פיג'ו P4 (צרפתית: Peugeot P4) הוא רכב שטח קל 4x4, אשר יוצר על ידי חברת פיג'ו הצרפתית בין השנים 1981–1988. הדגם נבנה ברישיון חברת מרצדס על בסיס דגם "Mercedes-Benz G-Class". המנוע נלקח מ-פיג'ו 504 ותיבת ההילוכים מ-פיג'ו 604. הדגם מופעל על ידי נהג אחד, וניתן לצרף 4 אנשי צוות או לחלופין 750 ק"ג של מטען.
ה-P4 שירת את צבא צרפת, ממנו היו בשנת 1981 בשירות כ-15,000 כלי רכב. גרסה אזרחית לא הצליחה מפאת המחיר הגבוה ויחס כח/משקל לקוי.
קיבולת מכל הדלק היא כ-75 ליטר + ג'ריקן רזרבי של 20 ליטר אשר איפשר טווח של 650–800 ק"מ. הדגם מתמודד בהצלחה עם מדרונות בשיפוע של 70%, ותעלות ומכשולים אנכיים של 0.50-0.60 מטר.
דארמשטאדטיום
ישראל באולימפיאדת פיונגצ'אנג (2018)
המשלחת הישראלית לאולימפיאדת פיונגצ'אנג (2018), שנערכו בעיר פיונגצ'אנג בקוריאה הדרומית, מנתה 10 ספורטאים שהתחרו בענפי החלקה אמנותית, החלקה מהירה במסלול קצר , סקי אלפיני, וסקלטון. זוהי המשלחת הישראלית הגדולה ביותר שהשתתפה עד כה במשחקי החורף האולימפיים.
הרכב המשלחת הישראלית.
המשלחת הישראלית מנתה 10 ספורטאים מארבעה ענפי ספורט שהשתתפו באולימפיאדת פיונגצ'אנג 2018.
ענפים.
החלקה אמנותית.
באליפות העולם בהחלקה אמנותית לשנת 2017 שנערכה בהלסינקי, פינלנד סיים אלכסיי ביצ'נקו במקום ה-10 עם 245.96 נקודות והבטיח 2 מקומות למשלחת הישראלית במקצוע ההחלקה האמנותית לגברים. איזבלה טוביאס ואיליה טקאצ'נקו סיימו במקום ה-12 עם 162.67 נקודות והבטיחו מקום אחד למשלחת הישראלית במקצוע ריקוד אמנותי. הוועד האולימפי הישראלי הודיע כי המחליקים העתידים לייצג את ישראל הם טוביאס, טקאצ'נקו, ביצ'נקו ודניאל סמוכין. אולם, מאחר שטקצ'נקו לא סיים את הליך קבלת האזרחות הישראלית הוא לא יכול לייצג את המדינה. במקומם ייצגו את ישראל צמד המחליקים, אדל טנקובה ורוני זילברברג.
בגביע נבלהורן לשנת 2017 שנערך באוברסטדורף, יבגני קרסנופולסקי ופייג' קונרס סיימו במקום השמיני עם 171.61 נקודות והבטיחו מקום אחד למשלחת הישראלית במקצוע ההחלקה האמנותית לזוגות. כמו כן, ישראל היא אחת מעשר המדינות אשר העפילו לתחרות ההחלקה על הקרח לקבוצות. זוהי תהיה הפעם הראשונה בה ישראל תשתתף בתחרות ההחלקה על הקרח לקבוצות במשחקים האולימפיים.
התחרות הקבוצתית נפתחה מבחינת ישראל בביצוע מצוין של ביצ'נקו בתרגיל הקצר, ביצוע שזיכה אותו ב-88.49 נקודות (שיא ניקוד בעבורו) והציב אותו במקום השני. לפי שיטת הניקוד, קיבלה הקבוצה 9 נקודות על ביצוע זה. שאר הנציגים הישראלים הפגינו ביצועים טובים פחות וסיימו במקומות 9-10. לאחר שלב התרגיל הקצר דורג הצוות הישראלי במקום השמיני (בשוויון נקודות עם הבאים בתור, המיקום נקבע לפי התרגיל של הגבר) ולא העפיל לשלב הבא.
החלקה מהירה במסלול קצר.
ולדיסלב ביקנוב זכה בקריטריון האוליפי באליפות העולם והתחרה במקצים ל-500, 1,000 ו-1,500 מטר.
סקי אלפיני.
ארבעה גולשי סקי ישראליים עמדו בתנאי הסף הבינלאומיים לזכאות להשתתף באולימפיאדה. אולם, המשלחת הישראלית זכאית לשלוח רק ספורטאי אחד. הוועד האולימפי הישראלי בחר בגולש איתמר בירן לייצג את ישראל בתחרויות הגלישה בענף.
סקלטון.
אדם אדלמן דורג במקום ה-34 בדירוג העולמי לגברים ב-14 בינואר 2018 והוגדר כמחליף במקום השני לזכאות למקום בתחרות המזחלות מסוג סקלטון. אדלמן יהיה לנציג הישראלי הראשון שיתחרה בענף הסקלטון במשחקי החורף האולימפיים לאחר ששווייץ ואוסטריה ויתרו על זכאות לשלוח מתמודד אחד לתחרות.
Fat Freddy's Drop
עלילת הדם בווילנה
עלילת הדם בווילנה, שנודעה גם בשם משפט בּלוֹנדֶס או פרשת בלונדס (ברוסית: Дело Блондеса), הייתה פרשה אנטישמית מפורסמת באימפריה הרוסית בראשית המאה ה-20 (1900–1902) שבה הואשם דוד בלונדס, ספר יהודי מווילנה, בעלילת דם שלפיה ניסה לשחוט את העוזרת שלו, כפרייה פולנייה קתולית, כדי להשתמש בדמה למטרות פולחן.
בלונדס, שיוצג בידי פרקליט הצמרת היהודי ישראל גרוזנברג ושני עורכי דין רוסים בכירים, נמצא אשם והורשע באישום חלקי בדצמבר 1900 – וחודשיים לאחר מכן זוכה כליל בערעור.
תיאור הפרשה.
ב-1 במרץ 1900, זמן מה לפני חג הפסח של שנת ה'תר"ס, יצאה משרתת פולנייה בשם גרוּדזינסקה (Grudzińska) מביתו של הספר והחובש היהודי דוד בלונדס בשעה 02:00 לאחר חצות הליל, לעבר בית סמוך שבו עבד דודנה. זמן קצר לאחר מכן הגיעה לבית שבו עבד בן-הדוד כשהיא פצועה בצווארה וסיפרה שבלונדס ויהודי נוסף עטוף בטלית ניסו לשחוט אותה. בן-הדוד ארגן כמה מחבריו ויחד התפרצו לביתו של בלונדס והכו נמרצות אותו ואת אשתו. אשתו חמקה מהבית ויצאה להזעיק עזרה, בינתיים התקהל המון, המשטרה הופיעה ועצרה את בלונדס. המשרתת נשלחה לבית חולים, פצעיה אובחנו כקלים והיא שוחררה כעבור זמן קצר.
לפי גרסתה במשטרה, אמרה גרודזינסקי שאינה יודעת בוודאות לשם מה ניסו היהודים לשחוט אותה אך הבינה מידידים שמדובר בצורך של היהודים בדם נוצרי לפולחן דתי. תחילה נשמע כל העניין מופרך, אולם מינוי חוקר מיוחד של בית המשפט המחוזי לבדיקת המקרה, העניק בעיני ההמון גושפנקה לכך שמדובר במקרה רציני. נכבדים פולנים ניצלו את האווירה ובאו לבקר את גרודזינסקי בבית החולים, מה שחימם את האווירה יותר ויותר.
ב-2 במרץ אירעה התנפלות של כ-200 נוצרים על הרחוב שבו הייתה המספרה, המשטרה שהוזעקה טלפונית הופיעה ופיזרה את המתקהלים. למרות זאת, עודדה התקשורת האנטישמית את אווירת עלילת הדם שנוספה למתח בין יהודים לפולנים, וכמרים מקומיים המליצו לשומעי לקחם להימנע מלעבוד בבתי היהודים בתקופת ערב הפסח מחשש לשלומם.
מאחר שהיה ברור לכל כי יהדות וילנה ושמא יהדות ליטא והאימפריה הרוסית כולה עומדות למשפט, נשכרו שירותיהם של שני פרקליטים רוסים בכירים מהבירה סנקט פטרבורג, ו"ד ספָּסוביץ' ומירוֹנוֹב, ועמם פרקליט הצמרת היהודי ישראל גרוזנברג, כדי להגן על בלונדס. הפרקליט הפולני הווילנאי הבכיר טדאוש וְרוּבּלֶבסקי (Wróblewski; בליטאית: Tadas Vrublevskis; ) ייצג את המשרתת וטען כי מדובר בניסיון לרצח ממניע דתי. הדיונים נערכו בפני חבר מושבעים ובדלתיים סגורות, ובתומם קבע בית הדין שבלונדס ואדם נוסף שלא נודעה זהותו גרמו פצעים קלים במתכוון ובתכנון מוקדם, אך בלי כוונה לרצח. גזר הדין שהוטל עליו בשל כך היה שנת מאסר וארבעה חודשים ובנוסף הוטלו עליו הוצאות המשפט.
למרות גזר הדין הקל יחסית ודעת חלק מעסקני הקהילה בווילנה שערעור יכול לסכן את ההישג בערכאה הראשונה, תבע גרוזנברג להגיש ערעור. המשפט התארך זמן רב, ורק בראשית פברואר 1902 זוכה בלונדס, בשל עדות מומחה שקבע כי החתך בצווארה של המשרתת נעשה בידי עצמה.
העיתון "המגיד" הגדיר את האירוע בשעת מעשה כפורים חדש.
פרשת בלונדס
דוד בלונדס
משפט בלונדס
מארי, נסיכת דנמרק
מארי, נסיכת דנמרק (נולדה ב-5 בפברואר 1972) היא רעייתו של פרדריק, נסיך דנמרק, נסיך הכתר של דנמרק.
ביוגרפיה.
מארי אליזבת דונלדסון נולדה בהובארט שבאוסטרליה לזוג הורים שהיגרו מסקוטלנד שעבדו באוניברסיטת טסמניה, אמה הנרייטה קלארק הורן הייתה חברת מנהלה ואביה ג'ון דאלגליש דונלדסון פרופסור למתמטיקה. היא הצעירה מבין ארבעה ילדים (שלוש בנות ובן), בילדותה למדה לנגן על מספר כלי נגינה והייתה מעורבת בפעילות ספורטיבית, ב-1990 היא החלה ללמוד באוניברסיטת טזמניה, לאחר שסיימה את התואר עבדה במספר סוכנויות פרסום ועברה להתגורר במלבורן, ב-1998 עבדה תקופה כמנהלת חשבונות באדינבורו וב-2002 לימדה אנגלית בבית ספר למנהל עסקים בפריז.
במהלך אולימפיאדת הקיץ של שנת 2000 נפגשה מארי עם פרדריק, נסיך דנמרק בסליפ אין, פאב בסידני, והשניים החלו לצאת ביחד. ההתחייבות הרשמית שלהם ב-2003 ונישואיהם בשנה שלאחר מכן הייתה נושא לתשומת לב רבה מצד התקשורת האוסטרלית והאירופית, שהציגה את הנישואים כ"רומנטיקה" מודרנית בין נסיך לבין פשוטת עם. הוא לא זוהה על ידי חבריה כנסיך הכתר של דנמרק עד לפגישתם. השניים ניהלו מערכת יחסים ארוכת טווח בטלפון, באימייל ובהתכתבות. פרדריק ערך מספר ביקורים דיסקרטיים לאוסטרליה. ב-15 בנובמבר 2001 חשף השבועון הדני "בילד בלדט" את מרי כחברתו של פרדריק. אז בדצמבר 2001 עברה מארי מאוסטרליה לדנמרק, בזמן שעבדה כמורה לאנגלית בפריז. ב-24 בספטמבר 2003, בית המשפט הדני הודיע כי מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק מתכוונת לתת את הסכמתה לנישואין בישיבת מועצת המדינה שתוכננת ל-8 באוקטובר 2003. בני הזוג התארסו באופן רשמי ב-8 באוקטובר 2003.
ב-14 במאי 2004 התחתנו השניים בקתדרלת קופנהגן, ולאחר מכן חגגו את ירח הדבש באפריקה. בתחילה התגוררו בני הזוג בארמון פרדנסבורג, ולאחר מכן עברו להתגורר בארמון אמליינבורג, ובמהלך השנים נולדו להם 4 ילדים.
מארי ממלאה תפקידים ייצוגיים שונים כחברת בית המלוכה הדני, ובנוסף היא פעילה למען זכויות הלהט"ב בדנמרק. כמו כן נחשבת מארי לאחת הנשים האופנתיות ביותר בעולם, והיא משמשת כפטרונית האופנה בדנמרק.
משפחתה.
ב-14 במאי 2004 התחתנה מארי עם פרדריק, נסיך הכתר של דנמרק, ונולדו להם 4 ילדים:
משפחת קיין
משפחת קיין (באנגלית: Kane Family) היא משפחה בדיונית מסדרת הספרים של הסופר ריק ריירדן הקרויה על שמה - "משפחת קיין והאלים המצריים".
בני המשפחה.
קרטר קיין.
קרטר קיין הוא בנם הבכור בן הארבע עשרה של ג'וליוס ורובי קיין ואחיה הגדול של סיידי קיין.