דב ויסברגר נולד ב-1947, בישראל. לאחר שירות צבאי ממושך, החל בגיל 40 ללמוד טאי צי צואן. התחיל את לימודיו בטייפה (טאיוואן), והמשיך בהונג-קונג בבית ספרו של צ'ן טין-הונג, אצל טונג צ'י-קין (Tong Chi-kin), אחיו של דן דוקרטי לקונג פו. מאז 1987 הוא תלמידו של דן דוקרטי. מלמד קורס טאי צ'י במסלול הכשרת מורים ל טאי צ'י במכללת וינגייט ובמסגרות נוספות.
חומצה איזופתלית
חומצה איזופתלית (Isophthalic acid) או חומצה מטא-פתלית היא חומצה קרבוקסילית ארומטית שנוסחתה C8H6O4. המולקולה בנויה מטבעת בנזן אליה קשורות שתי קבוצות חומציות בעמדה מטה (על שני פחמנים בעמדות 1 ו3) זהו איזומר של חומצה פתלית וחומצה טרפתלית. החומר משמש לייצור פולימר כדוגמת נומקס ובתערובת עם חומצה טרפתלית לסינתזת הפולימר לייצור בקבוקי משקה.
חומצה איזופתלית מיוצרת מחמצון של מטא-קסילן על ידי חמצן בקטליזה של קובלט-מנגן. במעבדה ניתן גם להשתמש בחומצה כרומית כמחמצן.
מלח הבריום של חומצה איזופתלית מסיס מאוד בניגוד למלח הבריום של האיזומרים האחרים של חומצה פתלית.
איזומרים.
חומצה איזופתלית היא אחת משלושה איזומרים של בנזן די-קרבוקסיל שני האיזומרים האחרים הם חומצה פתלית בה תופסות החומצות הקרבוקסיליות את עמדות 1 ו 2בטבעת הבנזן וחומצה טרפתלית בה מצויות החומצות בעמדת פרה כלומר על פחמנים 1 ו 4.
טעמבו
הבאסה
החלטה 497 של מועצת הביטחון של האו&quot;ם
החלטה 497 של מועצת הביטחון של האו"ם היא החלטה שהתקבלה במועצת הביטחון של האומות המאוחדות ב-17 בדצמבר 1981, והיא עוסקת בהחלת החוק הישראלי ברמת הגולן.
ההחלטה התקבלה בעקבות קבלת חוק רמת הגולן בכנסת ישראל ב־14 בדצמבר 1981 שקבע כי "המשפט, השיפוט והמינהל של המדינה יחולו בשטח רמת הגולן".
מועצת הביטחון קבעה כי החלטת ישראל להחיל את חוקיה, סמכויות השיפוט והמינהל על רמת הגולן, היא בטלה ומבוטלת ואין לה כל תוקף משפטי בינלאומי (סעיף 1 להחלטה).
קיסוסן אנטארקטי
קִיסוֹסָן אַנְטַרְקְטִי (שם מדעי: "Cissus antarctica"), המכונה גם "גפן הקנגורו", הוא אחד מהמינים הידועים ביותר מהסוג קיסוסן ("Cissus") ממשפחת הגפניים. זהו צמח מטפס שמקורו באוסטרליה.
קיסוסן אנטארקטי משמש לעיתים כצמח נוי בגינות הנמצאות באזורים סובטרופיים, כגון קליפורניה. היות שהצמח עמיד ביותר ויכול להסתגל גם לחיים באור מועט, הוא פופולרי גם כצמח בית. עם זאת, הצמח לא מתמודד היטב עם חום הגבוה מ15°C, וכאשר הוא נחשף לחום כזה, ובעיקר לחום ממוקד (כמו למשל הסקה מרכזית), עליו עלולים לנשור.
חצי אל
חצי-אל
אחיתופל הגילוני
GAU-17
ישראל עמידן
ישראל עמידן (וָטֶנשטיין) (9 באפריל 1921 – 30 באוגוסט 1968) היה כנר ומורה ישראלי.
ביוגרפיה.
ישראל בן דוד וטנשטיין נולד בטרנסילבניה שברומניה בשנת 1921, וכעבור שנים ספורות עלה לארץ ישראל. בני משפחתו התיישבו במושב כפר גדעון, שעם מייסדיו נמנו. עמידן היה תלמידם של צבי הפטל, הכנר הראשי של התזמורת הפילהרמונית הישראלית, יוסף קמינסקי ועדן פרטוש. לאחר סיום לימודיו יצא לארצות הברית, להשתלמות בבית הספר ג'וליארד בניו יורק, שם למד גם מוזיקולוגיה. הוא ניגן בתזמורת הקאמרית רמת גן והיה הנגן הראשי של תזמורת האופרה הישראלית.
עמידן לימד באקדמיה למוזיקה בתל אביב. בין הנודעים בתלמידיו: הכנר יאיר קלס והוויולן עתר ארד. בשנת 1952 יצא לבלגיה לשם עבודה במחקרו בשיטות נגינה בכינור, להמלצת מורו ומנהל האקדמיה למוזיקה בתל אביב, עדן פרטוש. באמצע שנות ה-50 השתתף בקורסי קיץ לנגינה בתזמורת באקדמיית הקיץ בזלצבורג אצל המנצח הקרואטי לוברו פון מאטאצ'יץ'.
בנוסף, לימד במדרשת אורנים, שם ריכז את מחלקת הכינור. ספריית התווים הגדולה שלו הועברה ממדרשת אורנים למרכז המוזיקה בבית האמנויות שבקיבוץ מזרע.
בשנת 1965 יצא ספרו "צעדים למתחילים, 50 שירים עבריים בעיבוד לכינור" במכון למוזיקה ישראלית.
המכון למוזיקה ישראלית הוציא גם את "מדריך לחמש הפוזיציות הראשונות של הכינור" של עמידן.
ישראל עמידן נפטר בחיפה ב-1968, בגיל 47. הוטמן בבית העלמין הדרום בחולון.
אחיו הצעיר, נפתלי עמידן (1926–2007), היה מנהל המוסד לבטיחות ולגיהות בשנים 1966–1981.
אנדרה גרטלר
אנדרה גרטלר (בהונגרית: Gertler André; 26 ביולי 1907 - 23 ביולי 1998) היה כנר יהודי הונגרי בלגי ומורה לכינור.
חייו.
גרטלר נולד בבודפשט, הונגריה והיה בין תלמידיו של ינה הובאי. בתקופת השלטון הנאצי נמלט לבלגיה והתמנה למורה בקונסרבטוריון המלכותי למוזיקה בבריסל.
גרטלר היה ידיד ומעריץ של בלה בארטוק, והקליט את כל יצירותיו של בארטוק לכינור, לרבות שני הקונצ'רטי. פרשנותו למוזיקה של בארטוק נחשבת לאחת המעולות ביותר. הקלטת 44 הדואיות לשני כינורות, עם יוזף סוק, נחשבת לאחת הגרסאות הטובות ביותר שבנמצא. גרטלר התמקד בעיקר במוזיקה עכשווית, בין השאר הקונצ'רטי של ברג והינדמית, תקופה שבה עוד לא תפסו מלחינים אלה את מקומם בקהל הרחב. גרטלר לא הסתפק ברפרטואר זה, אלא ניגן בביצועי בכורה יצירות של מלחינים מוכרים עוד פחות, כמו אלכסנדר טנסמן, מטיאש שייבר ועוד. עם זאת, הרפרטואר שלו כלל גם יצירות מוכרות, כמו קונצ'רטי של יוהאן סבסטיאן באך, טרטיני, מוצרט ובטהובן ומוזיקה קאמרית מקובלת. בסוף המאה ה-20 והמאה ה-21 התחדש העניין בקריירה של גרטלר והתחדשו רבות מהקלטותיו.
בין תלמידיו: רודולף ורתן, אנדרה ריו ויאיר קלס.
אנדרה גרטלר היה נשוי לפסנתרנית הדנית דיאנה אנדרסן, שעמה הרבה להופיע ולהקליט. ב-1998 בהיותו בן 90 מת בבריסל.
טרול זכויות יוצרים
טרול זכויות יוצרים הוא כינוי גנאי לגוף כלשהו (אדם או חברה) המשתמשים בהליכים משפטיים הנוגעים להפרות זכויות יוצרים, כמודל כלכלי להשגת רווח כספי באופן שיטתי. הגדרתו של גוף כטרול יכולה להיות ברורה מאוד, אך לעיתים אין האבחנה ברורה, שכן המודל הכלכלי של הגוף אינו תמיד חשוף, ולא כל תביעה של הפרת זכויות יוצרים הופכת את התובע אוטומטית לטרול. תביעות יכולות להיות לגיטימיות לחלוטין, במטרה לפצות על הפרה מהותית או נזק אמיתי. מכיוון שכך, ניתן לאפיין את היות גוף טרול באופן עקיף, באמצעות מבחנים על דרך התנהלותו.
הטרולים פעילים בעיקר בתחומים בהם יש פעילות של ציבור משתמשים רחב. כך למשל יעדיפו הטרולים לחפש הפרות הנוגעות לטקסטים או תמונות, ופחות ליצירות מוזיקליות. זאת משום שטקסטים או תמונות ניתן למצוא כמעט בכל אתר אינטרנט. לעומתם יצירות מוזיקליות נדרשות בעיקר בתעשייה המקצועית (כגון זמרירים), ופחות בשימוש גופים קטנים או אנשים פרטיים, שהם קהל היעד למתקפת הטרולים.
מקור השם.
מקור השם הוא במונח עם המשמעות הדומה טרול פטנטים. מקורו של זה הוא בטרולים, יצורים מיתיים שלפי הפולקלור הנורדי גרים מתחת לגשרים ודורשים תשלום מבני אדם המנסים לחצות אותם על אף שהם לא בנו את הגשרים.
מאפיינים טיפוסיים לטרול.
ניתן להבחין במספר מאפיינים טיפוסיים לטרול זכויות יוצרים. ככל שתימצא התאמה לקריטריונים רבים יותר, כך עולה הסיכוי שהגוף האמור מנצל לרעה טענות בדבר זכויות יוצרים:
גופים בעלי זכויות יוצרים, אשר העיסוק העיקרי שלהם מתבסס על יצירת הכנסות מיצירות מוגנות באופן ישיר (כגון ספקי תמונות אילוסטרציה), יכולים לפעול כטרולים על מנת לייצר הכנסה צדדית. לעומתם קיימים גופים שנוצרו במיוחד על מנת להיות טרולים. גופים אלו פועלים באופן דומה לטרולי פטנטים. הם חותמים על חוזים הממחים להם את זכות התביעה בעבור הפרה של זכויות יוצרים. גופים אלו נתקלו בבעיה לפעול בארצות הברית, שכן בתי משפט בארצות הברית קבעו כי זכות התביעה אינה ניתנת להעברה בנפרד מהבעלות על היצירה, ובכך שמטו את הקרקע המשפטית לשיטת עבודה זו.
שיטות העבודה של טרולי זכויות יוצרים.
צד משפטי.
על מנת שיוכל לפעול, צריך טרול זכויות היוצרים להיות בעל זכות תביעה על הפרה. במדינות בהן ניתן להמחות זכות תביעה, יכול הטרול לחתום על הסכם עם בעל זכויות היוצרים, אשר ממחות אליו את הזכות הזו. במדינות כגון ארצות הברית, ניתנה פסיקה פדרלית אשר מונעת את האפשרות להמחות זכויות תביעה כאשר מדובר בזכויות יוצרים, ולכן היחיד שיכול לתבוע הוא בעל זכויות היוצרים. פסיקה זו הביאה לנפילה של חברת הטרולים Righthaven, שעסקה בתביעות כעיסוק עיקרי, כפי שמתואר בהמשך. בישראל הנושא של המחאת זכות התביעה אינו ברור דיו.
שיטת העבודה.
טרול זכויות היוצרים סורק ומחפש שימושים שנעשו ביצירות מוגנות, ברוב המקרים בתום לב מוחלט. דוגמה לטרול מסוג זה הוא חברות המוכרות תמונות וצילומים. חברות אלו מקדישות זמן ניכר לסריקה של האינטרנט, חיפוש ומציאה של צילומים, שזכויות היוצרים שלהן נמצאות בבעלותם. ברוב המקרים מדובר באנשים פרטיים, אשר מעטרים אתרים פרטיים או בלוגים בתמונות שנמצאות באינטרנט. מציאה של תמונה כזו, מביאה את הטרול לשלוח לבעל האתר מכתב התראה מעו"ד. בדומה לטרולי הפטנטים, המטרה אינה להגיע למאבק משפטי, אלא לפשרה כספית כלשהי. האיום שעומד בפני המפר התמים בישראל הוא תביעה על סך של 100,000 ש"ח ללא צורך בהוכחת נזק. ברור שתביעה בסדר גודל כזה מהווה איום ניכר על כל אדם מהשורה, וכך יכול הטרול לקבל בקלות סכומים של אלפי שקלים. בדוגמה ניתן לראות את האלמנטים המרכזיים המתוארים לעיל (הגדרת ההפרה, ציטוט החוק, דרישת תשלום, איום).