תפילת תשלומים (בספרות ההלכתית נהגה: תפילת תשלומין), היא תפילה שמתפלל אדם שהחסיר בשוגג אחת מן התפילות, וזמנה של התפילה המקורית כבר עבר, והוא משלימה בזמן התפילה הבאה ביום.
זמני התפילות.
זמני התפילות נתקנו על ידי חז"ל (על פי המסורת שקיבלו משלושת האבות). זמני התפילה חופפים לזמני הקרבת קרבנות התמיד, שהוקרבו מדי יום, בבית המקדש.
לאחר שעבר זמנה של תפילה כלשהי, אין אדם יכול להתפלל עוד את אותה תפילה.
תשלומין.
אם אדם החסיר אחת מהתפילות במזיד, אינו יכול להשלים את התפילה החסרה. אך אם החסרת התפילה נעשתה בשוגג, או באונס, קיימת אפשרות הלכתית, להשלים את התפילה שהוחסרה.
כיצד משלימים.
החסיר תפילת שחרית, חוזר ומתפלל פעם נוספת, לאחר מנחה, את תפילת העמידה. כך אם החסיר תפילת מנחה, חוזר ומשלים לאחר ערבית, ואם החסיר תפילת ערבית, חוזר ומשלים לאחר שחרית.
אין להסמיך את שתי תפילות העמידה האחת לשנייה, אלא ימתין ביניהן לכל הפחות את הזמן הדרוש לצעידת ארבע אמות.
אם לא השלים מיד לאחר התפילה השנייה, יכול להשלים כל עוד חל זמנה של התפילה השנייה.
אם החסיר שתי תפילות, נחלקו הראשונים אם ניתן להשלימן, ונפסקה ההלכה ששוב אינו יכול להשלים את הראשונה, אלא רק את השנייה, ושנכון שישלים את יתר התפילות כשהוא מתנה שאם פטור הוא מהתפילות תחשבנה כתפילות נדבה.
זמן ההשלמה הוא הקובע, ולכן:
ישנם מקרים שלתפילת התשלומין יש דין שונה וצריך לכוון שהיא תפילת נדבה למשל:
בעת שמתפלל פעמיים עמידה, תמיד הראשונה תהיה תפילת החובה באותו זמן, ורק לאחריה יתפלל את תפילת התשלומים.
אם יש תוספות לתפילה, כגון יעלה ויבוא בראש חודש, מוסיף את התוספת בהתאם לתפילת החובה ולא לתפילת התשלומים.
שליח ציבור, שהחסיר בשוגג את תפילתו הקודמת, יכול לכוון בעת חזרת הש"ץ שתהיה זאת תפילת תשלומים.
כוונה.
תפילת תשלומים מצריכה כוונה, ועל כן יש משמעות לאיזו תפילה כיוון בעת שהתפלל, לתפילה החובה שעכשיו זה זמנה, או לתפילת התשלומין. שכן אם התכוון בתפילתו הראשונה לשם תשלומין, ובתפילתו השנייה לצאת ידי חובת תפילת החובה, לא יצא ידי חובת תפילת התשלומין, ועליו להתפלל פעם שלישית, ולכוון לצאת ידי חובת תפילת התשלומין.
הרפס זוסטר
טטרהידרוקנבינול
ליאור סופר
ליאור סופר (נולד ב-9 בדצמבר 1985), הוא ספורטאי ישראלי, המתחרה בסקי מים בכבלים. הוא שלוש פעמים אלוף העולם (2014, 2016 ו-2018) ואלוף אירופה (2011) בווייקבורד.
ביוגרפיה.
סופר גדל בראשון לציון. הוא מתאמן בקבוצת עצמה סקי מים בכבלים תל אביב, בהדרכת עידן טל.
סגן אלוף העולם.
באליפות העולם בסקי מים בכבלים שנערכה בשנת 2010 זכה סופר במדליית כסף.
אלוף אירופה.
באליפות העולם שנערכה בפיליפינים בינואר 2011 סיים סופר במקום חמישי ובאליפות אירופה שנערכה בבלגרד סרביה בספטמבר אותה שנה הוא זכה במדליית זהב.
באליפות אירופה בסקי מים בכבלים שנערכה בטולוז צרפת בספטמבר 2012 זכה סופר במדליית כסף.
באליפות אירופה שנערכה בשוודיה בספטמבר 2013 זכה סופר במדליית ארד, אחרי שני גולשים מגרמניה.
אלוף עולם.
באליפות אירופה בסקי מים בכבלים שנערכה בפולין ביולי 2014 זכה סופר במדליית כסף. שלושה שבועות לאחר מכן, באליפות העולם בסקי מים בכבלים שנערכה בנורווגיה באוגוסט הוא זכה במדליית הזהב, לפני אלוף אירופה פרדי ואן אוסטן מגרמניה וסן אים מקוריאה הדרומית.
באליפות העולם בסקי מים שנערכה במקסיקו בנובמבר 2016 זכה סופר במדליית זהב. במדליית ארד זכה גיא פירר מישראל.
באליפות העולם בסקי מים שנערה בארגנטינה בפברואר 2019 זכה סופר במדליית זהב שלישית.
למידה מעורבת
למידה מעורבת (באנגלית: Blended Learning) היא שיטת לימוד המשלבת הוראה מסורתית, כלומר למידה "פנים-מול-פנים", עם למידה מקוונת ו-E-learning. בגישה זו יש אלמנטים בהם התלמיד שולט על זמן, קצב, מקום ונתיב הלימוד, בשילוב לימוד פרונטלי בכיתה. שני האלמנטים הללו צריכים להיות משולבים זה בזה כך שהתלמיד יקבל חוויית למידה אינטגרלית אחת. הגדרה זו היא מאוד רחבה וקיימת אי בהירות ואי הסכמה לגבי הגדרתה המדויקת של למידה מעורבת. קיימות מגוון של סגנונות למידה חזותיות, שמיעתיות ותנועתיות.
המונח עצמו.
המונחים "למידה מעורבת", "למידה משולבת" ו"למידה היברידית" כולם משמשים בעירוב ובמקביל לתיאור המושג. אין הסכמה מדויקת לגבי המשמעות של למידה מעורבת והמושג משמש לתיאור מגוון רחב של צורות ומידה של שילוב למידה מקוונת בתוכנית הלימודים (עד כדי הכללת למידה מרחוק תחת למידה מעורבת). ישנם חוקרים שמכלילים במושג זה שיטות לימוד המערבות בין טכנולוגיות שונות או בין מתודולוגיות שונות, אך הגדרות אלו רחבות מדי ובעצם עשויות לכלול כל צורת למידה. משום כך ההגדרה הרשמית לא כוללת אותן. המושג עצמו הוא שם עצם ולא פועל, כלומר הוא מתאר שיטת לימוד ולא את הפעילות עצמה של התלמידים. ישנם כאלה המתנגדים לחלוטין לשימוש במושג זה, בין אם מתוך הטענה שהוא אינו ברור ומוגדר ובין אם מתוך הטענה שהמושג בכלל לא מתאר צורות למידה, אלא צורות הוראה או פדגוגיה שונות.
מודלים.
ששת המודלים.
במהלך השנים התפתחו שישה מודלים של למידה מעורבת:
ישנם המחלקים את הלמידה המעורבת בצורה שונה, לפי ארבעה מודלים, אך העקרונות הם דומים לחלוקה של ששת המודלים.
אלמנטים שונים שניתן לערב.
ישנם שלושה אלמנטים שניתן לערב ביניהם - הפעילויות, התלמידים והמורים:
למידה מעורבת מול הוראה מסורתית ומול למידה מקוונת במלואה.
בדו"ח של The Sloan Consortium סיווגו את אופני הלימוד השונים בצורה זו:
נורם פריסן פיתח עץ החלטות על מנת לבחון האם מודל הלמידה שמשתמשים בו נחשב למידה מעורבת. בין ההחלטות שמוזכרות בעץ - האם התלמידים והמורה נפגשים? האם הם נפגשים באופן פיסי או באופן וירטואלי? האם הפגישות הן חלק משעות הקורס? האם חלק מהתכון והתקשורת נעשים באופן מקוון?
למידה מעורבת אינה רק שינוי טכני באופן הלימוד, אלא מייצג שינוי באסטרטגיה הפדגוגית. הלמידה הופכת להיות מוכוונת תלמיד והתלמידים נעשים לומדים אקטיביים. מידת האינטראקציה בין הלומדים לבין עצמם, בין הלומדים לבין המורים ובין הלומדים לתוכן גדלה.
סגנון למידה הוא הדרך שבה האדם קולט ידע, מעבד אותו ואף מארגן אותו בראש בהתאם ליכולתו ולכישוריו.
מטרות.
המטרה הכללית היא שיפור הלמידה וחוויית הלימוד של התלמיד. המטרות המסוימות במקרים שונים הן מגוונות ומשתנות ממקרה אחד למשנהו, דבר שמשקף את הגמישות של למידה מעורבת והיכולת להתאים את הלמידה לתנאים, לתלמידים ולתוכן. אוסגותורפ וגרהאם מדגישים כי המטרה של למידה מעורבת היא למקסם את היתרונות של למידה מסורתית ואת היתרונות של למידה מקוונת. כלומר הכוונה היא להשתמש בכלים טכנולוגיים למה שהם משמשים, לטוב ביותר, מצד אחד ומצד שני בזמן הכיתה לנצל את יתרונות הלמידה פנים-מול-פנים. הם מציינים 6 מטרות שהם זיהו אצל אנשי חינוך שאימצו מודל של למידה מעורבת:
האיזון בין הרכיב של "פנים-מול-פנים" לבין הלמידה המקוונת ישתנה בהתאם למטרות הפדגוגיות, מאפייני התלמידים, רקע המורה והמשאבים הטכנולוגיים. מידת העירוב תהיה שונה בין קורסים שונים.
יתרונות, חסרונות ואתגרים.
יתרונות.
מתוך מחקרים עולה כי למידה מעורבת מספקת:
חסרונות.
החסרון העיקרי הוא חוסר הבהירות של למידה מעורבת. מכיוון שאין כללים ברורים לגבי צורת ואופן השילוב, עלול להיווצר מצב שבו מורים משלבים למידה פנים מול פנים עם למידה מקוונת אך באופן שאינו משרת את המטרות הלימודיות ואינו מתחשב בצרכי התלמידים. הקושי הוא לקבוע את מידת השילוב המתאימה והנכונה למקרה המסוים.
חסרון מהותי נוסף שהתרחש במיוחד בישראל בתקופת הקורונה - הוא שמטעמי נוחות הסטודנטים אינם מגיעים להרצאות ההיברידיות (מתוך העדפה שלא לטרוח לנסוע לקמפוס) והמרצים נאלצים ללמד בכיתות ריקות. באופן זה איכות ההרצאה נפגמת.
אתגרים.
בנוסף לחסרונות שנזכרו, ישנם אתגרים מרכזיים הקשורים ללמידה מעורבת:
בעל (משפחה)
בעל הוא השותף הגברי בנישואים. חובותיו, זכויותיו וסמכותו של הבעל ביחס לבת-זוגו הרעיה, או לבן-זוגו בנישואים חד-מיניים, משתנים בהתאם לתרבות ולחוק.
במערכות יחסים מונוגמיות, הבעל יכול להיות נשוי לאישה אחת בלבד בכל עת, והרעיה יכולה להיות נשואה לגבר אחד בלבד בכל עת. לעומת זאת, במערכות יחסים ביגמיות ופוליגמיות (פוליאנדריות ופוליגניות) ניתן שלבעל ו/או לרעיה יהיו שני בני זוג, שתי בנות זוג או יותר בכל עת.
מסורתית, ברוב התרבויות, הבעל נחשב כראש משק הבית וכמי שאחראי על פרנסת בני הבית.
גם לאחר סיום הקשר, אם על ידי פטירת הבעל או גירושים, בתרבויות רבות, בת זוגו לשעבר מוגדרת כאלמנה, או כגרושתו והוא כגרושהּ, עם משמעויות שונות – חוקיות ותרבותיות.
בעת העתיקה, לבעל הייתה סמכות רבה על אשתו ועל צאצאיו, ובמידה רבה נחשבו לרכושו.
ג'ייק כהן
ג'ייקוב גריר "ג'ייק" כהן (באנגלית: Jacob Greer "Jake" Cohen; נולד ב-25 בספטמבר 1990, פנסילבניה) הוא כדורסלן אמריקאי-ישראלי המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר, בקבוצת מכבי תל אביב מליגת העל הישראלית בכדורסל. גובהו 2.10 מטר.
ביוגרפיה.