השאלות במבחן הממוחשב יכולות להיות פתוחות או סגורות ולהכיל, פרט לאובייקטים הקיימים גם במבחן מודפס – כמו טבלאות, תרשימים, תמונות ומפות – גם אובייקטים, פעילויות ואופני תשאול ייחודיים למחשב, כמו:
המבחן הממוחשב יכול לכלול גם אמצעי הנגשה שמאפשרים לנבחנים עם צרכים מיוחדים לתת ביטוי לידע וליכולות שלהם באופן מיטבי, כגון אפשרות להאזין לטקסטים מוקלטים, אפשרות להגדיל טקסטים, אפשרות להשיב לשאלות בהקלטה נוסף על האפשרות המובנית להקליד את התשובות.
לסיכום, השימוש בכלים הטכנולוגיים ובאמצעי הייצוג השונים במבחן הממוחשב, מאפשר הערכה של ידע, הבנה, ויכולות קוגניטיביות ברמות שונות, בעיקר בגלל השימוש בכלים שאינם זמינים בבחינות נייר ועט.
יתרונות.
למבחן המתוקשב מספר יתרונות על פני המבחן המסורתי:
במקביל ליתרונות יש לשים לב למספר אספקטים: איכות התוכנה, אבטחת העברת המבחן והמבחן הפתור, רשת אינטרנט אמינה, נפח, תמיכה, תחזוקה, עלויות פיתוח תוכנה ורישוי.
סוגי מבחנים ממוחשבים.
מבחן בעל סדר שאלות קבוע.
הנבחנים עונים על המבחן במחשב, ושולחים אותו בסיומו לבדיקה. המחשב מתוכנת לבדוק את שאלות ה"רב-ברירה" של הנבחנים ולציינן אותן, והשאלות ה"פתוחות" נבדקות על ידי הבוחנים באמצעות מחוון מפורט שניתן להם. הבוחנים מזינים את הציונים שניתנו לשאלות ה"פתוחות" ומתקבל ציון סופי במערכת.
מבחן אדפטיבי.
במבחן אדפטיבי ממוחשב (אינטראקטיבי) המחשב "בוחר" ומתאים את השאלה הבאה על פי התשובות לשאלות שכבר נענו. במבחן כזה נחסכים מהנבחן הזמן ואי הנעימות שבניסיונות השבה על שאלות שאינן מתאימות לו. נבחן שהוכיח חוסר בקיאות או בקיאות רבה בתחום מסוים, לא ייאלץ לענות על שאלות רבות בתחום זה.
מבחן ממוחשב אינטראקטיבי באינטרנט יכול לשמש גם כתחליף לסקרים טלפוניים או סקרים בדואר-נייר. יתרונו הגדול על הסקרים הטלפוניים והסקרים בדואר-נייר הוא שהמחשב מזין ומעבד את התוצאות לבד וחוסך את הצורך להקליד או לסרוק את תשובות הסקר אל תוך המחשב. ההקלדה והסריקה של התשובות גוזלת זמן רב ומלווה בשגיאות הקלדה.
מבחנים ממוחשבים בישראל.
מעבר למבחנים ללימוד עצמי ולתרגול בדיסקים ובאינטרנט, ישנם בישראל כמה מבחנים ממוחשבים המשמשים מגוון של גופים בארץ:
ספקי מבחנים ממוחשבים.
אחד הגופים פורצי הדרך בתחום המבחנים הממוחשבים בישראל הוא "המרכז לטכנולוגיה חינוכית" בשנים 2000–2005 נכתבו בעיקר מבחנים במקצועות הטכנולוגיים: ביוטכנולוגיה, הנדסת בנייה ואדריכלות, עיצוב ושרטוט אדריכלי ופיזיקה.
משנת 2005 פותחו גם בחינת בגרות (ישראל)מבחני בגרות בגאוגרפיה ובביולוגיה, ומבחנים לבית-הספר היסודי במקצועות: מתמטיקה, מדעים וחינוך לשוני.
בשנת 2011 פותחו מבחנים בתחומי ידע נוספים כמו תנ"ך, אנגלית וערבית.
בשנת הלימודים תשע"ג (2014), התקיימו בחינות בגרות מתוקשבות במקצועות: ביולוגיה, ביוטכנולוגיה, גאוגרפיה, היסטוריה, ימאות, צרפתית, תורה שבעל-פה, תנ"ך, כימיה, פיזיקה ותקשורת וחברה. נוסף על כל אלה, בשנת הלימודים תשע"ד (2014) משרד החינוך הנחה את בתי-הספר להגיש לבחינות הבגרות
המתוקשבות באנגלית את כל התלמידים לקויי הלמידה הזכאים לבחינה בעל-פה. בשנה זו גם פותחו ארבע בחינות הסמכה של
הנדסאים וטכנאים בכיתות י"ג וי"ד במקצועות: מערכות טלוויזיה
וקולנוע, הנדסת בניין וארכיטקטורה, הנדסת תוכנה ומינהל רפואי.
החל משנת הלימודים תשע"ז, מתקיימת בחינה מתוקשבת גם ב'אנגלית שפה דבורה' (במקום עם מורה בוחן). בבחינה, אלפי, דמות וירטואלית, "משוחחת" באנגלית עם הנבחנים. בבחינה שלושה חלקים: בחלק הראשון התלמידים עונים על שאלות על עצמם ועל תוכניותיהם לעתיד, בחלק השני הם עונים על שאלות המתייחסות לסרטון שהוצג להם, ובחלק השלישי הם מספרים פרויקט שערכו. התלמידים מקליטים את תשובותיהם ויכולים לערוך אותן לפני ההגשה.
בשנת הלימודים תשע"ח (2018), התקיימו בחינות בגרות מתוקשבות במקצועות: אזרחות, אנגלית (כולל אנגלית שפה דבורה), ביולוגיה, ביוטכנולוגיה, גאוגרפיה, היסטוריה, כימיה, מוזיקה, ספרות, עברית לדוברי ערבית, תנ"ך, תקשורת וחברה ותיירות. כמו כן התקיימו בחינות מתוקשבות לטכנאים והנדסאים במקצועות: חומרי בנייה, מערכות טלוויזיה וקולנוע, מינהל במערכות בריאות ועיצוב מדיה. בסך הכל, יותר מ־42,000 תלמידים מ־712 בתי ספר נבחנו בתשע"ח בבחינות מתוקשבות.
חיים שפיר
חיים שפיר (נולד ב-1950) הוא סופר ומפתח משחקים ישראלי.
חייו.
נולד בחיפה. למד תואר ראשון בפקולטה להנדסת חקלאית בטכניון. לאחר שנתיים של עבודה כמהנדס שכיר, החל לפתח ולייצר משחקים תחת שם המותג "משחקי שפיר" שהוחלף בשנת 2013 ל"משחקים של חיים שפיר". שפיר מתמחה בעיקר במשחקי חברה, למנעד גיל רחב ופיתח למעלה מ-100 משחקים הנמכרים בכ-25 ארצות. בין משחקיו המפורסמים: טאקי, פיקולו, לוגי, קוקוטאקי, שמונה וחצי, אוצרות או צרות, תפוס ת'כוס, קלאק קלאק וגרסת משחק קופסה למשחק "ארץ עיר".
שפיר כתב גם ספרים לילדים, בהם "ארץ האין", "ארץ עכשיו" ו"פנסים".
בשנת 2018 שיחק שפיר בתפקיד עצמו בעונה השנייה של סדרת הילדים והנוער "צפוף".
פיטר פן (סרט 1953)
תכנית קרן אור
גינוגנזה
גינוגנזה (Gynogenesis - השראת נקבות) היא רביית בתולים המחייבת נוכחות תא זרע, המעורר את תהליך ההפריה אך אינו משתתף ואינו מעביר את המידע הגנטי שהוא נושא. הצאצאים נושאים מידע גנטי שמקורו באם בלבד (בדרך כלל).
המושג הוא גם שם כולל לסדרת מניפולציות גנטיות כרומוזומליות. המבוצעות בתאי רבייה אנימליים במטרה לעודד יצירת זיגוטות נקביות בלבד והומוזיגוטיות לחלוטין או ברמה גבוהה מאוד. הטכניקה מבוצעת בעיקר בדגים, לצורכי מסחר ומחקר.
קיימות שתי טכניקות גינוגנזה - מיוטית (2PB) ומיטוטית (EM), הנבדלות זו בשלב הטיפול בביצית. שתי הטכניקות מתחילות בהקרנת תאי זרע ב-UV, בקרני גמא או בקרני X, להריסת המטען הגנטי שנושא תא הזרע. בשלב הבא מבוצעת הפריה מלאכותית בין תא הזרע המטופל לביצית הנמצאת לפני פליטת הגופיף הקוטבי השני בשלב מיוזה2, ונושאת מטען גנטי של 2n.
גינוגנזה מיוטית (2PB).
חשיפת הביצית לאחר ההפריה לשוק מוקדם (Early Shocking) באמצעות חום, קור או לחץ תוביל לעיכוב ואי פליטת הגופיף הקוטבי השני תוביל ליצירת ביצית מופרית הנושאת 2n כרומוזומים ממקור אמהי בלבד. משלב זה החלוקה המיטוטית הרגילה של הזיגוטה אינה מופרעת.
דור הצאצאים יהיה מורכב כולו מנקבות בלבד, הומוזיגוטיות ברובן, אך קיימת דרגה מסוימת של הטרוזיגוטיות כתוצאה משחלוף הכרומוזומים בביצית בשלב מיוזה1.
גינוגנזה מיטוטית (EM).
פליטת הגופיף הקוטבי השני מהביצית לאחר ההפריה תוביל ליצירת ביצית מופרית עם n כרומוזומים. לאחר הכפלת הכרומוזומים, בשלב המטאפאזה של החלוקה המיטוטית הראשונה של הזיגוטה, חשיפת הביצית לשוק מאוחר(Late Shocking) באמצעות חום או לחץ תביא להשהיה בחלוקת הביצית המופרית. הזיגוטה המתקבלת היא בעלת 2n כרומוזומים ממקור אמהי בלבד. משלב זה החלוקה המיטוטית הרגילה של הזיגוטה אינה מופרעת.
דור הצאצאים יהיה מורכב כולו מנקבות בלבד, הומוזיגוטיות לחלוטין וזהות זו לזו.
מטרות הגינוגנזה.
יצירת דור בנות המורכב אך ורק מנקבות, בעלות קרבה גנטית גבוהה במיוחד, יצירת סחף גנטי חיובי באוכלוסיות גדולות (למשל דגי נוי ומאכל) להגברת הופעת תכונות מבוקשות, אחוזי השחלוף בגינוגנזה מיוטית משמשים כלי למיפוי גנטי.
עליית יהודי אתיופיה
העלייה מאמריקה הלטינית בשנות האלפיים
רשומה רפואית אישית
רשומה רפואית אישית היא אוסף המידע הרפואי שנאסף מהבדיקות הרפואיות שעבר מטופל במהלך חייו. מידע רפואי זה מפוצל בין מקורות רבים, ובדרך כלל רק חלק קטן מההיסטוריה הרפואית של מטופל נגיש לרופא המטפל בו. רשומה רפואית אישית, המרכזת את כל המידע הרפואי על אודות המטופל אמורה לשפר את הטיפול הרפואי, אך יצירתה כרוכה בבעיות אתיות.
בעיה מרכזית היא שאלת השליטה במידע זה: האם השליטה תהיה בידי החולה, שיחליט איזה חלק מהמידע לחשוף בפני רופאו, או בידי מערכת הבריאות, שתקבע קריטריונים לגישה למידע הרפואי.
מבנה הרשומה.
המידע שברשומה הרפואית האישית כולל:
המושג "רשומה רפואית אישית" (personal health record) הופיע באנגלית לראשונה בשנת 1978, אך מרבית המאמרים המדעיים בתחום זה פורסמו משנת 2000 ואילך.
פלטפורמות של רשומות רפואיות.
הרשומה הרפואית האישית עשויה להתבסס על מספר פלטפורמות:
ההתייחסות העיקרית כיום למושג "רשומה רפואית אישית" היא לחלופה הממוחשבת.
יש להבחין בין רשומה רפואית אישית, המשרתת את המטופל וכוללת מידע ממגוון רחב של ספקים של שירותי בריאות, ובין רשומה רפואית ממוחשבת (electronic health record), שהיא מערכת מידע המשמשת ספק מסוים של שירותי בריאות.
מימוש רשומה רפואית אישית ורשומה רפואית ממוחשבת.
כיום פועלת בעולם רשומת בריאות ברמה הלאומית באוסטרליה משנת 2018, הנקראת My Health Record. מתקיימים דיונים במדינות שונות על הקמת רשומה כזו גם בארצות הברית, אנגליה וקנדה. החשש הוא בעיקר מפני זליגת מידע וחדירה לפרטיות, אבל בענן מאובטח של חברות ענק ניתן לעשות זאת.
חברות שעוסקות בתחום בעולם:
ביולי 2007 השיקה חברת מיקרוסופט השיקה את Microsoft health valut, אשר מציע ממשק של רשומה רפואית מצומצמת, עם חיבור לחברות שונות. ממשק זה קיים בשלב זה רק בארצות הברית.
חברת גוגל השיקה אף היא, במאי 2008, שירות דומה בשם Google Health.