בעקבות פרשיית אונס הילדה מבנימין בה נחשד פלסטיני באונס ילדה בת 7 יצא עופרן נגד המחאה וכתב פוסט קצר שהסתיים כך: "בלתי נתפס שבסופו של דבר, מה שמסעיר את המדינה זו דמותו של הפוגע ולא דמותה של הנפגעת". בעקבות התגובות השליליות והמחאה שעורר כתב עופרן כי הסיר את הפוסט הקודם מהפיד הגלוי שלו, והסביר: "מעולם לא קיבלתי נאצות ואיומים כפי שקיבלתי על אותן מילים קצרות. אנרגיות הזעם והאלימות שהופנו כלפי, גרמו לי להתכנס ולהיזהר".
גביע המדינה בכדורסל 1961/1962
גביע המדינה בכדורסל לעונת 1961/1962 היא התחרות החמישית מאז היווסדו של המפעל.
הפועל תל אביב זכתה בגביע הראשון בתולדותיה, לאחר שניצחה במשחק הגמר את מכבי תל אביב, מה שהיווה את אובדן הגביע הראשון למכבי תל אביב.
הגמר.
הפועל תל אביב זכתה בגביע המדינה הראשון בתולדותיה. הפסד הגביע הראשון למכבי תל אביב.
המשחק הדרמטי הגיע לשוויון 48-48, והוכרע על ידי ארז לוסטיג בסל ניצחון, 20 שניות לסוף, שקבע 48–50 להפועל.
שאנדור ברודי
שַאנְדוֹר בְּרוֹדִי (בהונגרית: Bródy Sándor; אגר, 23 ביולי 1863 – בודפשט 1924) היה סופר, פובליציסט ומחזאי הונגרי-יהודי. הוא השפיע רבות על רבים מהסופרים ההונגריים ובהם, פרנץ מולנר, ז'יגמונד מוריץ, דיולה קרודי ועוד.
ביוגרפיה.
אביו של ברודי היה סוחר תבואה בעיר אגר בהונגריה, ממוצא יהודי. במשך זמן מה היה אביו סוכנו של הארכיבישוף של אגר במכירת התבואה שלו. ברודי היה ילד צעיר כשאביו ירד מנכסיו, והלך לעולמו זמן קצר לאחר מכן. הוא ירש ממנו רק את חיצוניותו. ברודי למד להוראה כדי להפך למורה בבית ספר, אבל מעולם לא סיים את לימודיו. הוא היה מסוגל לגשר על הפערים האלה בהשכלתו או בחוסר השכלתו באמצעות כישרונו יוצא הדופן. אמנם באותה עת רוב הבורגנות והאינטליגנציה ההונגרית היו דו לשוניים (הונגרית וגרמנית), אך הוא דיבר רק הונגרית.
בגיל 18 החל לעבוד כלבלר אצל אחיו שהיה עורך דין בעיר גיולה. את מאמריו הראשונים החל לפרסם בעיתון המקומי בעיר. הוא הושפע מאוד מהמורשת של הסופר הגדול מור יוקאי ומהנטורליזם של אמיל זולא. לאחר שעבר לבודפשט בשנת 1884, הצליח לפרסם את כרך הנובלות שלו בשם "עוני", ואת הרומן "דוקטור פאוסט". שני אלה משכו אליו תשומת לב הקהל והחוגים הספרותיים. רבים ראו בברודי את "אמיל זולא" ההונגרי".
בגיל 18 החל לעבוד כלבלר אצל אחיו שהיה עורך דין בעיר גיולה. את מאמריו הראשונים החל לפרסם בעיתון המקומי בעיר. הוא הושפע מאוד מהמורשת של הסופר הגדול מור יוקאי ומהנטורליזם של אמיל זולא. לאחר שעבר לבודפשט בשנת 1884, הצליח לפרסם את כרך הנובלות שלו בשם "עוני", ואת הרומן "דוקטור פאוסט". שני אלה משכו אליו תשומת לב הקהל והחוגים הספרותיים. רבים ראו בברודי את "אמיל זולא" ההונגרי".
בשנת 1888–1989 הוא עבד כעיתונאי בעיתון מאדיאר הורלפ (חדשות הונגריות-Magyar Hírlap). הוא נסע לקלוז'-נאפוקה וערך שם את כמה וכמה עיתונים. בשנת 1890 הוא חזר לבודפשט, ועבד שוב עבור העיתון מאדיאר הורלפ.
בתקופה שבין 1903 ל -1905 ערך בהשתתפות הסופרים זולטאן אמברוש וגזה גרדוני את שבועון "עתיד", אשר יכול להיחשב כמבשרו של כתב העת ניוגט (מערב). בכתב העת עתיד מתח ביקורת על כישלונות החברה של אותה עת. בתקופה זו הייתה לו מערכת יחסי אהבה עם הסופרת רנה ארדוש (יהודיה ששמה המקורי היה רגינה ארנטל). ברודי, שחווה רגשות אהבה עזים כלפיה ניסה להתאבד בקיץ 1905 בעיירה האוסטרית זמרינג. לאחר החלמתו חזר לעיתונות. לאחר חזרתו שוב להונגריה בשנת 1923 נשאר לבדו וסבל מבעיות כלכליות. עוד הספיק לכתוב את עבודתו הגדולה האחרונה, סיפור קצר על רמברנדט, האמן הבודד והזקן. הוא מת בשנת 1924. בעיר הולדתו אגר קראו ספריה על שמו בשנת 1952.
שאנדור ברודי הובא למנוחת עולמים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט. מצבתו עוצבה על ידי הפסלת היהודייה-הונגרייה ארז'בט פורגאץ'-האן.
משפחתו.
אשתו הייתה איזבלה רוזנפלד, סופרת, שהשתמשה בשם העת ההונגרי יהודית פאהר. בנם, אנדראש ברודי, היה עיתונאי אף הוא. בשנת 1995 ייסד נכדו, הסופר אמריקאי אלכסנדר ברודי, פרס ספרותי על שמו . הרחוב "ברודי שאנדור אוטצה", הקרוי על שמו, ממוקם במרכז בודפשט. אחייניו היו הפיזיקאי אימרה ברודי שנספה בשואה וחבר האספה הלאומית של הונגריה ארנה ברודי ששרד את השואה.
יצירתו.
המצוין מטה הן יצירותיו העיקריות של ברודי. כמעט כל יצירתו תורגמה לגרמנית וחלקה גם לשפות רבות נוספות כגון: אנגלית, צרפתית, דנית, קרואטית, רומנית ועוד.
עבר-קולי
עבר־קולי (באנגלית, "Transonic") הוא ביטוי באווירונאוטיקה המתאר טיסה הקרובה למהירות הקול, העומדת על 343 מטר לשנייה (1,235 קמ"ש בגובה פני הים בתנאים אטמוספיריים), המיוחסת לאוויר בו כלי הטיס נע.
בדרך־כלל תחום זה של מספר מאך הוא בין 0.72 ל־1.0 (965-1,235 קמ"ש בגובה פני הים).
תנאי זה תלוי לא רק במהירות תנועת כלי הטיס, אלא גם בטמפרטורה של זרימת האוויר בסביבה המקומית שלו. בצורה רשמית תחום זה מוגדר בין מספר המאך הקריטי, כאשר חלק מזרימת האוויר על כלי הטיס הוא על־קולי, ומהירות גבוהה יותר, בדרך כלל מספר מאך של הזרימה הוא 1.2, כאשר רוב זרימת האוויר היא מהירות על־קולית. בין מהירויות אלו חלק מזרימות האוויר הן על־קוליות, אך חלק שלא ניתן להזניח אינו על־קולי.
רוב המטוסים המודרניים המונעים על ידי מנוע סילון יכולים לנוע במהירויות עבר־קוליות. עבור מהירויות אלו ישנה עלייה בגרר עבור מספר מאך בקרבת 0.8, ובדרך כלל עלויות הדלק עקב הגרר מגבילות את מהירות הטיסה. ישנם ניסיונות להוריד את הגרר עבור כלי טיס מהירים - המוכרים מבניהם הם השימוש בכנפיים משוכות וחוק השטח של ווייטקומב.
אי יציבות חמורה יכולה להיווצר בעקבות מהירות עבר־קולית. גלי הלם נעים דרך האוויר במהירות הקול. כאשר כלי טיס נע במהירות הקול, גלי ההלם הנוצרים לפניו הופכים לגל הלם גדול מאוד. בטיסה עבר־קולית, כלי הטיס חייב לעבור דרך גל ההלם הזה, ובנוסף להתמודד עם אי־היציבות הנוצרת על ידי האוויר, הנע מעל מהירות הקול, מעל חלקים מהכנף המאטים את שאר חלקיה.
מהירויות על־קוליות יכולות להתרחש בקצה להבי המסוק ושל כלי טיס אחרים. דבר זה גורם למאמצים לא שווים וחמורים על הלהבים, ועלול לגרום לתאונות, המגביל את גודל הלהבים בכלי טיס ובמהירויות הטיסה לפנים של מסוקים (כאשר המהירות הזו מתווספת הצד הקדמי של הלהב, וכביכול יוצרת מהירויות עבר־קוליות מקומיות).
התעבות עננים.
במהירויות עבר־קוליות גלי ההתפשטות יוצרים אזורים מרוכזים של טמפרטורה ולחץ נמוכים במספר נקודות בכלי הטיס. אם הטמפרטורה יורדת מתחת לנקודת הטל, עשויים להיווצר עננים. עננים אלו נעים עם כלי הטיס. זה לא הכרחי עבור כל כלי הטיס להגיע למהירות על־קולית כדי שעננים אלו ייווצרו. בדרך כלל זנב המטוס יגיע למהירות על־קולית בזמן שאף המטוס עדיין יהיה במהירות תת־קולית. במצב זה, "בועת" גלי התפשטות מקיפה את זנב המטוס. כאשר המטוס ממשיך להאיץ, גלי ההתפשטות ימשיכו להתעצם ולגדול עד שיגיעו לאינסוף, שם גלי ההלם הקשתיים ייווצרו. זהו מספר מאך השווה ל־1 וסינגולריות פראנטל-גלאוארט.
זרימות עבר־קוליות באסטרונומיה ואסטרופיזיקה.
באסטרופיזיקה, כאשר ניתן להבחין בגלי הלם (עומדים או נעים), הזרימה באזור הגלים חייבת להיות עבר־קולית, מכיוון שרק זרימות על־קוליות יוצרות גלי הלם.
כל החורים השחורים הגדלים הם עבר־קוליים. לזרימות רבות ישנן גלי הלם הקרובים מאוד לחורים השחורים.
הזרימה היוצאת מגרמים שמימיים או הדיסקות מסביב לחורים שחורים גם יכולים להיות עבר־קוליים, מכיוון שהם מתחילים ממהירות תת־קולית, ובמרחק גדול מנקודות אלו הם על־קוליים.
אל סופרנובה מתלווים זרימות על־קוליות וגלי הלם.
גלי הלם הנוצרים ברוחות השמש הם תוצאה ישירה של רוחות הנעות במהירויות עבר־קוליות מכוכבים.
הייתה הנחה כי ישנו גל הלם מסביב להליוספרה של מערכת השמש שלנו. הנחה זו הופרכה לפי המידע של אייביאקס.
זה יבוא פתאום
זה יבוא פתאום הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה. השיר יצא לאור באפריל 1994, כסינגל מתוך אלבומה השישה עשר, כל הנשמה, על ידי חברת התקליטים NMC יונייטד.
השיר הגיע למקום השלישי במצעד של רשת ג'.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי בצלאל אלוני והולחן על ידי אילן וירצברג. השיר הוא שיר פופ קצבי אשר מאפיין כמה שירים נוספים מתוך האלבום כל הנשמה. השיר יצא כסינגל באפריל 1994, ביחד עם השיר "מיליון".
וידאו קליפ.
הוידאו קליפ המלא של השיר הועלה ליוטיוב ב-10 באוגוסט 2010. בתחילת הקליפ, ניתן לראות קהל מאזינים יושבים, ולאחר מכן את עפרה חזה עולה לבמה. בהמשך, ניתן לראותה שרה את השיר בליווי להקה.
ב-4 ביוני 2017, הועלה הקליפ מחדש ליוטיוב בהפרדה גבוהה.
סטונר מטאל
עמנואל סוודנבורג
עמנואל סוודנבורג (בשוודית: Emanuel Swedenborg; 29 בינואר 1688 בסטוקהולם, שוודיה - 29 במרץ 1772 בלונדון, בריטניה) היה מדען, סופר, אסטרונום, תאולוג, פילוסוף ומיסטיקן שוודי, אשר היה ידוע בגישתו הדתית הפלורליסטית. היה ממקימי הכנסייה הכללית של ירושלים החדשה . התפרסם בעיקר בשל כתיבת ספרו בענייני החיים שלאחר המוות: "העדן והשאול" שחובר ב-1758.
ביוגרפיה.
סוודנבורג נולד בסטוקהולם ב-29 ינואר 1688, כבנו של הכומר לותרני והפרופסור לתאולוגיה, ג'ספר סוודברג, שמונה מאוחר יותר לבישוף של סקארה, ואשתו שרה בהם. ב-1710, בגיל 12, סיים את לימודיו באוניברסיטת אופסלה ולאחר מכן החל להגר ברחבי אירופה. הרחיב את לימודיו האקדמיים בנושאים שונים במהלך שהותו באנגליה ובהולנד.