כמידת אהבתו הרבה לבורא עולם ולכל הבריות אוהב ר' פנחס אליהו את ארץ ישראל ומעודד את היהודים לעלות לארץ: "ועל ישרי לב, אשר היכולת בידם ויברך אותם אלוקים בעושר, תמהני שאינם בוחרים לדור בארץ אשר ה' דורש אותה תמיד, מִדּוּר בארץ לא להם, ואלו היה נמצא ארץ אשר אוירה מעשיר בלי ספק שהיו נוסעים והולכים לשבת בארץ ההיא. וכמה ראוי לכל איש ישראל, אשר היכולת בידו לרוץ אורח, לדור לארץ מולדתנו אחוזת אבותינו, כאשר ירוצו התינוקות אל חיק אימותם במרוצה גדולה ושמחה רבה. כי אנו לא נקראים עַם אחד כי עם בצירוף הארץ הקדושה ההיא, בסוד: וְעָשִׂיתִי אֹתָם לְגוֹי אֶחָד בָּאָרֶץ בְּהָרֵי יִשְׂרָאֵל (יחזקאל ל"ז, כ"ב). ומה רב טוב הצפון לקדושים אשר בארץ המה".
יחסו לפילוסופיה ולימוד המדעים.
ר' פנחס אליהו הורביץ דוחה לחלוטין את דרכי החשיבה הפילוסופית בכל הקשור לענייני אמונה, ובטוח בכל נימי נפשו שעל היהודים להשעין את אמונתם רק על הקבלה המסורה להם מאבותיהם, וכי קבלה זו היא בדרגת אמינות הגבוהה מכל דרכי ההגיון המקובלים במדע ובפילוסופיה. הוא מקדיש לרעיון זה דיון ארוך בספרו, ומוכיח בשיטה לוגית, כמעט מתמטית, את צדקת דעתו. מאידך, הוא גורס שיהודי, המחונן בשכל, צריך גם לדעת ולהבין את הטבע הסובב אותו, הן על-מנת "שידע האדם כמה גדולים מעשה ה' בסתרי הטבע", והן לחיזוק מעמדו, תדמיתו וכבוד עמו בחברה בה הוא חי, כנאמר לעיל: "כדי שלא יהיה כסוס כפרד אין הבין בחכמות הטבע והעולם, למען אשר לא יבוש כי ידבר את חכמי הגויים בשער. והוא קידוש ה', שלא יאמרו הגויים: הן עַם ה' אלה כולם טפשים וסכלים, אין אתם יודע בשום חכמה ולא עַם בִּינוֹת הוא".
יחסו לשילוב תורה ועבודה.
ר' פנחס אליהו הורביץ תומך בשילוב מאוזן בין תורה ודרך-ארץ (עבודה ופרנסה) וממריץ כל אדם יהודי לרכוש לעצמו אומנות לצורכי פרנסתו. הוא גורס שעל האדם היהודי להקדיש חלק מיומו לפרנסתו וצרכי משפחתו וחלק מיומו ללימוד תורה. לעניין זה הוא מקדיש פרק מיוחד ב"ספר הברית השלם" (חלק ב', מאמר י"ב, פרק י'), וכך הוא כותב:
"והנה אשר ראיתי אני טוב אשר יפה לכל איש ירא להניח לראש פנה ויסוד לכל מצוות ה' אשר יחפוץ לקימן רק למען שמו הגדול הוא, שיהיה בידו מלאכה להתפרנס בו מיגיע כפו ולא יצטרך לבריות, ולחם אנשים לא יאכל. ואז, כל אשר יעשה ממצוות ה' יעשה למען שמו בלבד, ולא יתערב בו התקוה מן הבריות, ולא יתיפה להם, ולא יחניף אותם, ולא יירא מהם...ומטעם הזה הוא מחויב ללמד לכל בניו אֻמָּנוּת, לעשות באיזה מלאכה להתפרנס בו, כאשר אמרו רז"ל הקדושים והחכמים (פרק האשה נקנית): כְּשֵׁם שֶׁחַיָּב הָאָב לְלַמְּדוֹ תּוֹרָה, כָּךְ חַיָּב לְלַמְּדוֹ אֻמָּנוּת (קידושין כ"ט/א')"...חרה לי על תלמידי-חכמים שלא רוצים ללמד לבניהם אֻמָּנוּת רק תורה לבד, וסומכים עצמם שבניהם יהיו רבנים ודיינים. ולא רבים יחכמו בתורה עד שיגיע להיות מורה הוראות בישראל, ונשארים קרח מכאן וקרח מכאן..."
"...ועתה ישראל שמעו נא אֶל אֲשֶׂר יאמר אחד קדוש מן הזוגות הקדמונים (בפרק א' דאבות): אֱהוֹב אֶת הַמְּלָאכָה, וּשְׂנָא אֶת הָרַבָּנוּת. ושימו לבבכם מן היום הזה ומעלה ללמד את בניכם מלאכה איזה שעות ביום, ושיננתם לבניכם ולמדתם אותם שאר כל היום תורה בקביעות, כדעת רַבִּי נְהוֹרַאי, כי יפה תלמוד תורה עם דרך-ארץ. כלומר, תלמוד תורה עם תלמוד דרך-ארץ שהיא אֻמָּנוּת, למען יתפרנסו בכבוד מיגיע כפם, ולא יצטרכו עַם בית ישראל זה לזה ולא לעם אחר...ואמרו עוד: פְּשׁוֹט נְבֵלָה בַּשּׁוּק וְאַל תִּצְטָרֵךְ לַבְּרִיּוֹת. ואם לאו, גם התורה שלמדו לבניהם לא יתקיים בידם, כי אִם אֵין קֶמַח אֵין תּוֹרָה..."
"...ועד מתי יהיה זה לנו למוקש? מדוע היה לבז לנו הָאֻמָּנוּת וכל מלאכה נמבזה ונמאס אצלנו? וכי האיתנים מוסדי התורה שבעל-פה, הֵמָּה התנאים, לא היו בעלי מלאכות? הלא מצינו הרבה מהם שהיו בעלי אֻמָּנוּת, כמו: רַבִּי יִצְחָק נָפְחָא וְרַבִּי יוֹחָנָן הַסַּנְדְּלָר, וכדומה".
ספר הברית השלם.
ספר הברית השלם הוא חיבור תורני רחב יריעה הכולל נושאי אמונה, הלכה, מוסר, קבלה, טבע, פילוסופיה, מדע, וטכנולוגיה. מטרתו המוצהרת המקורית של המחבר הייתה לכתוב ספר הכנה מקדים המבאר את החלק השלישי שבספר "שערי קדושה", שכתב הרב המקובל האלקי ר' חיים ויטאל, תלמידו של האר"י, "אשר בו מורה דרך ישר לעם הקודש עד שכל אדם מישראל יכול שיעלה ויבא ויגיע למדרגת רוח הקודש, אפילו בזמן הזה ובחוצה לארץ".
הספר נדפס לראשונה בעילום שם בשנת ה'תקנ"ז (1797) תחת הכותר ספר הברית, והפך מיד לרב מכר בקרב עם ישראל. החל מהמהדורה השנייה והמורחבת שהודפסה בשנת ה'תקס"ז (1807) שונה שמו לספר הברית השלם. מאז הופעתו הראשונה הודפס הספר למעלה מ-36 פעם בבתי דפוס שונים באירופה, ארצות הברית וישראל, ואף תורגם ליידיש וללאדינו, והוא משמש כמקור ואסמכתא לרבנים, פוסקי הלכות, חוקרים ומחברי ספרים, בכל רחבי העולם.
ספריו וחיבוריו הנוספים.
רק הספר "משנת חסידים" עם פירוש "טעם עצו" הובא לדפוס על ידי החסיד הישיש ר' אברהם ליינצייג מהעיירה קשאנוב (Chrzanów) שבדרום פולין, והודפס בקרקוב בשנת ה'תרמ"ט בדפוס יוסף פישר, עם הסכמות הרבנים: ר' דוד הלברשטאם מקשאנוב, ר' עקיבא קורניצר מקרקוב ור' שלמה הלברשטאם מוישניצה (Wisznice, אשר במחוז לובלין שבפולין). מהדורה זו כוללת גם את "הקדמת מחבר טעם עצו", בו הוא מבקש מכל מדפיס להדפיסו בצורה נאה ומוקפדת, והוא מפרט לכך י"א תנאים ואופנים. כמו כן כותב ר' פנחס אליהו: "הטעם ל"טעם עצו", למה נקרא הספר בשם הזה, הוא מטעם כי טועמיה חיים זכו, להבין בקל ספר "עץ חיים" לר' חיים וויטאל, כי מה שאומרים שהספר "שערי אורה" הוא התחלה ללמוד קבלה, זה אינו אלא לקבלת הר' משה קוֹרְדוֹבֵירוֹ, אבל לקבלת האר"י לוריא, אין התחלה אלא "משנת חסידים", אך הוא קיצר בלשונו מאוד, עד שקשה להבינו, לכן עשיתי בישע אלוקים עליו פירוש מספיק וקל מאוד, למי שילמד בו כסדר כדי לזכות בו את הרבים, כי רבים עתה בעם ה' החפצים לעסוק בתורת אמת להאר"י לוריא, כי זה השער לצאת בו מן הגלות, לעלות בשמחה לארצנו, יהי רצון שיהיה זה במהרה בימינו".
סן-ז'רמן
אוניברסיטת מדינת קולורדו
זקיק שיער
זקיק שיער הוא איבר השייך לעור אצל יונקים ותפקידו לייצר שיער. תהליך הייצור מורכב משלשה שלבים: גדילה (Anagen), סיום (Catagen) ומנוחה (Telogen). תאי גזע הם האחראיים על ייצור השיער.
בבסיס הזקיק נמצא שורש השערה (או "פאפילה" - Dermal papillae) ומחובר לבלוטת חֵלֶב, המכילה חומר סיכוך ומפרישה תחילה לתוך חלל מרכזי המתנקז דרך פתח זקיק השערה אל פני העור.
אצל בני אדם, מספר זקיקי השיער בדרך כלל קבוע מלידה ואינו משתנה, אך קיימים הבדלים בתפקוד כל זקיק במהלך החיים.
מחזור גידול.
רקע.
צמיחת השערה אינה רציפה, אלא מתנהלת בצורה מחזורית. שערה (בריאה) חיה וצומחת 4 שנים בממוצע, ואז מוחלפת בשערה חדשה.
מחזור הצמיחה של השערה מורכב משלושה שלבים. שלב גדילה (Anagen), סיום (Catagen) ומנוחה (Telogen).
שלב Anagen.
בתקופה זו מתחלקים תאי המטריקס ובונים את השערה בקצב אחיד ובהתמדה. קצב הגדילה הוא בדרך כלל קבוע ואישי. בממוצע גדלות השערות בסנטימטר אחד לחודש. אורך השערה תלוי בעיקר בקצב הגדילה ובאורך תקופת האנגן, שנע בין 18 חודשים לכשלוש שנים . יש גם גורמים משפיעים אחרים, כגון : מין - אצל הנקבה הקצב מהיר יותר, גיל - קצב הגדילה בין גלאים 15 עד 30 מהיר יותר. אחרי גיל 50 הוא יורד באופן חד, והטמפרטורה - קצב הגדילה מהיר יותר באקלים חם בטמפרטורות גבוהות. אולם ההשפעה של גורמים אלה ואחרים היא, בסיכומו של דבר קטנה.
שלב Catagen.
תקופה זו נמשכת כשבועיים עד חודש ובמהלכה מואט קצב הגדילה עד כדי הפסקת הצמיחה ותחילת תהליך התנוונות השורש. זהו שלב מעבר לתקופה הבאה.
שלב Telogen.
לתקופה זו אופיינית הפסקת הגדילה, התכווצות והתנוונות השורש ועלית השערה כלפי חוץ. זוהי תקופת המנוחה של המנגנון המייצר את השערה. היא נמשכת אצל בני אדם בין 3 ל-6 חודשים. השערה הישנה נושרת סמוך לבניית של השערה החדשה.
אייכנשטיין
אייכנשטיין הוא שם משפחה יהודי נפוץ. ממשפחת אייכנשטיין יצאה משפחת אדמו"רי זידיטשוב, ממנה התפצלה גם חסידות קומרנה.
להב הלוי
להב הלוי (נולד ב-12 בינואר 1965) הוא מעצב גרפי, רעיונאי, מרצה, עיתונאי ופעיל זכויות אדם. זוכה פרס העיצוב לשנת 2014 מטעם משרד התרבות והספורט.
קורות חיים.
הלוי נולד ב-12 בינואר 1965 בנוף הגליל (נצרת עילית דאז)
הוא בוגר המחלקה לעיצוב גרפי מבצלאל, משנת 1991.
במהלך שנות התשעים התגורר בניו יורק.
משנת 2004 מרצה במכון הטכנולוגי בחולון, בשנקר ובבצלאל, בו הוא ממשיך להרצות גם היום.
בשנים 2001—2012 היה הלוי בעליו של סטודיו "עיניים גדולות" לעיצוב.
משנת 2013 הלוי הוא הבעלים, הרעיונאי והמעצב של "Blue Collar - Working Group", סטודיו לעיצוב, מיתוג ופרסום.
החל את דרכו בעיצוב כרזות לסרטים, בתכני תרבות ופוליטיקה שונים, והמשיך גם למיתוג של עסקים מסחריים.
בשנת 2009 שימש כעורך שותף, חבר מערכת, עורך גרפי ומעצב ב-"Programma magazine", מגזין אמנות בשפה האנגלית.
במשך שנת 2012, היה בעליו של טור פוליטי-חזותי במהדורת סוף השבוע של עיתון "הארץ".
החל משנת 2019, הלוי מפרסם את הטור "שבוע שבוע", הכולל מדי שבוע כרזה גרפית אקטואלית ב"מוסף כלכליסט".
אייזנבך
אייזנבך (בגרמנית: Eisenbach) הוא שמן של ערים ונהרות בגרמניה, ושל אישים שונים.
מדוזה (קומיקס)