עליית מפלס המים בכנרת גורמות להצפתם של חלקי הגבעול התחתונים של שיח-אברהם וריקבון וכתוצאה מכך למותם של רבים מהם. בנחלי האכזב של בקעת בית ציידה על תשתית של חלוקים שולטים שיח-אברהם והרדוף הנחלים..
הוא גדל בכל חלקי ישראל מלבד דרום הנגב. הוא נפוץ בבקעת חולה, בבקעת כנרות, בחוף הגליל ובחוף הכרמל; מצוי בגולן (ליד בריכות או בנחלים החוצים את הגולן), בגליל העליון, בגליל התחתון, בעמק עכו; נדיר בשרון, בשומרון, בערבות הירדן, בשפלה, במדבר יהודה ובבקעת ים המלח, בדרום שפלת החוף, במדבר שומרון, ובהרי יהודה; נדיר מאוד בחרמון, בכרמל, בגלבוע, בבקעת בית שאן, ובצפון הנגב.
שיח-אברהם כצמח תרבות.
השיח משמש בישראל כצמח גינון, בשל מראהו היפה בעונת קיץ, עלים רעננים ופריחה שופעת. הוא נשתל בעיקר בגינות ציבוריות וצדי כבישים, ואף בגינות פרטיות. למרות שהצמח גדל בערוצים בטבע, בגינון הוא נחשב לצמח חסכן מים מומלץ ביותר הפורח לאורך הקיץ ביחד עם הרדוף הנחלים ושקיימים כמה זני נוי שלו עם פרחים בגוונים לבן עד סגול, כמו כן קיימים זנים קטנים וקומפקטיים יותר. שיח אברהם מצוי גדל במגוון קרקעות, עמיד יחסית ליובש ולקור ולמליחות.
שיח-אברהם מצוי כצמח מרפא ומאכל.
שיח-אברהם מצוי הוא צמח מרפא. ברפואה העממית הוא משמש כתרופה לכאבי ראש מעלי השיח, כמשחה לכאבי מפרקים משתמשים בזרעים השחורים. מרתח הזרעים משמש גם כתרופה להרעלות קשות, וכאבי בטן וחיזוק שורשי השיער. ברפואה הסינית שימושו העיקרי בריפוי הסמפונות, הפירות שימשו לטיפול בתעוקת לב, שיעול, זיבה ושבר. השורשים שימשו לריפוי דלקות פרקים ולמניעת קדחת.
מפרי הצמח מפיקים תמציות המסייעות בריפוי מחלות הורמונליות, סיוע בבעיות פוריות ובהקלת תסמיני תסמונת קדם וסתית. מרכיבי הצמח ידועים ברפואה כמסייעים לנשים בעלות בעיות באיזון ההורמון פרוגסטרון. [חסר מקורות].
במחקרים מודרניים הצמח נמצא יעיל במקרה של תסמונת טרום-ויסתית ובעיות מחזור. בצמח מצויים גליקוזידים ולבנואידים. הפלבונואידים (ויטמין P) הם תרכובות מטבוליות משניות המסונתזות על ידי צמחים שונים ולהם תפקידים כמו: מתן צבע צהוב אדום וכחול וכן הם בעלי יכולת אנטי-בקטריאלית גבוהה. זרעי הצמח מכילים שמן בריכוז בין 0.4 ל-0.7 אחוז, מבין החומרים המצויים בשמן הזרעים, החשובים בהם הם קסטיצין (Casticin), וויטקסין (Vitexin). הקסטיצין משמש לאיזון הורמוני מין נשיים.
כמו כן הזרעים, הדומים לזרעי פלפל שחור, משמשים למטרת תיבול מאכלים.
אלתר קאציזנה
קאציזנה
אביגדור נבנצל
אביגדור נבנצאל
תמר וייס
תמר וייס-גבאי (נולדה ב-1975) היא סופרת, עורכת ותסריטאית ישראלית.
וייס-גבאי נולדה ברמת גן ומתגוררת בירושלים. למדה מקרא והיסטוריה באוניברסיטה העברית בירושלים ותסריטאות בבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה. כתבה את ספרי הפרוזה למבוגרים "החזאית" (לוקוס), "שטח מת" (הקיבוץ המאוחד) ו"צפלין" (כתר), ואת ספרי הילדים "טלי מתחת לשולחן" (כנרת זמורה, 2020) אותו איירה האמנית זויה צ'רקסקי-נאדי ו"סתם שדה ריק" (כנרת זמורה, 2022). שני הספרים חולקו בכ-120 אלף עותקים בגני ילדים במסגרת תוכנית "ספריית פיג'מה" שתרגמה אותם לספרדית ופורטוגזית. הספר "טלי מתחת לשולחן" זיכה אותה בפרס דבורה עומר לספרות ילדים.
סיפורים שלה התפרסמו באנתולוגיות שונות (עם עובד, כתר, אייקאסט), בכתבי העת: מטעם, עיתון 77, מאזנים, המוסך, אלכסון, Lilith Magazine, The London Reader, ועוד.
תסריטיה לילדים שודרו בערוץ הופ!.
נוסף על כך, פרסמה עיבודים ספרותיים למיתולוגיות שומריות ואכדיות עתיקות, בספרים "המיתולוגיה הבבלית" (מפה) "ואִינַנַה בוחרת מלך" (כתר) יחד עם בן זוגה האשורולוג פרופ' אורי גבאי, שתרגם אותם מכתב יתדות.
ממקימות ועורכות המוסך, כתב עת מקוון לספרות.
יזמה וערכה את "2 - פרויקט דו לשוני לספרות עכשווית בערבית ועברית", שכלל את האנתולוגיה "שתיים" ("כתר"), אתר אינטרנט ספרותי דו-לשוני ומפגשים ספרותיים של סופרים ומשוררים מקומיים בערבית ובעברית. הקימה ומובילה פרויקטים ספרותיים-חברתיים שונים כגון פורום הסופרות והמשוררות בישראל, תחנות הקריאה בפארק המסילה בירושלים ועוד.
באמאלכי
כת הבאמלאכי (באנגלית: Bamalaki) הייתה כת נוצרית פרוטסטנטית באוגנדה שפרשה בשנת 1913 מהכנסייה הרשמית בשל דבקות חבריה במצוות המקרא שאינן מקוימות על ידי הנוצרים.
הכת, שנקראת על שם מייסדה, מלאכי מוסאג'קאווה (Malaki Musajakawa) הצליחה לסחוף רבים באוגנדה ובשנת 1921 היו כ-100,000 חברים בה.
בין חברי הכת היה סמיי קאקונגולו, מצביא משבט הבוגנדה אשר לאחר מכן הקים את קהילת האבאיודאיה שמקיימת אורח חיים יהודי.
עקרונות הכת.
הכת מסתמכת על מצוות מקראיות שנשכחו או הודחקו על ידי הנצרות וביניהם:
מתח עם השלטונות.
התנגדותם של חברי הכת לחסן את הבקר מפני מגיפות גרמה למאבקים קשים בינם לבין השלטונות הבריטיים באותה תקופה. ב-1926 הוגלה מאלכי לצפון אוגנדה ומת שנה לאחר מכן לאחר שביתת רעב.
הנסיך אלברט ויקטור, דוכס קלרנס ואבונדייל
הנסיך אלברט ויקטור, דוכס קלרנס ואייבונדייל
הנסיך אלברט ויקטור (באנגלית: Prince Albert Victor; ינואר 1864 - ינואר 1892), דוכס קלרנס ואייבונדייל, היה בנם הבכור של אדוארד, נסיך ויילס (לימים המלך אדוארד השביעי) ושל אלכסנדרה, נסיכת ויילס (לימים המלכה הרעיה אלכסנדרה).
בצעירותו כונה הנסיך אלברט בכינוי "אדי" - כינוי שדבק בו במשך כל חייו. אלברט ויקטור היה מאורס למרי מטק אולם בשל מותו משפעת, נישאה מרי לאחיו ג'ורג' (לימים המלך ג'ורג' החמישי).