הקורד (Корд) הוא קיצור של המלים הבאות: Конструкция оружейников - Дегтяревцев - עיצוב נשקי של ממשיכי דגטרב. הנשק התקבל לשירות בצבא רוסיה בשנת 1997 והיצור הסדרתי החל בשנת 2001 במפעל קוברוב. הקורד משמש כמקלע מסייע לחיל רגלים, מקלע נ"מ והוא מותקן גם על כלי רכב צבאיים דוגמת טנק ה-T-90 החדש.
פרטים טכניים.
קורד פועל על האנרגיה שמספק לו רתע הקליעים מפליטת הגזים. זה מתבצע על ידי תנועת גזים דרך צינור העובר מתחת לקנה.
בקצה הקנה מותקן התקן קירור מודרני ובעל פעולה מהירה. בדגמים החדשים ביותר נוסף שדרוג הכולל בולם לוע אפקטיבי. נעילת הקנה מתבצעת על ידי בריח מסתובב. כמו כן, בולם נוסף לחלקיו הניידים. בולמים אלה מחלישים בצורה משמעותית את הרתע בזמן הירי.
ההזנה מתבצעת עם שרשיר תחמושת בלתי נפיצה עם מקשרים פתוחים (ניתן לחיבור לשרשירים נוספים) הזהה לשרשיר שהיה בשימוש מקלע ה-NSV. כיוון ההזנה הוא מימין לשמאל, אך ניתן לשנות כיוון זה בקלות.
השליטה בנשק היא פשוטה למדי ולמעשה מורכבת ממוט כיוון ונצרה ידנית. אביזרי השליטה באש ממוקמים על הדורגל/חצובה או הקן. בגרסת תגבור חיה"ר בעלת החצובה 6T7 מותקנים (על החצובה) ידית עם קרס מתנוון ומנגנון העלאת הבריח. בנוסף לכך גרסה זו מתאפיינת בקת מתקפלת עם מערכת בולמת רתע מובנית על בסיס קפיצים.
במיוחד למקלע הקורד נוצר דורגל חדש מדגם 6Т19, השונה מעט מהחצובות הקודמת בשם 6T7. לדורגל החדש יש התקן חיבור בצורת חור, הדומה להתקן החיבור של החצובה הישנה, אך גדול יותר כדי שיהיה נוח יותר לשאת את מקלע ותאפשר גם ללוחם יחיד להעביר את המקלע הכבד ממקום למקום, תכונה נדירה במקלעים כבדים. השימוש בדורגל מחייב פשרה מסוימת בטווח הירי.
גרסת הנ"מ של הקורד מורכבת מהתקן מיוחד בשם 6U6 (ברוסית:6У6) המסתובבת 360 מעלות. למקלע גם כן ניתן להתקין מגוון כוונות לשימוש יומי ולילי על קורה מיוחדת שנמצאת על מין קופסה על הקנה.
המכון למדעי כדור הארץ
המכון למדעי כדור הארץ על שם פרדי ונדין הרמן של האוניברסיטה העברית בירושלים ממוקם בקמפוס ספרא שבגבעת רם ופועל במסגרת הפקולטה למדעי הטבע.
היסטוריה.
המכון הוא המוסד הלימודי הוותיק בישראל ללימודי גאולוגיה. הוא הוקם בשנת 1934 באוניברסיטה העברית בהר הצופים על ידי יהודה ליאו פיקרד. מוסמכיו ותלמידי המחקר, שהעמיד בחמישים שנותיו, יצרו את עיקר הידע הגאולוגי ההידרולוגי והמטאורולוגי על ארץ ישראל. ליאו פיקרד הקים את האוסף הגאולוגי הראשון שלה. כיום מצוי באולמות הכניסה של המכון אחד האוספים הגאולוגיים הגדולים בישראל. כן מוצגת תערוכה מתמדת בנושאי גאולוגיה של ישראל.
בשנת 2003 נפתח מוזיאון טבע במכון.
הלימודים.
בשנת 1978 יוסד המכון במתכונתו הנוכחית תוך שילוב המחלקות לגאולוגיה, גאוגרפיה פיזית, ומדעי האטמוספירה למכון אחד שמדגיש את הקשר בין התחומים השונים. תוכנית הלימודים משותפת בשנה הראשונה, ולאחר מכן נפרדת לתוכניות בגאולוגיה או במדעי האטמוספירה לבוגר או מוסמך ובאוקיינוגרפיה (חטיבה לבוגר ומוסמך). בשנת 1991 לקח המכון חלק מרכזי בהקמת התוכנית ללימודי סביבה במסגרתה שותפים חוקרים מהמכון למדעי כדור הארץ, מדעי החיים, כימיה וגאוגרפיה. האופי האינטרדיסציפלינרי של המחקר מאפשר שילוב נוח של סטודנטים בעלי רקע במדעים מדויקים, מדעי הטבע והחקלאות בלימודים מתקדמים במכון.
במסגרת לימודי כדור הארץ הלימודים פועלים החוגים:
מחקרי המכון.
מלבד ההוראה השוטפת במכון מתבצעים בו מחקרים במגוון נושאים ובהם: תהליכי היווצרות של יבשות והרים, מחזור החמצן הגלובלי והתפתחות הוריקנים ושיטפונות, מנגנון יצירת השלד הגירי של אלמוג, תנועת מזהמים במי תהום ובאטמוספירה, היווצרות טיפות גשם בענן, השלבים הראשונים של התפתחות סדקים בסלע לפני רעידת אדמה או של בועת גז במאגמה לפני התפרצות וולקנית.
סלעי ישראל, מפרץ אילת, הים התיכון, הכנרת, ים המלח והאטמוספירה של המזרח התיכון מהווים מעבדת שטח למחקר התשתית הטבעית של מדינת ישראל.
לרשות המכון מכשור חדש במעבדות מאפשר חקירה של הגאוכימיה של מי מעיינות, תנועת מים בתת-הקרקע, אקלים העבר על סמך הגאוכימיה של משקעי ים המלח, מקורות אירוסולים שמגיעים לישראל, יצירת יהלומים במעטפת כדור הארץ ונושאים רבים נוספים.
תחנה לתקשורת לוויינית על גג המכון מאפשרת קבלת נתוני לוויין ומכ"ם המשמשים למשל בחקר השפעת אבק מדברי ומזהמים על יצירת גשם בעננים. יחידת החישוב הבין אוניברסיטאית ומערך חישוב מתקדם במכון מאפשרים סימולציה של תהליכים אטמוספיריים, הידרולוגיים וגאולוגיים שונים.
האוניברסיטה העברית מנהלת את המכון הבין אוניברסיטאי שבשמורת חוף אלמוג באילת. חוקרי המכון עובדים במעבדות המכון הבין אוניברסיטאי ותלמידי מחקר רבים עוסקים בחקר השונית ובנייתה, התפתחותה והשפעת זמינות מקורות מזון במפרץ אילת על מצבה כיום ויחסה לטקטוניקה של מפרץ אילת.
הקשר ההדוק בין המכון למדעי כדור הארץ והמכון הגיאולוגי לישראל של משרד התשתיות הלאומיות הממוקם אף הוא בירושלים מאפשר גישה לציוד רב נוסף במעבדות המכון הגיאולוגי ולעבודות משותפות במעבדה הטבעית - השטח.
מקס דהן
קלרה פולצל
בן לוז
בן לוז (נולד ב-18 בפברואר 1978) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.
קריירה.
לוז התחיל את הקריירה בקבוצת הנוער של מכבי תל אביב. בעונת 1994/1995 ערך את משחקו הראשון בקבוצה הבוגרת, כאשר הוא בן 16 וחצי בלבד, מול מכבי פתח תקווה. על אף גילו הצעיר, כבש את שער הניצחון, השער הראשון שלו בליגת העל, בדקה השנייה של המשחק. לוז נפצע בדקה ה-18 של המשחק והוחלף. כעבור שבועיים פתח שוב בהרכב, וכבש שער ניצחון נוסף, הפעם מול הפועל באר שבע. בתום העונה זכה עם הקבוצה באליפות, ועונה לאחר מכן זכה עמה בדאבל. לוז שיחק במועדון במשך 6 עונות ובקיץ 2000 עזב את הקבוצה ועבר להפועל חיפה בה שיחק מספר משחקים בודדים וממנה עבר לבני יהודה תל אביב, שבסיום העונה ירדה לליגה השנייה.
בעונת 2001/2002 עבר לוז להפועל תל אביב ושותף בכ-21 משחקי ליגה בהם כבש 5 שערים ובישל עוד 4. בנוסף, היה לוז שותף לזכיית הקבוצה בגביע הטוטו ולאחד מהישגי השיא של קבוצה ישראלית, כאשר קבוצתו העפילה לרבע גמר גביע אופ"א. בעונת 2002/2003 שותף ב-32 משחקים, כבש 10 שערים ובישל עוד 6 ואף סיים כמלך השערים של הקבוצה. בעונה זו זומן לוז לראשונה לנבחרת ישראל. לוז הופיע פעמיים במדי הנבחרת. ב-12 בפברואר 2002 ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק ידידות מול נבחרת ארמניה. חודש לאחר מכן שותף גם במשחק ידידות מול נבחרת מולדובה. בסיום העונה לוז היה בין השחקנים הרבים שעזבו את הפועל תל אביב באותו הקיץ, וחזר לקדנציה שנייה בבני יהודה.
בקדנציה השנייה בבני יהודה שיחק במשך כשתי עונות וחצי. בחצי העונה הראשונה שלו בקבוצה היה מהשחקנים הטובים בליגת העל, אך נפצע וסיים את העונה כבר בינואר. גם בעונה שלאחר מכן היה מהשחקנים המובילים ואף שימש כקפטן הקבוצה. במהלך עונת 2005/2006 איבד את מקומו בהרכב הקבוצה. במהלך שתי הקדנציות בבני יהודה כבש 17 שערים ב-74 הופעות. בהמשך עבר להפועל כפר סבא והיה מבין השותפים להשארת הקבוצה בליגה. בכפר סבא שיחק שתי עונות וחצי ובסיומן ירדה כפר סבא לליגה הלאומית.
לקראת עונת 2008/2009 חזר לוז לקדנציה שנייה בהפועל תל אביב, כשעבר לקבוצה יחד עם חבריו מהפועל כפר סבא - סמואל יבואה, אביחי ידין ודאגלס דה סילבה. בעונה זו סיים עם הפועל תל אביב במקום השני בליגה.
בקיץ 2009 חתם בן לוז בעולה החדשה לליגת העל הפועל רמת גן. לוז לא הספיק להשאיר חותם בקבוצתו החדשה וב-24 בנובמבר 2009 הודיע לוז על פרישתו מהמשחק בעקבות פציעה בקרסולו.
לוז הקים וניהל חברה לניכיון המחאות, בבעלות אשתו וכדורגלן העבר אלון חלפון. בסוף 2012 הורשע בהסדר טיעון בהלבנת הון, ונדון לשישה חודשים מאסר על תנאי ולקנס של 50,000 ש"ח.
שוקע
בכלי שיט, שׁוֹקַע (באנגלית: Draft או Draught) הוא המרחק האנכי בין פני המים לבין תחתית כלי השיט (השדרית), כולל עובי דופן הגוף. השוקע מגדיר את העומק המינימלי של המים שאונייה או סירה זקוקים לו כדי לשוט. ניתן לעשות שימוש בנתון השוקע כדי לקבוע את משקל המשא שכלי שיט נושא, על ידי חישוב ההדחק ושימוש בחוק ארכימדס. מספנות הבונות אוניות מספקות טבלת הדחק לכל שוקע. צפיפות המים (מי ים או מים מתוקים) וקיבולת מכלי הדלק של האונייה חייבים להילקח בחשבון.
שינויים בשוקע.
שוקע אונייה יכול להשתנות בהשפעת גורמים רבים, לא רק על ידי שינוי הדחק האונייה. בין הגורמים העלולים להשפיע על השוקע יש למנות את נטייתה של האונייה - אונייה שאינה מאוזנת ונוטה לצד אחד עלולה להגדיל את השוקע שלה. שינוי בגובה המים עלול לשנות את השוקע, וכך גם מעבר ממי ים למים מתוקים, ולהפך. גם שינוי בטמפרטורת המים עלול לגרום לשינוי בשוקע. אונייה המגבירה את מהירותה בעת שיט במים רדודים עלולה לשנות את השוקע, דבר העלול לסכן את האונייה ולגרום לה להפגע מהקרקעית.
סרגל שוקע.
השוקע נמדד באמצעות סרגל מידות בחרטום ובירכתיים, ובאוניות מסוימות משתמשים גם בממוצע המידות בניצבים. שני סוגי סרגלים קיימים בשימוש: סרגל מטרי, שבו מופיעים מספרים זוגיים בלבד, וסרגל ביחידות רגל, שבו מסומנים מספרים זוגיים ואי-זוגיים גם יחד, בדרך כלל בספרות רומיות.
היבטים שימושיים של מידת שוקע.
אוניות גדולות.
השאיפה באוניות גדולות היא לשמור על שוקע ממוצע כאשר הן ריקות (ללא מטען), זאת כדי להקל על השיט בים ולהפחית את השפעת הרוח על תנועת הספינה. כדי להשיג מטרה זו האונייה שואבת מי נטל כדי לייצב את כלי השיט, לאחר פריקת המטען.