המגלן חורף וחולף מצוי ומקנן נדיר בביצות תוניסיה. הקינון המתועד הראשון היה בסכר לבנה (سد لبنة) בראס א-טיב (الرأس الطيب) בצפון מזרח תוניסיה, בשנת 2008. 4 זוגות תועדו מקננים ביוני 2014 בפארק הלאומי אישקל בצפון תוניסיה. מאז, אוכלוסיות הקינון של מגלן חום לא היו יציבות בשני אתרי הרבייה; ב-2017, לראשונה בשלושת העשורים האחרונים, לא הייתה להקת עופות מים מעורבת בפארק הלאומי אישקל, ולכן אין קינון של מגלן חום. מנגד, בלבנה המשיך מספר המגלנים לרדת משנה לשנה עד לזוג בודד שתועד בשנת 2017. איומים בתוניסיה כוללים גישה בלתי חוקית והפרעות של דייגים ומקנה במושבות, והפרעות בגובה המים בשל סכרים. בנוסף רוב האתרים נמצאים כעת תחת איום ממקורות שונים כמו ניקוז, עיור ובצורת ממושכת.
שימור.
הערכות שטח התפוצה (180,000,000 קילומטרים רבועים) וגודל האוכלוסייה (230,000 – 2,220,000 פרטים) גבוהות בהרבה מהקריטריונים למין בסיכון; מגמות האוכלוסייה העולמיות לא כומתו, אך לא מאמינים שהמין מתקרב לספי קריטריון הירידה באוכלוסייה של הרשימה האדומה של IUCN (כלומר ירידה של יותר מ-30% בעשר שנים או שלושה דורות). מסיבות אלה, המין הוגדר כמין ללא חשש. אוכלוסיית הרבייה האירופית שלו בגודל 28,300-37,700 זוגות, ועברה ירידה מתונה בין השנים 1970–1990. למרות שאוכלוסיות מפתח ברוסיה ובאזרבייג'ן היו יציבות במהלך השנים 1990–2000, אוכלוסיות המין המשיכו לרדת בחלקים של דרום מזרח אירופה, ועברו ירידה מתונה של כ–10% בסך הכל. באירופה נפגע קשות משינוי בתי הגידול הלחים, שימוש בחומרי הדברה בחקלאות וציד. פעילויות הכוללות ניקוז מים והטייתם להשקיה והפקת חשמל הידרואלקטרית פוגעים בבתי גידול מתאימים לחיפוש מזון ורבייה. רגיש לשפעת העופות ועלול להיפגע מהתפרצויות עתידיות של המחלה. טורפים קרקעיים כמו חזירים ושועלים עלולים לגרום לתמותה המונית משמעותית. ייתכן שקיימת תחרות מסוימת בין המגלן לכפן המצוי, כשנוכחות של אחד המינים מלווה לעיתים קרובות בהיעדר או ירידה משמעותית בגודל האוכלוסייה של המין האחר. המין מוגן על פי הוראת הציפורים של האיחוד האירופי.
אזוספרמיה
אזוספרמיה הוא מצב בו קיימת אי פוריות של הגבר כתוצאה מאי הימצאותם של תאי הזרע. מצב זה קורה בכאחוז מאוכלוסיית הגברים על כדור הארץ ונמצא בכ20 אחוז מהפרעות חוסר פוריות אצל גברים.
תא הזרע מיוצר בתהליך של ספרמטוגנזיס. תהליך זה קורה בתאי סרטולי הנמצאים באשך. בתחילה התא הוא ספרמטוגוניה, לאחר מכן הופך לספרמטוציט, בתהליך של מיוזה הספרמטוציט הופך לספרמטיד, וזהו התא הראשון בו ניתן להשתמש בו לצורך הפריה- תא עגול, ללא זנב או יכולת תנועה. לאחר מכן תא הזרע הופך להיות בשל- (ספרמטוזואה): עם ראש המכיל אקרוזום ואנזימים פרוטאוליטיים שאחראיים על עיכול תאי הגרנולוזה העוטפים את הביצית, גרעין, וזנב.
לאחר ייצור תאי הזרע באשכים, הם עוברים לאפידידימיס, משם ל- Vas deferens (צינור הזרע), משם לחיבור עם ה- Seminal vesicles אשר תורמות את נוזל הזרע את מהווה את רוב נפח הזרימה, ומשם יציאה דרך ה- ejaculatory duct והאורתרה (דרך הפין).
במהלך הבקרה ההורמונלית על ייצור הזרע, ההיפותלמוס מפריש את ההורמון GnRH, אשר פועל על ההיפופיזה להפרשת LH ו- FSH. ההורמון FSH אשר מופרש מההיפופיזה משפיע על תאי סרטולי, שמייצרים בתגובה גם את ההורמון אינהיבין אשר פועל בין היתר במשוב שלילי על ההיפופיזה (על כן, אם תהיה הפרעה לתהליך ייצור הזרע, רמות האינהיבין יהיו נמוכות או לא יהיו כלל, ורמת ה- FSH תהיה גבוהה מאחר שהיא לא תדוכא על ידי אינהיבין).
ההורמון LH משפיע על תאי ליידיג הנמצאים גם הם באשך להפרשת טסטוסטרון, המעודד תהליך של ייצור זרע. עם זאת, ריכוזי טסטוסטרון גבוהים מדי עלולים לעכב הפרשה של LH ו- TSH מההיפופיזה (ועל כן זריקות טסטוסטרון עלולות להביא לעקרות גברית).
תסמונת קלמן היא תסמונת שבה אין הפרשה של LH ו- FSH מההיפופיזה, וכן אין חוש ריח. בתסמונת זו מלבד העובדה שאין ייצור זרע, אין התפתחות של סימני מין משניים (שיעור, מסקולניזציה) ולכן הטיפול יכול לכלול מתן גונדוטרופינים לעידוד ייצור הזרע, ומתן טסטוסטרון כדי לעודד התפתחות סימני מין משניים.
פרמטרים לאיכות הזרע.
כאשר נבדקת שאלה באשר לבעיות פריון, יש לבדוק ספירת זרע ולוודא כי היא תקינה. ההכנות לספירת זרע כוללות הימנעות מהוצאת זרע במשך 3-5 ימים, והעברה למעבדה בטמפרטורת הגוף, תוך שעה. לצורך קביעה של הפרעת פוריות, לא מספקת בדיקה אחת של ספירת זרע, ויש לערוך שתי בדיקות בהבדל של 3 שבועות זה מזה.
הגדרה להפרעות בתאי הזרע.
כאשר יש הפרעה בתנועה, בריכוז הזרעונים ובמורפולוגיה שלהם, התסמונת היא OTA syndrome על פי ראשי התיבות של אוליגוספרמיה, טרטוזוספרמיה, אסטנוזוספרמיה.
אזוספרמיה.
אזוספרמיה היא מצב בו אין תאי זרע. הסיבות לאזוספרמיה מתחלקות ל-3:
לזיהוי מקור הבעיה, יש לקחת בדיקה הורמונלית (רמות FSH וטסטוסטרון) ונפח של הזירמה.
קישורים חיצוניים.
אזוספרמיה - מאמר מאת ד"ר רעות ברטוב
סרטן רירית הרחם
סרטן הרחם (אנגלית: endometrial carcinoma או Endometrial cancer) הוא גידול סרטני של הרחם, אשר מקורו ברירית הרחם (ואז יקרא קרצינומה של רירית הרחם-מרבית המקרים), או בסטרומה (סרקומה של הרחם). במרבית המקרים, מתגלה הגידול בשלב מוקדם והפרוגנוזה בו טובה. הסיכון לחלות בסרטן רירית הרחם הוא כ-2%-3%, הגיל הממוצע לחלות במחלה הוא 61, ו-85% מן הנשים במחלה יאובחנו בשלבים 1 או 2 של הגידול.
קליניקה.
התסמין הקליני השכיח ביותר המחשיד לסרטן זה הוא דימום שלאחר גיל הבלות (80%), כאשר אצל נשים בתקופת הפריון או נשים שהן פרה-מנופאוזליות, התסמין השכיח ביותר הוא דימום רחמי לא תקין מסוג מנורגיה, או מנו-מטרורגיה.
כ-10% מן החולות מתלוננות בנוסף על כאבי בטן תחתונים.
גורמי סיכון.
קיימים גורמי סיכון המקושרים לחשיפת יתר לאסטרוגן. ביניהם ניתן למנות:
גורמי סיכון נוספים כוללים:
גורמים מגנים מפני סרטן הרחם כוללים למשל נטילת גלולות- פרוגסטרון הנמצא בגלולות מקטין את הסיכון לסרטן הרחם וגם את הסיכון לסרטן השחלות, יש לקחת גלולות למשך שנה או שנתיים לפחות על מנת שהאפקט המגן יהיה בעל משמעות סטטיסטית. פעילות גופנית מהווה אף היא גורם מגן.
פרופילים קליניים של סרטן הרחם.
פרופיל קליני מסוג estrogen related- 80% מן הנשים עם קרצינומה של הרחם. פרופיל זה קשור לחשיפה של רירית הרחם לאסטרוגן (בין אם ממקור אנדוגני או אקסוגני). לרוב אלו נשים צעירות יותר (סביב גיל 60), הסובלות מהיפרליפידמיה, אשר טופלו בתכשירי אסטרוגן. הגידולים לרוב ממוינים היטב והפרוגנוזה טובה יחסית.
פרופיל קליני מסוג Non estrogen related: אלו גידולים המקושרים יותר לאטרופיה של רירית הרחם ופחות להשפעה של אסטרוגן. פרופיל זה קיים אצל 20% מן הנשים, נשים אלו לרוב קשישות יותר (סביב גיל 70), הגידולים אינם ממוינים והפרוגנוזה גרועה.
סטייג'ינג.
מידת התקדמות המחלה (קביעת הסטייג'ינג) נעשית רק באופן כירורגי. מבצעים חשיפה את הבטן, כריתת רחם, שחלות וחצוצרות שטיפת האגן ונטילת דגימות מבלוטות לימפה.
בכ־75% מן המקרים הגידול הוא סטייג' 1 והפרוגנוזה היא טובה יחסית, מאחר שיש אבחון מוקדם של המחלה.
טיפול.
הטיפול הוא כירורגי וכולל כריתה של הרחם ושל שתי השחלות והחצוצרות (היסטרקטומי + Bilateral salpingo ophorectomy).
הטיפול בכימותרפיה לאחר הניתוח כולל מתן דוקוסורוביצין וציספלטין ולעיתים גם טקסול.
טיפול בקרינה הוא טיפול מקובל באדנוקרצינומה למצבים בהם יש חדירה מעבר למחצית עובי הדופן או גרייד 3 (לא ממוין). הטיפול בקרינה הוא למשך 6 שבועות לאחר הניתוח.
לעיתים יש תגובה טובה לטיפול בהורמונים (פרוגסטרון), בעיקר בהישנות של המחלה.
ראו גם.
סרטן הרחם
סרטן צוואר הרחם
יחזקאל הרמלך
יחזקאל הַרְמֶלֶך (נולד ב-12 בספטמבר 1932) הוא איש ציבור ישראלי, שכיהן כראש עיריית רחובות בין השנים 1978–1989 ועמד בראש מספר רב של ועדות ציבוריות בישראל.
ביוגרפיה.
נולד בפולין למשה ודבורה קניגסברג. בשנת 1935, בהיותו בן שלוש, עלה עם משפחתו לישראל.
היה מדריך ומפקד מכבי צעיר, ספורטאי א"ק הוקי כדור-יד כדורגל. ב-1954 שיחק בנבחרת הכדור-יד במשחקיה בהולנד ובאותה שנה בנבחרת הכדורגל מכבי ישראל במשחקיה באנגליה.
היה יו"ר מרכז מכבי ישראל (בין השנים 1983–1997) ויו"ר ההתאחדות לספורט בישראל. היה חבר בוועד האולימפי בישראל וחבר המועצה להסדר ההימורים בספורט.
הוא היה חבר הציונים הכלליים והמפלגה הליברלית הישראלית, ופעיל במפלגת קדימה. בבחירות לכנסת השמונה עשרה הוצב במקום ה-120 ברשימת קדימה.
בין השנים 1974–1978 כיהן כמנכ"ל קופת חולים מאוחדת, שנוצרה על ידו כתוצאה מאיחוד "קופת חולים עממית" ו"קופת חולים של הציונים הכלליים (קופת חולים מרכזית)", שהיה מנהלהּ משנת 1967.
בין השנים 1989–1992 היה הרמלך מנכ"ל משרד הכלכלה והתכנון, ובין השנים 1992–1995 היה ראש המינהלה לפרויקטים לאומיים במשרד ראש הממשלה יצחק רבין, במסגרת זו קידם הקמתם של מחלפים רבים בכבישי ישראל והיה ראש מינהלת פרויקט הביוב הארצי.
הרמלך שימש כיו"ר דירקטוריון חברת החשמל לישראל והיה חבר מועצות המנהלים של מכון ויצמן למדע, בנק לאומי לישראל, מנרב אחזקות, בנק דיסקונט לישראל ואפריקה ישראל להשקעות.
הרמלך היה יו"ר על"ה העמותה למען המבוגר רחובות (2009-2018), מקים בית על"ה. נשיא כבוד של עמותת על"ה (2019).