היער הוכשר לשמש כמרכז נופש ומרגוע ונבנו בו פינות ישיבה ומרכז נטיעות לתיירים. ביער הוקמה מצבה לזכר הספורטאים שנרצחו באולימפיאדת מינכן ב-1972, וכן גלעד לזכר 76 חללי גדוד 68 של חטיבת ירושלים, שנפלו במעוזי קו בר-לב בתעלת סואץ, במלחמת יום כיפור.
לכבוד חגיגות שלושת אלפים שנה לירושלים, בתחום היער הוקם "גן ילדי ישראל", בו הוקמו תצפיות על אתרים המייצגים תקופות שונות בתולדות העיר. ראש ממשלת איטליה, סילביו ברלוסקוני, נשיא ברית המועצות לשעבר מיכאל גורבצ'וב, הזמר חוליו איגלסיאס ועוד אישים מפורסמים נטעו עצים ביער.
נחל אצל.
בתחום היער עובר נחל אצל (ואדי יאצול) שהוא אחד מיובליו העיליים של נחל קדרון בדרום מזרח ירושלים, בין הר אצל (רכס ארמון הנציב) לשכונת אבו תור.
אמת מים.
בערוץ נחל אצל במעלה הנחל התגלו שרידים של אמת המים התחתונה מימי בית שני, שהובילה מים ממעיינות גוש עציון לירושלים. האמה מגיעה מבית לחם, חוצה במנהרה את רכס ארמון הנציב - הר אצל, ויוצאת למעלה נחל אצל. משם האמה עוברת בגבעת חנניה ונכנסת לעיר העתיקה דרך הר ציון. באזור נחל אצל נשתמרה האמה היטב וניתן לראות את מהלכה המקורי ואת צינור החרס שהותקן בתקופה העות'מאנית.
מערות קברים.
על דופן מצוק הנחל נחצבו מערות קבורה רבות המתוארכות לתקופה ההרודיאנית. המערות בנויות כאשכולות של חדרים החצובים בסלע. בדפנות החדרים חצובים כוכים ששימשו להצבת גלוסקמאות.
ריכוז המערות יוצר מתחם קבורה מוגדר והן מהוות מדגם מייצג של תרבות וטכנולוגית קבורה מתקופת הורדוס.
בחפירות שנערכו באתר על ידי רשות העתיקות, נתגלו גלוסקמאות מעוטרות ועליהן כתובות בעברית.
מרכז המבקרים.
עמותת אלע"ד מפעילה מרכז מבקרים במתחם קק"ל ביער. במתחם נמצאים משרדי מכון מגלי"ם, משרדים של אלע"ד, נקודת מפגש היציאה לסיורי סגווי בטיילת ארמון הנציב ואזור קמפינג עירוני בתפעולה.
צ'חאלתה (נהר)
נהר צ'חאלתָה (בגאורגית: ჩხალთა) הוא נהר באבחזיה גאורגיה הזורם בין הרכס הראשי של הרי הקווקז המערבי לבין רכס הרי צ'חאלתה. הוא מתמזג עם הנהרות אדנגה ומארוח וזורם יחד עימם לנהר קודורי בגובה של 600 מטר מעל פני הים נמצא הכפר צ'חאלתה, שעד ליולי אוגוסט 2005 היה מקום מושבה של מיליציית מונאדירה.
ערוץ הנהר עמוק וחשוך, ומאופיין בצמחייה צפופה של יערות עצי אורן, אשור ואשוח. הנהר זורם בינות להרים החשובים ביותר בקווקז המערבי: דומבאי-אולגן המתנשא לגובה 4,047 מטר ו-17 הרים שפיסגתם גבוה מ-3,000 מטר מעל פני הים, כולל מארוחה-באשי, אצאוט, סופרודז'ו ופטיש.
בחפירות ארכאולוגיות באגן צ'חאלתה נתגלו דולמנים.
אצטדיון סמי עופר
אצטדיון סמי עופר הוא אצטדיון כדורגל הממוקם במורדות הדרומיים של חיפה, בשכונת נאות פרס, בסמוך לפארק מת"ם, ומכיל 30,780 מקומות ישיבה. האצטדיון, אשר בנייתו הושלמה בשנת 2014, משמש כמגרשן הביתי של קבוצות מכבי חיפה והפועל חיפה. מלבד משחקי הקבוצות העירוניות של חיפה, מארח האצטדיון לעיתים גם משחקים בינלאומיים של נבחרת ישראל ומשחקים כגון שלבי חצי גמר וגמר גביע המדינה. האצטדיון נקרא על שם איש העסקים הישראלי סמי עופר שמימן כ-15% מעלות הקמתו.
היסטוריה.
הוועדה המקומית חיפה אישרה את תוכנית אצטדיון בשנת 2006, הנחת אבן הפינה לבניית האצטדיון התקיימה בשנת 2009, והקמתו החלה כעבור שנה. על פי הסכם שנחתם בין השותפים להקמתו, התחייבה עיריית חיפה להשלים את בנייתו ברבעון הראשון של שנת 2013, אולם השלמת הפרויקט התעכבה. אצטדיון סמי עופר החליף את אצטדיון קריית אליעזר המיושן, שנבנה בשנת 1955. האצטדיון תוכנן בהתאם לדרישות אופ"א דרגה 4. בתוכנית המקורית האצטדיון נקרא "קריית הספורט חיפה" והוא אמור היה לכלול מגרשי אימונים, אולם רב תכליתי ובריכת שחייה לצד מרכז בילוי וקניות, אולם בסופו של דבר, נבנו האצטדיון ומתחם המסחר בלבד. בניגוד לאצטדיון קריית אליעזר, נבנה האצטדיון ללא מסלול אתלטיקה, דבר שאיפשר את הקמת היציעים קרוב לכר הדשא. גובה הגג המרבי במערב הוא 53.04 מטר מעל לפני הים ובמזרח 45.99 מטר.
האצטדיון הוקם בהשקעה של כחצי מיליארד ש"ח. ההקמה מומנה על ידי עיריית חיפה (103 מיליון ש"ח), הטוטו (135 מיליון ש"ח), חלק מההכנסות ממכירת הקרקעות באצטדיון קריית אליעזר (30 מיליון ש"ח) ותרומה של משפחת עופר (75 מיליון ש"ח).
ב-17 ביוני 2014 קיבל האצטדיון אישור סיום בניה רשמי (טופס 4).
חנוכת האצטדיון.
לקראת חנוכתו של האצטדיון קיימו מכבי והפועל חיפה ימי סיור לאוהדיהן בשטחי האצטדיון, על מנת לאפשר להם להתרשם ממגרשן הביתי החדש ולבחור מקום מועדף לרכישת מנוי למשחקי הקבוצות. לקראת המעבר לאצטדיון החדש, מכרה מכבי חיפה כ-17,000 מנויים, יותר מפי שניים מהממוצע השנתי באצטדיון קריית אליעזר. בשל מבצע צוק איתן לא עלה בידה של עיריית חיפה לארח קבוצת כדורגל בכירה מאירופה למשחק ראווה שיחנוך את האצטדיון, והוא נחנך ב-27 באוגוסט 2014, במשחק בין הפועל חיפה לבין הפועל עכו במסגרת גביע הטוטו. החלוץ טוסיין ריקטס כבש את השער הראשון בתולדות האצטדיון, והפועל חיפה ניצחה 2–0. במשחק החנוכה נכחו כ-3,500 איש.
מכבי חיפה חנכה את האצטדיון ב-15 בספטמבר 2014 בניצחון 4–2 במשחק ליגה מול בני סכנין לעיני כ-30,200 צופים. את השער הראשון של מכבי חיפה באצטדיון, שהיה גם שער הליגה הראשון שהובקע בו, הבקיע חן עזרא בתוספת הזמן של המחצית הראשונה.
ב-16 בנובמבר 2014 אירח האצטדיון לראשונה משחק של נבחרת ישראל, במסגרתו גברה הנבחרת על בוסניה והרצגובינה בתוצאה 3–0 במסגרת מוקדמות יורו 2016. בשנים לאחר מכן אירחה הנבחרת באצטדיון זה גם חלק ממשחקיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018 ויורו 2020.
ב-20 במאי 2015 אירח האצטדיון לראשונה את משחק גמר גביע המדינה בכדורגל, בו ניצחה מכבי תל אביב את הפועל באר שבע 2-6. גמר גביע נוסף נערך באצטדיון ב-15 במאי 2019 ובו גברה בני יהודה על מכבי נתניה לאחר דו-קרב בעיטות עונשין מ-11 מטר.
ב-29 בספטמבר 2015 אירח האצטדיון לראשונה משחק בשלב הבתים של ליגת האלופות, בו מכבי תל אביב הפסידה 0–2 לדינמו קייב.
ב-24 במאי 2018 אירח האצטדיון לראשונה הופעת אמן, בה הופיע הזמר עומר אדם.
ב-7 בפברואר 2022 הובקעו באצטדיון לראשונה 4 שערים על ידי שחקן אחד, כאשר עומר אצילי כבש בניצחון מכבי חיפה 0-6 על מועדון ספורט אשדוד.
מאפייני האצטדיון.
הקמה ותכנון.
הקמת האצטדיון בוצעה על ידי החברה הכלכלית לחיפה. תכנון האצטדיון בוצע על ידי משרד האדריכלים הבריטי KSS Group בשיתוף משרד האדריכלים הישראלי מנספלד-קהת.
האצטדיון נבנה בהתאם לתקני UEFA ו-FIFA והוא מדורג בקטגוריה 4 בדירוג האצטדיונים של אופ"א. כר הדשא ממוקם במפלס מינוס 8.5 מטר ממפלס הכניסה, והמרחק בינו לבין המושבים מינימלי. היציעים הצפוני, המזרחי והדרומי מכילים למעלה מ-25,000 מקומות ישיבה, ואילו היציע המערבי בנוי משש קומות ובו 5,000 מקומות ישיבה, חדרי הלבשה, תאי עיתונאים, מועדוני הקבוצות ומועדוני הכסף, הזהב והיהלום וכן 36 תאי צפייה פרטיים.
האצטדיון תוכנן באופן שיתאים למשחקי כדורגל ברמה אירופאית, אירוח הופעות ומתן תמיכה לוגיסטית לשטחי המסחר המצויים בחזית המערבית של האצטדיון. לשם כך נבנה מתחת ליציע המערבי כביש שירות באורך של כחצי קילומטר בתוך מנהרה, על מנת לתת מענה בימי משחק לכניסת האוטובוסים עם שחקני הקבוצות עד לחדרי ההלבשה שלהם. כביש השירות ישמש לצורך העברת ציוד הגברה ותאורה לכר הדשא והקמת במה לעריכת הופעות ענק ואירועים המוניים. מספר תאי השירותים באצטדיון גבוה מהנדרש על פי התקן הישראלי כדי לספק תנאים נוחים לצופים. כמו כן, במשחקי מכבי חיפה הוקצו יציעים מיוחדים למשפחות.
גג האצטדיון בנוי מ-31 עמודי ענק בצורת האות V, במשקל 91 טון כל אחד. קונסטרוקציית הגג עשויה מפלדה במשקל של 2,750 טון. הגג המוזהב מקרה שטח של כ-27,000 מ"ר. זוהי קונסטרוקציית הגג הגדולה ביותר שנבנתה בישראל. לאורך הגג בנוי גשר (Cat walk) באורך של כ-400 מטר שעליו מורכבים כ-200 פנסים לתאורת הדשא. באצטדיון קיימת תשתית לשידורי משחקים בטכנולוגית תלת ממד שטרם הופעלה בישראל לצד רמקולים של מערכת ההגברה בעוצמת שמע של 107 דציבל.
שטחו של כר הדשא בתחומי הקו הלבן הוא כ-7.14 דונם ומתחתיו קיימת מערכת השקיה וניקוז המחוברת אל מאגר מים לשימוש חוזר. קירוי הגג בהיקף של 360 מעלות יוצר באצטדיון מיקרו אקלים ייחודי שלא קיים מחוץ לו. על כר הדשא מותקנים חיישנים המשדרים ברציפות 24 שעות ביממה את נתוני האקלים: טמפרטורה, לחות, כמות אור ורוח ובהתאם לתנאי האקלים מופעלות מכונות לתאורת שמש מלאכותית.
האצטדיון נבנה מתוך תפיסת הפעלה של הגעת קהל באמצעות תחבורה ציבורית, כמקובל באצטדיונים מתקדמים בעולם. להחלטה תרמו מיקומו בסמוך למרכזית חוף הכרמל ותחנת הרכבת חוף הכרמל. בצמוד לאצטדיון הוקמו חניונים עם 1,550 מקומות חנייה עבור מנויים בתשלום. בנוסף, קיימים 6,500 מקומות חניה בשטחים עוטפי אצטדיון, במרחק הליכה קצר. בסמיכות לאצטדיון נבנתה תחנת מטרונית נוספת, אשר פעילה רק בשעות שבהם מתקיימים אירועים באצטדיון.
שטחי המסחר.
הקומפלקס המסחרי בחזית המערבית של האצטדיון, הכולל 20,000 מ"ר של שטחי מסחר, בילוי ובידור, נמצא בבעלות החברה הכלכלית לחיפה. המתחם המסחרי יכלול בעתיד קומפלקס בתי הקולנוע בשטח של כ-10,000 מ"ר, בתוספת שטחי מסחר נוספים של כ-7,000 מ"ר, המיועדים למסחר, מסעדות, בתי קפה וברים. בתוך האצטדיון, הוקמו כ-3,000 מ"ר של שטחים להשכרה לקבוצות הכדורגל, לרבות לפעילויות משלימות. בשטח זה, נבדקת אפשרות להקמת מוזיאון ספורט, מועדוני כדורגל של מכבי חיפה והפועל חיפה ומרפאת ספורט.