עם פטירת רבי יחזקאל, בי"ח בחשון ה'תרע"א, התמנה בנו רבי שלמה חנוך רבינוביץ. בן אחר של רבי יחזקאל היה רבי אלימלך אריה, חתן רבי יעקב בידרמן משידלוב וממלא מקומו ברבנות ואדמו"רות. נרצח במאוטהאוזן. חתנו של רבי יחזקאל היה רבי משה מקרוסנה.
האדמו"ר רבי שלמה חנוך הכהן.
רבי שלמה חנוך הכהן רבינוביץ היה עשיר וייסד רשת של שלושים ושש ישיבות ברחבי פולין בשם "כתר תורה".
בתו היחידה, רייזל, נישאה לרבי דוד משה רבינוביץ, שהיה בן דודו האדמו"ר רבי נתן נחום רבינוביץ מקרימילוב. הרב דוד משה שימש כראש רשת הישיבות והיה מועמד לעמוד בראש ישיבת חכמי לובלין אחר פטירת הרב מאיר שפירא. נולד להם בן יחיד, אברהם אלימלך יחזקאל אהרן, שנפטר בהיותו בגיל ארבע ונטמן בבית החיים בעיר סוסנוביץ.
כאשר ניסו חסידיו להבריחו מאירופה בשנת ת"ש דרך איטליה השיב: "רצוני להיות עם כל היהודים". לאחר שהגרמנים התעללו בו קשות הועבר לגטו ורשה, שם חי במסתור בדירת אחד מחסידיו, עד שקיבלו הגרמנים מידע על מקומו, באו לביתו וירו בו, בבתו ובחתנו, בפתח ביתם. כשהתפרצו לביתו וציווהו לרדת לרחוב עם כל בני משפחתו סירב בתוקף ואמר להם: "רצוני למות בביתי ולא באשפתות שדה". ירו והמיתו אותו ואת כל בני משפחתו, בן 58 היה במותו. עם הירצחו בי"ח באב תש"ב נפסקה שושלת האדמו"רות.
החסידות אחר השואה.
לאחר השואה פנו חסידי ראדומסק בניו יורק אל רבי אברהם ישכר אנגלרד, מצאצאי שושלת ראדומסק, שכיהן אז כרב קהילת סוסנוביץ (ולימים האדמו"ר מראדזין בבני ברק), וקיבלוהו כרבם. בעזרתו נפתח בית מדרש לחסידי ראדומסק בשכונת בורו פארק. הוא ערך לעיתים טישים בבית מדרש זה.
החסידים בישראל הכתירו בשנת תשכ"ז לאדמו"ר את הרב מנחם שלמה בורנשטיין, שכבר כיהן כאדמו"ר מסוכטשוב וכרבה של שכונת יד אליהו בתל אביב. הוא פתח בית מדרש וכולל ברחוב ירושלים בני ברק, וכן הקים בית מדרש בנתניה, אולם שנתיים לאחר הכתרתו, בכ"ז באב ה'תשכ"ט, נהרג בתאונת דרכים. בנו, רבי אברהם נתן בורנשטיין (חתנו של הרב מרדכי אוירבך, רב קהילת "אביר יעקב" בתל אביב), הוא רבם של חסידי ראדומסק בבני ברק. כראש הכולל כיהן בעבר הרב יוסף הכהן פלשניצקי וכיום הרב חיים פנחס בניש.
בעיר בת ים פועל בית הכנסת "כתר תורה ראדומסק" מיסודו של ירחמיאל וייסלר. בירושלים פעלה במשך שנים ספורות ישיבת "כתר תורה", בראשות הרב משה בונם קראוס.
בית המדרש של חסידי ראדומסק בבורו פארק ממשיך לפעול בראשות הרב יהודה לייביש פראנד, אב בית דין ראדומסק. כוללים הקשורים לחסידות נמצאים גם במונטריאול ובלייקווד, במשך שנים ספורות התקיימה ישיבת "כתר תורה" בבית המדרש בבורו פארק, בראשות הרב ליבוש פרוינד.
המכינה ביפו
מכינת תל"ם (נודעה בשם המכינה ביפו. שמה המלא: המכינה הקדם צבאית למנהיגות תל"ם) היא מכינה קדם-צבאית שנוסדה ביפו ב-2003 על ידי התנועה הרפורמית בישראל.
היסטוריה.
מחזוריה הראשונים של המכינה מנו פחות מעשרה חניכים. בהמשך עלה מספר החניכים. כיום מונה המכינה כחמישים חניכים.
החל משנת 2007 המכינה ממוקמת ברחוב יעקב וסרמן.
בשנת 2017 נפתחה שלוחה של המכינה בחולון. בעקבות פתיחת השלוחה החדשה השתנה המבנה הארגוני של המכינה. שמה של המכינה שונה מ״המכינה ביפו״ ל״מכינת תל״ם״ ותחתיה שתי השלוחות - הוותיקה ביפו והחדשה בחולון.
לימודים.
החניכים לומדים מדי בוקר 3 שיעורים. השיעורים כוללים נושאי יהדות כגון תפילה, תלמוד, ארון הספרים וזרמים ביהדות; נושא החברה בישראל - מגילת העצמאות, הגות ציונית, דילמות מוסריות וזכויות אדם; נושאים כלליים - כמו ערבית מדוברת, מגדר, שפינוזה, בישול, מוזיקה וכתיבה יוצרת. ראש המכינה מעביר שיעור שבועי.
לחניכים השפעה על תוכנית הלימודים והם יכולים להציע הצעות חדשות. פעם בשבועיים החניכים מזמינים מרצה אורח.
במהלך השנה עוברים החניכים קורס עזרה ראשונה, סמינר בצפון בנושא ציונות ביחס ליהודי וערבי תושבי ישראל, בנייה והפעלה של סוכה שאליה מגיעות קהילות מיפו, סמינר ניווטים, השתתפות בפסטיבל הקהל, שבוע עבודה, שבוע צבא, אירועי "מאירים את יפו", סמינר יהודה ושומרון, יום מיעוטים, סמינר דרום, שבת בשכונת מאה שערים, שבת בקיבוץ יהל, פרויקט "לך לך" שבו כל חניך יוצא למסע של שלושה ימים למקום שמעניין אותו, סמינר פסח, "במדבר", אירועי תיקון ליל שבועות.
התנדבות.
במסגרת המכינה החניכים מתנדבים במגוון מסגרות ביפו ובדרום תל אביב אחר הצהריים כשלוש פעמים בשבוע, בדרך כלל עם ילדים ונוער. את המכינה מלווים אגף הרווחה והמישלמה ליפו. החניכים בוחרים את מקום ההתנדבות.
בנוסף מצופה מהחניכים ליזום פרויקטים נוספים שיתרמו לקהילה ביפו ובדרום תל אביב. בעקבות כך נפתחו קבוצת תיאטרון לנוער, מרכז למידה וחוג טייקוואנדו.
חיי קבוצה.
התלמידים חברים בוועדות טיולים, ועדת בית, גזברות, יפו והקהילה, תרבות ורוח, גיוסים (הרכבת המחזור הבא של המכינה), אקולוגיה, פרולטריון (תחזוקה), ספורט ותקשורת.
במהלך הלוז השבועי יש משבצות שבהן מדברים על חיי הקבוצה ומעלים הצעות איך להשתפר כקהילה; ערב חברתי שאותו מעבירים המת"שים של אותו השבוע; מפגש עם רכזת ההתנדבות של המכינה; שעת אקטואליה; קבלת שבת ועונג שבת. כמו כן ישנה מסגרת "ביטוי אישי" שבה חניך מספר על עצמו או על נושא שמעניין אותו.
קייט ולאופולד
קייט ולאופולד (באנגלית: Kate &amp; Leopold) הוא סרט קולנוע רומנטי משנת 2001.
הסרט בוים על ידי ג'יימס מנגולד וכיכבו בו מג ראיין, לייב שרייבר ויו ג'קמן.
עלילה.
במרכז העלילה ניצבת דמותו של לאופולד אלקסיס אלייג'ה ווקר גארת' תומאס מאונטבאטן (Leopold Alexis Elijah Walker Gareth Thomas Mountbatten), דוכס אולבני, (המגולם על ידי יו ג'קמן). לאופולד הוא ממציא ומדען, בין היתר - המציא את המעלית. משפחתו של לאופולד מתנגדת לשגיונותיו, מנשלת אותו מהירושה, ושולחת אותו מהממלכה המאוחדת לארצות הברית בשנת 1876.
בעיר ניו יורק פוגש לאופולד את סטיוארט בסר, פיזיקאי חובב, בעת האזנתם לנאום של ג'ון אוגוסט רובלינג - מתכנן גשר ברוקלין. לאופולד רואה את בסר עומד להתאבד ומנסה להצילו. בפועל בסר נסע בזמן באמצעות פורטל, ובעוברו לקח עמו את לאופולד.
לאופולד מתעורר בניו יורק, בראשית המאה ה-21. כתוצאה מקפיצת זמן זו שונתה ההיסטוריה, וכל המעליות מפסיקות לפעול. סטיוארט מסביר לו שהוא גילה מתי מתרחשים פורטלים המעברים מסע בזמן, ומבקש מלאופולד להישאר בדירתו במהלך השבוע, עד שיפתח הפורטל הבא.
סטיוארט יוצא עם כלבו לטיול, ובצאתו מדירתו נופל לבור מעלית שהתקלקלה ומאושפז בבית חולים למשוגעים לאחר שבבית החולים שמעו את דבריו על מסע בזמן וחושבים כי הוא חולה נפש.
לאופולד פוגש את קייט מקי (המגולמת על ידי מג ראיין), חברתו לשעבר של סטיוארט המגיעה לדירה. קייט שולחת אותו אל מחוץ לדירה ודורשת שיוציא את הכלב לטיול, ולאופולד נדהם שהוא רואה את גשר ברוקלין ניצב לאחר מאה שנים. לאופולד פוגש את צ'ארלי, אחיה של קייט, החושב שהוא שחקן.
קייט שוכרת את לאופולד לסייע לה בעבודתה בתחום הפרסום, והוא הורס לה פגישה רומנטית עם המעביד שלה, דבר המכעיס את קייט. התנצלותו של לאופולד ודבריו גורמים לה להתאהב בו.
כאשר קייט מקודמת בעבודתה, לאחר הצלחת הפרסומת שלה, היא צריכה לבחור בין הקריירה שלה, לבין חזרה בזמן אל המאה ה-19 עם לאופולד. לבסוף קייט בוחרת לחזור בזמן, דבר המסביר תמונה בה היא מופיעה עם לאופולד בשנת 1876.
פרסים ומועמדויות.
הסרט זכה בשנת 2001 בפרס גלובוס הזהב עבור שיר הנושא הטוב ביותר - השיר "Until" נכתב ובוצע על ידי הזמר סטינג. השחקן יו ג'קמן היה מועמד בשנה זו לפרס גלובוס הזהב עבור השחקן הטוב ביותר בסרט מסוג מחזמר או קומדיה.
הסרט היה מועמד לפרס האוסקר עבור שיר הנושא הטוב ביותר לשנת 2002.
קריית מאיר
קריית מאיר היא שכונה קטנה במרכז תל אביב שנבנתה בתחילת שנות ה-30 של המאה ה-20. השכונה כללה שנים עשר בניינים במבנן המוקף כיום ברחובות אבן גבירול, צייטלין, דובנוב ומאנה, דרום מזרחית לכיכר רבין.
היוזמה להקמת השכונה הייתה יוזמה פרטית של שלום פחטר, עסקן עירוני שנואש מהבירוקרטיה בעיריית תל אביב. את מתאר השכונה תכננו אויגן שטולצר ויהודית סגל.
היסטוריה.
באמצע שנות העשרים התמסר שלום פחטר לפעילות שיכון ציבורי בתל אביב והציע כמה הצעות לעיריית תל אביב, אך כולן נדחו. ב-1933 התייאש מהביורוקרטיה וניגש לממש בעצמו את תוכניתו שנדחתה על ידי העירייה: מפעל "השיכון העצמי". לשם כך השיג את תמיכתו של בנק קופת עם במתן משכנתאות נוחות למשתכנים.
במשך שלוש שנים פעל שלום פחטר לרכישת השטח שהתחלק בין הטמפלרים שבשרונה והכפר הערבי סומייל.
בראשית 1934 פרסם חוברת בשם "תוכנית מפעל השיכון העצמי ליד בנק קופת עם", ובתוך ימים אחדים נרשמו ליוזמה יותר מ-700 איש. כמה מהם הזדרזו ורכשו ביוזמה החדשנית דירה ב-900-700 לירות ארץ-ישראליות.
בתחילה התכוון שלום פחטר להקים במקום 500 דירות, אך מאחר שלא הצליח להרחיב את השטח נאלץ להסתפק לבסוף בכ-170 דירות.
שלום פחטר קיים תחרות תכנונים בין כמה אדריכלים ובמקום הראשון זכתה אחת האדריכליות המפורסמות של ראשית שנות השלושים, יהודית סגל שטולצר.
סגל-שטולצר, ילידת רוסיה, למדה אדריכלות בדנציג, שם שימש אביה ראש הקהילה היהודית, ולאחר מכן השתקעה בברלין.
עם עליית הנאצים לשלטון ב-1933 החליטה לעלות לארץ, למרות היותה מקורבת לחוגי השמאל האנטי ציוני.
בארץ זכתה סמוך להגעתה בתחרות לתכנון בית הכנסת הגדול בחדרה, דבר שהוביל אותה לאחר מכן, בזמן שכבר עבדה יחד עם בעלה האדריכל איגן שטולצר במשרדו של האדריכל המפורסם אוסקר קאופמן, לזכות גם בתכנון השכונה החדשה בתל אביב.