בחודש נובמבר 1948, בשלהי מלחמת העצמאות ולקראת הבחירות לאספה המכוננת, נערך מפקד האוכלוסין הראשון במדינת ישראל. אחת ממטרות המפקד הראשון הייתה להקים מרשם אוכלוסין מסודר של כל תושבי המדינה ולתת לכל תושב מספר זהות, לקראת חלוקת תעודות זהות אשר ישמשו כאמצעי זיהוי בבחירות.
המפקד הראשון נערך בשני שלבים. בשלב הראשון חולקו שאלונים לצורך איסוף נתונים דמוגרפיים בסיסיים מן האוכלוסייה. בשלב השני, ביום המפקד, ה־8 בנובמבר 1948, הוטל עוצר בית על כל תושבי המדינה החל מהשעה חמש אחר הצהריים ועד חצות הלילה. במהלך העוצר יצאו פוקדים מטעם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, עברו מבית לבית ופקדו את כל המתגוררים בו ללא הבדל מוצא, מין וגיל. כל אדם שנפקד קיבל מספר זהות. רק במועד מאוחר יותר, לקראת הבחירות לאספה המכוננת, הונפקו לתושבים תעודות זהות, שבהן הופיע המספר שהוענק לתושב בעת המפקד. מאחר שהיה זה זמן מלחמה והמונים היו מגויסים לצה"ל, נערך המפקד אף בבסיסי הצבא. כמו כן נערך המפקד במחנות העולים שהיו פזורים ברחבי המדינה.
המפקד הכיל פרטים לצורך יצירת כרטסת הכוללת: שם משפחה, שם פרטי, פרטי ההורים והילדים, תאריכי לידה, מקום לידה, מין, מצב משפחתי, יום העלייה, יום התיישבות במקום מגורים, אזרחות, לאום, דת, שפת דיבור, ידיעת קרוא וכתוב, משלח יד ומקצוע, כתובת המעון והעבודה, נישואין וגירושין, אימוץ, אפוטרופסות, יציאה משטח המדינה ומוות.
לא לכל הנפקדים היה שם משפחה, (חוק השמות עבר רק ב-1956) ולכן במקרה כזה נרשמו שם האב ושם הסב במשבצת שם המשפחה.
המפקד השני 1961.
מפקד האוכלוסין השני של ישראל נערך בשנת 1961 ונקרא "מפקד האוכלוסין והדיור". בשונה מהמפקד הראשון שמטרתו הייתה איסוף מידע על ההון האנושי במדינה החדשה ובניית המשק הכלכלי באמצעות מידע זה. המפקד השני נועד לספור את האוכלוסייה במדינה החדשה וללמוד את מאפייניה.
המפקד השני נערך בשני שלבים: בשלב הראשון נשאלה כל אוכלוסיית המדינה שאלות דמוגרפיות שונות. בשלב השני קיבלו רק 20% ממשקי הבית שאלונים מורחבים והתבקשו לענות על שאלות בנושאים חברתיים וכלכליים.
מפקד זה היה בין המפקדים המתקדמים שנערכו בעולם המפותח באותו תקופה, הן בשיטותיו והן בממצאיו. הוא גם המפקד הראשון שבו נעשה שימוש נרחב בנתוני מרשם התושבים לשיפור סקירת האוכלוסייה. שימוש זה חזר ואף הורחב בכל המפקדים מאז.
מפקד האוכלוסין השני במדינת ישראל הסתיים באפריל 1961, ונמנו בו 2,170,000 אזרחים.
המפקד השלישי 1972.
מפקד האוכלוסין השלישי של ישראל נערך בשנת 1972, איסוף נתוני המפקד התקיים במתכונת זהה לזו של מפקד 1961, אבל החידוש המשמעותי במפקד זה, היה בשלב עיבוד הנתונים ובו לראשונה נעשה שימוש במחשב. במפקד הפיקה הלמ"ס, באופן ממוחשב את הפרסומים הסטטיסטיים של המפקד, השימוש הממוחשב המשודרג סייע לציבור הרחב להיחשף לתוצאות המפקד ולחשיבותו בחיי התושבים.
המפקד הרביעי 1983.
מפקד האוכלוסין הרביעי של ישראל נערך בשנת 1983, במפקד זה נעשה שינוי בשיטת איסוף הנתונים מהתושבים, כאשר 80% מהאוכלוסייה קיבלו שאלון דמוגרפי קצר למילוי ואילו 20% מהאוכלוסייה קיבלו למילוי שאלון מורחב בנושאים דמוגרפיים, חברתיים וכלכליים. לאחר מכן, הגיעו הפוקדים לבתי התושבים כדי לאסוף את השאלונים וגם כדי לסייע להם להשלים פרטים, אם היה צורך. שיטה זו שיפרה את אחוזי ההשבה ואת איכות המידע שנאסף בהשוואה למפקדים קודמים.
המפקד החמישי 1995.
מפקד האוכלוסין החמישי של ישראל נערך בשנת 1995. מפקד זה היה המפקד האחרון בו התבצעה פקידה מדלת לדלת של כלל תושבי ישראל וגם היה המפקד הראשון בו הוכנסו פיתוחים טכנולוגיים חדשניים, במיוחד במערכות הקליטה של שאלוני הנייר ובבניית מערכת המידע הגאוגרפי הלאומי.
שינויים אלה תרמו, באופן משמעותי, לאיסוף מידע איכותי ומהימן יותר ואפשרו הפקת מידע לכל יחידה גאוגרפית נדרשת.
המפקד השישי 2008.
בחודש אוקטובר 2007 חתם ראש הממשלה, אהוד אולמרט על צו הסטטיסטיקה (מפקד האוכלוסין), התשס"ח-2007 ובו נקבע כי בישראל ייערך מפקד אוכלוסין בין התאריכים ד' בכסלו התשס"ט (1 בדצמבר 2008) לבין כ"ה בשבט התשס"ט (19 בפברואר 2009). על פי הצו רשאי הסטטיסטיקן הלאומי "לקבוע את סדרי המפקד בהודעה שתפורסם בדרך שתיראה לו." הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה נערכה למפקד 2008 החל משנת 2002. בשנת 2006 נערכה חזרה כללית למפקד ב-25 יישובים ברחבי הארץ: אלעד, באר יעקב, בן שמן, בני עי"ש, ג'לג'וליה, גדרה, כפר קאסם, לוד, מודיעין, מזכרת בתיה, רמלה, בית חשמונאי, משמר איילון, יד רמב"ם, עזריה, בארות יצחק, גבעת ברנר, גזר, משמר דוד, נחשונים, נצר סרני, עינת, צובה, חורה וכפר הנוער בן שמן.
מפקד זה היה המפקד המשולב הראשון, אשר התבסס על קובצי מידע מנהליים ביחד עם איסוף נתונים מהאוכלוסייה. המפקד המשולב משלב איסוף מידע מ-20% ממשקי הבית בישראל לצד נתונים מנהליים המבוססים על מרשם התושבים. שיטת המפקד המשולב מקלה על הציבור את נטל ההשבה ותורמת לחיסכון במשאבים במפקדים הבאים.
מפקד האוכלוסין השישי של ישראל, בשנת 2008 אסף את נתוני אוכלוסיית המדינה נכון ליום 27 בדצמבר 2008, אף שסוקרי המפקד הגיעו לאוכלוסייה בין התאריכים 28 בדצמבר 2008 עד 19 בפברואר 2009. לקראת המפקד גייסה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה כ-2,500 עובדים זמניים אשר עסקו באיסוף נתוני השאלון, ועבודתם תואמה ב-12 לשכות אזוריות, זאת בנוסף לעובדים הקבועים בלשכה לסטטיסטיקה. בשנת 2010 פורסמו באופן חלקי נתוני המפקד.
המפקד השביעי 2022.
המפקד הבא של ישראל היה אמור להתבצע במהלך שנת 2021 אך הוא נדחה לשנת 2022 בשל מגפת הקורונה בישראל. הוא יהיה המפקד השביעי שעורכת הלמ"ס מאז הקמת המדינה והראשון בו אפשר יהיה לענות על השאלון באופן מקוון. שיטת המפקד נשענת על קבצים מנהליים ואיסוף ישיר, כך לא כל האוכלוסייה נדגמת, אלא רק 7%. בנוסף, השאלון מותאם אישית לנדגמים באמצעות תעודת זהות, ומתייחס לכל המתגוררים במשק הבית על מנת לצמצם את מספר השאלות.
כהכנה למפקד האוכלוסין, ביצעה הלמ"ס חזרה כללית בין חודש יוני 2020 ועד חודש נובמבר 2020. בחזרה הכללית נדגמו כשלושים וחמישה אלף נדגמים מתוך חמישים ושניים יישובים מאזור חדרה, נוף הגליל ונצרת.
החזרה הכללית נועדה להבטיח את תקינות כל המערכות המופעלות לקראת המפקד עצמו. בחזרה הכללית ובמפקד האוכלוסין והדיור הקרובים, ייעשה שימוש בשאלון ממוחשב שהשאלות בו מותאמות אישית עבור כל נדגם. השאלון הממוחשב נועד גם כדי להפחית את נטל ההשבה על השאלון. השאלון המפקדי מתייחס לשאלות דמוגרפיות, חברתיות וכלכליות, בהן: השכלה, עבודה, מוגבלויות, תנאי דיור.
מפקדי אוכלוסין במזרח ירושלים בשלטון ירדן.
ממשלת ירדן ששלטה במזרח ירושלים עד 1967, ערכה מפקדים באוגוסט-ספטמבר 1952 ובנובמבר 1961 במזרח ירושלים בגבולותיה תחת שלטון ירדן (ומנתה 75,000 אנשים מהם 54,081 מוסלמים, 10,795 נוצרים, 981 דתות אחרות, 96 יהודים במובלעת האוניברסיטה בהר הצופים).
מפקדי אוכלוסין ביהודה, שומרון, עזה, הגולן וצפון סיני.
בספטמבר 1967 ערך הממשל הצבאי מפקד אוכלוסין בשטחים שנכבשו על ידי ישראל.
השטחים שנכבשו חולקו ל-8 גושים, ובכל אחד מהם הוטל עוצר ליום אחד, בו הלכו הפוקדים מבית לבית ופקדו את כל האנשים שאותם מצאו בפועל. הטלת העוצר הייתה נחוצה כדי למנוע נדידת אנשים במשך זמן הפקידה.
בכל השטחים המוחזקים, ללא מזרח ירושלים, נפקדו כמיליון נפש על פי החלוקה הבאה: ברמת הגולן 6,400 איש; בצפון סיני 33 אלף (לא כולל בדויים), ומתוכם 30 אלף התגוררו באל עריש; בעזה 356,000 איש, מתוכם כחצי במחנות פליטים. ביהודה ושומרון נספרו 600 אלף נפש בקירוב.
דמיטרי אלניצ'ב
דמיטרי אנטולייביץ' אלניצ'ב (ברוסית: Дми́трий Анато́льевич Але́ничев; נולד ב-20 באוקטובר 1972 בוליקיה לוקי, ברית המועצות) הוא כדורגלן עבר רוסי ששיחק בקבוצות ספרטק מוסקבה, רומא ופורטו. לאחר פרישה ממשחק פעיל עבר אלניצ'ב לפוליטיקה. בשנת 2010 עזב את החיים הפוליטיים והחל לאמן קבוצות כדורגל.
דמיטרי אלניצ'ב החל את הקריירה בקבוצה הסובייטית לוקומוטיב מוסקבה. לאחר שלוש עונות עבר ליריבה העירונית ספרטק מוסקבה. במדי ספרטק זכה אלניצ'ב בשלוש אליפויות ופעמים זכה בגביע הרוסי. בשנת 1997 זכה אלניצ'ב בתואר "כדורגלן השנה ברוסיה" מטעם מגזין פוטבול וספורט אקספרס. שנה לאחר מכן הוא עבר לאיטליה, שם שיחק בקבוצות רומא ופרוג'ה.
בשנת 2000 חתם אלניצ'ב בקבוצה הפורטוגזית פורטו. בשתי עונות הראשונות שלו בפורטו הוא שותף במשחקים מעטים. בשנת 2002, עם התמנותו של ז'וזה מוריניו לתפקיד מאמן הקבוצה, השתנה מזלו של אלניצ'ב. הוא אומנם לא היה בהרכב הפותח של פורטו, אך כשחקן מחליף שותף במשחקים רבים. דווקא בגמר גביע אופ"א 2003 היה אלניצ'ב בהרכב הפותח של פורטו נגד סלטיק והבקיע שער בדקה ה-54. שנה לאחר מכן במשחק נגד מונקו בגמר ליגת האלופות הבקיע אלניצ'ב את השער השלישי. דמיטרי אלניצ'ב הוא אחד משלושת השחקנים שהבקיעו שער בשני גמרים רצופים של מפעלים ארופיים שונים (השניים האחרים הם רונאלד קומאן ורונלדו).
בשנת 2004 חזר אלניצ'ב לרוסיה והחל לשחק בקבוצת "ספרטק מוסקבה". ב-8 באפריל 2006 נתן אלניצ'ב ריאיון לעיתון ספורט רוסי, בו ביקר בחריפות את תפקודו של מאמן הקבוצה. בעקבות הראיון הוא נקנס, סולק מההרכב הראשון של הקבוצה וכרטיס השחקן שלו הועמד למכירה. כדי לסיים את הסכסוך החליט אלניצ'ב לעזוב את ספרטק מרצונו ובכך תמה הקריירה הספורטיבית שלו.
אלניצ'ב שיחק גם בנבחרת רוסיה והשתתף עמה במונדיאל 2002 ויורו 2004.