נכון לשנת 2020 עופר מצוי בהליך גמילה מהימורים כחלק מתהליך השיקום אשר הטילה עליו וועדת השחרורים. אביגדור מקסימוב השתחרר אחרי שסיים לרצות 4 מתוך 6 שנות המאסר אשר נגזרו עליו עקב מצבו הבריאותי. הוא נפטר זמן קצר לאחר שחרורו. שלומי אלון התגרש מאתי בתום המשפט, נישא בשנית ונולדו לו שני ילדים נוספים. אתי כיום עובדת כמוקדנית במוקד שירות לקוחות.
בתרבות.
בספטמבר 2020 עלתה לשידור המיני-סדרה "אתי אלון - האישה שגנבה 250 מיליון" בערוץ קשת 12, המבוססת על פרשת אתי אלון. במיני-סדרה מככבים חן אמסלם (בתור אתי אלון), יניב סוויסה (בתור אחיה של אתי, עופר מקסימוב) וצחי הלוי (בתור בעלה של אתי, שלומי אלון).
ביולי 2021 החלה חברת יס לשדר את ההסדרה "מעילה" על הפרשה. סדרת דרמה בבימויו של יותם גנדלמן, הסדרה מתארת את היחסים המורכבים לכאורה בין אתי לאחיה, ושאר המשפחה, והשתלשלות האירועים שהובילו לחשיפת הפרשה המטלטלת. בכיכובם של דאנה איבגי (אתי אלון) ויהודה לוי (עופר מקסימוב) לצידם שיחקו: שלום אסייג, שני קליין, דובר קוסאשווילי, ענת וקסמן וחנן סביון.
גרנד קניון (חיפה)
ה"גרנד קניון" הוא מרכז מסחרי הממוקם בשכונת נווה שאנן בחיפה.
היסטוריה.
הקמת הקניון החלה בשנת 1996, ביוזמת איש העסקים גד זאבי, באמצעות חברת "מ.ק.ח. מרכז קניות חיפה בע"מ", חברה שהוקמה כבר בשנת 1973 לצרוך הקמת הפרויקט. החברה חכרה (בחכירת משנה) מעיריית חיפה שני מגרשים בשטח של כ-28 דונם. השלב הראשון הוקם בהשקעה של כ-100 מיליון דולר. לצורך מימון הפרויקט גייסה החברה, בשנת 1997, 85 מיליון שקל בהנפקת איגרות חוב בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בפברואר 1999, נפתח לתנועה גשר המחבר אותו לרשת הכבישים בסביבה.
בשלב הראשון נבנה המרכז המסחרי לרבות מבנים נלווים, בשטח של כ-165,000 מ"ר. הקניון פתח את שעריו לקהל הרחב באוגוסט 1999. במקביל, כחלק מהפרויקט, נבנה מבנה תחנת משנה לחלוקת חשמל בשטח של כ-12,000 מ"ר, אשר נמכר לחברת החשמל. בשלב השני נבנו ספא, פארק שעשועים בשטח של כ-4,000 מ"ר ותחנת דלק. שלב זה הופעל בהדרגה במהלך השנים 2000 -2001. מנהלו הראשון של הגרנד קניון היה ישראל סביון, ששימש קודם כמנכ"ל עיריית חיפה.
עם פתיחת הקניון, החל מאבק על הפעלתו בשבת. ראש העיר, עמרם מצנע, הורה לפקחי העירייה לרשום דו"חות לבעלי עסקים שפתחו את חנויותיהם בשבת. בתי הקולנוע, המסעדות ובתי הקפה שפועלים במקום לא נקנסו, כיוון שפעילותם מותרת על פי חוק העזר העירוני, אך נציג ש"ס במועצת העיר, דרש לסגור גם את בתי קולנוע והתלונן על הקרנת הסרט "עיניים עצומות לרווחה", בכיכובם של ניקול קידמן וטום קרוז, שלטענתו הוא הסרט פורנוגרפי. בנובמבר 2001, פקחי משרד העבודה והרווחה פשטו על פארק השעשועים "הלונה גרנד", שפעל בתוך מרכז הקניות בשבת, בעקבות תלונה של סגן ראש העירייה ויו"ר ש"ס בחיפה אבי ויצמן. פארק השעשועים נסגר באפריל 2002, בגלל מיעוט מבקרים, ונפתח שוב ב-2003.
בשנת 2005 רכשה, תמורת 100 מיליון שקל, חברת "נכסי אזורים" (שבהמשך שונה שמה לחברת "בריטיש ישראל"), בבעלות איש העסקים ליאו נואי, 50% מחברת "מ.ק.ח. מרכז קניות חיפה בע"מ" בעלת הקניון. שנתיים וחצי אחר מועד ההשקעה הראשוני בקניון, החזירה חברת "בריטיש ישראל" את ההשקעה על ידי מימון מחדש שבוצע על רקע גידול בשווי הקניון.
בדצמבר 2009 נסגרו בקניון בתי קולנוע של רשת "גלובוס גרופ", לאחר שהנהלת הקניון החליטה לפנות אותם בתום חוזה השכירות, ולהסב את השטח לחנויות נוספות. באפריל 2016 נפתח בקניון מתחם בית קולנוע של רשת "גלובוס מקס", אשר החליף את פארק השעשועים "לונה גרנד", שפעל במבנה אך ב-2019 גלובוס מקס החליפו שם ובעלים להוט סינמה
במהלך השנים 2009–2010, נבנה סמוך לקניון מחלף רופין, אשר משמש כפתח למנהרות הכרמל, שנפתחו ב-1 בדצמבר 2010 ומגבירות את הנגישות לקניון מכל רחבי האזור.
בתחילת 2010 הוערך שוויו של הקניון בכמיליארד ש"ח והוא דיווח שכ-600 אלף איש פוקדים בכל חודש את 220 החנויות שבו.
בשנת 2012 רכשה חברת מליסרון, שבשליטת ליאורה עופר, את חברת "בריטיש ישראל" והקניון עבר לשליטתה. תחילה ביקש הממונה על ההגבלים העסקיים שהקניון לא יכלל בעסקה, מכיוון שמליסרון היא גם בעלת הקניונים הסמוכים חוצות המפרץ והקריון בקריית ביאליק, אך לבסוף העסקה אושרה. בסוף אותה שנה רכשה מליסרון גם את חלקו של גד זאבי בקניון, בעקבות הסדר חוב בנוגע להלוואה של 100 מיליון שקל שהעניקה "בריטיש ישראל" לזאבי בתחילת 2011 בריבית שנתית של 10%, שכנגדה שועבדו המניות של זאבי בקניון.
מבנה הקניון.
במבנה שלושה מפלסים של חנויות וכ-3,000 מקומות חניה ללא תשלום, בשטח בנוי כולל של כ-200,000 מ"ר, השטח המסחרי לשיווק הוא כ-39,000 מ"ר. הקניון מרושת ברשת אינטרנט אלחוטית ומקיים נגישות גבוהה לנכים. בקניון פועלים, בין היתר, אולפני רדיו חיפה, מכון לרפואה משלימה של מכבי שירותי בריאות, חנות המזכרות של מכבי חיפה בכדורגל וסניף של רשת הספא ומועדוני הכושר הבינלאומית "הולמס פלייס" הכולל בריכת שחייה. המועדון, ממוקם במפלסים 5- ו-4-, בשטח של כ-3,700 מ"ר. במפלס 5- נמצאת בריכת השחייה (הבנויה בצמוד לצלע ההר) ואולמות התעמלות. במפלס 4- נמצאים המזנון ואולמות הכושר.
תמהיל ענפי המסחר בגרנד קניון מורכב מחנויות הלבשה והנעלה, חשמל, אלקטרוניקה ומחשוב, אופטיקה, תכשיטים, בית מרקחת, בתי קפה, מסעדות, רשתות מזון מהיר, חנויות ספרי סטימצקי וצומת ספרים ועוד. בקניון מתקיימות פעילויות כגון "גרנד מרקט" - שוק אוכל ואומנויות בימים חמישי ושישי, "גרנדסטאר" - הופעות תלמידים בשירה, ריקוד ונגינה וכן "שוק קח ותן באהבה" במהלכו מועברים צעצועים משומשים לגני ילדים, בתי ספר ולמשפחות במצוקה.
במגרש הדרומי של המתחם, שבו חזית צפונית לדרך שמחה גולן, הוקמה תחנת תדלוק המופעלת על ידי חברת "דור אלון", ובצמוד לה חנות נוחות, "אלונית".
נווה שאנן (חיפה)
נָוֶה שַׁאֲנָן היא מנהלה מקומית בדרום-מזרח חיפה, המכסה אגד של שכונות התופסות את אוכף ההר המזרחי שבתחומי העיר חיפה. הכינוי המקובל למקום בפי תושבי חיפה הוא נו"ש (מבוטא "נוֹש"). ב-2020 מנתה אוכלוסיית נווה שאנן 44,000 תושבים.
שכונת נווה שאנן נבנתה בהדרגה על פני שנים רבות, בסגנונות בנייה מגוונים. ברובע יש מבנים בני קומה אחת הבנויים על מגרש גדול על פי העיקרון של עיר גנים, ישנם מבנים בעלי שתי קומות ושתי דירות בכל קומה - שזכו לכינוי "הגגות האדומים" בשל גגות הרעפים שלהם, יש מבנים שבהם מספר יחידות דיור ויש שיכונים בבנייה רוויה - הן שיכוני "רכבת" משנות קליטת העלייה ההמונית וחיסול המעברות והן רבי-קומות חדשים יותר.
היסטוריה.
המקום נודע בתקופה העות'מאנית כ"כרמל אל-אחמר" ("הכרמל האדום") עקב צבעה האדמדם של אדמת ההר. על פי מסורת העניק אחמד ג'מאל פאשה את האזור לשייח' סעד, מנאמניו, והשטח כונה "פרס אל סעד", מלשון פרוס, בשל מישוריותו.
חברת הכשרת הישוב קנתה בראשית שנות ה-20 של המאה ה-20 חלק מאדמותיו של שייח' סעד, ומתוך אדמות אלו מכרה 600 דונם ל"חברת נוה שאנן" (ה-ו' היחידה במקור), שמה של התאגדות מייסדי השכונה, שם שאותו שאלה מפסוק בספר ישעיהו: "חֲזֵה צִיּוֹן קִרְיַת מוֹעֲדֵנוּ עֵינֶיךָ תִרְאֶינָה יְרוּשָׁלִַם נָוֶה שַׁאֲנָן אֹהֶל בַּל יִצְעָן בַּל יִסַּע יְתֵדֹתָיו לָנֶצַח וְכָל חֲבָלָיו בַּל יִנָּתֵקוּ". החברה חילקה 430 דונם מתוך השטח ל-215 מגרשים של 2 דונם כל אחד. ב-7 בינואר 1922 התקיימה הגרלת המגרשים והחלה בניית מקצת מהבתים. עוד באותה שנה התיישבו ראשוני המתיישבים בשכונה.
תכנונה המקורי של השכונה נעשה בידי האדריכל ריכרד קאופמן. התקופה הייתה מעט אחרי מאורעות תל חי, וברוח זו נקראו שני הרחובות הראשונים בשכונה החדשה "טרומפלדור" ו"הגליל"; בצומת שביניהם, הוקם בית הספר "תל-חי". רחוב ראשי נוסף נקרא מאוחר יותר על שם חניתה, שגם היא בגליל, ואילו הרחוב שבין רחוב הגליל ורחוב חניתה נקרא "רחוב התיכון", כנגזר ממיקומו. סביב גרעין זה התפתחו, שכונות-שכונות, חלקיו של הרובע, כאשר השכונות שנבנו אחרי קום המדינה נבנו במרחק-מה מנווה שאנן הוותיקה והרצף הבנוי שביניהן נוצר במהלך השנים שחלפו.
נווה שאנן במאה ה-21.
ב נמשכה הבנייה ברובע לכיוון מזרח, שם נבנו רחובות חדשים במורדות לכיוון הצ'ק פוסט. אלה מתחת לרחובות שבעצמם נבנו רק עשור קודם לכן, ואשר מאכלסים תושבים ממעמד בינוני, כנתיב ח"ן ורחוב חזן. שכונות אלה מתמודדות עם הזיהום הרב שנושא איתו האוויר המגיע ישירות מהמפרץ, שבשל מיקומן על פאתו המזרחית של ההר אין להן כל הסתרה טבעית מפניו. חלקיו המערביים של הרובע, כיזרעאליה, מתמודדים עם הפגיעה בעמק רושמיה ובערך דירותיהם שנגרמה עם בנייתו של ה"גרנד קניון" והכבישים המהירים המסתעפים ממנו, חלקם מתחת להר וחלקם בערוץ הנחל, כחלק מפרויקט מנהרות הכרמל.
בסוף החלו לבצע בשכונה פרויקטים של פינוי בינוי, במסגרת תוכנית מתאר חדשה שהכינה האדריכלית אירית צרף-נתניהו, וכוללת תוספת של 26 אלף תושבים לשכונה. התוכנית כוללת גם יצירת מתחם של עסקים קטנים ואמנים, וטיילת היקפית חדשה. בנומבר 2019 אושר פרויקט "מתחם פייזר" הכולל הריסת ארבעה בנייני רכבת ישנים. במקומם, ייבנו ארבעה בניינים של 25 קומות לצד שני בניינים של 7-6 קומות הכוללים 440 דירות חדשות, בשילוב מסחר, תעסוקה ומבני ציבור. באוגוסט 2021, אושר פרויקט ברחוב פינסקר בו יהרסו 32 דירות בארבעה בניינים שנבנו בשנות ה-60 של המאה ה-20, לטובת הקמת 140 דירות חדשות בשלושה בניינים.
גאוגרפיה ותחבורה.