במדינות שונות נקטו השוטרים בטקטיקות של התארגנות עקיפה או בשביתות בעלות אופי מיוחד, כמו שביתה איטלקית (עבודה על פי הספר) ועוד. במדינת ישראל הוקם ארגון של נשות השוטרים שפעל לקידום תנאי השירות ושיפור שכר השוטרים. שוטרים בדימוס הקימו ב-1969 את ארגון גמלאי המשטרה ושירות בתי הסוהר.
שוטרים לשעבר.
ההכשרה והניסיון של השוטרים לשעבר מאפשרים להם לנצל את כישוריהם במסגרות נוספות, ובהן:
שוטרים לשעבר מהווים גם מאגר כוח אדם התנדבותי שמסייע למשטרה, כמו המשמר האזרחי, משמרות בטיחות וכדומה.
הווי משטרתי.
פעילות משותפת בתנאי לחץ, שכוללים סכנות רבות, יוצרת אחווה מסוימת, דומה לאחוות הלוחמים, חזקה מהמקובל במקומות עבודה שגרתיים יותר. לאחווה יש היבטים חיוביים ושליליים - שוטרים מוכנים לסייע ולהסתכן למען חבריהם, אך לעיתים האחווה גורמת גם לאי נכונות לשתף פעולה בחקירת שוטרים שסרחו.
הפעילות המיוחדת יוצרת גם ז'רגון משטרתי ודרכי התנהגות אופייניות. היו תקופות שבהן עבריינים יכלו לזהות שוטרים לבושים בבגדים אזרחיים על פי התספורת הקצרה (בתקופה שבה הצעירים האריכו את שער ראשם) או על פי הנעליים שהמשטרה הנפיקה להם.
השוטרים בתרבות.
עבודת המשטרה כוללת אלמנטים של מתח, עימותים ודילמות מוסריות, שהם חומר גלם מבוקש מאוד עבור יצירות דרמטיות. המאבק המנטלי בין החוקר ובין הרוצח, רסקולניקוב, הוא הרקע של יצירה ספרותית מופתית, "החטא ועונשו". השוטר ז'אבר, הרודף את ז'אן ולז'אן ב"עלובי החיים", מהווה דמות מופת של אדם ישר ומסור לתפקידו שנקלע לבסוף לדילמה מוסרית המביאה להתאבדותו. סופרים רבים כללו בספריהם התייחסויות לשוטרים ולעבודת המשטרה, יש כאלה שהציבו שוטר במרכז עלילתם (ראו הסרט "מת לחיות", שהופק על פי הספר "כלום לא נמשך לעד") ויש אף כאלה, שבנו דמות של שוטר-גיבור המככב בשורה של ספרים, למשל המפקח מגרה בספריו של ז'ורז' סימנון או מיכאל אוחיון בספריה של בתיה גור. המצב דומה בקולנוע ובטלוויזיה וסדרות משטרתיות, כגון בלוז לכחולי המדים, חוק וסדר, המגן זכו לפופולריות רבה.
יצירות על השוטרים ועל עבודתם הפיצו בדרך זו גם מידע, אולם המידע לא תמיד אמין, כי אילוצי היוצרים (חובה לפתור תעלומה ב-40 דקות) הביאו לא פעם להצגה מעוותת של עבודת המשטרה. סרטי מתח רבים (אם לא כולם) כוללים מרדפים משטרתיים ממושכים, כמו ב"הארי המזוהם", אירוע נדיר למדי במציאות.
לא תמיד ההתייחסויות לשוטרים היו חיוביות וחלקן אפילו ביזו את דמות השוטר ושמו אותה ללעג ולקלס, בסיפוריו של ארתור קונאן דויל, למשל, אנשי המשטרה רפי שכל וחסרי אונים לעומת שרלוק הולמס המהולל. גם העיתונאית ליזי בדיחי, גיבורת ספרי המתח של שולמית לפיד, מתחרה בהצלחה בחוקרי המשטרה בפענוח פרשות רצח. בסרט הישראלי "השוטר אזולאי", השוטר הוא מעין קריקטורה, דמות נלעגת. דמותו של חוש-חש הבלש, שוטר בדיוני שגופו הרובוטי מלא בפטנטים, היא דמות של שוטר חסר שכל, שלומיאל, מגושם ולא יוצלח שרק במזל ובזכות אחייניתו הקטנה מצליח לפתור את התעלומות.
מרבית סרטי המערבונים בנויים על המאבקים המתנהלים בין שוטרים (שריפים, מרשלים) אמריקאים הגונים ובין פושעים. יש גם סרטים שבמרכזם אנשי חוק מושחתים העומדים מול אנשי חוק הגונים או אנשי חוק מושחתים מול גיבורים שאינם אנשי חוק.
השוטרים הבדיוניים כוללים גם שוטרים הפועלים בעולם עתידי, כמו הבלש בספרים "מערות הפלדה" ו"השמש העירומה" של אייזק אסימוב, שנאלץ לשתף פעולה עם בלש אחר, שהוא רובוט. עוד דמות של שוטר-סייבורג היא של רובוקופ, שוטר מסור שנהרג תוך כדי מילוי תפקידו, הוחזר לחיים בגוף רובוטי חסין כדורים ומנקה את העיר דטרויט מפשיעה. יש גם יצירות על שוטרים הנעים בזמן כדי לרדוף אחר פושעים, כדוגמת הסרט טיימקופ, או שוטר המוצא מהקפאה לאחר מאות שנים כדי לטפל בפושע בן תקופתו שהופשר, כדוגמת איש ההרס.
תחנת הרכבת נתיבות
תחנת הרכבת נתיבות היא תחנת רכבת המשרתת את העיר נתיבות וסביבתה במסגרת קו הרכבת אשקלון–באר שבע. התחנה ממוקמת במערבה של העיר נתיבות, ותשרת את הנוסעים במסוף האוטובוסים הסמוך.
היסטוריה.
טקס הנחת אבן הפינה לתחנה התקיים ב־12 באפריל 2011 בהשתתפות ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר התחבורה ישראל כ"ץ והיא הייתה אמורה להיפתח בסוף שנת 2014. עקב מבצע צוק איתן חלו עיכובים בהקמת המסילה, והיא נחנכה ב־15 בפברואר 2015.
בתחנה נבנו שני רציפי אי באורך של 300 מטר והונחו בה 4 מסילות.
התחנה נבנתה בסטנדרטים גבוהים. מאולם הכניסה אל המעבר התת-קרקעי לרציפים, שמשמש גם כמקלט לעת חירום, מובילים שני דרגנועים, ושטח ניכר מהרציפים מסוכך להצללה.
בחזית התחנה מותקן שעון בקוטר 3 מטרים – הגדול ביותר בתחנות הרכבת בישראל.
לצד התחנה נסלל חניון ל־250 כלי רכב והוכשר שטח לחניון ל־500 כלי רכב נוספים.
בעת חנוכת התחנה קיבלה התחנה הטבת 50% הנחה, שמשמעותה לאפשר נסיעת חינם הלוך, אך נסיעת החזור הייתה בתשלום. הטבה זו שונה מההטבה שהייתה בשדרות, שכן בתחנת שדרות הוארכה הטבת נסיעות חינם הלוך־חזור משלושה חודשים לשנה בדיוק, מפני שהיה חשש לשוחד בחירות הואיל ופתיחת התחנה הייתה חודש ויומיים לפני הבחירות לכנסת ה־20. עקב החלטת שר התחבורה, תחנת נתיבות קיבלה את הטבת נסיעות החינם למשך שלושה חודשים ב־19 בספטמבר 2015, ואחריהם חזרה ההטבה שהייתה בעת חנוכת התחנה – 50% – למשך שנתיים. ההטבות הללו הן 'תוכנית עידוד לנסיעה ברכבת'.
ב-25 בדצמבר 2021 השתנה שירות הנוסעים העובר בתחנה והוא הוחלף מקו באר שבע - קו החוף המערבי - לולאת השרון, לשני קווים: קו באר שבע - אשקלון וקו באר שבע - בנימינה דרך מסילת לוד-אשקלון.
קווי אוטובוס היוצאים מהתחנה.
כל קווי האוטובוס היוצאים מהתחנה מופעלים על ידי חברת דן בדרום.
משוואה ממעלה שניה
הוסטל
ז&quot;י
תקלה גיורגיס השני
סטטיסטיקת גאוס-מרקוב
מודלי גאוס-מרקוב, הנקראים על שם קרל פרידריך גאוס ואנדריי מרקוב, הם מודלים סטוכסטיים הכוללים בתוכם גם מודלים גאוסיים וגם מודלי מרקוב.
כל מודל גאוס-מרקוב formula_1 הוא בעל התכונות הבאות:
תכונה 3 גורסת כי מודל גאוס-מרקוב ניתן להרכבה על ידי מודלי וינר סטנדרטיים (SWP) קטנים יותר.
מאפיינים.
מודל גאוס-מרקוב בעל שונות formula_10 וקבוע זמן formula_11 הוא בעל התכונות הבאות:
formula_12.
צפיפות ספקטרלית:
formula_13
הנוסחאות מלעמלה מניבות את הפירוק הספקטרלי:
יוהנס הרביעי
סוסוניוס מלך אתיופיה
זרע יעקב של אתיופיה
דווית השני מלך אתיופיה
היילה סלאסי מלך אתיופיה
פיגועי 11 בספט'
גלוקליזציה
גלוקליזציה או עולמקומיות היא הלחם בסיסים גלובליזציה ולוקליזציה, או של "עולמי" ו"מקומי". מושג זה בא לתאר תופעה של שילוב בין תהליכים גלובליים לתהליכים לוקליים שמתרחשת בעולם המודרני של סוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21 (המונח תורגם למונח עולמקומיות על ידי אורי רם). השילוב הניגודי בין המגמות הכלכליות והטכנולוגיות העולמיות (על-לאומיות), ובין המגמות הזהותיות והפולטיות המקומיות, לוחץ ומחליש את מדינת-הלאום (יחידת הארגון של המצב המודרני הקודם). הגלובליזציה היא הכוח השוחק את מדינת הלאום מ"למעלה", כאשר הלוקליזציה, כתגובת נגד, שוחקת מ"למטה" (הכוונה לזהויות אתניות, דתיות, תרבותיות וכיוצא בזה). העולמקומיות הוא אותו מהלך דיאלקטי בין שתי המגמות הסותרות.
התפתחות המושג.
מקור המושג עולמקומיות הוא במודל יפני חקלאי שמבוסס על התפיסה של שילוב בין מקומי לגלובלי, רעיון זה אומץ גם בעסקים היפניים כאשר עקרונות גלובליים הותאמו לתנאים מקומיים. בשנות התשעים נעשה שימוש במושג זה על ידי הסוציולוג רולנד רוברטסון כדי לציין את הקשר שבין גלובליזציה ללוקליזציה.
מקדונלד'ס כמקרה פרטי של עולמקומיות.
כדוגמה לעולמקומיות ניתן לקחת את המקרה הפרטי של מקדונלד'ס, מקדונלד'ס אשר נחשבת כיום לאחד התאגידים הגדולים ביותר, אינה מוכרת רק אוכל, אלא גם חוויה תרבותית. למקדונלד'ס הייתה השפעה תרבותית על הרגלי האכילה והבילוי במדינות רבות, רבים תופסים אותה כמסמלת את האימפריאליזם התרבותי של ארצות הברית על שאר העולם. אך עם זאת ניתן להשתמש בה גם כדוגמה לכך שישנן השפעות לוקליות על מוצרים בינלאומיים, על מנת להצליח בשווקים שונים בעולם עשתה מקדונלד'ס התאמות בתפריט שלה. כך לדוגמה, בישראל נפתחו סניפים כשרים והבשר שנמכר במוצריה אינו כולל בשר חזיר, בהודו לא מוכרים המבורגר מבשר בקר, וישנן מנות נוספות במדינות אחרות שהותאמו במיוחד לקהל הצרכנים המקומי.
ניתן להוסיף דוגמאות לא מעטות, לא רק של מוצרים, אלא גם של שירותים, כגון, רשתות טלוויזיה בינלאומית שמשדרות גם תוכניות וחדשות המותאמות לאזורי צפייה מקומיים, כמו המזרח התיכון, אפריקה ואזורים אחרים. מעבר לכך, בעידן הנוכחי חובה להתייחס גם לרשתות חברתיות המושפעות מתהליך הגלוקליזציה.
רשתות חברתיות כחלק מהגלוקליזציה.
אין להתעלם, בעידן האינטרנט, מהגלוקליזציה של הרשתות החברתיות. מחד, הרשתות החברתיות לסוגיהן (פייסבוק, לינקד-אין ועוד) הן גלובליות, ומאידך, אין להתעלם מה"לוקאליות" שלהן: רוב החברים שלנו בפייסבוק הם מקומיים, ברשתות המקצועיות לסוגיהן אנו מחפשים בעיקר אנשים מקצועיים מקומיים. עם זאת, הרשתות החברתיות מאפשרות לנו גם להגיע לאנשי מקצוע בחו"ל ואף ליצור קשר עם אנשים היכולים לעזור לנו (לדוגמה, איתור מידע על מחלות נדירות ויצירת קשר עם אנשים החולים במחלות אלו. דבר זה ניתן לעשות באמצעות פתיחת קבוצה בפייסבוק, כדוגמה, הכנסת חברים מקומיים ואחר כך מציאת חברים מחו"ל ובדרך זו, יצירת קבוצה בעלת תחום משותף).