ואן נויין היא בת לפליטים וייטנאמים. הוריה, פליטים שכונו "אנשי הסירות" , ברחו מווייטנאם דרך הים בשנת 1977, שנה לאחר סיום מלחמת וייטנאם ולאחר שסבה נרצח בידי קומוניסטים. הסירה בה היו נפלטה לחוף הפיליפינים, כניסתם לפיליפינים נאסרה והם שוכנו במחנה פליטים. ב־1979 הגיעו הוריה לישראל וראש הממשלה, מנחם בגין, העניק להם ולכ־180 פליטים נוספים מווייטנאם אזרחות ישראלית במסגרת הליך קליטת פליטי וייטנאם בישראל. הם הועברו למרכז הקליטה בשדרות, עברו בין מספר ערים, ביניהן אשקלון, בה נולדה. כאשר הייתה בת חצי שנה הוריה התיישבו ביפו, שם גדלה ולמדה. היא בוגרת תיכון עירוני ז' – קריית החינוך יפו. בצה"ל שירתה בחיל התותחנים כעורכת וידאו.
לנויין ארבע אחיות. היא רווקה ומתגוררת ביפו.
שירה.
נויין החלה לכתוב שירה בגיל 9. שיריה פורסמו בעיתונות הכתובה והאלקטרונית ב"הארץ", "מעריב", "וואלה" ו־"ynet" ובכתבי העת "גרנטה בעברית", "עיתון 77", "מעיין" ו"לרוחב".
שיריה תורגמו לאנגלית וצרפתית. מספר משיריה הולחנו.
פעילויות נוספות.
נויין הייתה דוגמנית הבית של הספרים אביגדור וז'קלין ליכטנשטיין וכן דגמנה בקמפיין לוריאל לצבעי שיער, והפקות אופנה של מערכות העיתונים במעריב לנוער ובידיעות אחרונות. כמו כן, הצטלמה לקטלוג 2011 של המעצבת פטיט איי.
בשנת 2002–2003 עבדה ככתבת בעיתון "זמן תל אביב" ופרסמה בו טור שבועי.
לאחר מכן, עבדה כעיתונאית ב"מעריב".
בין השנים 2003–2004 שימשה מנחה במגזין לייף סטייל של ערוץ טבע הדברים וב־2005 מנחה בתחום התוכן במערכת בלוג טיוי, תפוז אנשים.
נויין היא בוגרת קורס מנהיגות חברתית ואקטיביזם מטעם ישראל חופשית. הייתה פעילה ב"גרילה תרבות". מ־2016 הייתה פעילה ב"ישראל חופשית" ו"יוזמת ז'נבה". עבדה כמגייסת תרומות עבור אמנסטי אינטרנשיונל.
פילמוגרפיה.
טלוויזיה.
בנוסף, השתתפה בפרסומות בטלוויזיה.
אלפא רומיאו 450
אלפא רומיאו 450 (באיטלקית: Alfa Romeo 450) היא משאית אשר יוצרה על ידי יצרנית הרכב אלפא רומיאו האיטלקית בין השנים 1947–1959.
לק (זואולוגיה)
התוכנית למאבק באנטישמיות ברשת
התוכנית הוקמה בשנת 2011 בראשות טל דרור וביוזמת התאחדות הסטודנטים הארצית במטרה להיאבק בגילויי האנטישמיות במרחב האינטרנטי. במרוצת השנים השתתפו במסגרתה מאות סטודנטים ממוסדות לימוד ברחבי הארץ. התוכנית נסגרה בשנת 2018. ראש התוכנית האחרון היה תומר אלדובי, כיום מנכ"ל התנועה למאבק באנטישמיות ברשת.
רקע על התוכנית.
במסגרת שיתופי הפעולה של התוכנית עם ארגונים שונים, נציגיה השתתפו דרך קבע בוועדות בכנסת ובכנסים ברחבי העולם. בשנת 2018 ראש התוכנית תומר אלדובי השתתף בפאנל מיוחד בכנס הבינלאומי למאבק באנטישמיות שנערך בישראל בהובלת משרד החוץ ומשרד התפוצות.
פעילויות התוכנית.
בתוכנית השתתפו מדי שנה עשרות סטודנטים שניטרו תכנים אנטישמיים ברשתות החברתיות הפופולריות כגון פייסבוק, אינסטגרם, יוטיוב, טוויטר. הסטודנטים ניטרו תכנים אנטישמיים ברשתות החברתיות המרכזיות והפעילות ביותר בעולם ב-10 שפות שונות. הסטודנטים דיווחו על מאות תכנים אשר רבים מהם הוסרו מהרשת החברתית ומהמרחב המקוון בכלל - זאת, בהתאם לכללי הקהילה של רשת האינטרנט. התכנים כללו פוסטים, קריקטורות, סרטונים וציוצים בטוויטר, בעלי אופי אנטישמי. התוכנית הבחינה בין סוגים שונים של תכנים אנטישמיים, ובשנת 2017 דיווחה על יותר מ-15,000 תכנים אנטישמיים שפורסמו בכלל הרשתות החברתיות, אשר היוו לדבריהם "טיפה בים".
השתתפות בכנסים ואירועים.
2017:
מיעוט המצוי
מיעוט המצוי הוא הגדרה הלכתית שנזכרה לראשונה בדברי הראשונים. משמעות הגדרה זו היא החלת חובת בדיקה על כלל הפריטים, מפני איסור כלשהו המצוי במיעוט ניכר מהם.
הדוגמה הבולטת לכלל הלכתי זה היא בדיקת ריאותיהן של כלל הבהמות מסירכא המטריפה את הבהמה, מחמת מיעוט מצוי של בהמות הסובלות ממחלה מטריפה זו. דוגמה נוספת שכיחה היא בדיקת פירות וירקות שמיעוט המצוי מהם נגוע בחרקים האסורים באכילה מהתורה, ומחייב את כל הפריטים ממינים אלו בבדיקה לשלילת הנגיעות בפרי או בירק הנאכל.
מקור הדין.
מדין תורה, במקרים של חוסר ידיעה, ניתן להכריע על פי הרוב את דינו של הדבר. כך למשל אין חובה לברר האם בהמה שנשחטה היא טריפה, מאחר שרוב בהמות אינן טריפות. הראשונים סייגו את ההסתמכות המוחלטת על הרוב וקבעו כי במקרה שבו ידוע לנו שישנו מיעוט המצוי של איסור, קיימת חובה מדרבנן לבדיקת כלל הפריטים.
הנושא המרכזי שלגביו מוזכרת הגדרה זו של 'מיעוט המצוי' הוא הימצאות סירכות מטריפות בריאות הבקר והצאן, דבר האוסר את הבהמה באכילה. לפי הכלל הנ"ל, מאחר שמיעוט מצוי (ניכר, שכיח) מהבהמות לוקה בהתגלות סירכא בריאה, יש חובה לבדוק את כל הבהמות הנשחטות מחשש הימצאות סירכא בריאה. כך כתב למשל הרשב"א:
הגדרת מיעוט המצוי.
רוב הראשונים שעסקו בנושא לא פירטו את התנאים המבדילים בין מיעוט שאינו מצוי למיעוט המצוי. יוצא מן הכלל הוא הריב"ש, שכתב שמיעוט המצוי הוא מיעוט ניכר מאוד, שקרוב ל-50%: .
לעומת זאת, המשכנות יעקב מוכיח ממה שנאמר במסכת גיטין שיש לבדוק את חביות היין שלש פעמים בשנה מחשש שמא החמיצו (על פי ההלכה אין להפריש תרומות ומעשרות מיין שהחמיץ על יין שלא החמיץ), אף שבמסכת בבא בתרא מבואר ששיעור ההחמצה המצוי של יין הוא אחת לעשרה בלבד, ששיעור מיעוט המצוי שיש לחשוש לו ולחייב בדיקה הוא 10%.
יש בפוסקים שהוכיחו מדברי ראשונים שכתבו בהתייחס למקרים נדירים ביותר שהם בכלל מיעוט המצוי, שהחלוקה בין מיעוט המצוי לשאינו מצוי אינה תלויה בשכיחות גרידא. כך לדוגמה, לדעת שבט הלוי אין לכמת את הגדרת מיעוט המצוי באחוזים, אלא כל שהמיעוט מלווה את הרוב בכל זמן ובכל מקום - נחשב מיעוט המצוי. אך אם ישנם זמנים שבהם אין מיעוט אסור, או שישנם מקומות שבהם אין מיעוט אסור - אין זה נחשב למיעוט המצוי:
הלכות שלגביהן מוזכר דין זה.
מלבד חובת בדיקת ריאות הבהמה מסירכות, אחד המופעים המרכזיים של דין זה הוא חיוב הבדיקה של פירות וירקות מתולעים. בהלכה מחולקים הפירות לשלש קטגוריות: פירות שמוחזקים בנקיות; פירות שמוחזקים בנגיעות, ופירות שיש בהם מיעוט המצוי של תולעים. כך לדוגמה כותב הרשב"א:
חיוב הבדיקה במיעוט המצוי נזכר במקומות נוספים:
כללים בדין זה.
מאחר שכאמור דין זה הוא מדרבנן, ומן התורה ניתן לסמוך על הרוב, כתבו הראשונים שכאשר לא ניתן לבצע את הבדיקה, אין לחשוש למיעוט המצוי. כך לדוגמה, למרות שחלה חובה לבדוק את הריאה מסירכות, במידה שהריאה נאבדה לפני בדיקתה, יש להתיר את הבהמה באכילה.
יש באחרונים שכתב שאין לחדש חששות למיעוט המצוי אלא מה שנמצא לו סמך בתלמוד ומפורש בדברי הראשונים.
האחרונים נחלקו האם קיימת חובת בדיקה בדבר שהמיעוט המצוי בו אינו של האיסור עצמו, אלא של סימנים חיצוניים המעוררים חשש לנוכחות האיסור.
אלפא רומיאו 800
אלפא רומיאו 800 (באיטלקית: Alfa Romeo 800) היא משאית כבדה, הנעה 4x2, אשר יוצרה על ידי יצרנית הרכב אלפא רומיאו האיטלקית בין השנים 1940–1947.
דגמי "אלפא רומיאו 800" היו בשרות הצבא המלכותי האיטלקי (עד שנת 1946), הצי המלכותי האיטלקי (עד שנת 1946), צבא איטליה והורמאכט.
בשנת 1943 לאחר הסכם שביתת הנשק עם איטליה במלחמת העולם השנייה, הורמאכט צויד בדגמי "אלפא רומיאו 800RE".
אלפא רומיאו 430
אלפא רומיאו 430 (באיטלקית: Alfa Romeo 430) היא משאית כבדה, הנעה 4x2, אשר יוצרה על ידי יצרנית הרכב אלפא רומיאו האיטלקית בין השנים 1942–1950.
דגמי "Alfa Romeo 430 RE" יוצרו עבור צבא איטליה, בעיצומה של מלחמת העולם השנייה, ובתום המלחמה, יוצר לשימושים אזרחיים.
פיוטי הגשם
תיקון הגשם
קבץ על יד
עזרא סלע
עזרא סלע הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה. פיקד על גדוד 12 ועל חטיבה. בתפקידו האחרון שימש כנספח צה"ל בסינגפור. עוטר בעיטור המופת על גבורתו במלחמת ששת הימים.
ביוגרפיה.
סלע נולד וגדל בעכו. בשנת 1965 התגייס לצה"ל, שובץ בחטיבת גולני ועבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לחטיבה ושובץ בגדוד 12 כמפקד מחלקה. במלחמת ששת הימים לחם בקרב תל פאחר ועוטר בעיטור המופת. בהמשך שירת במגוון תפקידים, ובהם, פיקוד על פלוגה ועל גדוד 12. לאחר מכן פיקד על חטיבה. בתפקידו האחרון שימש כנספח צה"ל בסינגפור.
אלישע אליעזר פרידמן
אלישע אליעזר פרידמן (נקרא בדרך כלל אליעזר פרידמן) (10 באוגוסט 1914 - 27 בספטמבר 2011) היה רנטגנולוג, החובש והרופא הראשי של הפלמ"ח, מנהל מכון הרנטגן בבית החולים בעפולה ומנהל מכון הרנטגן בבית חולים כרמל.
קורות חיים.
פרידמן בנם של מטילדה ויעקב, נולד במוקצ'בו (מונקאטש), זקרפטיה, בקיסרות האוסטרו הונגרית, הבכור מבין חמישה אחים. בשנת 1933 התקבל פרידמן לפקולטה לרפואה בפראג. ב-1938 הפסיק את לימודיו עקב פלישת הנאצים לצ'כיה, ושנה לאחר מכן עלה לארץ ישראל. ב-1942 התגייס פרידמן לפלמ"ח, סיים קורס חובשים ובאותה שנה מונה לחובש הראשי של הפלמ"ח. משנת 1943 היה עוזרו של הד"ר יעקב דרור שהיה הרופא הראשי של הפלמ"ח בין השנים 1942 – 1944. פרידמן יצא לביירות ב-1945 כדי להשלים את לימודי הרפואה, לאחר שהד"ר פטר פליישמן, שניהל את בית חולים העמק בעפולה, הסדיר לפרידמן הלוואה למימון לימודיו. פרידמן השלים את לימודיו ביוני1946 באוניברסיטה הצרפתית.
בתום לימודיו עבד פרידמן כשנה בבית החולים בעפולה, ואז שב לשרת כרופא הראשי של הפלמ"ח, עד פירוקו במאי 1948. באמצע 1949 השתחרר מצה"ל.