לעומת זאת כשהחלה החייאת הדיבור העברי בארץ ישראל, בראשית המאה ה-20, הוחלט לאחר דיונים בוועד הלשון לאמץ דווקא את ההגייה הספרדית. מה שאירע למעשה הוא יצירתה של הגייה עברית חדשה המשלבת בין ההגייה האשכנזית להגייה הספרדית: בשטח התנועות – נשתמרה מערכת חמש התנועות של ההגייה הספרדית, ואולם לא התקיים ביצוע השווא הנע והדגש החזק, שהיו בהגייה הספרדית. בשטח העיצורים – נשתמר אי ביצועם של העיצורים הנחציים, כפי שהיה נהוג בהגייה האשכנזית ואצל מרבית דוברי ההגייה הספרדית. את העיצורים הלועיים (ח וע, ובמידה פחותה יותר ר) יש שהוגים (חלק מהמזרחים) ויש שאינם (אשכנזים וחלק מהמזרחים). בניגוד להגייה הספרדית, ובהתאם לזו האשכנזית, הגיית דגש חזק לא נשמרה. בניגוד להגייה האשכנזית, ובהתאם לזו הספרדית, לא השתמר ההבדל בין ת רפה לת דגושה. בשטח ההטעמה – נשתמרה ההטעמה הספרדית, הדקדוקית.
שינוי ההגייה גרר דיון הלכתי בשאלה האם מותר לשנות את ההגייה האשכנזית המקובלת בתפילה. בציונות הדתית מקובלת כיום ההגייה הישראלית כמעט לגמרי בנוסח התפילה וקריאת התורה, אך בעבר היו שהקפידו על הגייה אשכנזית בתפילה (מלאה או רק בעת אמירת שם ה'), או אף בדיבור. בציבור החרדי-אשכנזי מקובלת ההגייה האשכנזית בתפילה (המשתנה מעט לפי מקומות מוצא של קהילות שונות), אך בדיבור עברי רגיל נעשה שימוש בעיקר בהגייה הישראלית.
הספרות והשירה העברית המשיכו להתקיים בהגייה אשכנזית עד שנות השלושים, ואז החלה להיכתב שירה עברית בהגייה הישראלית החדשה (שירים מסוימים מושרים עד היום בהטעמה מלעילית, לרבות ההמנון הלאומי של מדינת ישראל).
הברה אשכנזית
גרף שלם
בתורת הגרפים, גרף שלם (או "גרף מלא") formula_1 הוא גרף אשר כל שני צמתים formula_2 בו מחוברים על ידי קשת. נהוג לסמן גרף שלם בעל formula_3 צמתים ב-formula_4. גרף שלם מהווה דוגמה לקוגרף.
גרף שלם הוא הקליקה (clique) של עצמו. קליקה בגרף לא מכוון היא תת-קבוצה של הקודקודים שבה כל שני קודקודים מחוברים בקשת.
בגרף שלם בעל formula_5 קודקודים ישנן formula_6 קשתות (ראו מספר משולשי: קומבינטוריקה).
הגרף השלם formula_7 הוא אחד משני הגרפים היחידים שאינם מישוריים. הגרף השני הוא formula_8 - הגרף הדו צדדי המלא בעל 3 צמתים בכל צד.
בתורת הסיבוכיות הוכח שבעיית מציאת תת-גרף שלם הגדול ביותר בגרף נתון נכללת בקטגוריה NP-קשה, והצגתה כבעיית הכרעה ("האם קיים תת-גרף שלם מסדר הגדול מ-k?") היא בקטגוריה NP-שלמה. חיפוש של קליקה שקול לחיפוש של קבוצה בלתי תלויה (קבוצת צמתים אשר אין זוג מהם המחוברים בקשת) בגרף המשלים (שקבוצת הקשתות שלו משלימה את קבוצת הקשתות של הגרף הנתון). לכן האלגוריתמים הידועים לשתי הבעיות הם בעלי סיבוכיות זהה וכן תוצאות הקושי לקירוב.
ישיבת ההסדר ירוחם
ישיבת ההסדר ירוחם היא ישיבת הסדר שהוקמה בשנת ה'תשנ"ג (1993) בירוחם. ראשי הישיבה הם הרב אליהו בלומנצויג, הרב אוריאל עיטם והרב חיים וולפסון.
הקמת הישיבה.
בירוחם פעל החל משנות השבעים גרעין ציוני דתי, אשר פעל להתמודד עם בעיות של פערים, ניכור בין חלקי החברה ואיבוד ערכים. גרעין המשפחות התרחב על ידי גרעיני נח"ל משימתיים של בני עקיבא בריכוזו של שמואל בן שלום בשנות השמונים. העומדים בראש הגרעין (בן שלום וחגי גלנדואר) הזמינו את הרב אליהו בלומנצוייג, אז ר"מ בישיבת הר עציון, לכהן כראש הישיבה החדשה. מחזור התלמידים הראשון החל ללמוד בישיבה באלול תשנ"ג וכלל בעיקר תלמידים מהישיבות התיכוניות: בית אל, חורב, הישיבה לצעירים וכפר הרא"ה. כמו כן הגיעה קבוצת תלמידים משיעורים ג' וה' מישיבת הר עציון, על מנת לחזק את הישיבה הצעירה.
בשנת תש"ע עברה הישיבה למשכן חדש שנבנה בסמיכות למבנה הקודם.
ד"ר זרח ורהפטיג תרם לפני מותו את כל ספרייתו לישיבה.
דרכה של הישיבה.
הישיבה ממשיכה את מסורת הלימוד מבית ישיבת הר עציון שממנה יצאה. עם זאת, בתחום מחשבת ישראל התקרבה הישיבה לישיבות המזוהות עם ישיבת מרכז הרב, דבר המתבטא במרכזיות העיסוק בתורת הרב קוק בישיבה. עדות להתקרבות זו היא זיהוי שנוצר בין הישיבה לגישת הממלכתיות ופעילותה הנרחבת במסגרת "פנים אל פנים".
ישיבת ירוחם מדגישה את חשיבות לימוד הגמרא בעיון בכלל ועל פי שיטת בריסק בפרט. סדר היום כולל סדר וחצי גמרא בעיון, חצי סדר מחשבה ותנ"ך, וסדר אחד בקיאות. בישיבה קיימת גם תוכנית לימוד הלכה לקראת רבנות.
הישיבה מחנכת את תלמידיה לפתח אוזן קשבת לצורכי החברה ולעשייה חברתית. כל התלמידים בישיבה מתנדבים בעיירה, בעיקר בתחומי החינוך. עד לשנת תשע"ז הייתה קיימת בישיבה תוכנית בשם "יעדים" לתלמידים מקרב העדה האתיופית. חלק מבוגרי הישיבה נשארים בירוחם גם לאחר תקופת לימודיהם בה.
הישיבה מכוונת את תלמידיה להשתית את עולמם הרוחני על שיטותיהם של ריה"ל והמהר"ל מפראג, ובהתאם להשקפתו של הראי"ה קוק. נלמדות בה גם משנתו של רמח"ל, ספרי חסידות וגישות שכלתניות כדוגמת שיטות הרמב"ם והרב סולובייצ'יק.
הישיבה רואה חשיבות גדולה בלימודי התנ"ך, ומקדישה לכך מספר שעות שבועיות. שיעורי התנ"ך מועברים על ידי רבנים מהישיבה עצמה וממכללת הרצוג, בהם הרב יוסי אליצור, ועד לשנת תשס"ו גם הרב יעקב מדן.
הצוות החינוכי.
בישיבה מלמדים, מלבד הרב בלומנצויג, הרבנים אוריאל עיטם, חיים וולפסון, עודד מיטלמן, עידו הבר, אליקים שריר, שמואל אריאל, שי גניזי, אחיה בן פזי, אשר וייס ושמואל גלייזר (ארבעת האחרונים הם בוגרי הישיבה בעצמם). כמו כן מועברים בישיבה שיעורים קבועים מפי הרבנים אלי בזק, מאיר כהנא ויוסי אליצור.
בעבר לימדו בה הרבנים מיכאל אברהם, יצחק ברנד (פרופסור למשפטים, להוציא את הרב יצחק ברנד - רב חרדי), ניר וינברג, אבי בלידשטיין (כיום רב היישוב תקוע), יאיר יעקובי (שכיום משמש כראש הישיבה התיכונית "בלבב שלם"), אלי הורוביץ (נרצח בפיגוע בקרית ארבע), יצחק שלו (בוגר הישיבה שמכהן כיום כרב העיירה) ואהוד ברזילי (היה ר"מ בישיבת מדברה כעדן במצפה רמון, נפטר בה'תשע"ב (2011)).
באדר ה'תשע"ח (2018), הודיע הרב בלומנצויג כי מזמן אלול הבא יצמצם את נוכחותו בישיבה וימונו תחתיו שני סגנים, הרב אוריאל עיטם והרב חיים וולפסון. בתמוז ה'תש"ף (2020) הודיע כי בכוונתו לעזוב את ירוחם אך להמשיך לשמש כנשיא הישיבה ושני סגניו ימונו לראשי הישיבה. הרב בלומנצויג ממשיך להגיע פעם בשבוע לישיבה ולהעביר שיעור כללי בגמרא.
הישיבה התיכונית.
בשנת ה'תשס"ז הוקמה לצד ישיבת ההסדר, ישיבה תיכונית "בלבב שלם", בראשות הרב יאיר יעקובי, אחד הר"מים הוותיקים בישיבת ההסדר. המחזור הראשון כלל כ-35 תלמידים. הקמת הישיבה התיכונית היא חלק מהמטרה הכוללת של ישיבת ההסדר - סיוע לעיירות הפיתוח וקידומן, בראש ובראשונה בתחום החינוכי. מסיבה זו נעשה מאמץ שבישיבה ילמדו תלמידים רבים מהאזור לצד תלמידים הבאים מקהילות ציוניות דתיות מבוססות, כך שהישיבה תהיה מוסד לימודים איכותי שהורים ישלחו את בניהם אליו מבחירה ולא מחוסר ברירה.
בישיבה ניתן דגש על התחום החברתי. הדבר בא לידי ביטוי בשם הישיבה, "בלבב שלם", מתוך פסקה של הראי"ה קוק אודות עבודת ה' שלמה מתוך חיבור לזולת, בפעילויות חסד שונות ובשיעורים בנושא.
ביום העצמאות ה-64 למדינת ישראל, תשע"ב, הוכתר תלמיד הישיבה אלחנן בלוך בתואר חתן התנ"ך העולמי.
עינפזיים
עינפזיים (שם מדעי: "Chrysopidae") היא משפחת חרקים מסדרת ארינמלאים, אחידים מאוד בצורתם. בעלי גלגול מלא. המשפחה מונה כ-1,350 מינים. הם נקראים גם ארינמלאים ירוקים. תפוצתם כלל עולמים. בארץ ישראל מצויים כ-20 מינים, חלקם שכיחים מאוד.
הבוגרים ירוקים או חומים, ולהם עיניים מבריקות מוזהבות. אורך גופם 6–30 מ"מ. המחושים חוטיים, ולרוב ארוכים מן הכנפיים הקדמיות. הגוף והכנפיים אינם שעירים.
העינפזיים ניזונים מצוף ומטל דבש שמפרישות כנימות וציקדות. מינים אחדים הם טורפים.
הנקבות מטילות את ביציהן יחידות או בצברים. הביצים נישאות על זירים מוארכים. הזירים נוצרים מהתקרשות טיפת ריר המופרשות עם כל ביצה, לאחר שהנקבה נגעה בקצה בטנה במצע ההטלה (עלה, ענף או אבן) ומשכה את בטנה כלפי מעלה.
הזחלים שונים מאוד זה מזה בצבעיהם. מבנה גופם מוארך תמיד ותנועתם זריזה. לזחלים של מינים רבים נודעת חשיבות כלכלית חיובית (עינפז ירוק לדוגמה), שכן הם טורפים יעילים של מזיקי חקלאות, כגון: כנימות עלים, כנימות עש, ציקדות, פסילות, תריפסאים ואקריות.
אולימפיאדת אטלנטה (1996)
אולימפיאדת אטלנטה (1996) היא האולימפיאדה ה-26 בעת החדשה, שציינה גם 100 שנים למפעל האולימפי. היא נמשכה 16 ימים, מ-19 ביולי עד ל-4 באוגוסט 1996. השתתפו בה 10,318 ספורטאים מ-197 מדינות.
גל פרידמן שייצג את ישראל בגלישת מיסטרל (גברים) זכה בה במדליית ארד והיה לישראלי היחיד שזכה במדליה באולימפיאדה זו.
ב-27 ביולי, אירע פיגוע בפארק שבו פוצץ מטען צינור במהלך הופעת רוק. כתוצאה מהפיצוץ נהרגה אישה, 111 נפצעו ועוד כתב נפטר מהתקף לב כאשר רץ למקום הפיצוץ. המטען הונח על ידי אריק רוברט רודולף, אשר המניע שלו היה חוק ההפלות.
מדליות.
עשר המדינות המובילות במספר המדליות:
אירועים בולטים.
התעמלות.
נשים.
נבחרת הנשים של ארצות הברית זכתה במדליית זהב הקבוצתית לפני נבחרת רוסיה ונבחרת רומניה.
גברים.
נבחרת הגברים של רוסיה זכתה במדליית זהב הקבוצתית לפני נבחרת סין ונבחרת אוקראינה.
כדורגל.
נשים.
לראשונה נערך טורניר כדורגל לנשים במשחקים האולימפיים. נבחרת ארצות הברית זכתה במדליית זהב לאחר ניצחון במשחק הגמר על נבחרת סין 1–2. במדליית ארד זכתה נורווגיה שניצחה את נבחרת ברזיל 0–2.
גברים.