הסכם סופי על הקמת התאחדות הצופים והצופות בישראל הושג ב־4 בינואר 1954. ביום זה התכנס בנצרת הכנס השני של נציגי כל ארגוני הצופים בארץ ובו הגיעו להסכם בסעיפים האחרונים של החוקה המוצעת. אריה כרוך נבחר לראש הצופים, חמדה אסיאו נבחרה לראש הצופות ואריה לויא נבחר להיות מרכז ההתאחדות. בסיום הפגישה הודיע אריה כרוך חגיגית כי "אנו מכריזים על עצמנו כפדרציה זמנית".
בסעיף האחרון של החוקה שאושרה נאמר: "החוקה תכנס לתוקפה לאחר שהמנהל הכללי של משרד החינוך והתרבות יודיע שנשיא המדינה נאות לקבל על עצמו את נשיאות הכבוד של ההתאחדות ולאחר שיאשר לפחות הצטרפותה של הסתדרות אחת להתאחדות".
עד התאריך הקובע - ה־20 בפברואר 1954 - הגישו שלוש הסתדרויות צופים את בקשותיהן להיכנס להתאחדות: הסתדרות הצופים העבריים (8,000 חברים), הסתדרות הצופים הקתולים (550 חברים) והסתדרות צופי בתי־הספר הערביים הממשלתיים (200 חברים). על פי התקנון נחשבו שלוש אלה להסתדרויות המייסדות של ההתאחדות. זמן מה אחרי־כן התקבלו בקשות כניסה גם מהסתדרות הצופים הערבים (מכל הדתות) (550 חברים), הסתדרות הצופים הדרוזים שאך זה נוסדה (200 חברים) והסתדרות צופי טרה סנטה, שהתפלגה מהסתדרות הצופים הקתולים.
ד"ר אליעזר ריגר, נשיא הסתדרות הצופים העבריים, והמיועד לכהן כנשיא ההתאחדות, נפטר בשנת 1954 וד"ר משה אבידור, שמונה אחריו למנהל הכללי של משרד החינוך, היה לנשיא הראשון של התאחדות הצופים והצופות בישראל. נשיא המדינה, יצחק בן־צבי, קיבל עליו את נשיאות הכבוד. ליום הצופה הארצי בל"ג בעומר תשי"ד (מאי 1954) ברמת־גן, כתב הנשיא אל ראש התנועה:
"...אני שמח לדעת שהפעם משתתפים בכנוסכם גם הצופים מבני המיעוטים בישראל. זהו ביטוי נאמן לרוח הצופיות העולמית המחנכת לשלום, לרעות ולאחוה, אידיאלים המונחים ביסודה של מדינת ישראל.
הכנוס משמש הכנה הולמת לכינונה של התאחדות הצופים בישראל, שתכלול את הצופים היהודים והצופים הערבים כשווי חובות וכשווי זכויות במדינה.
בהזדמנות זו אני שמח להודיעך, כי מתוך הערכה לאידיאלים שהתאחדות צופי ישראל חרתה על דגלה: 'לחנך את חבריה ברוח המידות וההבטחה של הצופה, לפתח בהם את הרגש החברתי ולעצב את אופים... להכשירם לעבודה ולחיים בטבע, לטפח בהם רגש כבוד למסורת דתית ולחנכם לנאמנות למדינת ישראל' - הסכמתי להענות לבקשת שר החינוך והתרבות ולכהן כנשיא הכבוד של התאחדות זו. ברכתי לכם: חזקו ואמצו".
אחרי התייעצות עם ההסתדרויות החברות, מינה הנשיא את יוסף מיוחס, מנהל לשכת הנוער במשרד החינוך והתרבות, לתפקיד הנציב הכללי של ההתאחדות.
במאה ה-21.
במהלך המאה ה-21 הופחתו תקציבי התנועה מטעם משרד החינוך. בשנת 2020, עם התפרצות נגיף הקורונה בישראל, הוטלו מגבלות רבות על פעילויות התנועה. חניכי התנועה ובוגריה קיימו ביולי 2020 עצרת מחאה בירושלים ובעקבותיה 160 הפגנות מקומיות בערים שונות בישראל.
ארגונים חברים.
בפדרציה חברים שישה ארגוני צופים (מסודרים להלן לפי גודלם):
לאחרונה הצטרפו להתאחדות הצופים בישראל גם צופי בתי־הספר הערביים וצופי בתי־הספר הדרוזים, לאחר מספר שנים בהן הפעילות של אותם ארגונים הופסקה.
הצופים העבריים.
תנועת נוער ציונית-יהודית, אשר כיום היא תנועת הנוער הגדולה בישראל. התנועה מושתתת על ערכי הציונות ועל עקרונות תנועת הצופים הבסיסיים, בנוסף לערכי הליבה: מעורבות חברתית, זהות יהודית, דמוקרטיה ורב-תרבותיות ומידות הצופה.
הצופים הדרוזים.
ארגון הצופים הדרוזים בישראל (בערבית: منظمة الكشاف الدرزي الإسرائيلي) הוא תנועת נוער דרוזית הפעילה בישראל ונחשב לתנועת הנוער הגדולה ביותר מקרב בני המיעוטים בישראל, ביחס לגודלה באוכלוסייה. בתנועה חברים כ-5,000 צופים וצופות, בעוד ששיעור הדרוזים באוכלוסייה הישראלית כולה הוא 1.5% בלבד. העובדה שהארגון הוא מסגרת א-פוליטית הופכת את הצופים הדרוזים לתנועה מקובלת מאוד במגזר.
הארגון חבר בהתאחדות הצופים והצופות בישראל, ולוקח חלק בפעילויות משותפות רבות עם שאר ארגוני הצופים בארץ ובעולם.
הצופים הערבים הקתוליים.
ארגון הצופים הערבים הקתולים מיועד לחניכים מכיתה ד' עד כיתה י"ב ומורכב משלוש עדות הקתולים בישראל: העדה היוונית קתולית, העדה הלטינית והעדה המרונית. שלושת הארכיבישופים הם נשיאי הכבוד של הארגון. השבטים בארגון שייכים לכנסייה הקתולית והשאיפה היא להפיץ ולהעמיק את נושא הדת בין החניכים, לעבוד ולתרום בתחום הפעילות הקהילתית, כמו עזרה לזולת ולנזקקים. לארגון יש מגוון פעילויות כגון: מחנות יער, קייטנות, צעדות למיניהן, טיולים, פעילות חברתית, תרבותית ושיתוף פעולה עם הצופים המוסלמים בצעדת חג הקורבן בנצרת ובמקומות אחרים.
הצופים הערבים האורתודוקסים (נוצרים).
הצופים האורתודוקסים (נוצרים) הוא ארגון ציבורי-ארצי-חינוכי, בלתי פורמלי ובלתי מפלגתי, המאגד בתוכו 13 שבטי צופים, כולם מהקהילה הנוצרית-יוונית-אורתודוקסית של ערביי ישראל.
הארגון נוסד בשנת 1968 והוא ארגון ארצי חינוכי בלתי פורמלי ובלתי מפלגתי, מאגד בתוכו 13 שבטים צופיים, מס' החברים 2500 מבני הנוער מגיל 7–18 החברים הבוגרים מעל 18 שנים עוזרים בהדרכה בהתנדבות.
הארגון חבר בהתאחדות הצופים והצופות בישראל בתנועת הצופים הערבים והדרוזים או בארגון הצופים האורתודוקסים (הנוצרים) העולמי (הדסמוס).
הצופים הערבים המוסלמים.
הארגון מאמין ומחנך לפי חוקת התאחדות הצופים והצופות בישראל ותנועת הצופים העולמית, אשר מושתת על תרומה לקהילה, התנדבות, נתינה ועזרה לזולת. הארגון מהווה מקור לטיפוח בני הנוער והעצמתם למען דור מנהיג בעל השפעה חיובית בתוך מעגלי הנוער, הקהילה והמדינה. הארגון רואה במרקם החברתי בישראל אתגר לחנך לחיי דו-קיום, אהבת הזולת וכיבוד חיי האדם באשר הוא. הארגון מאמין בשליחות שלו בחברה הערבית במיוחד ובחברה הישראלית בכלל, לחנך ולגדל אזרח נאמן למדינה וחוקיה ולאמץ את הערכים הדמוקרטיים כדרך חיים.
צופי בתי הספר הערביים והדרוזים.
הסתדרות צופי בתי-הספר הממשלתיים, שהוקמה בעידודו של משרד החינוך, פועלת בפיקוחו המלא ונהנית מתמיכתו. בעבר הייתה פעילות שוטפת ומשותפת עם התאחדות הצופים והצופות בישראל ובתחילת המאה ה-21 חל ניתוק של הארגון מההתאחדות עד לשנים האחרונות בהן חזר הקשר עם צופי בתי-הספר.
תנועת הצופים הערבים והדרוזים בישראל.
ארגון הצופים הדרוזים וארגון הצופים הערבים האורתודוקסים (נוצרים) מאוגדים גם במסגרת "תנועת הצופים הערבים והדרוזים בישראל". התנועה הוכרה על ידי משרד החינוך והתרבות בשנת 1999 וחברה במועצת תנועות הנוער כגוף המאגד תחתיו שבטי צופים מכל הקשת החברתית והדתית: נוצרים, דרוזים ומוסלמים.
מוסדות ההתאחדות.
חוקת ההתאחדות נוסחה בשנת 1954 והגדירה את תפקידי ההתאחדות ועקרונותיה, מידות הצופה ונוסח ההבטחה, החברות בתנועה, הארגון הפנימי, מועצת ההתאחדות ועוד, והיא במלואה מהווה את המסמך המחייב של כל ההסתדרויות החברות בהתאחדות. כן, קבעה החוקה כי כל ארגון הוא אוטונומי ורשאי לנהל ענייניו כראות עיניו, כל עוד אין בהם משום פגיעה במפורש או במשתמע מהעקרונות המנוסחים בחוקת ההתאחדות.
ההתאחדות קיימת על פי חוקי מדינת ישראל - "" שבה נקבע כי ההתאחדות היא תאגיד, היא תפעל על פי חוקה שתאושר על ידי שר החינוך והתרבות, שאדם יכול להגדיר את עצמו כ"צופה" (Scout) רק אם הוא כזה על פי חוקת ההתאחדות, ושסמכות השימוש בסמלי הצופים ובמדיהם נמצאת בידי ההתאחדות. פקודת הצופים אף קובעת עונש מאסר חודש או קנס 150 לירות (אגורה וחצי) לעובר על הוראותיה, לרבות התחזות (מכירת או לבישת מדי התנועה ותגיה) או הפעלת סמכות שלא לפי חוקת ההתאחדות. פקודה זו, לה אין אח ורע ביחס לסמלי תנועות נוער אחרות, היא מורשת מימי המנדט הבריטי.
בעלי תפקידים בהתאחדות:
בנוסף קיימים בעלי תפקידים נוספים בהתאם לפרויקטים השונים של ההתאחדות.
צופות ביחד למרחקים.
בנובמבר 2007, הוקם פורום נציגות הצופות בשם "צופות ביחד למרחקים", הכולל נציגות בוגרות מהמגזרים השונים השייכים להתאחדות הצופים והצופות בישראל. לפורום זה מספר מטרות: קידום מעמד החניכות והבוגרות של תנועת הצופים, הכרת עולמן של הצופות מהמגזרים השונים, יצירת דיאלוג מתוך הבנה שכולנו אזרחי מדינת ישראל ללא קשר לשיוך דתי או לאומי, העצמת החניכות מכל המגזרים, פיתוח מנהיגות ומעורבות חברתית בקהילה, הגברת המודעות לנושא הדו־קיום והפעילות ביחד והטמעתו בקהילות השונות, העלאת המודעות החברתית וטיפוח הכבוד ההדדי כלפי הרב־גוניות בקרב האוכלוסיות השונות, והחלפת מידע וחשיפה לרב תרבותיות, תוך שמירה על ייחודו של כל מגזר.
הצופות במדינת ישראל הן חלק מאגודת המדריכות והצופות העולמית, שייעודה לאפשר לבנות ונשים צעירות לפתח את מלוא הפוטנציאל שלהן כאזרחיות אחראיות בעולם בו הן חיות, לפתח את מעמדן ואת מנהיגותן, לגרום להן להיות בעלות השפעה ולאפשר להן להשמיע את קולן האישי על מנת לחולל שינוי, ליצור ולבנות עולם טוב יותר.
נציגות פורום הצופות פועלות כל אחת במגזר שלה וניכרת פעילות רבה ומעניינת בשבטים השונים.
סמל ההתאחדות.
סמל התאחדות הצופים והצופות בישראל כולל את:
מפעלי ההתאחדות.
מעגלי דו קיום.
פרויקט הדגל של התאחדות הצופים הוא פרויקט מעגלי דו-קיום, או בשמו השני "מפגשי קיום בצוותא". הפרויקט מתקיים מדי שנה החל מחודש נובמבר ועד חודש יוני, ומטרתו לחבר בין שבטי צופים משני מגזרים ויותר, דרך 4–5 מפגשים הנערכים כל פעם אצל שבט מארח אחר. בכל מעגל משתתפים בין 50 ל-200 חניכים וחניכות בכיתות ט' ו-י', תלוי בגודל המעגל ובכמות השבטים המשתתפים.
קורס תג היער.