ב-1962 שלח דמו של השיר "If You Need Me" למפיק חברת "אטלנטיק רקורדס" ג'רי וקסלר. וקסלר התרשם מהבלדה האיטית ונתן אותה לביצועו של סולומון בורק, שהפך את השיר ללהיט שהגיע למקום השנים-עשר במצעד ה-R&amp;B ולמקום ה-37 במצעד הפופ. הדבר הסב לפיקט, שביקש לקבל חוזה הקלטות בחברה, צער רב והוא פנה להקליט את השיר באופן עצמאי. שירו הבא "It's Too Late", שהגיע למקום השביעי במצעד ה-R&amp;B שכנע את וקסלר להחתים אותו לחברת אטלנטיק. לאחר מספר הקלטות בניו יורק שלא השיגו הצלחה מסחרית, החליט וקסלר לשלוח את פיקט להקליט באולפנים של סטאקס, חברת תקליטים שהיה לה הסכם הפצה עם אטלנטיק.
בשנת 1965 הקליט פיקט באולפני סטאקס בממפיס, טנסי עם וקסלר ובהפקה מוזיקלית וליווי של נגני סטאקס, כמה מלהיטיו הגדולים ביותר, בהם "In the Midnight Hour", להיטו הראשון שמכר למעלה ממיליון עותקים והגיע למקום הראשון במצעד ה-R&amp;B, למקום ה-21 במצעד הפופ האמריקאי ולמקום ה-12 במצעד הבריטי. שירים נוספים ששר וכתב (לבדו או עם שותפו מימי הפלקונס אדי פלויד) היו "(Don't Fight It", "634-5789 (Soulsville, U.S.A" ו-.
ב-1966 הקליט פיקט את השיר השלישי שלו שהגיע למקום הראשון במצעד ה-R&amp;B ושמכר למעלה ממיליון עותקים, "Land of 1,000 Dances" (שהגיע גם למקום השישי במצעד הפופ), אחריו עקבו עוד שני להיטי ענק: "Mustang Sally" (גרסת כיסוי שלו לשיר של מרק רייס) ו-"Funky Broadway" (גרסת כיסוי לשירם של דייק והבלייזרס).
הסינגלים של פיקט כונסו ב-1967 בתקליטים "The Exciting Wilson Pickett" ו-"The Sound of Wilson Pickett".
ב-1968 הגיעה גרסת הכיסוי שלו ל-"Hey Jude" של הביטלס למקום ה-16 במצעד הפופ, כן הצליחה גרסתו לשיר "You Keep Me Hangin' On" של הסופרימס. לאחר מספר תקליטים מוצלחים באטלנטיק, בהם "Wilson Pickett in Philadelphia" (1970), "Don't Knock My Love" (1971) ו-"Engine No. 9" (1971) עזב פיקט בשנת 1972 את החברה.
שנות הדעיכה וההוקרה המחודשת.
בשנים 1973–1975 היה פיקט חתום בחברת תקליטי RCA, אך לא הפיק להיטים שחצו את קו המקום ה-30 במצעד ה-R&amp;B. למרות חוסר הצלחה במצעדים ושינויי טעם הקהל, פיקט לא הפסיק להופיע ברחבי ארצות הברית בעיקר ולבצע את להיטיו הרבים.
פיקט זכה ל"גילוי מחדש" בעקבות הסרט "הקומיטמנטס" משנת 1991 שהציג אותו כאחד מאבות מוזיקת הנשמה והגיש לקהל צעיר גרסאות מלהיבות של שיריו "In the Midnight Hour" ו-"Mustang Sally". ב-1998 השתתף פיקט בסרט האחים בלוז 2000.
בשנת 1993 זכה בפרס על חלוציות מאת המוסד לרית'ם אנד בלוז, בשנת 1995 נבחר להיכל התהילה של הרוקנרול ואלבום הקאמבק שלו " It's Harder Now" משנת 1999 זכה במועמדות לפרס גראמי. כמו כן נבחר למקום ה-68 ברשימת "מאה הזמרים הטובים ביותר בכל הזמנים" של הרולינג סטון.
פיקט נפטר ב-2006 מהתקף לב בביתו בווירג'יניה.
מתיאס זינדלר
קופים צרי אף
קופים רחבי אף
קתדרלת קווימפר
אנדרסונויל
מפקד האקדמיה הצבאית של ארצות הברית
מפקד האקדמיה הצבאית של ארצות הברית (שם התפקיד באנגלית: Superintendent of the United States Military Academy) הוא הראש הצבאי והאקדמי של מוסד זה, הידוע יותר בשם "וסט פוינט".
התפקיד ותולדותיו.
תפקידו של מפקד האקדמיה שקול בקירוב לזה של נשיא אוניברסיטה אזרחית, אם כי בזכות מעמדו הפיקודי יש לו השפעה גדולה יותר על חיי היומיום של הצוערים משיש לנשיא מוסד אקדמי אזרחי על הסטודנטים בו.
על פי המסורת מתמנה לתפקיד קצין שהוא בוגר האקדמיה. תקן הדרגה של מפקד האקדמיה כיום הוא של לוטננט גנרל, והוא כפוף ישירות לראש מטה צבא ארצות הברית.
המפקד הראשון של האקדמיה (1801–1803, שירת שוב ב-1805–1812) היה הקולונל ג'ונתן ויליאמס (Jonathan Williams).
המינוי לפיקוד על האקדמיה היווה בעבר לא פעם כעין מקפצה לתפקיד פיקודי בכיר יותר בצבא ארצות הברית. אחדים ממפקדי האקדמיה שירתו בהמשך כגנרלים המפקדים של הצבא (תפקיד שהוחלף בהמשך בתפקיד ראש מטה הצבא), ושלושה מהם התמנו בהמשך שירותם לרמ"טים. חמישה ממפקדי האקדמיה היו קצינים שעוטרו במדליית הכבוד של הקונגרס.
כיום התפקיד הוא תפקידו האחרון בצבא של מפקד האקדמיה: כתנאי למינויו על המועמד לתפקיד להצהיר כי יפרוש מן השירות הצבאי עם סיום תפקידו זה. הכלל נועד לאפשר למפקד האקדמיה להיות חופשי מכל השפעה בלתי ראויה של פיקוד הצבא. מאידך, מצב זה פוגע בכוחם ובהשפעתם של מפקדי האקדמיה מול הצבא, ובעבר התקיים דיון בדבר האפשרות לשנות את כלל הפרישה.
מפקד האקדמיה מ-2022, ה-61 במספר, הוא לוטננט גנרל סטיבן גילנד.
האונייה ויקטוריה
הוצאת מס
טייסת 166
טייסת 166 המכונה גם "טייסת ציפורי האש" (כונתה בעבר "טייסת הזיק הראשונה"), היא טייסת בחיל האוויר הישראלי המפעילה את הכטמ"ם (כלי טיס מאויש מרחוק) הרמס 900 ("כוכב"). הטייסת מוצבת בבסיס פלמחים.
הטייסת הפעילה בעבר גם את הכטמ"ם הרמס 450 ("זיק"), אך מאז ינואר 2021 הועברה האחריות על ה"זיק" לטייסת 161 והטייסת החלה להתמקד במטוסי ה"כוכב".
היסטוריה.
טייסת 166 הוקמה בפברואר 1999, כפרויקט מסווג שייעודו היה לפעילות במצבי חירום בלבד.
שנים אחדות אחר כך, הובן בחיל האוויר כי יעילותו ותכונותיו המתקדמות של הכטמ"ם יכולות להועיל רבות בביטחון השוטף ובשגרת הלחימה. ב-2003, יוסד הפרויקט כטייסת 166 ומאז הטייסת לקחה חלק בכל פעילות מבצעית או מלחמה כאשר ייעודה הוא לאסוף מודיעין אותות, מודיעין חזותי ותצלומי אוויר. מראשית שנות פעילותה הפעילה הטייסת את כטמ"ם ההרמס 450 ("זיק") והייתה לטייסת הראשונה שהפעילה אותו בחיל האוויר, לכן קיבלה הטייסת את הכינוי "טייסת הזיק הראשונה".
בשנת 2013, התפצלה הטייסת וממנה הוקמה טייסת 161 ("הנחש השחור"), המפעילה כיום את כטמ"ם ה"זיק". בשנת 2018 נכנס לתפקוד מבצעי כטמ"ם ההרמס 900 (ה"כוכב"), ומאז ועד ינואר 2021 הפעילה הטייסת את שתי הפלטפורמות במקביל.
עד לאיחוד של טייסות התובלה הקלה מבסיס שדה דוב בינואר 2019, נחשבה טייסת 166 לגדולה ביותר בחיל האוויר הישראלי. נכון לפברואר באותה שנה היא הטייסת הגדולה ביותר במערך הכטמ"ם.
השִׁרְגּוּן.
בינואר 2021 החל בחיל האוויר הליך שינוי ארגוני (שִׁרְגּוּן), שמטרתו לארגן מחדש ולייעל את פעילות מערך הכטמ"ם.
השינוי במסגרת השרגון התבטא בשלושה צעדים עיקריים:
בנוסף, במסגרת השירגון שונה סמל הטייסת.
רעיון סמל הטייסת החדש עוצב במקור על ידי מפעילי הטייסת, ועבר לדיוק של מעצב גרפי. הרעיון מאחורי הסמל היה להוציא את השמש, שסימלה בעבר את אלמנט ההפתעה ולהוסיף את להבות האש שמסמלות את שם הטייסת ואת שני המטוסים בהיסטוריית הטייסת - הזיק והכוכב.
יקתרינה ליצ'ובה
יקטרינה ליצ'ובה
לוז'באן
לוז'באן (Lojban, לוז' מ-logji - לוגיקה. באן מ- bangu -שפה) היא שפה מתוכננת, המובנית על עקרונות של הגיון וחד-משמעיות. השפה פותחה על ידי בלשנים וחוקרי אינטליגנציה טבעית מהשפה המובנית לוגלאן שיצר ד"ר ג'יימס קוק בראון ב-1955. שפה זו פותחה על מנת ליצור שפה בעלת חוקיות לוגית ברורה, בה ניתן להבין כל משפט, בלא כל צורך להבין את הקשרו, וללא עמימות או דו-משמעותיות.
שימושים נוספים בשפה זו הם תקשורת עם מחשבים וכשפה בינלאומית.
פר הכהן המשיח
פר הכהן המשיח הוא סוג של קרבן חטאת המיוחד לכהן גדול שנמשח בשמן המשחה. בניגוד לאדם רגיל שחטא שמביא כבשה או שעירה, הרי שכהן גדול שחטא מביא פר להקרבה כחטאת פנימית.
סוגי הקרבנות.
הדיעה המקובלת היא, שדינו של הכהן גדול נקבע בעיקר לפי הזמן שחטא, ולא לפי הזמן שנודע לו. אבל רבי שמעון סבור שגם שעת ידיעת החטא, הזמן בו נודע לכהן שחטא - הזמן בו חל חיוב הקרבן למעשה, קובע גם הוא, ולכן אם נודע לכהן גדול שחטא עוד לפני שהתמנה, אין לו להביא לא קרבן הדיוט - מכיוון שנודע לו בתור כהן גדול, ולא קרבן הדיוט, כי זמן החטא היה בתור הדיוט.
הגמרא מסופקת בסיבת טעמו של רבי שמעון, שהדיוט שנודע לו בתור כהן גדול אינו מביא קרבן הדיוט. האם הסיבה לכך היא בכך שהשתנה דין קרבנו, או שהסיבה לכך היא בכך שהכהן גדול השתנה והפך לאדם אחר, בדומה לדיני שינוי במשפט העברי, ואם כן באשם תלוי שלא השתנה דינו, עליו להביא קרבן.
סוגי החטאים והקרבנות.
גדרו ההלכתי של כהן גדול להבאת קרבנות.
הכהן גדול הוא אדם ציבורי, מעשיו משפיעים על כל העם, שכן קרבנות העם תלויים בו, מסיבה זו כותבת התורה "אם הכהן המשיח יחטא לאשמת העם", כאשר הכוהן המשיח חוטא הרי דבר זה גורם אשמה לעם.
מסיבה זו, נחשב הכהן גדול כציבור לעניין הבאת הקרבנות. אין הוא מביא על מעשה שנעשה מתוך שגגה, ללא הוראה מוטעית שגרמה למעשה, כנלמד מהפסוק "לאשמת העם", והוא חייב רק אם חטאו נגרם על ידי הוראה מוטעית, שלו או של בית הדין.
כמו כן, הוראתו לעצמו דינה כהוראת בית הדין לעם ישראל לכל דבר, ולכן אם ההוראה לא הייתה כראוי, לפי כל כללי ההוראה, שנעשית על פי ה"מופלא" חכם בית הדין שבקי בהלכה יותר מכולם, וכן שההוראה תעשה בשוגג גמור, ושהמעשה יעשה בשוגג ובשעת עשיית המעשה לא ידע שההוראה היא מוטעית.
כמו כן, מכיוון שהוראתו לעצמו דינה כהוראת בית הדין המרכזי של עם ישראל, כמו שבית הדין, כאשר הם הורו הוראה מוטעית והכשילו את הציבור עליהם להביא פר הנקרא קרבן חטאת הקהל, כך גם הכהן גדול מביא לקרבן פר. כך גם, בדומה לבית הדין, אין הוא מחויב להביא קרבן, רק אם ההוראה הייתה הוראה שאינה עוקרת כליל מצווה מהתורה.
חיובי הבאת הקרבנות.