לאחר מכן נמלט וינר לזמושץ', שם כתב לגטו ורשה על קיומו של מחנה המוות בבלז'ץ. ימים ספורים לאחר מכן, בסוף אפריל 1942, נעצר וינר, גורש לבלז'ץ ונרצח בתאי הגז שם. אסיר אחר שנמלט מחלמנו, מרדכי פודכלבניק, שרד את השואה ובשנת 1961 העיד במשפט אייכמן בירושלים.
נערת השלג
נערת השלג: מעשיית אביב או סנגורוצ'קה (ברוסית: Снегурочка: Весенняя сказка) היא אופרה מאת ניקולאי רימסקי-קורסקוב לפי מחזה מאת אלכסנדר ניקולאייביץ' אוסטרובסקי (שנכתב לפי הפולקלור והמיתולוגיה הסלאבית). הצגת הבכורה של האופרה התקיימה ב-29 בינואר 1882 בתיאטרון מריאינסקי בסנקט פטרבורג והפכה ליצירה אהודה ופופולרית מאוד ברוסיה, והיצירה האהובה ביותר על מחברהּ. בנוסף חיבר רימסקי-קורסקוב סוויטה תזמורתית המבוססת על נעימות האופרה.
ניתוח.
הדמויות ביצירה מתחלקות לשלוש קבוצות. כוחות הטבע ויצורים מיתולוגיים (סבא כפור, אביב ושר היער); בני אדם (קופאבה, מיזגיר) ויצורים שהם בין לבין (נערת השלג, לֶל, ברנדיי). המלחין מבדיל בין שלוש הקבוצות באמצעים מוזיקליים. לכל דמות יש לייטמוטיב, כאשר הלייטמוטיבים של חברים באותה קבוצה קרובים זה לזה. מקהלת הכפריים מאופיינת באמצעות לחנים עממיים ושימוש בכלי נגינה עממיים.
תקציר העלילה.
הזמן: פרה-היסטוריה
המקום: ברנדינה, מדינה אגדית
מערכה ראשונה.
המקום: על גבעה אדומה, ליד יריד מסחרי ובירתו של הצאר ברנדיי.
נערת השלג, בת ה-15, מעוניינת לחיות יחד עם אנשי הכפר הסמוך. אמה, יפהפיית האביב וסבה, סבא כפור, נעתרים לבקשתה ומוכנים להסכים שהכפריים בוביל באקולה ואשתו בובילחה יאמצו אותה. בנוסף, היא מתוודעת לקול השירה המכשף של לל ומוזהרת מפניו.
האריות המרכזיות במערכה הן שני שירי הרועים של לֶל.
מערכה שנייה.
המקום: בארמונו של הצאר ברנדיי.
קובאבה מתלוננת בפני הצאר על מיזגיר. הצאר מחליט לגרש את מיזגיר ליער. להתרחשות מפריעה כניסתה של נערת השלג היפהפייה. הצאר שואל אותה את מי היא אוהבת והיא משיבה "אף לא אחד". הצאר מכריז כי מי שיחזר בהצלחה אחר נערת השלג ישא אותה לאשה ואף יזכה בגמול מלכותי. נערות החצר מציעות את לֶל כמועמד לזכות בידה, אך מיזגיר נשבע כי הוא יזכה בנערת השלג. הצאר מסכים לתחרות ואנשי החצר שרים שירי הלל.
כניסתו של הצאר היא מן הקטעים המוזיקליים האהובים באופרה.
מערכה שלישית.
המקום: בקרחת יער. באותו ערב.
האנשים משתעשעים במוזיקה והופעות להטוטנים ("ריקוד הליצנים/ להטוטנים", ריקוד ססגוני בעל מאפיינים עממיים). הצאר מזמין את לל לבחור נערה. על-אף שנערת השלג נוכחת במקום, בוחר לל בקופאבה ויוצא עמה. נערת השלג תוהה מדוע לל עזב אותה. מיזגיר מופיע ומנסה לזכות באהבתה. היא נבהלת ממנו ונסה אל היער. שר היער משכנע את מיזגיר לעקוב אחריה. לל וקופאלבה רוקדים וחוגגים את אהבתם ההדדית ביער. נערת השלג רואה את אושרם ומייחלת שגם היא תוכל להתאהב.
גם במערכה זו, האריה המרכזית היא שיר של לל.
מערכה רביעית.
המקום: העמק של ירילו (Ярило), אל הפריחה והאביב במיתולוגיה הסלאבית. שחר היום הבא.
נערת השלג קוראת לאמה, יפהפיית האביב והיא באה אליה מן האגם מלווה במקהלת פרחי האביב. היא מעניקה לה פרחים, מזהירה אותה להתרחק מאור השמש העולה ושבה ונעלמת באגם. לפתע מופיע מיזגיר, עוד לפני שהספיקה נערת השלג לשוב ולהסתתר ביער המוצל. נערת השלג מתוודה על אהבתה אליו. מיד מופיעים האנשים וחוגגים את חג ירילו (חג המסלניצה). מיזגיר מציג את נערת השלג ככלתו. כאשר היא מצהירה על אהבתה, מופיעה קרן שמש ונערת השלג מתפוגגת ונמסה לתדהמת האנשים. הכוח לאהוב המס אותה וגרם לאובדנה. מיזגיר מוכה היגון משליך עצמו לאגם. הצאר מנחם את האנשים - זה היה סופו של החורף הארוך בן 15 השנה שנח על הארץ. בתגוה פוצחים האנשים בהמנון לירילו, שהוא הגראנד פינאלה של האופרה.
הקרב על מידוויי (סרט, 2019)
הקרב על מידוויי (באנגלית: Midway) הוא סרט מלחמה, מתח ופעולה אמריקאי משנת 2019 אודות קרב מידוויי, בכיכובם של אד סקריין, וודי הרלסון, ארון אקהרט, לוק אוונס, פטריק וילסון, ניק ג'ונאס, מנדי מור, דארן כריס' ג'ייק מנלי ודניס קווייד.
עלילה.
בבוקר 7 בדצמבר 1941, לאחר הטעיות מכוונות של ממשלת יפן מול ארצות הברית, תקפו היפנים את נמל הצי האמריקני בפרל הארבור. לאחר התקיפה מונה צ'סטר נימיץ (וודי הרלסון) למפקד של צי האוקיינוס השקט של ארצות הברית, בדרגת אדמירל. קצין המודיעין שלו, קומנדר אדווין לייטון (פטריק וילסון), אשר הזהיר גם את קודמו בתפקיד מפני האפשרות שהיפנים יתקפו את פרל הארבור, מזהיר אותו מפני מתקפת פתע נוספת, הפעם על בסיס הצי האמריקני באטול מידוויי. במקביל, בכוח נושאות המטוסים שתחת פיקודו של אדמירל ויליאם הולסי (דניס קווייד), הובילו מפקד הטייסת קומנדר וייד מקלאסקי (לוק אוונס) וסגנו, ריצ'רד "דיק" בסט ( (אד סקריין), את אנשיהם למשימות הפצצה על יעדים של הצבא היפני במסגרת קרב ים האלמוגים. במקביל מוביל קולונל ג'יימס (ג'ימי) דוליטל (ארון אקהרט) טייסת מפציצים אשר המריאה מנושאת המטוסים למשימה מיוחדת - הפצצת טוקיו. בהמשך, לאחר שלייטון ואנשיו זיהו מבעוד מועד את כוונת הצי היפני לתקוף את מידוויי, יוצא כוח נושאות המטוסים, בפיקוד אדמירל ריימונד ספרואנס (ג'ייק וובר), לארוב לכוח היפני ולהשמידו.
מתתיהו שצ'יגל
נציגויות זרות בישראל
סרטן נזיר
עדנאן אל-פאצ'צ'י
פולקר בופיר
מרי פיטרס
מארי פיטרס
גט&quot;ד
מרד גטו קרקוב
make הוא כלי תוכנה, המשמש לבניה אוטומטית של קובצי הרצה (executable) וספריות מקובצי מקור (source code). התכנית בגרסתה הראשונית נבנתה ב-1976 כחלק מסביבת יוניקס והיא נמצאת בשימוש נרחב עד היום. התכנית מקבלת כקלט קובץ מסוג makefile שמכיל הוראות בניה לפרויקט תכנה מסוים ובונה אותו בפועל.
שימוש.
השימוש ב-make בא לענות על שתי בעיות עיקריות בפיתוח של פרויקט תכנה המבוסס על קבצים מרובים של קוד מקור. האחת, במקרה של תלות בין קבצים (כלומר שכדי לבנות קובץ אחד צריך להשתמש בקובץ אחר), להבטיח שאם אחד הקבצים השתנה, יבנה מחדש כל קובץ שתלוי בו. תהליך זה ימשיך באופן רקורסיבי בשרשרת התלויות עד שכל הקבצים, ובעיקר קוד הביצוע הסופי יהיו מעודכנים ומתואמים. הבעיה השנייה, במקרה של פרויקט גדול, אם אחד הקבצים השתנה אין צורך לבנות מחדש את כל הקבצים בפרויקט אלא רק את אלה שתלויים בקובץ שהשתנה. make משווה בין קבצים במערכת על פי חותם הזמן (time stamp) שלהם.
במודל הפשוט ביותר פרויקט תכנה מורכב מקבצי קוד מקור. כל אחד מהם עובר הידור כדי ליצור קוד מטרה (object code) תואם בשפת מכונה, ובסופו של דבר קובצי קוד המטרה מקושרים יחד כדי ליצור את התכנית להרצה. אם השתנה אחד מקבצי המקור יש להדר וליצור מחדש את קוד המטרה של אותו קובץ, ולאחר מכן לקחת שוב את כל קובצי המטרה וליצור מחדש את קובץ ההרצה. אין צורך ליצור מחדש את קובצי המכונה האחרים.
make נבנה כדי לשמש בסביבת יוניקס ובשפת הפיתוח C, אך העקרונות שבבסיסו נכונים כמעט לכל סביבה ושפה אחרת ובשל פשטותו קל היה להתאים אותו כמעט לכל סביבת פיתוח אחרת. אף על פי שניתן להשתמש בסביבות פיתוח משולבות לניהול תהליך הבנייה, make עדיין נמצאת בשימוש נרחב, במיוחד במערכות הפעלה דמויות יוניקס.
מלבד בניית תוכניות, ניתן להשתמש ב- Make לניהול כל פרויקט בו יש לעדכן קבצים מסוימים בכל פעם שקבצים אחרים משתנים.
היסטוריה.
make נוצר במקור על ידי סטיוארט פלדמן באפריל 1976 במעבדות בל. סטיוארט מספר שעמיתו סטיב ג'והנסון (היוצר של YACC) התפרץ ערב אחד למשרדו והתלונן שבזבז יום שלם בניסיון לאתר באג שכבר תוקן, רק משום שהקובץ המתוקן לא עבר הידור מחדש והתיקון לא בא לידי ביטוי בתוכנית הסופית. פלדמן שנתקל בבעיות דומות בעצמו החליט ליצור כלי שיפתור את הבעיה. במהלך סוף שבוע יצר גרסה פשוטה וקריאה במיוחד. למרות המימוש הפשוט הייתה לתוכנית תרומה רבה ביעילות של עבודת הפיתוח. על בניית make קיבל פלדמן את פרס אגודת ACM למערכת תכנה לשנת 2003.
הפעלה.
תוכנית make מופעלת כשורת פקודה במעטפת של מערכת ההפעלה. למרות ההבדלים והגרסאות המרובות, תראה פקודת ההפעלה בערך כך
"make" -f [makefile] target
make היא הפקודה להפעלה (ויכולה להשתנות, לפי שם הפקודה בגרסה המסוימת, כגון gmake או nmake)
makefile הוא פרמטר אופציונלי שמציין את שם קובץ ה-makefile. אם לא מצוין, ברירת המחדל היא קובץ ששמו makefile.
target הוא שם אופציונלי של היעד לבצוע, המופיע בקובץ ה-makefile. בהיעדרו, יבוצע היעד הראשון בקובץ.
Makefile.
תוכנית make קוראת ומבצעת את הוראות הבניה כפי שהן מתוארות בקובץ ה-makefile. makefile מתאר את הפעולות הדרושות באופן של תכנות הצהרתי. קובץ ה-makefile ספציפי לכל פרויקט והוא מכיל את רשימת כל הקבצים הנחוצים לבניה, את קשרי התלויות בין הקבצים ואת ההוראות כיצד לבנות קובץ מתוך הקבצים בהם הוא תלוי. ההוראות יהיו בדרך כלל שורת פקודה במעטפת של מערכת ההפעלה. עיקר העבודה של המשתמשים בתוכנית make יהיה בבניית קובץ ה-makefile. לעיתים קרובות ניתן ליצור קובץ כזה באופן אוטומטי מתוך עץ הפרויקט.
קובץ makefile מכיל בעיקר רשימה של חוקים לבנית יעדים. היעדים ירשמו כך:
target [target ...]: [component ...]
[command 1]
[command n]
target.
יופיע בתחילת שורה. זה היעד. לעיתים קרובות היעד הוא שם קובץ שצריך לבנות אך אפשרי גם יעד ביניים, שהוא שלב בתהליך הבניה של יעד אחר. ניתן לרשום יחד כמה יעדים אך בדרך כלל יכיל כל חוק יעד יחיד.
component.