באולימפיאדת לונדון (1908) זכה דניאלס במדליית זהב במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 1:05.6 דקות, לפני הלמיי (1:06.2 דקות) והרלד יולין משוודיה (1:08.0 דקות), בשלב המוקדמות הוא קבע שיא אולימפי חדש של 1:05.8 דקות ובמדליית ארד במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 11:02.8 דקות, אחרי בריטניה (10:55.6 דקות) והונגריה (10:59.0 דקות).
בתחרות שחייה שנערכה בניו יורק ב-15 באפריל 1910 קבע דניאלס במשחה ל-100 מטר חופשי שיא עולם חדש של 1:02.8 דקות.
בתחרות שחייה שנערכה בפיטסבורג, פנסילבניה ב-28 במרץ 2011 קבע דניאלס במשחה ל-200 מטר חופשי שיא עולם חדש של 2:25.4 דקות.
דניאלס נפטר בכרמל וואלי קליפורניה בשנת 1973.
אופציות לעובדים
ברברית
לא תחרוש בשור וחמור יחדיו
הנק מובלי
סימנים
עדים
שוגונות אשיקאגה
חנוך צבי הכהן לוין
רבי חנוך צבי הכהן לוין (ז' בכסלו תרל"א 1870 - ו' באדר א' תרצ"ה, פברואר 1935) היה רבה של בנדין וממנהיגי יהדות פולין קודם מלחמת העולם השנייה. חתנו של רבי יהודה אריה לייב אלתר, ה"שפת אמת" מגור.
קורות חייו.
אביו, רבי פנחס יעקב הכהן לוין היה נכדו של רבי חנוך הניך הכהן לוין, תלמידו של הרבי מקוצק ומנהיגה של חסידות גור בין השנים תרכ"ו-תר"ל (1866-1870). אמו טעלצה הייתה בתו של רבי צבי הירש ליבל מטומשוב, שמשו המפורסם של הרבי מקוצק. חתונת הוריו נערכה בקוצק בשנת תרי"ח (1858) על ידי הרבי עצמו למרות שכבר היה בתקופת ההסתגרות שלו. לאחר מספר שנים בקוצק חזרו למלניץ ושם נולד בז' בכסלו תרל"א (1870) ונקרא על שם שני סביו: חנוך הניך צבי. הוא גדל והתחנך במלניץ אליה היו מגיעים מעת לעת זקני החסידים מבית מדרשה של קוצק וגור שהיו מתארחים בביתם המרווח של אביו וסבו.
סמוך לגיל 13 התארס עם פייגה בתו של רבי יהודה אריה לייב אלתר, האדמו"ר מגור ומנהיגם של אלפי חסידים בפולין באותן שנים. החתונה נערכה בגור (גורה קלוואריה) בשנת תרמ"ט (1889) וגם לאחריה נשארו בני הזוג להתגורר בעיירה תחת השגחתו של האדמו"ר. במשך השנים הפך רבי חנוך צבי לוין לתלמידו וחסידו של חותנו ולעוזרו בעניינים שונים הנוגעים להנהגת החסידות הגדולה. בשנת תרס"ה (1905) נפטר רבי יהודה אריה לייב אלתר ובמקומו התמנה בנו רבי אברהם מרדכי אלתר (ה"אמרי אמת") לאדמו"ר. תחת הנהגתו המשיכה החסידות להתרחב והפכה לאחת החסידויות הגדולות בפולין. רבי חנוך צבי לוין נשאר בגור עד לפרוץ מלחמת העולם הראשונה אז עברו האדמו"ר ובני משפחתו כמו רבים מבני העיירות הקטנות לעיר ורשה.
לאחר סיום המלחמה חזר האדמו"ר לעיירה גור יחד עם אחיו רבי משה בצלאל אלתר. שאר האחים והגיסים עברו למקומות אחרים. רבי חנוך צבי לוין התמנה לרב העיר בנדין שהייתה אחת הערים החשובות עבור יהודי פולין. כרב העיר עסק בצרכי הקהילה, נשא דרשות והשיב לשאלות. כן מסר שיעורים לבחורים ואברכים צעירים. בשבתות בזמן סעודה שלישית נהג לומר דברי תורה מתובלים באמרות חסידיות. באותן שנים נטל חלק גם בפעילות הציבורית של יהדות פולין, היה מראשי אגודת ישראל וחבר מועצת גדולי התורה שלה. הסכמותיו ודברי תורתו נדפסו בספרים רבים ובכתבי עת של היהדות החרדית באותה תקופה.
בשנת תרפ"ד (1924) השתתף במשלחת לארץ ישראל בראשות גיסו האדמו"ר מגור ובהשתתפות בנו יצחק מאיר לוין ורבי יצחק זליג מורגנשטרן, האדמו"ר מסוקולוב, שיצאה במטרה להשכין שלום במחלוקת שפרצה בין תומכיהם של הרב אברהם יצחק הכהן קוק והרב יוסף חיים זוננפלד בירושלים. על פי התיאורים התפעל הרב מבנדין מגדולתו של הרב קוק במהלך ביקורם בארץ ישראל נפגשו עם רבנים נוספים ועם אישי ציבור וסיירו בארץ. הרב לוין הצטרף לביקור נוסף של האדמו"ר מגור בארץ ישראל בשנת תרפ"ז (1927). לביקור זה נלווה גם בנו, הרב פנחס יעקב לוין.
נפטר בו' באדר א' תרצ"ה (1935) לאחר מחלת לב קשה ונקבר בבנדין. קברו והאוהל שעליו נשארו שלמים גם בתקופת השואה. בז' בכסלו תש"מ (1980) הועלו עצמותיו לישראל ונטמנו בבית הקברות בהר הזיתים בסמיכות ל"מערת גור". לצדו קבורים גם שני בניו, כלתו ונכדו. נכד נוסף נקבר בתוך המערה.
לאחר פטירתו לא מונה באופן רשמי רב לעיר בנדין. מטעם אגודת ישראל כיהן בנו, הרב מנחם מנדל לוין, ומטעם הציונים מונה הרב גרוסמן. מצב זה שנמשך עד לפרוץ מלחמת העולם השנייה הביא לחיכוכים בקרב יהודי בנדין. שני הרבנים נספו בשואה.
כתביו.
בהקדמה לספר "יכהן פאר" כותבים שני בניו של רבי חנוך צבי לוין שלמעלה מ-40 ספרים נכתבו על ידו, אך רובם נאבדו בזמן השואה. בשנים תשכ"ד-תשכ"ה הודפסו מחדש שני ספרים בשם "יכהן פאר". הראשון על התורה, מועדים, דרשות ולקוטים שונים ובתוספת קונטרס קצר לזכר בנו יחיאל אפרים פישל שנפטר בצעירותו בשם "הבן יקיר לי אפרים" המכיל גם הוא חידושים על התורה וליקוטים בנושאים שונים. בראש חלק זה הודפסה צוואתו של המחבר ובסופו סקירה של תולדות חייו וייחוסו מאת נכדו יהודה לייב הכהן לוין. בשנת תשע"א יצא לאור כרך זה במהדורה מחודשת ומוגהת בצירוף מראי מקומות.
החלק השני אשר סודר לדפוס על ידי רבי חנוך צבי לוין עצמו ויצא לאור כשנה לאחר פטירתו, הודפס גם הוא מחדש בשנת תשכ"ה. חלק זה כולל חידושים על מסכתות הש"ס מסדר קודשים, מעט חידושים על ספרי משנה תורה של הרמב"ם וכן דרשות שנשא בעירו בנדין. בהקדמה מסביר רבי חנוך צבי לוין שבשם הספר "יכהן פאר" רמוזים שמו של חותנו ה"שפת אמת" וכן שמותם של אביו וזקניו. לדבריו, הרבה לעסוק בסדר קודשים עוד מצעירותו כיון שהוא כהן וזאת על פי הדרכת חותנו.
משפחתו.
לרבי חנוך צבי היו 10 בנים ובת אחת. מלבד בן אחד, יחיאל אפרים פישל שמת בחיי אביו, ושלושה בנים אחרים שעלו לארץ ישראל, נספו ילדיו וצאצאיהם בשואה.
קישורים חיצוניים.
ספריו:
אודותיו:
חנוך צבי הכהן
מעצר אזרחי
סרניטי
סרניטי (באנגלית: Serenity) הוא סרט קולנוע מסוגת מערבון חלל משנת 2005. הסרט מהווה המשך לסדרה "פיירפליי". הסרט נכתב ובוים על ידי ג'וס וידון.
רקע להפקה.
הסדרה "פיירפליי" עלתה לשידור ברשת פוקס ב-2002, הסדרה לא הצליחה לשרוד בלוח השידורים של פוקס וירדה מן המרקע לאחר 14 פרקים בלבד. כאשר בזמן ירידתה קווי העלילה השונים שהופיעו בסדרה נותרו בלתי פתורים.
למרות כישלון הסדרה לשרוד היא הצליחה לרכוש קהל מעריצים נאמן ונרחב, שפתח במערכה להשבת הסדרה למרקע. בסופו של דבר כתוצאה מנתוני מכירות ה-DVD הגבוהות של הסדרה הוחלט על ידי סרטי יוניברסל להפיק סרט בשם "סרניטי" שיהווה המשך לסדרה ויסגור כמה מקצוות העלילה שנותרו בלתי פתורים לאחר ירידת הסדרה מן המרקע.
עלילה.
על פי עולם הרקע של הסרט, האנושות התפתחה לכדי התיישבות בכוכבי לכת וירחים מחוץ למערכת השמש באמצעות "הארצה" - שינוי תנאי הסביבה (אקלים, טמפרטורה, אטמוספירה ואחרים) כך שידמו לתנאים השוררים על כדור-הארץ ויאפשרו לבני אדם לחיות עליהם. הסדרה מתרחשת בשנת 2517, אם כי לא ברור לחלוטין אם מדובר בספירת הנוצרים. באותן שנים, בני האדם התיישבו במערכת שמש עצומה בעלת מגוון רחב של פלנטות, כל אחת בעלת אופי ותרבות מקומית נבדלת מאחרות אך הומוגנית לרוב בתוך עצמה, כאשר בהן וביניהן מתרחשת עלילת הפרקים. השלטון המרכזי בעולמות השונים הוא "הברית", גוף פוליטי וצבאי שנטל את השלטון בעקבות ניצחון במלחמה, המתוארת כמלחמת אזרחים. מבחינה תרבותית הברית היא התרבות השלטת בפלנטות הליבה של המערכת, ומרבית מתנגדיה הם תושבי הספר המכונים "עצמאים". כחלק מהמתיחויות הפוליטיות בעקבות ביסוס שלטונה (המתואר לעיתים כטוטליטרי) של הברית, מתבצעת פעילות הברחות ענפה בין עולמות הליבה לעולמות הספר, ודרכה מסופר סיפור הסדרה. ספינת החלל "סרניטי" (שלווה) היא ספינת נוסעים ומסחר מדגם "גחלילית", דגם מיושן שעבר שיפורים רבים על מנת לטוס; בפועל, סרניטי היא ספינת מבריחים, שמטענה כולל, בדרך כלל, סחורה גנובה, לא-חוקית או בעלת ביקוש רב.
הסרט נפתח בהקלטה הולוגרפית שמתעדת את חילוצה של ריבר על ידי אחיה סיימון, אנו לומדים שהאדם שצופה בהקלטה הוא סוכן של הברית שהוטל עליו ללכוד את ריבר.
בינתיים על סיפון הספינה סרניטי קברניט הספינה מל, זואי וג'יין יוצאים לבצע שוד, מל לוקח את ריבר איתם למרות התנגדותו של אחיה סיימון. במהלך השוד העיר שהצוות הגיע אליה מותקפת על ידי ריברס, עם אגרסיבי ואלים שאנשיו פועלים בחלל ואוכלים אנשים, כתוצאה מהכוחות העל חושיים של ריבר הצוות מקבל התראה על הגעתם של הריברס מבעוד מועד ומצליח לברוח עם השלל.
התקרית גורמת לסיימון להחליט שעליו ועל ריבר לעזוב את הספינה, אולם לפני שהוא מצליח לעזוב את האזור לחלוטין מסר תת-ספי גורם לריבר להפוך למכונת התקפה קטלנית והיא נלחמת בעשרות אנשים עד שלבסוף סיימון מצליח לעצור אותה בעזרת מילות קוד שגורמות לה להירדם באופן כפוי.