קרייסקי, אוסטרי ממוצא יהודי, אשר כיהן כקנצלר אוסטריה בין השנים 1970–1983, איים לתבוע את ויזנטל למשפט דיבה, לאחר שוויזנטל הצביע על כמה מחברי ממשלתו כבעלי עבר נאצי. ויזנטל טען כי פרידריך פיטר, מנהיג מפלגת העם האוסטרית שאתו קרייסקי רצה להקים קואליציה, היה אחראי על מותם של עשרות אלפי יהודים כמפקד כוח שרצח אותם באוקראינה. קרייסקי טען גם שוויזנטל הקים באוסטריה גוף אנטי דמוקרטי, דמוי מאפיה, שמתערב באופן לא חוקי בהליכי השלטון ושוויזנטל ניצל מהשמדה בשואה משום ששיתף פעולה עם הגסטפו. אולם, במהרה שינה קרייסקי את גרסתו וטען כי לא אמר שוויזנטל שיתף פעולה עם הגסטפו אלא שוויזנטל מעליב את קרייסקי כשהוא מאשים אותו בשיתוף פעולה עם פוליטיקאים בעלי עבר נאצי, משום שקרייסקי עצמו היה קורבן של הגסטפו, שנחקר בעינויים. קרייסקי הבהיר שההיסטוריה האישית של ויזנטל אינה מעניינו שלו.
יחס דעת הקהל האוסטרית לוויזנטל נותר עוין גם בשנות ה-80, כאשר הסתייג בנחרצות מהמסע שישראל והקונגרס היהודי העולמי ניהלו נגד מזכ"ל האו"ם לשעבר קורט ולדהיים. ולדהיים כיהן כמזכ"ל האו"ם בין 1972–1981 וכנשיא אוסטריה בין 1986–1992. ויזנטל סבר שההוכחות נגד וולדהיים אינן חזקות מספיק כדי להעמידו לדין. הוא טען שוולדהיים לא היה ראוי לכהן כנשיא אוסטריה, וקרא לו שוב ושוב להתפטר, אך גם טען שהוא אינו פושע מלחמה מובהק. עמדתו זו של ויזנטל הייתה קשה להסבר תקשורתי ולא סייעה ליחסי הציבור שלו, לא באוסטריה ולא מחוצה לה.
רק בשנות ה-90, לאחר שפעילותו הנמרצת של ויזנטל החלה כבר לדעוך, שבה החברה האוסטרית והתפייסה עמו. דור הנכדים משתתפי מלחמת העולם השנייה ראה בוויזנטל סמל לדמוקרטיה, יושר ושפיות.
מדף יבשתי
מדף יבשתי או אדן היבשה (באנגלית: Continental shelf) הוא המדרון בשולי היבשת הנמשך אל מתחת לפני הים בשיפוע מתון (בדרך כלל בזווית של פחות ממעלה) ועד למקום שבו חל שינוי חד בזווית השיפוע. בים התיכון אדן היבשת משתרע למרחק של 150 עד 200 ק"מ מן החוף ועומקו אינו עולה על 200 מטר ואז מתחיל מדרון תלול לעומק של כ-5000 מטר. גידול דגים באדן היבשת קל יותר עקב חדירה טובה של קרני השמש וטמפרטורה נוחה. על אדן היבשת ניתן למצוא פלנקטון.
הנגישות הגבוהה יחסית אל המדפים היבשתיים הפכו אותם לחלקים המובנים ביותר של קרקעית הים.
הרוב המוחלט של הניצול המסחרי, כגון קידוחי גז או נפט, מתבצע מהמדף היבשתי. הגדרת המדף היבשתי לפי חוק הים שונה מההגדרה הגאולוגית, ולפיו לכל מדינה יש זכות למשאבי המדף היבשתי שלחופיה.
לונדון את קירשנבאום
לונדון את קירשנבאום הייתה תוכנית אקטואליה בערוץ עשר. מ-31 במרץ 2003 ועד ספטמבר 2015 הונחתה על ידי ירון לונדון ומוטי קירשנבאום. מאוקטובר 2015 ועד סיומה, הוגשה התוכנית על ידי לונדון לבדו בשל מותו של קירשנבאום באותה שנה, ובימי חמישי הוגשה על ידי מגישים מתחלפים מקרב כתבי חברת חדשות עשר, בעיקר רביב דרוקר ונדב איל. התוכנית ירדה מהאוויר ב-10 בינואר 2019 כחלק מתהליכי המיזוג של ערוץ עשר ורשת 13.
היסטוריה.
התוכנית נוצרה בתחילת דרכו של ערוץ 10, לאחר שתוכנית יומית מושקעת בהגשת לונדון ובהפקה חלקית של קירשנבאום שהייתה אמורה לצאת לדרך בוטלה לבסוף מחוסר תקציב. בזמן עבודתם המשותפת על התוכנית נחשף מפיק התוכנית אבי אלקלעי לדינמיקה הייחודית בין השניים, המשלבת אינטלקט וסאטירה, והתגבש הרעיון לתוכנית אקטואליה יומית בהגשתם המשותפת, כפתרון זמני לביטול התוכנית המקורית.
בחודש יוני 2005 נעשה ניסיון להריץ את התוכנית במתכונת זהה גם בימי שישי, אך הניסיון כשל ולאחר ארבעה שבועות הורדה תוכנית יום שישי מלוח המשדרים. התוכנית עברה למתכונת יומית בשעה חמש לפנות ערב בימי חול, בהמשך שובצה לשעה שבע בערב, וממאי 2011 היא שודרה מדי יום בשש בערב.
עם השנים רכשה התוכנית קהל צופים נאמן עקב סגנון ההנחיה הייחודי של לונדון וקירשנבאום. לתוכנית אופי פובליציסטי, שני המגישים הביעו לרוב עמדות שמאלניות וחילוניות, אך הייתה הקפדה לארח בעלי עמדות המייצגות את הצד השני. בתוכנית התארחו פוליטיקאים ו, והופיעו בה לעיתים זמרים ולהקות, זרים וישראלים. גם אמנים ומדענים הוזמנו לעיתים לדון על עבודתם ומעשה ידם.
ב-25 בספטמבר 2015 נפטר מוטי קירשנבאום מדום לב. בתוכנית הראשונה לאחר מות קירשנבאום, כעבור ארבעה ימים, החל להנחותה לונדון לבדו, ודיווח כי שם התוכנית לא ישונה.
ב-6 בדצמבר 2018 פורסם כי התוכנית צפויה לרדת מהאוויר ב-10 בינואר 2019, לאחר כ-16 שנים מאז עלייתה לאוויר, זאת עקב מיזוג רשת-עשר, וכי במקומה צפויה לעלות תוכנית חדשה בהגשת אמנון לוי. בשיחה עם כתב דה מרקר, נתי טוקר, טען מגיש התוכנית ירון לונדון כי כלל לא היה מודע לכוונותיהן של ערוץ עשר ורשת להחליף את תוכניתו. ב-11 בדצמבר פורסם כי לונדון ימשיך בערוץ הממוזג, אך ינחה בתוכנית חדשה, שצפויה להיות תוכנית ראיונות שתחליף את "אינטימי" של רפי רשף, שעברה לקשת 12 – מה שחתם סופית את העובדה שהתוכנית "לונדון את קירשנבאום" תרד מהאוויר אחרי 16 שנות שידור.
ב-10 בינואר 2019 שודרה התוכנית האחרונה.
ב-19 במאי באותה שנה חזר לונדון למסך, כאשר החל להגיש את "גאולה ולונדון" לצידה של גאולה אבן-סער. תוכנית זו, ששודרה בכאן 11 עד פברואר 2020, בניגוד ל"לונדון את קירשנבאום", עסקה בתחומי התרבות השונים, אך לא בפוליטיקה.
פתיח.
החל משנת 2006 פתיח התוכנית מציג אישים ידועים בהיסטוריה ובאקטואליה כאשר על פניהם "נבנים" פנים של אנשים ידועים אחרים, איבר אחר איבר. ברקע מתנגנת פתיחתו של שיר טורקי ידוע "Şımarık" של טרקאן.
בין האנשים אותם ניתן למנות בפתיח נמצאים, מנחם בגין, ג'ימי קרטר ואנואר סאדאת במעמד חתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים, כמו כן מחמוד אחמדינז'אד, חסן נסראללה, ג'יימס גנדולפיני, המונה ליזה, משה דיין, אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת, אהוד אולמרט, סילבן שלום, אוסאמה בן לאדן, קונדוליסה רייס ומגישי התוכנית עצמם.
משתתפים בתוכנית.
משתתפים שמופיעים בתוכנית באופן תדיר:
בעבר הופיע בה גם בפינה קבועה ניצן הורוביץ.
אטול
אָטוֹל (באנגלית: Atoll) הוא סוג של אי בעל מבנה טבעתי המצוי באוקיינוסים טרופיים. מבנהו הטבעתי יכול להיות פתוח או סגור והוא למעשה שונית אלמוגים המַקיפה לגונה רדודה. הלגונה נוצרה בשל שקיעת הר געש, לעיתים שרידיו עדיין בולטים מעל המים.
רבים מאיי האוקיינוס השקט הם אָטוֹלִים. מרבית האטולים הם זעירים, בלתי מאוכלסים והצמחייה בם מועטה, אך קיימים גם אטולים גדולים בשטח אלפי דונם המכוסים בצמחייה ומיושבים.
כבר בשנת 1842 תיאר צ'ארלס דרווין את האטולים כסוג של איים והציע הסבר להיווצרותם, בהתבסס על תצפיות שערך במהלך מסעותיו באונייה "ביגל" בין השנים 1831–1836.
מקור השם.
מקור המילה "אָטוֹל" במילה "אָטהוֹלוּ" בשפת דיבהי, שפה הודו-ארית המדוברת באיים המלדיביים. היא נכנסה לשימוש במובן המקובל כיום בעקבות פרסומיו של צ'ארלס דרווין ב-1842, ובהם תיאר את האטולים כסוג של איים, והציע הסבר להיווצרותם בהתבסס על חמש שנות תצפית שערך במהלך מסעותיו באונייה "ביגל" (1831–1836).
המילה רווחת כרכיב ראשון בשמות מקומות, כגון: אטול קאפו ואטול נונו באיים המלדיביים.
תפוצה וגודל.
ריכוזי אטולים קיימים באוקיינוס השקט (איי טואמוטו, איי קרוליין, איי מרשל, טריטוריית איי ים האלמוגים וקבוצות האיים של קיריבטי, טובלו וטוקלאו), ובאוקיינוס ההודי (באיים המלדיביים, לקשאדוויפ, ארכיפלג צ'גוס וסיישל). באוקיינוס האטלנטי אין ריכוזים גדולים של אטולים להוציא שמונה אטולים מזרח לניקרגואה השייכים למחוז סן אנדרס ופרובידנסיה בקולומביה.
שוניות אלמוגים משגשגות אך ורק במים חמים באזורים טרופיים וסובטרופיים ולכן אטולים מצויים רק באזורים אלה. האטול הצפוני ביותר בעולם הוא אטול קורה (Kure) באוקיינוס השקט אשר מיקומו . האטולים הדרומיים ביותר בעולם מצויים בשונית אליזבת, חלק מטריטוריית איי ים האלמוגים בים טסמן, ומיקומם . אין אטול הממוקם על קו המשווה עצמו, קצהו הדרומי של אטול ארנוקה, שהוא חלק מקיריבטי, נמצא רק 12 ק"מ מצפון לקו המשווה.
האטולים הגדולים בשטחם בעולם (שטח השונית, הלגונה והיבשה) הם:
היווצרות אטול.
על פי ההסבר של דרווין, טיפוסי איים שונים באוקיינוס מייצגים שלבים שונים בתהליך רציף של שקיעה וסחיפה של איים געשיים. תחילתם כהר געש המתרומם מעל פני הים. במים החמים סביב שולי האי מתפתחת שונית אלמוגים, הגדלה כלפי מעלה בעת שהאי שוקע. השונית נבנית בצידה החיצוני הפונה לים, ואילו בצידה הפנימי התנאים אינם מאפשרים זאת, ובהדרגה שוקע צד זה ונוצרת לגונה בינו לבין מרכז האי. מצב זה - של אי געשי המוקף ב"שונית-מחסום" המופרדת ממנו בלגונה - מכונה "כמעט אטול", וניתן לראותו באי בורה בורה ובאיים נוספים בארכיפלג איי החברה שבפולינזיה הצרפתית. בהמשך התהליך שוקע כל האי הגעשי ורק השונית המקיפה אותו שורדת מעל פני הים. זהו השלב שבו הופך האי לאטול. היווצרות אטול נמשכת כ-30 מיליון שנים.
אטולים הם תוצר של פעילות ביולוגית, ולכן הם נוצרים רק באקלים טרופי בו המים חמים ומאפשרים את גידול האלמוגים ובניית השונית. איים געשיים באקלים קר יותר סופם שיישחקו וישקעו באופן מוחלט מבלי להותיר עקבות מעל פני המים.
מודיעין שדה
מערכת זמן אמת
מערכת זמן אמת היא מערכת מחשב שיש לה, מעבר לדרישות הפונקציונליות הרגילות, דרישה של עמידה בזמנים. מערכת זמן אמת לא חייבת להגיב מהר, אך היא חייבת להגיב תוך הזמן שהוגדר מראש ובעקביות.
סוגי מערכות.
ניתן לסווג מערכות זמן אמת לשלושה סוגים:
מודיעין קרבי