ההנחה המונחת בבסיסו של המשל היא שמישהו קבר אוצר בשדה ומת מאוחר יותר. הבעלים הנוכחיים אינו מודע לקיומו. המוצא, אולי פועל חקלאי, זכאי לו, אך אינו מסוגל לחלץ אותו בנוחות אלא אם יקנה את השדה. עבור האיכר, גילוי של אוצר כזה הוא בגדר מימושו של "חלום אולטימטיבי".
פרשנות.
נהוג לפרש משל זה בדרך כלל כממחיש את ערכה העצום של מלכות שמים, מי שמוצא אוצר כזה (מלכות השמים), מבין ורואה את ערכה העצום, מוכן לוותר על כל הון שבעולם ועל הבלי העולם הזה, ולתת את כל אשר לו על מנת להשיג את מלכות השמים - מלכות אלוהים, שמשמעם חיי נצח בעולם הבא.
ולכן נושאו של המשל דומה לנושא משל המרגלית. ג'ון נולנד מעיר כי ה"אוצר הטוב" שבא לידי ביטוי ב"מציאתו" משקף "זכות מיוחדת" ומקור לשמחה, אך בו זמנית משקף גם אתגר לא פשוט, שכן אותו אדם במשל מוותר על כל שהיה לו, על מנת לתבוע את המטמון הגדול שמצא.
ז'אן קלווין כותב על משל זה:
שני המשלים הראשונים מתוך אלה נועדו להנחות את המאמינים להעדיף את מלכות השמים על פני העולם כולו, ועלכן, לכחש בעצמם ובכל תאוות הבשר, כדי שדבר לא ימנע בעדם מלקבל חזקה על קניין כה יקר ערך. אנו זקוקים מאוד לאזהרה כזו; שכן אנו שבויים כל כך בפיתויי העולם הזה, עד כי הבטחת חיי הנצח נמוגים ממראה עיננו; כתוצאה מהיותנו שבויים בבשר, איננו אוחזים בחזקה בחסדו של הקדוש ברוך, ומתנת ברוח אינה זוכה אצלנו להערכה הראויה.
טבעו הנסתר של האוצר עשוי להצביע על מלכות שמים "אשר עדיין לא נחשפה בפני כולם."
עם זאת, קיימות פרשנויות אחרות של המשל, שבהן האוצר מייצג את עם ישראל או את הכנסייה.
ביצירתו של סנט תומאס אקווינס - "Catena Aurea", הוא משלב הערות של כמה מאבות הכנסייה על קטע זה, בהצביעו על כך שכשם שהאוצר טמון בשדה, הבשורה מגיעה חינם והיא פתוחה לכל, אולם על מנת לאחוז באמת באוצרות השמים, חייבים להיות מוכנים לוותר על (הבלי) העולם על מנת לרכוש אותם. האבות זיהו גם את השדה שבו נמצא המטמון החבוי כמיצג את הציות ללקח השמימי.[...] אוצר זה, כאשר אדם מגלה אותו, הוא מסתירו, כדי שיוכל לשמרו; שכן, רגשות קנאה דתית, וחיבה כלפי שמיים אינם מספיקים כדי להגן עלינו מפני הרוחות הרעות, אם לא נגן על עצמנו מפני שבחים שחולקים לנו בני אדם. בחיי ההווה הללו אנו מצויים במאבק, והרוחות הרעות, הן כמו שודדי דרכים המתנכלות בנו בדרך. אלה מאתנו הנושאים את האוצר שלהם בגלוי, הם אלה שאותם מבקשים לבזוז בדרך. כאשר אני אומר זאת; אינני מתכוון כי שכננו לא צריכים לראות את פועלנו באמונה, אך איננו צריכים לחפש את השבחים וההערכה מבני אדם על מה שאנו עושים. לפיכך, מלכות השמים מושווית לדברים הארציים, מה שמוחנו יכול לקלוט מתוך עניינים מוכרים, ולהשליך מתוכם על עניינים שאינם מוכרים, ואולי ללמוד באופן זה לאהוב את הלא ידוע מתוך הידוע והאהוב. וכך מתוך השמחה של האיכר, הוא הולך ומוכר את כל אשר לו וקונה את השדה ההוא. ההוא שמוכר הכל, זה הוא, שקונה את השדה, מי, שמוותר על התענוגות הגשמיות ונוטש את כל תשוקותיו הארציות מתוך חרדה לזכותו על מלכות שמים
בבשורה על פי תומא.
משל דומה אך לא זהה מופיע גם בבשורה הגנוסטית על פי תומא (פסוק 109):ישוע אמר, "מלכותו (של האב) היא כמו אדם שהיה לו אוצר חבוי בשדה שלו אך לא ידע על כך, וכאשר הוא מת הוא הוריש את השדה לבנו. [הבן] גם כן לא ידע על האוצר, הוא מכר את השדה. רוכש השדה ומגלה בעת שהוא חורש אותו, את האוצר, וכך החל להלוות כסף בריבית לכל דורש".
- הבשורה על פי תומא פסוק 109, גרסה זו של המשל מופיעה מוקדם יותר למשל המרגלית (פסוק 76), ולא מיד אחרי, כמו בגרסת מתי. עם זאת, האזכור של אוצר בפסוק 76 עשוי לשקף מקור לבשורה על פי תומא שבו שני המשלים היו סמוכים זה לזה, כך שצמד המשלים "הופרדו זה מזה, הוצבו להקשרים שונים, והורחבו באופן עממי." האופן בו סופר על החלפות בעלות רבים על השדה הוא ייחודי לבשורה על פי תומא, ומשקף שוני בנושא מהמשל בברית החדשה.
יצירות אומנות.
מספר יצירות אומנות של הברית החדשה מתארות את המשל, כולל יצירות מאת רמברנדט, יאן לאוקן, ג'יימס טיסו וג'ון אוורט מיליי.
סימונה קואדרלה
סימונה קואדרלה (באיטלקית: Simona Quadarella; נולדה ב-18 בדצמבר 1998) היא שחיינית איטלקייה, אלופת העולם (קוואנגג'ו 2019) במשחה ל-1500 מטר חופשי ופעמיים ברציפות אלופת אירופה (גלאזגו 2018 ובודפשט 2021) במשחים ל-400 מטר חופשי, 800 מטר חופשי ו-1500 מטר חופשי.
ביוגרפיה.
מדליית ארד מאליפות עולם.
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה בסוף יולי 2017 זכתה קואדרלה במדליית ארד במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 15:53.86 דקות, אחרי קייטי לדקי מארצות הברית (15:31.82 דקות) ומיריה בלמונטה מספרד (15:50.89 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום שביעי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:26.50 דקות ובמקום תשיעי במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:02.82 דקות, כשחיינית רביעית היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 2:02.00 דקות.
אלופת האוניברסיאדה.
חודש לאחר מכן, באוניברסיאדה שנערכה בטאיפיי בסוף אוגוסט היא זכתה בשתי מדליות זהב אישיות, במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 8:20.54 דקות ובמשחה של-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:57.90 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:10.49 דקות.
באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה בקופנהגן, דנמרק בדצמבר אותה שנה היא זכתה במדליית ארד במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:16.53 דקות, אחרי שרה קלר מגרמניה (8:10.65 דקות) ובוגלרקה קפש מהונגריה (8:11.13 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום שביעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:07.34 דקות.
אלופת אירופה.
באליפות אירופה שנערכה בגלאזגו, בריטניה באוגוסט 2018 זכתה קואדרלה ב-3 מדליות זהב אישיות, במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 4:03.35 דקות, לפני אינה קשלי מהונגריה (4:03.57 דקות) והולי היבוט מבריטניה (4:05.01 דקות), במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא לאומי חדש של 8:16.45 דקות, לפני אינה קשלי (8:22.01 דקות) ואנה יגורובה מרוסיה (8:24.71 דקות) ובמשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אישי חדש נוסף של 15:51.61 דקות, לפני שרה קלר (15:57.85 דקות) ואינה קשלי (16:03.22 דקות).
אלופת עולם.
באליפות העולם שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית ביולי 2019 זכתה קואדרלה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא איטליה חדש של 15:40.89 דקות, לפני שרה קלר מגרמניה שקבעה שיא לאומי חדש של 15:48.83 דקות וואנג ג'יאנג'יאה מסין (15:51.00 דקות) ומדליית כסף במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא לאומי חדש של 8:14.99 דקות, אחרי קייטי לדקי (8:13.58 דקות) ולפני אריארן טיטמוס מאוסטרליה שקבעה שיא אוקיאניה חדש של 8:15.70 דקות.
מדליית ארד אולימפית.
באולימפיאדת טוקיו היא זכתה במדליית ארד במשחה ל-800 מרט חופשי בתוצאה של 8:18.35 דקות, אחרי קייטי לדקי מארצות הברית (8:12.57 דקות) ואריארן טיטמוס (8:13.83 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:53.97 דקות, בשלב המוקדמות היא קבעה תוצהא של 15:47.34 דקות.
באליפות העולם שנערכה בבודפשט ביוני 2022 זכתה מדליית ארד במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:19.00 דקות, אחרי קייטי לדקי (8:08.04 דקות) וקיה מלוורטון מאוסטרליה (8:18.77 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:03.84 דקות.
בסיס גצ'יטקאלה
בסיס גצ'יטקאלה (בטורקית: Geçitkale Havaalanı) או נמל התעופה לפקוניקו הוא שדה התעופה הצבאי של חיל האוויר הטורקי ליד העיר לפקוניקו שבצפון קפריסין.
היסטוריה.
בנייתו של נמל התעופה הושלמה בסביבות שנת 1990. במהלך השיפוץ של נמל התעופה הבינלאומי ארג'ן בין ספטמבר 2002 למאי 2004, שימש כנמל התעופה העיקרי של צפון קפריסין.
בקיץ 1998, על רקע המתיחות הגוברת בין יוון לטורקיה, טורקיה הציבה שישה מטוסי F-16 בבסיס, בתגובה להצבתם של ארבעה מטוסי F-16 ושני מטוסי "הרקולס" בפאפוס. הפעם האחרונה שבה ביקרו מטוסי קרב בבסיס הייתה בנובמבר 2000.
בפברואר 2008 נערך המשא ומתן הראשון על הפרטת שדה התעופה הצבאי. היקף ההשקעה המתוכננת היה 58 מיליון אירו.
בשנת 2016 נמכר נמל התעופה לאיש העסקים הטורקי-קפריסאי, אסיל נאדיר.
מאפייני נמל התעופה.
לנמל מסלול טיסה בודד באורך 2,850 מטרים וברוחב 45 מטרים. בנוסף, ישנו שטח עצירה (Stopway) באורך של 285 מטרים.
נמל התעופה לפקוניקו
בנימין יוסופוב
בנימין יוסופוב (נולד ב-22 בנובמבר 1962 בדושנבה, טג'יקיסטן) הוא מנצח, מלחין ופסנתרן ישראלי.
ביוגרפיה.
יוסופוב למד פסנתר, הלחנה וניצוח בקונסרבטוריון ע"ש צ'ייקובסקי במוסקבה אצל רומן לדניוב, יורי פורטונאטוב ודמיטרי קיטאיינקו. לאחר עלייתו לישראל השלים את לימודיו באוניברסיטת בר-אילן, שם קיבל תואר דוקטור.
יוסופוב עבד בשיתוף פעולה הדוק עם אמנים מצטיינים, ובהם הכנרים מקסים ונגרוב וודים רפין הצ'לן מישה מייסקי, אלכסנדר קנייאזב, מקסים ריסנוב, סרגיי נקאריאקוב, קונסטנטין ליפשיץ, ריינהולד פרידריך ועוד.