במרץ 2021 השיקה סופר-פארם את סניף הקונספט הראשון של תת-הרשת "סופר פארם גאלרי" בראשון לציון, בהשקעה של 10 מיליון שקלים, ובעיצוב של כלבו אירופי. הסניף מתפרש על פני שתי קומות, בשטח של 800 מ"ר. קומת הקרקע כולה מוקדשת למוצרי קוסמטיקה וטיפוח. הקומה העליונה של הסניף כוללת מתחם דרמו-קוסמטיקה רחב, מתחם אופטיקה עם מעבדת בדיקות ראייה ומוצרים נוספים.
פעילות בינלאומית.
פולין.
בשנת 2000 נכנסה הרשת לפעילות בפולין, אך פתיחת החנות הראשונה של הרשת התעכבה זמן רב, לאחר שהרשויות בפולין עיכבו את האישור לפעילת הרשת במדינה. החנות הראשונה נפתחה לבסוף בסוף שנת 2001 בוורשה. על פי תוכניתה העסקית, הייתה החברה אמורה להפעיל בפולין 50 סניפים עד סוף 2004 ו-400 סניפים עד 2008. אך במדינה עבר חוק המגביל את האפשרות של חברות מסחריות לפתוח בתי מרקחת והמשך פיתוח הרשת במדינה הואט, עד שבוטלה התקנה. בסוף 2002 הציגה תוכנית עסקית חדשה להקמת 50 סניפים בפולין בהשקעה של 30 מיליון דולר, תוך 4 שנים ו-150 בטווח הארוך.
עד שנת 2010 פתחה הרשת 33 סניפים ומחזור המכירות השנתי בפולין הגיעה ל-160- מיליון דולר. ו-30% מרווחיה של הרשת כולה הגיעו מהפעילות בפולין. בנוסף הרווחיות בפולין הייתה גבוהה ב-50% מזו הנובעת מהפעילות בישראל.
בשנת 2017 הפעילה הרשת 68 סניפים בפולין, אך חוק חדש שעבר בפרלמנט הפולני הגביל את פתיחתם של סניפים חדשים. על פי החוק רשתות בתי מרקחת יכולות להפעיל רק עד 4 סניפים, זאת במטרה להגן על בעלי העסקים הקטנים מהשתלטות של רשתות ענק על השוק. לסופר-פארם הותר להמשיך להפעיל את הסניפים הקיימים אך נאסר עליה לפתוח סניפים נוספים.
סין.
בשנת 2001, לאור העיכובים בפתיחת סניפי הרשת בפולין החלה סופר-פארם לבדוק את האפשרות להיכנס לשוק הסיני. בשנת 2004 הציגה תוכנית להקמת רשת עם 5,000 סניפים בסין. אולם רק בסוף 2005 החלה לפעול במדינה לאחר שרכשה רשת מקומית המונה 37 סניפים. בשנת 2011 מכרה את הרשת, תמורת פי ארבעה מהסכום שבו נרכשה, לאחר שהרחיבה את פעילותה ל-87 סניפים.
בשנת 2012 שוב רכשה את השליטה ברשת מקומית של בתי מרקחת המונה 17 סניפים, תמורת כ-4 מיליון דולר. ב-2019 נמכרה רשת זו לשותפים המקומיים.
ביקורות ומאבקים.
העסקה פוגענית.
בשנת 2004 פתחו קופאי וקופאיות הרשת במאבק נגד תנאי ההעסקה הפוגעניים שאסרו עליהם לשבת במהלך משמרת של 8 שעות, החשש המתמיד מבדיקות של לקוח סמוי, והתקנת מצלמות שעוקבות אחרי העובדים במהלך כל המשמרת. אף על פי שהמאבק קיבל הד ציבורי ותמיכה מארגונים חברתיים, דוגמת "קו לעובד", ו"חברה צודקת", סופר-פארם התעקשה שלא לשנות את תנאי העבודה. לאחר מאבק ציבור נחקק בשנת 2007 "חוק הזכות לעבודה בישיבה", שקיבל את הכינוי 'חוק הקופאיות'. יוזמי החוק, חברי הכנסת שלי יחימוביץ' (עבודה), גדעון סער (ליכוד), זבולון אורלב (מפד"ל) ומרינה סולודקין (קדימה), אף ערכו ביקור בסניף של הרשת לבדוק אם הוא מיושם.
בדצמבר 2007 נתבעה הרשת בגין הפרת "חוק הזכות לעבודה בישיבה".
המאבק נגד הדיוטי פרי.
בשנת 1995 פתחה סופר-פארם במאבק נגד הסדר "פטור ושמור" של חנויות הדיוטי פרי בנתב"ג. לטענת הרשת ההסדר אינו חוקי מאחר שהמוצרים נמכרים ללא מס ונשארים בישראל, ומהווים תחרות לא הוגנת בשוק הקוסמטיקה והטואלטיקה. הרשת הגישה עתירה לבג"ץ שנדחתה. תמצית פסק הדין ניתנה בדבריו של השופט יצחק זמיר: "ראוי להדגיש כי בסופו של חשבון ההסדר החדש משרת את טובת הציבור. ראשית, ההסדר החדש הוכיח כי הוא תורם לכלכלת המדינה, שהיא התכלית העיקרית של הענקת הפטור ממסים, הן בחוק מס ערך מוסף והן בצו מס קניה (פטור). שנית, פסילת ההסדר החדש, כבקשת העותרות, תגרום פגיעה קשה בציבור: באופן ישיר – ברווחת הציבור הנהנה מן ההסדר החדש, ובאופן עקיף – בשל צורך בהגדלת המיסוי".
בשנת 2017 שוב הגישה עתירה לבג"ץ נגד שירות הזמנת המוצרים הקיים באתרי האינטרנט של חברות הדיוטי פרי (שירות "Pre Order"), ודרשה לחייבו במיסים החלים על כל עסקה מקוונת שמתבצעת בישראל. העתירה נדחתה.
הטעיית צרכנים.
בשנת 2009 הרשיע בית משפט השלום בחיפה את חברת סופר-פארם בגין עבירות צרכנות שעניינן הטעיית הצרכן ואי הודעת פרטים במכירה מיוחדת, בניגוד לחוק הגנת הצרכן. בית המשפט הטיל על החברה קנס כספי בסך 35,000 ש"ח ועוד 35,000 ש"ח התחייבות ל-3 שנים.
הסכמי הבלעדיות בקניונים.
במשך תקופה ארוכה החזיקה סופר פארם בהסכמי בלעדיות רבים מול קניונים ומרכזים מסחריים, שהפכו את סופר פארם לבית המרקחת הנגיש והנפוץ במרכזים מסחריים רבים, וחיזקו את מעמדה של הרשת כרשת בתי המרקחת הגדולה בישראל.
בשנת 2016 פתחה מיכל הלפרין, הממונה על התחרות, בבדיקה של הסדרי הבלעדיות של סופר-פארם בקניונים, וסברה שהסדרי הבלעדיות מונעים פתיחה של בתי מרקחת מתחרים. הבדיקה התמקדה באזור יקנעם עילית, שבו קיימים שני קניונים בלבד. בעקבות הבדיקה הגיעה רשות התחרות להסכמה עם סופר-פארם כי היא תבטל את הסדרי הבלעדיות בכל הקניונים בארץ. בעקבות ההסדר אכן נפתחו בקניונים שונים עסקים המתחרים בעסקיה של סופר-פארם.
ניצול לרעה של כוח מונופוליסטי.
במהלך השנים עלו טענות נגד הרשת שהיא מנצלת את גודלה וכוחה בשוק לגבות מחירים מופרזים ולדחוק מתחרים. כך לדוגמה מוצרים בסופר־פארם ישראל יקרים במאות אחוזים בהשוואה למקביליהם הנמכרים בסניפי הרשת בפולין, שם יש לרשת מתחרים רבים. גם בהשוואה למחירי מוצרים דומים באירופה, יש פערים של עד פי ארבעה במחיר. פער המחירים בולט בעיקר במוצרי הטיפוח והטואלטיקה.
בשנות ה-2000 נסגרו מאות בתי מרקחת פרטיים בישראל שלא יכולה לעמוד בתחרות מול סופר-פארם. הרשת גם ניצלה את כוחה לחתום על הסכמי בלעדיות עם קופות החולים. זאת בעקבות התרחבות השימוש במרשם הדיגיטלי, המצריך חיבור ממוחשב לקופות החולים. כתוצאה ממצב זה אושר בנובמבר 2018 "חוק המרשמים". לפי החוק זה, כל אדם יוכל לממש את המרשם שקיבל מהרופא שלו בקופת חולים, בכל בית מרקחת ברחבי ישראל.
בפברואר 2020 התלוננה הסתדרות הרוקחים שמשרד הבריאות מפלה בין בתי מרקחת לטובת אלו של סופר-פארם, במתן אישורי הנפקת קנאביס רפואי.
נכון לשנת, 2020, סופר-פארם מחזיקה למעלה מ-30% מבתי המרקחת בישראל שאינם בבעלות קופות החולים, ויחד עם הרשת המתחרה BE הם מחזיקים בכ-50% מהשוק.
התאגדות רוקחי סופר-פארם בהסתדרות.
ביוני 2020 כאלף רוקחים של סופר-פארם התאגדו בהסתדרות, על רקע "רצונם להסדיר בהסכם קיבוצי ראשון את תנאי העסקתם, ולנוכח דאגתם הכנה לעתיד מקצוע הרוקחות". לאחר מכן ההסתדרות הודיעה להנהלת סופר-פארם כי היא הארגון היציג בקרב רוקחי החברה ושלחה מכתב בו נקראת הנהלת החברה להיכנס להליך הידברות עם נציגות העובדים לצורך הגעה להסכמות אשר יוסדרו בהסכם קיבוצי ראשון בין הצדדים. אך סופר-פארם סירבה להכיר בנציגות, בטענה כי הרוקחים מועסקים דרך זכייני הסניפים, "העמיתים" ואין היא המעסיקה שלהם.
לכל
קיים
פיליפ מייטנר
ד"ר פיליפ מייטנר (בגרמנית: Philipp Meitner; ינואר 1838 - ספטמבר 1910) היה שחמטאי ועורך-דין יהודי-אוסטרי.
אבותיו של מייטנר היגרו ממוראביה בסוף המאה ה-18, בתקופת שלטונו של יוזף השני לווינה. באוגוסט 1875, בגיל 36, נישא להדוויג לבית סקובראן (הייתה אז בת 22). לשניהם נולדו שמונה ילדים. בתו השנייה, אוגוסטה, היא אמו של הפיזיקאי הנודע אוטו פריש. בתו השלישית היא הפיזיקאית ליזה מייטנר.
משחקו המפורסם ביותר הוא "תיקו האלמוות" עם קארל המפה ששוחק בווינה, בשנת 1872.
מייטנר ניצח בתחרות וינה 1875 וניצח בדו-קרב נגד אדולף שוורץ 6.5-3.5 בווינה, בשנת 1878.
מייטנר שיחק בשתי תחרויות בינלאומיות חזקות בווינה: בשנת 1873 חלק מקום 7-8 (ניצחו: וילהלם שטייניץ וג'וזף הנרי בלקברן
הנה ניצחונותיו בתחרות זו על אדולף שוורץ ,
בשנת 1882 הגיע למקום ה-14 (ניצחו: וילהלם שטייניץ ושמעון אברמוביץ וינוור) .
הנה ניצחונותיו בתחרות זו על אדולף שוורץ
, על מיכאל צ'יגורין
, על מקס וייס
ועל ברטולד אינגליש
בתחרות אחרת בווינה 1882 חלק מקום 8-9 (ניצח: וינסנז חרובי). מייטנר הגיע למקום השמיני בתחרות וינה 1895 (ניצח: גאורג מרקו), הגיע למקום הרביעי בתחרות וינה 1908 (ניצח: ריכרד רטי וחלק מקום 6-7 בתחרות וינה 1909/10 (ניצח: ריכרד רטי).
כינויי ביתא ישראל
קארל המפה
קארל המפה (בגרמנית: Carl Hamppe; 1814, שווייץ - 17 במאי 1876, קנטון שוויץ) היה שחמטאי שווייצרי-אוסטרו-הונגרי.
חייו.
המפה היה פקיד ממשלה בכיר בווינה. שיחק בדו-קרבות עם יוהאן לבנטל (הפסיד 4–5) בשנת 1846, ניצח את ארנסט פלקבר 16-15 בשנת 1850 והפסיד לדניאל הארוויץ 2-5 בשנת 1853 ו-0.5-3.5 בשנת 1860.אחד מניצחונותיו של המפה על דניאל הארוויץ היה ב-1860 בווינה.
המפה ניצח פעמיים באליפות וינה בשנים 1859–1860, בשתי הפעמים סיים לפני וילהלם שטייניץ.
משחקו המפורסם ביותר הוא "תיקו האלמוות" עם פיליפ מייטנר ששוחק בווינה, בשנת 1872.
המפה תרם לתורת הפתיחות במשחק הווינאי (1. ה4 ה5 2. פג3)
ושתי הסתעפויות בגמביט הווינאי:
גמביט המפה-אלגייר (1. ה4 ה5 2. פג3 פג6 3. ו4 ה:ו4 4. פו3 ז5 5. ח4 ז4 6. פז5) וגמביט המפה מוציו (1. ה4 ה5 2. פג3 פג6 3. ו4 ה:ו4 4. פו3 ז5 5. ח4 ז4 6. 0-0).
משחקיו עם וילהלם שטייניץ.
קארל המפה - וילהלם שטייניץ
קארל המפה - וילהלם שטייניץ
חקר יוחסין
שפה יהודית
אסתר עילם
אסתר עילם (נולדה ב-1939) היא דמות מרכזית בפמיניזם הישראלי מראשית דרכו. פעילותה של עילם וכתיבתה בנושאים הקשורים בפמיניזם וצדק חברתי זיכו אותה בפרסים והכרה, ביניהם תואר דוקטור לשם כבוד מטעם האוניברסיטה העברית.