מטריקס Revolutions (מטריקס רבולושנס; במקור: The Matrix Revolutions) הוא סרט אקשן-מדע בדיוני אמריקאי מנובמבר 2003 בבימוי האחיות וצ'אוסקי ובכיכובם של קיאנו ריבס, לורנס פישבורן, קארי-אן מוס והוגו ויבינג. הסרט יצא לאקרנים כחצי שנה לאחר הסרט הקודם לו מטריקס רילודד. הסרט הוקרן בו זמנית בשישים מדינות שונות בליל ההקרנה הראשון שלו (ה-5 בנובמבר 2003).
סרט זה הוא השלישי והאחרון בטרילוגית סרטי "מטריקס". למרות עובדה זו, קו העלילה של המטריקס ממשיך ב-The Matrix Online וב-.
תקציר העלילה.
בתחילת הסרט ניאו (מגולם על ידי קיאנו ריבס), אשר הוא מחוסר הכרה בעולם האמיתי, כלוא בפועל בתחנת רכבת תחתית מסתורית שנמצאת בין עולם המכונות למטריקס. במקביל הסוכן סמית' (מגולם על ידי הוגו וויבינג) ממשיך לצאת מכלל שליטה ומאיים להרוס הן את המכונות והן את בני האנוש. כמו כן, נחיל עצום של זקיפים השייכים לצבא המכונות מתקרב לעבר "ציון" עירם הנסתרת של האנשים החופשיים, ותושבי העיר מתכוננים לקראת המתקפה הבלתי נמנעת מולם.
טריניטי (מגולמת על ידי קארי אן מוס) ומורפיאוס (מגולם על ידי לורנס פישבורן) מצליחים לשכנע את המרובינג'יאן (מגולם על ידי למברט וילסון) לשחרר את ניאו, אשר לאחר מפגש עם האורקל מחליט שהוא חייב לעזוב את "ציון" לעבר עיר המכונות כדי להציל את עיר בני האדם.
בהמשך ניאו מציע למנהיג המכונות, בינה מלאכותית ענקית בשם "דאוס אקס מאשינה", שהוא יעצור את הסוכן סמית' ובתמורה המכונות יניחו את נשקם ויחיו בשלום והרמוניה עם בני האנוש. בעקבות כך ניאו נלחם בסמית', אשר כוחותיו גדלו באופן משמעותי לאחר שהוא הפך ל"אורקל". הקרב בין השניים מסתיים כאשר ניאו מחליט להקריב את עצמו על מנת להציל את המכונות ובני האנוש כאשר הוא מאפשר לסמית' להעתיק את עצמו לתוכו, והמכונות ניתקו את ניאו מהמטריקס וכך גם הוא וגם סמית' מתו, מאחר שסמית' היה גם ניאו.
בעקבות כך, בעולם האמיתי, הזקיפים נסוגים מ"ציון". הסרט מסתיים בכך שהמטריקס מאתחל את עצמו, ובכך מתוקנים כל הנזקים העצומים שנגרמו במהלך הקרב בין ניאו לסוכן סמית'. בהמשך האדריכל של המטריקס והאורקל נפגשים ומסכימים על כך שכל בני האנוש שרוצים להשתחרר מהמטריקס ינותקו מהמכונות, וכי יהיה שלום והרמוניה בין המכונות לבני האנוש.
ביקורות ותגובות.
הסרט קיבל ביקורות שליליות באופן כללי ולציון 36% באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes, מתוך 204 ביקורות.
המטריקס רבולושנס
העלאת גירה
הַעֲלָאָת גֵּרָה היא חלק מתהליך העיכול במעלי גרה המאפשר עיכול של מגוון רחב של צמחים המכילים תָּאִית (צלולוז), שקיבת בעל החיים אינו מסוגל לעכל. וכן הוא מאפשר אכילת כמויות גדולות בבת אחת והשלמת תהליך עיכול המזון גם לאחר זמן רב במקום מוגן מבעלי חיים העלולים לפגוע בחיה.
מערכת הקיבות.
מערכת הקיבות נמצאת בצדו השמאלי של חלל הבטן. מערכת הקיבות של מעלי הגרה מורכבת מארבעה מדורים:
תיאור התהליך.
המזון מתערבב בכמות גדולה של רוק והבהמה בולעת אותו, מבלי ללעוס, דרך הלוע (pharynx) אל הוושט, העובר לאורך קנה הנשימה, מצדו האחורי, ולאחר מכן בין שתי הריאות, ולאחר מכן דרך פתח בסרעפת אל ההמסס. המזון מאוחסן בבית־הכוסות, שם הוא מותסס באמצעות מיקרואורגניזמים ומתפרק. לאחר מכן, הוא עולה מבית הכוסות דרך הוושט חזרה אל הפה, מתערב שוב ברוק ונלעס היטב. לאחר מכן, המזון חוזר שוב אל הכרס ובית הכוסות. התהליך חוזר על עצמו עד שהמזון מתפרק לחתיכות קטנות המסוגלות לעבור דרך הפתח הקטן המוביל אל קיבת־העלעלים, שם נספגים רוב הנוזלים שבתערובת והמזון המוצק עובר אל קיבת־המיצים. שם המזון מתערב עם מיצי עיכול ואנזימים. מן הקיבה המזון עובר אל התריסריון וממשיך בתהליך העיכול.
בעלי חיים מעלי גרה.
מעלי גרה שייכים לקבוצה מעלי גירה שבסדרת מכפילי הפרסה. לקבוצה שייכים המשפחות הבאות:
ביהדות.
על פי כללי ההלכה אחד משלושת הסימנים הדרושים לכשרות הבהמה הוא העלאת גרה (שני הסימנים האחרים הם נוכחות פרסה והיותה שסועה).
ישיבת הדר
ישיבת הדר הוקמה בעיר ניו יורק בקיץ ה'תשס"ז (2007) על ידי מכון הדר בתור הישיבה הראשונה בארצות הברית שבה לומדים יחד גברים ונשים. הישיבה אינה משייכת את עצמה לאף אחד מהזרמים ביהדות, אך מאפייניה דומים לאלה של הזרם הקונסרבטיבי.
בישיבה לומדים במשך השנה כ-25 תלמידים ובתוכנית הקיץ כ-40 תלמידים, רוב תלמידי הישיבה הם מארצות הברית אך ישנה קבוצה של תלמידים מישראל וממדינות אחרות.
תולדות המוסד.
המוסד הוקם כהמשך להקמת קהילת הדר שבה מתנהלות תפילות שוויוניות לגברים ולנשים. הוא הוקם בידי הרבנים אלי קאונפר, שי הלד ואיתן טוקר. שני הראשונים הם בעלי סמיכה לרבנות מבית המדרש לרבנים באמריקה של התנועה הקונסרבטיבית. והרב אלי קאונפר גם מוסמך של הרב דניאל לנדס. לרב טוקר, בנו של גורדון טאקר - ממנהיגי היהדות הקונסרבטיבית, דוקטורט מאותו מוסד, והוא בוגר ישיבת מעלה גלבוע ובעל סמיכה לרבנות מהרבנות הראשית לישראל. בקיץ 2007 פתחה הישיבה את תוכנית הקיץ הראשונה שלה, בהשתתפות 18 תלמידים ותלמידות, זאת לאחר שעמותת Bikkurim העניקה לישיבה מענק הקמה לתקופה של ארבע שנים. בשנת 2009 הישיבה קיימה בפעם הראשונה תוכנית שנתית בהשתתפות 22 תלמידים ותלמידות.
דרכה של הישיבה.
הישיבה מאמינה ביצירת עולם יהודי המחויב להלכה ולמצוות, ועולם לימודי השואף לשנות את העולם בבחינת "תלמוד גדול, שהתלמוד מביא לידי מעשה". הישיבה אינה משייכת את עצמה לאף אחד מהזרמים ביהדות ומעדיפה להגדיר את עצמה כ'מקום לימוד תורה יהודי'.
הישיבה שואפת לשוויון מלא בין גברים לנשים, בדומה לזה הקיים בחברה הכללית, ולהחדרה של עיקרון זה אל תוך עולם התורה והמצוות בחיי היום יום. התפילות בישיבה מתקיימות גם הם ללא הפרדה מגדרית.
צורת הלימוד בישיבה.
הישיבה משלבת לימוד תורה בסגנון עולם הישיבות, בתוספת כלים מעולם האקדמיה, מתוך אמונה ששמירה על מסורת והתחדשות חיוניים שניהם לקיומם של חיים יהודיים בעלי משמעות והשפעה. לחלקם הגדול של אנשי הצוות יש סמיכה לרבנות וגם תואר אקדמי.
צורת הלימוד המסורתית כוללת את חלוקת היום לסדרים ולימוד עצמי בחברותא. הכלים שמובאים מהאקדמיה כוללים עיסוק בכתבי יד, בלמידה של השכבות השונות בתלמוד (רובד תנאי, רובד אמוראי וכו') ובאפשרות למחשבה ביקורתית כלפי מקורות קדומים יותר.
היחס למגדר בישיבה.
הישיבה מאמינה כי לא צריך להיות הבדל בין גברים לנשים בכל הנוגע לתכנים הנלמדים בלימודי היהדות, כשם שאין הבדל בין המינים בתכנים הנלמדים באוניברסיטאות השונות, ולכן בני שני המינים לומדים ביחד במשך כל שעות היום והסדרים השונים. בנוסף, רבני הישיבה מאמינים שהדרתן של נשים מתפקידים שונים בתפילה היא אופציה הלכתית לגיטימית, אבל קיימת אופציה הלכתית נוספת - יצירת במה בה גברים ונשים יכולים להשתתף באופן שווה במטלות הציבוריות השונות, ובכללן מניין.
העולם שמסביב.
אחד מהמאפיינים הבולטים של הישיבה הוא הרצון להשפיע על העולם היהודי הרחב יותר, ולא רק על תלמידי בית המדרש. לצורך כך קיימות בישיבה מספר תוכניות:
שלוחה ישראלית.
בשנת 2016 הקימה ישיבת הדר שלוחה ישראלית. ראשית הפעילה הישיבה תוכניות קיץ לבוגרי ישיבות הסדר ובוגרות מדרשה בקיבוץ עין הנצי"ב ובקיבוץ סעד ולאחר מכן הוקמה שלוחה בירושלים המפעילה תוכניות לקהל הרחב ולבוגרי תוכניות הישיבה וכן תפילות שוויוניות. בשנת 2018 עברה השלוחה הישראלית ליד הרב ניסים בשכונת רחביה. בעוד הישיבה בניו יורק מתאפיינת בצוות אשר כמעט כולו למד והוסמך בעולם היהודי-ליברלי הרי שבשלוחה הישראלית ישנן הרצאות של רבנים דתיים-לאומיים לצד רבנים קונסרבטיביים.
קהל היעד של הישיבה.
קהל התלמידים מאופיין בעיקר בשני סוגים של תלמידים:
מטריקס (סדרת סרטים)
סדרת סרטי מטריקס היא סדרת סרטים מסוגת המדע הבדיוני בבימוי האחיות וצ'אוסקי ועל-פי תסריט שלהם. הסרט הראשון בסדרה, "מטריקס" יצא לאקרנים ב-1999. סרטי ההמשך השני והשלישי, "מטריקס רילודד" ו"מטריקס רבולושנס", ראו אור שניהם ב-2003 בהפרש של כחצי שנה. בנוסף אליהם, ובאותה שנה, יצא מקבץ סרטי אנימציה בשם "אנימטריקס", המתרחש במציאות של סרטי הסדרה.
בנוסף על כך, כחלק מהזיכיון יצאו מספר משחקי וידאו המבוססים על הסרטים, ספרי קומיקס, וכן סרטים תיעודיים המתארים את צילומי הסרט המקורי. בסוף אוגוסט 2019 הוכרז על הפקת , בהשתתפות השחקנים המקוריים.
מטריקס Revolutions
The Matrix
The Matrix Revolutions
קון אייר
קון אייר (באנגלית: Con Air) הוא סרט פעולה אמריקאי משנת 1997 שבויים על ידי סיימון ווסט והופק על ידי ג'רי ברוקהיימר, ובכיכובם של ניקולס קייג', ג'ון קיוזק וג'ון מלקוביץ' לצד אנסמבל שחקנים נוספים כגון: וינג ריימס, דני טרחו, סטיב בושמי, דייב שאפל, מוניקה פוטר, קולם מיני דייוויד רמזי.
הסרט היה מועמד לשני פרסי אוסקר בקטגוריות הסאונד והשיר הטוב ביותר ("How do I live" בביצוע טרישה אירווד).
תקציר העלילה.