משמעות אחרת לביטוי היא שבעוד ההשתנה במים היא מעשה נסתר שקשה לשים לב אליו, והמבצע אותו יודע שהוא פסול ומעדיף להסתירו, הרי ש"המשתין מהמקפצה" עושה את המעשה בבוטות, לעיני כל, תוך שהוא אינו חש בושה על מעשהו או מרגיש שהוא חסין להשלכותיו ולדעת הציבור עליו. השימוש בביטוי נועד להשוות בין מעשים פסולים אחרים, הנעשים בדרך כלל בצנעה, לבין מקרה שבו הם נעשים לאור היום.
הביטוי התפרסם והפך למטבע לשון במערכון "המציל" שכתב דני רווה וביצע גדי יגיל.
דוגמה לשימוש במשפט: .
אזור ישיב
באסטרונומיה, אזור יָשיב (באנגלית: circumstellar habitable zone (CHZ), או פשוט habitable zone) הוא אזור בחלל שמתקיימים בו תנאים מתאימים לקיום חיים, היינו, שלגרמי שמיים הנמצאים באזור זה יש על פני שטחם טמפרטורות מתאימות להימצאות מים במצב נוזל, בדומה לתנאים המאפשרים חיים בכדור הארץ. אזור ישיב יכול להתקיים במערכת כוכבי לכת או בגלקסיה. כוכבי לכת וירחים באזורים אלו הם המועמדים המבטיחים ביותר להיות ישיבים וכשירים לקיים חיים חוץ ארציים הדומים לחיים בכדור הארץ. במערכת השמש האזור הישיב נחשב בתחום שמרחקו בין 0.38 ועד כ-3.0 יחידות אסטרונומיות.
אזור ישיב מכונה לעיתים אזור זהבה (באנגלית: Goldilocks zone; על פי סיפור זהבה ושלושת הדובים: "לא חם מדי ולא קר מדי"), כינוי שטבע ג'יימס לאבלוק, מציע השערת גאיה. שם נוסף בשימוש הוא "חגורה ירוקה".
אזור ישיב במערכת פלנטרית.
כדי שיתאפשרו חיים בכוכב לכת הנמצא במערכת פלנטרית, כוכב הלכת צריך להימצא בתחום האזור הישיב. האזור הישיב הוא מעטפת תאורטית סביב כוכבים שבכוכבי הלכת הנמצאים בתחומה יש על פני השטח טמפרטורות מתאימות להימצאות מים במצב נוזל. מים נוזליים חיוניים לחיים הודות לתפקידם כממס החיוני לתגובות ביוכימיות. ב-1959 הפיזיקאים פיליפ מוריסון וג'וזפה קוקוני תיארו את האזור הישיב במאמר שנכתב בעבור SETI. ב-1961 פרנק דרייק השתמש ברעיון במסגרת נוסחת דרייק.
המרחק מהכוכב שבו מתקיים אזור ישיב ניתן לחישוב על פי גודל הכוכב והארה שלו. מרחק מקורב של "מרכז" האזור הישיב של כוכב ניתן להעריך באמצעות המשוואה:
formula_1
כאשר:
כך לדוגמה לכוכב המקרין 25% מהאור של השמש יהיה מרכז האזור הישיב במרחק של כ-0.50 יחידות אסטרנומיות, ומרחק מרכז האזור הישיב מכוכב המאיר פי שניים מהשמש יהיה כ-1.4 יחידות אסטרונומיות. הערכה זו היא תוצאה של חוק ריבועי הפוך (Inverse-square law) בנוגע לעוצמת האור. "מרכז" האזור הישיב מוגדר כמרחק שבו צריכה להימצא אקזופלנטה מהכוכב שלה כדי שיתקיימו בה תנאי טמפרטורה הדומים לאלו שבכדור הארץ, וזאת בהנחה בין היתר שיש באקסופלנטה זו אטמוספירה דומה בגודלה ובהרכבה לזו שבכדור הארץ.
כשכוכב מזדקן הוא הופך לבהיר יותר, ומגביר את ההארה שלו. כתוצאה מכך האזור הישיב מתרחק עם הזמן מהכוכב. כדי שבכוכב לכת תאריך יכולת התקיימות החיים ככל האפשר, מסלולו של כוכב הלכת צריך להישאר באופן אידיאלי בתחום האזור הישיב זמן ארוך ככל האפשר.
להרכב האטמוספירה בכוכב הלכת יש גם כן חשיבות. הטמפרטורה של כוכב לכת תלויה בין היתר בריכוז האטמוספירי של גזי חממה.
אזור ישיב בגלקסיה.
למיקומה בגלקסיה של מערכת פלנטרית יש גם כן חשיבות להתפתחות חיים, וקיים מושג אזור ישיב גם בהקשר גלקטי (Galactic habitable zone)&amp;רלמ; אם כי עצם הגדרתו שנוי במחלוקת.
מחד גיסא, כדי לתמוך בחיים מערכת פלנטרית צריכה להימצא קרוב מספיק למרכז הגלקסיה, שם יש ריכוז מספיק של יסודות כבדים להתפתחות של כוכבי לכת סלעיים. קיומם של יסודות כבדים חשוב להתפתחות חיים כפי שמוכרים לנו כיום, כך למשל ברזל נמצא בהמוגלובין ויוד בבלוטת התריס. מאידך גיסא, המערכת הפלנטרית צריכה להיות רחוקה דיה ממרכז הגלקסיה על מנת לצמצם סכנות של פגיעות של שביטים ואסטרואידים, התקרבות לכוכבים, ומפני התפרצויות קרינה מסופרנובה או מחור שחור במרכז הגלקסיה. בגלקסיית שביל החלב האזור הישיב נמצא במרחק של כ-25,000 שנות אור ממרכז הגלקסיה וגדל באטיות.
ביקורת.
על המושג, ועל הגדרתו נמתחה ביקורת. בספר "Evolving the Alien: The Science of Extraterrestrial Life" של איאן סטוארט וג'ק כהן תוקפים את הרעיון של אזור ישיב משני טעמים: ראשית, הגדרת המושג יוצאת מתוך הנחה שחיים חוצניים דורשים את אותם התנאים כאלו הנדרשים על ידי החיים בכדור הארץ. שנית, תנאים אחרים שמופיעים בגופים מחוץ לאזור הישיב עשויים גם כן לאפשר חיים. כדוגמה, בירח של צדק, אירופה, ייתכן שקיים אוקיינוס מתחת לפני השטח עם סביבה הדומה לזו המתקיימת במעמקי האוקיינוסים בכדור הארץ. קיומם של אקסטרמופילים (כדוגמת דובוני מים) הופכים את אפשרות קיומם של חיים באירופה לסבירים יותר, אף על פי שירח זה נמצא מחוץ לתחום האזור הישיב. קרל סייגן העריך כי חיים אפשריים גם בענקי גז כדוגמת צדק. גילוי צורה כלשהי של חיים בסביבה כזו, תגלה כי ההגבלות ההיפותטיות שמציב המושג שמרניות מדי.
דוגמה נוספת לביקורת כלפי המושג, היא שבירח, שאף על פי שנמצא במרחק דומה לזה של כדור הארץ מהשמש, שנחשב למרכז האזור הישיב, לא מתקיימים תנאים המאפשרים חיים.
בנוסף, דוגמה המרחיבה את אפשרות החיים, ללא תלות בהימצאות באזור הישיב עשויה להיות בירח אירופה של כוכב הלכת צדק. על פני הירח מתקיים אוקיינוס הגדול פי 3 מאלו של כדור הארץ, והמוקף בשכבת קרח עבה. על פי מחקר של ד"ר S. Alan Stern, ייתכן ושכבת הקרח ואבק על פניו משמשים הגנה מפני הקרינה של צדק, ובכך למעשה מאפשרים התקיימות חיים. החללית Europa Clipper מתוכננת להיות משוגרת ב-2025 ולמדוד את האפשרות הזו.
שאטו מוטון רוטשילד
שאטו מוטון רוטשילד (צרפתית: Château Mouton Rothschild) היא אחוזת יין הממוקמת בכפר פויאק באזור בורדו שבצרפת. האחוזה נמצאת בבעלותה של פיליפין דה רוטשילד מהענף המשפחתי הצרפתי של משפחת רוטשילד.
היסטוריה.
היין האדום הנושא את שם אחוזות היין, שאטו מוטון רוטשילד, נחשב אחד מהקלארטים הטובים בעולם (קלארט הוא השם הניתן באנגלית, בייחוד באנגליה, ליינות האדומים מבורדו). במקור נקרא שאטו בריין-מוטון ולאחר שנתניאל דה רוטשילד רכש אותו, כתחרות לשאטו לאפיט, כחלק מתחרות פנים משפחתית במשפחת רוטשילד, ב-1853 הוא העניק לו את השם "שאטו מוטון רוטשילד". הייתה זו אחוזת היין הראשונה שהחלה בביקבוק של כל תוצרת השאטו (במשך למעלה ממאה שנים רוב היקבים (chateauxs) בבורדו העבירו את היין החדש שלהם בחביות מיד לאחר הבציר למחסני הסוחרים (נגוסיאן) בערים והסוחרים יישנו את היין בחביות וביקבקו אותו). ב-1926 הקים פיליפ דה רוטשילד מרתף גדול ליישון היינות והחל ביישונם וביקבוקם בתוך השאטו. היקבים האחרים בבורדו הלכו בעקבותיו.
סיווג היינות של 1855 בבורדו היה מבוסס בעיקר על מחירי השוק המעודכנים של היינות, עם חריגה אחת: שאטו מוטון רוטשילד. מחיריו היו קרובים אך מעט נמוכים יותר משל ארבעת היינות מהדירוג הראשון כגון שאטו לאפיט וגבוהים מעט מאלו של היינות מהדירוג השני, ושאטו מוטון רוטשילד לא נכלל במעמד הדירוג הראשון, צעד שהברון פיליפ דה רוטשילד התייחס אליו כאל אי-צדק משווע. סיבות נוספות לאי-הכללתו של מוטון רוטשילד בדירוג הראשון הייתה מכיוון שאת האחוזה רכש לאחרונה אנגלי והיא לא הייתה עוד בבעלות צרפתית, בנוסף לכך האחוזה הייתה פשוטה במראיה ובמבניה.
ב-1973 הועלה מוטון לדרגת "גידול ראשון" אחרי עשורים של שדולה נמרצת שהפעיל הברון פיליפ דה רוטשילד, בעליו העשיר והכריזמטי, זהו השינוי היחידי בסיווג היינות של 1855 (למעט ההוספה בשנת 1856 של שאטו שנטמרל). הדבר חולל שינוי במוטו השאטו: בעבר היה מוטו היין "Premier ne puis, second ne daigne, Mouton suis" (ראשון, איני יכול להיות. שני, איני מוכן להיות. מוטון אני."), והמוטו שונה ל-"Premier je suis, Second je fus, Mouton ne change". ("ראשון אני. שני הייתי. מוטון, איני משתנה"). לרגל ההישג עיטר ברון פיליפ את התווית של בציר 1973 באיור של פבלו פיקאסו
הכרמים.
שאטו מוטון רוטשילד וכרמיו נמצאים במדרון המשתפל לשפך נהר הז'ירונד, באזור בורדו, מפיקים בעיקר ענבים מזן קברנה סוביניון. כיום יש בבעלות שאטו מוטון רוטשילד 203 אקרים (0.8 קילומטרים מרובעים) של גפנים של קברנה סוביניון (77%), מרלו (11%), קברנה פראן (10%) ופטיט ורדו (2%). הענבים נבצרים ידנית. היינות מותססים במכלי עץ (זהו אחד מהשאטואים האחרונים במדוק שמשתמשים בהם) ואז מיושנים בחביות עץ חדשות. היקב מייצר כ-400,000 בקבוקים, שזוהי הכמות הגדולה ביותר מבין יקבי העלית.
התוויות.
בשנות העשרים של המאה העשרים עלה בדעתו של הברון פיליפ דה רוטשילד הרעיון לבקש כל שנה מאמן בעל שם לצייר את תוויות היינות, צעד בו החל עת צייר האמן ז'אן קרלו כשעיצב את תווית בציר 1924. ב-1946 מעשה זה נהפך להיבט קבוע וחשוב בתדמיתו של מוטון שנערך מדי שנה, כשאת התוויות ציירו כמה מהציירים, הפסלים ואנשי הרוח הגדולים בעולם כמו ז'ורז' בראק, סלבדור דאלי, הנרי מור, ז'ואן מירו, מארק שאגאל, וסילי קנדינסקי, פבלו פיקאסו, אנדי וורהול, ויעקב אגם. יוצא הדופן היחידי היה הבקבוק עטוי האמייל המוזהב של בציר 2000.
על מנת לחגוג מאה שנים לרכישת שאטו מוטון, דיוקנו של נתניאל דה רוטשילד הופיע על תווית 1953. ב-1977 ביקרו בשאטו אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת ואליזבת, המלכה האם ותוויות מיוחדת עוצבה לזכר המאורע.