פדניוס דיוסקורידס, רופא, פרמקולוג ובוטניקאי יווני מהמאה הראשונה, תיאר את עץ האלה וציין כי גדלה בפטרה, יהודה, סוריה וקפריסין. לדבריו הפיקו ממנה את השרף המשמש לחיזוק הקיבה, לטיפול בעיניים ובאוזניים וכחומר משלשל. בימי הביניים שימשו הפירות כתרופה נגד שלשול, כסם המועיל לקיבה וכמרכיב בתרופה לחיזוק התאווה המינית. שמן הזרעים הוזכר בתור מרכיב במרקחת לחיזוק הלב, לעיכוב הזקנה, לחיזוק החושים ולחיזוק כוח הגברא. השרף שימש תרופה לחיזוק האיבר הזכרי ולכיווץ פי העטרה. ברפואה העממית בימינו משמשים הזרעים לניקוי הפנים.
גידולי פיסטוק ברחבי העולם לפי מדינות.
התפלגות תנובת הפיסטוק בעולם בשנת 2019, לפי הערכות ארגון המזון והחקלאות של האו"ם:
יגר
יגר (Jäger) הוא שם משפחה שמקורו בגרמנית ומשמעותו צייד.
יצחק פרי
יצחק פרי (פרידמן) (נולד: ארנסט פרידמן, Ernő Friedmann; (1925 - 17 במאי 2011) היה היסטוריון ואיש חינוך ישראלי, עיקר מחקריו וספריו עסקו בהיסטוריה של יהדות הונגריה וטרנסילבניה ובתחום החינוך.
ביוגרפיה.
נולד בטרגו מורש, טרנסילבניה, רומניה למשפחת יהודים אורתודוקסים אדוקים - אביו אפרים היה מזכיר ראשי של הקהילה היהודית האורתודוקסית המקומית וחסיד סאטמר. למד בחדר ובישיבה של הרב מנחם סופר ונרשם כתלמיד חוץ לבית ספר תיכון בקלוז', אך בשנת 1944 חודשיים לפני בחינות הבגרות, נלקח יחד עם משפחתו לגטו ומשם נשלחו לאושוויץ, שם הומתו הוריו ואחותו עם ילדיה ועוד קרובי משפחה. בינואר 1945, בעת נסיגת הנאצים, הובל במשך חודשיים בצעדת המוות, ממנה ברח יחד עם אחיו מרדכי. הוא הספיק למצוא נשק ולנהל קרב נגד אנשי אס אס שיכורים, אך לבסוף נלכדו והועברו לעבודת כפייה בבית חרושת גרמני למטוסים, משם שוחרר במאי 1945. הוא שב לעיר הולדתו ולא מצא שם איש מבני ביתו. יחד עם חבר בן עירו, אריה בירו (שיהיה בהמשך מלוחמי יחידה 101), חצה גבולות ללא תעודות עד שהגיע לאיטליה, שם התקבל לסמינר להכשרת מורים עבריים ולמד בו במשך שנה וחצי. הוא עלה לארץ ישראל, הצטרף להגנה, היה בין לוחמי צפת והשתתף במערכות מלחמת העצמאות.
בשנות החמישים של המאה ה-20 השלים פרי תואר ראשון בהיסטוריה כללית ובסוציולוגיה בשלוחה החיפאית של האוניברסיטה העברית וזאת במקביל לעבודתו כמורה ומנהל בית ספר יסודי. כעבור כמה שנים השלים תואר ראשון נוסף, בספרות עברית ובחינוך באוניברסיטת תל אביב. הוא השלים בתשל"א תואר שני בחוג להיסטוריה של עם ישראל אוניברסיטה העברית. עבודת הגמר שלו, בהנחיית יעקב כ"ץ, עסקה ביהודי הונגריה בימי הביניים. בהמשך לעבודת ההוראה הגה והקים את המכללה להכשרת אקדמאים לעבודת הוראה (בגבעתיים) וניהל אותה עד 1987. הוא המשיך בלימודיו והשלים שני דוקטורטים, האחד על יהודי טרנסילבניה בבית הספר למדעי היהדות באוניברסיטת תל אביב בהנחיית פרופ' צבי אנקורי ואריה לוי, והשני על תורת ההוראה בארצות הברית.
יצחק פרי השתתף בכתיבת החלק המוקדש לטרנסילבניה ב"האנציקלופדיה הגאוגרפית של השואה בהונגריה" שבעריכת רנדולף ל. ברהם.
יצחק פרי נפטר בשנת 2011. בנו ובתו החליטו לתרום את עזבונו למוזיאון למורשת היהדות הדוברת הונגרית שבצפת, לספריית יד ושם ולמוסדות נוספים.
הכרזת העצמאות של טקסס
הכרזת העצמאות של טקסס היא מסמך מכונן, בו הכריזה רפובליקת טקסס באופן רשמי על עצמאותה ממקסיקו, במסגרת המהפכה הטקסנית.
כתב ההכרזה אומץ ב-2 במרץ 1836, בוועידת 1836 שנערכה בעיר וושינגטון-שעל-הבראזוס שבטקסס.
ריצ'רד אליס, נשיא הוועידה, מינה ועדה בת חמישה חברים לכתיבת ההכרזה: ג'ורג' צ'יילדרס, אדוארד קונראד, ג'יימס גיינס, ביילי הארדמן וקולין מקיני, אך בנוסח הסופי, שהתקבל יום אחד בלבד לאחר מינוי הוועדה, מנת חלקו של צ'יילדרס הייתה העיקרית.
בין הסיבות אותן מונה ההכרזה כעילה להפרדות ממקסיקו:
בין חותמי ההכרזה היה סם יוסטון, נשיאה הראשון של הרפובליקה.
מחלקת הקרנות
מחלקת הקרנות היא ביטוי שתחתיו מסווגים חלק מן המוזיקאים המנגנים בכלי נשיפה מסוימים. משמעות הביטוי משתנה על פי הסגנונות המוזיקליים השונים.
במוזיקה קלאסית.
בתזמורת סימפונית מחלקת הקרנות היא מחלקה של נגנים המנגנים בכלי הנקרא קרן יער, או קרן צרפתית. מדובר בארבעה מוזיקאים היושבים לרוב בצד השמאלי של התזמורת, מנקודת מבטו של המנצח, ומספרם 1 עד 4, משמאל לימין. מחלקת הקרנות יושבת קרוב למנצח בזווית המאפשרת למנצח לראות את הקרן מבפנים. בצורה זו המנצח שומע את הנגנים באיכות הטובה ביותר.
במוזיקה מודרנית.
בעידן המודרני מחלקת הקרנות מתייחסת לקבוצת כלי נשיפה מתכתיים, לרוב סקסופון, חצוצרה וטרומבון. לעיתים מחלקת הקרנות המודרנית לא כוללת את כל הכלים הללו, לעיתים היא כוללת יותר מאחד מכל כלי, ולעיתים היא כוללת כלים אחרים כדוגמת טובה או קלרינט.
מקור המחלקה בביג בנדים של הסווינג, אך היא נפוצה מאוד בג'אז ומשם היא המשיכה לסגנונות נוספים, כגון מוזיקת נשמה, פיוז'ן, ג'אז - רוק, רית'ם אנד בלוז, פאנק, גוספל ולעיתים גם בלוז. ישנן גם דוגמאות של שימוש במחלקת הקרנות במוזיקת רוק, למשל ללהקת הדלתות יש אלבום שלם, The Soft Parade, שבו נעשה שימוש נרחב במחלקת הקרנות.
המילה "קרן" התגלגלה מהמובן הזה והיא משמשת בג'אז המודרני לדיבור על אחד הכלים השייכים למחלקה, גם כשהוא בנפרד. כך, למשל, כאשר דיברו החצוצרן מיילס דייוויס והסקסופוניסט ג'ון קולטריין על סיום קטעי הסולו של קולטריין, אמר דייוויס "פשוט תוציא את הקרן מהפה!".
פיגוע ירי
פיגוע ירי הוא פיגוע המתבצע באמצעות ירי מנשק קל לשם הריגה ופציעה של קורבנות הפיגוע. פיגוע ירי מתבצע בדרכים שונות, כגון:
עריכתו של פיגוע ירי מצריכה כלי ירייה ותחמושת. לעיתים רחוקות מאוד משמש לכך נשק הנמצא ברישיון בידי מבצע הפיגוע, ובדרך כלל משמש לכך נשק בלתי חוקי (שהושג בגנבה, בהברחה וכדומה).
במרבית המקרים פיגוע ירי מתבצע בירי מהיר ולא מדויק, אל עבר קבוצת אנשים או אל כלי רכב. לעיתים מתבצע פיגוע ירי על ידי צלף, המכוון במדויק לאדם מסוים.
פיגועי ירי בישראל ובשטחי יש"ע.
פיגועי ירי, בפרט ירי מהמארב או ממכונית חולפת, הם שיטת טרור המקובלת על חוליות הטרור הפלסטיני בשטחי יהודה והשומרון, ובעת שליטת ישראל ברצועת עזה היו מקובלים גם שם. שיטת טרור זו כרוכה בסיכון קטן יחסית למבצעיה, משום שהיא מאפשרת להם להימלט מיד בתום הפיגוע.
פיגועי ירי בארצות הברית.
בארצות הברית הזכות לשאת נשק מעוגנת בחוקה, ובהתאם לכך כלי נשק נמצאים בהיקף נרחב בידי אזרחים, ופיגועי ירי נפוצים במידה ניכרת יותר מאשר במדינות אחרות.
דוגמאות:
פאסילידס
אסדרה
אסדרה (בלועזית: רגולציה) היא הסדרה של פעילויות שונות במדינה באמצעות חוקים, תקנות, כללים, צווים והוראות מנהל שונות והיא כלי מדיניות גנרי מרכזי. מטרתה של האסדרה היא הסדרה של מערך החיים הכולל במדינה, מן ההיבט של התנהגות תאגידים וארגונים המספקים שירותים ומוצרים לאזרחים, והיא קובעת את מידת המעורבות של רשויות המדינה בפעולותיהם של הגופים הפרטיים, במטרה להגן על האינטרסים הכלכליים והחברתיים במשק. העוסק באסדרה קרוי מאסדר (רגולטור).
מדינות שונות נבדלות זו מזו במודלים האסדרתיים. בחלקן, משרדי הממשלה תופסים נתח נכבד יותר, כגון בישראל, ובחלקן, רשויות שונות עצמאיות אחראיות למרבית האסדרה, כגון בארצות הברית. בישראל האסדרה מעוצבת, מופעלת ונאכפת על ידי רשויות מנהליות בהן:
במסגרת החלטת ממשלה, אומצה ההגדרה הבאה לאסדרה:
ד"ר שרון ידין מגדירה רגולציה (אסדרה) כפעילות שיטתית של גוף מנהלי ברשות המבצעת של המדינה, לגיבוש וביצוע של מדיניות להכוונת שווקים, המקדמת אינטרס ציבורי, חברתי או כלכלי, כלפי גופים הפועלים בשוק או במגזר מסוים, באמצעות נורמות משפטיות כופות או וולונטריות, לצד הפעלתם של מערכי פיקוח לציות ויישומם של מנגנוני אכיפה. אסדרה זו ממוקדת לארגונים במשק - תאגידים או עסקים - ואינה ממוענת ישירות ליחיד, הפרט. אסדרה זו כוללת הן פעולות ממשלתיות המקדמות מטרות כלכליות, כגון תיקון כשלי שוק, והן פעולות המקדמות מטרות חברתיות, כגון ההגנה על הבריאות. ההגדרה מדגישה את שלושת שלבי האסדרה: חקיקה, פיקוח ואכיפה, המתבצעים בידי המאסדרים (או בלעז "רגולטורים") למול הגופים המפוקחים.
כיום מקובל כי המונח אסדרה מתייחס בעיקר לרשות המבצעת ולרשויות פיקוח ואסדרה הפועלות במסגרתה (חלקן עצמאיות ללא יכולת התערבות קבועה של הממשלות), ופחות לרשות המחוקקת הנחשבת לקובעת "מדיניות על" או לרשות השופטת. קיימת מחלוקת בשאלה אם חוק נחשב נורמה משפטית המהווה אסדרה או שמא רק תקנות והוראות מנהל. כך או כך, חוקים רבים מתווים תשתית לפעילות אסדרתית שתתבצע על ידי פקידי המנהל, כגון באמצעות מערך רישוי, תקנות מסדירות, מערך פקחים וסמכויות אכיפה וענישה.
תאגידים רבים, בעיקר בענפים עתירי אסדרה, משקיעים רבות בהתאמת הייצור והמסחר לאסדרה בענף. השקעה זו כוללת אף גיוס עובדים שזהו תפקידם היחיד (משרות אסדרה), כגון סמנכ"ל אסדרה או אחראי קשרי ממשל. בישראל, בשנים האחרונות, נוצרו בתאגידים רבים משרות כאלו, שעיסוקן בהטמעת הציות לאסדרה ובפעולות להגמשתה לטובת התאגיד.
היסטוריה.
ההיסטוריה של המונח המורחב של האסדרה התחיל עוד בימים קדומים והוא מצוי בכל הציוויליזציות העתיקות שקמו לפני האלף הראשון לפני הספירה: תרבות עמק האינדוס, סין, בבל ומצרים העתיקה. קביעה מפורשת ומודעת של סמכות הציבור לכפות אסדרה ולכפות אותה באמצעות עיצומים מצויה ומנוסחת בתוספתא "ורשאין בני העיר להתנות על השערים ועל המדות ועל שכר פועלין; רשאין לעשות קיצתן (=להטיל עיצומים על מפירי האסדרה)" (תוספתא מסכת בבא מציעא פרק יא)