לאתר קדמו ספרים שהוציא סלואן: "A Handbook of Integer Sequences" (1973) שהכיל 2372 סדרות, ו-"The Encyclopedia of Integer Sequences" (1995) שהכיל 5,488 סדרות. לאחר פרסום ספרים אלה מתמטיקאים שלחו לסלואן מעל 16,000 סדרות, שספר צר מלהכילן, ומשום כך הקים סלואן בשנת 1996 אתר אינטרנט שיכיל את הסדרות.
דף השער של האתר מופיע בכ-50 שפות שונות, ובכללן עברית.
מספרים לא שלמים.
בנוסף לסדרות של מספרים שלמים, האתר מקטלג סדרות של שברים, ספרות של מספרים טרנסצנדנטים, מספרים מרוכבים וכן הלאה, על ידי המרתן לסדרות של שלמים. סדרות של שברים מיוצגות על ידי זוג סדרות, סדרת המונים וסדרת המכנים.
לדוגמה, סדרת פרי מסדר חמש:
formula_1
מקוטלגת כסדרת מונים: 4, 3, 2, 3, 1, 2, 1, 1, 1 וסדרת מכנים: 5, 4, 3, 5, 2, 5, 3, 4, 5.
מספרים אי-רציונלים חשובים, כגון π = 3.1415926535897... מקוטלגים על פי הספרות בייצוג העשרוני.
Ubiquity
Ubiquity היא תוכנית ההתקנה ברירת המחדל במערכת ההפעלה אובונטו ונגזרותיה. קיימת בתקליטור אתחול או החסן נייד שנפרס עליהם אימג' של אובונטו. ניתן להריצה מאפשרויות המוצגות בעת העלאת ההתקן, או משולחן העבודה של תקליטור האתחול. התוכנה הוצגה לראשונה באובונטו גרסה 6.06. לפני התחלת פעולתה היא מציעה למשתמש לשנות את שפת הממשק שלה, לשפה מקומית על פי העדפתו. נועדה להיות ידידותית למשתמש.
תכונות.
Ubiquity מורכבת מאשף הגדרות המאפשר למשתמש להתקין בקלות את אובונטו, ומראה מצגת המכילה מגוון תכונות הקיימות באובונטו במהלך ההתקנה עצמה. באובונטו גרסה 10.10 קבוצת הפיתוח של התוכנה הכניסה שינויים לפישוט הכלי ולהאצת פעולת האשף.
Ubiquity מאפשרת למשתמש לבחור בעדכון אוטומטי תוך כדי ההתקנה. במידה והמשתמש מאשר זאת, התוכנית מורידה את חבילות התוכנה המעודכנות ביותר ממאגרי התוכנה של אובונטו, ומוודאת שהמערכת אכן מעודכנת.
תוכנית ההתקנה מאפשרת למשתמש להגדיר את Ubiquity כך שיוריד גם חבילות בקוד סגור, או תוכנות צד שלישי המוגנות בפטנטים כדוגמת אדובי פלאש, וקודקים של Fluendo’s MP3, אשר המשתמש רוצה בהתקנתם.
לאחר שהמשתמש מסיים להגדיר את המחיצות באמצעות האשף, Ubiquity יכול להתחיל בפירמוט מערכת הקבצים ולהעתיק את קובצי המערכת המותקנת, ובתוך כך הוא נדרש לספק פרטים נוספים, כדוגמת שם משתמש, סיסמה, מיקום, וכדומה, דבר המפחית מזמן ההתקנה. בסקירה של ריאן פול מ-Ars Technica על אובונטו 10.10 הוא אמר "במהלך בדיקתי יכולתי להתקין מערכת במלואה תוך 15 דקות". Ubiquity מספקת גם מפה אינטראקטיבית המאפשרת למשתמש לבחור את אזור הזמן.
בתחתית חלון תוכנית ההתקנה מופיע באר המציג את התקדמות ההתקנה. בסיום שלב הגדרות המשתמש מופיעה מצגת עד לסיום ההתקנה, הכוללת סיכומים קצרים וצילומי מסך אודות יישומי אובונטו. לא כל היישומים המוצגים מותקנים בהתקנה בסיסית של אובונטו אך כולם ניתנים להורדה ממרכז התוכנה של אובונטו. מטרת המצגת היא להפוך את המשתמש למודע יותר אודות היישומים והפלטפורמות הזמינות באובונטו.
עד גרסה 12.04 הייתה קיימת באשף אפשרות המסייעת להגירה ממערכות הפעלה אחרות (Windows, OS X, והפצות לינוקס אחרות), בכך שהיא מיבאת חשבונות משתמשים של מערכת ההפעלה, חשבונות דואר אלקטרוני, סימניות מאינטרנט אקספלורר ופירפוקס, כמו גם תמונות של המשתמש, רקעים, מוזיקה, ומסמכים. בכינוס המפתחים של אובונטו אודות גרסה 12.10 הוסכם להסיר את התכונה בשל ריבוי באגים בה.
הסבה לנגזרות אובונטו אחרות.
Ubiquity מאפשרת לנגזרות אובונטו אחרות לשנות חלקים בתוכנה כדוגמת המצגת ומיתוג המערכת. חלק מהנגזרות וההפצות שעברו היסב הן:
Spooling
Spooling הוא ראשי תיבות של simultaneous peripheral operations on-line. תפקידו הוא אחסון ביניים של מידע המיועד ליחידה היקפית המחוברת למחשב. המידע מאוחסן בפורמט המתאים לאותה יחידה חיצונית ובדרך כלל מועבר אליה בטווח זמן של דקות עד ימים.
השימוש הנפוץ ביותר ב-SPOOL הוא לצורך הדפסה על מדפסת. העבודות המחכות להדפסה נמצאות ב-SPOOL. כאשר מדפסת פנויה ומעוניינים להדפיס את העבודות — ניתן להדפיסן. מנגנון הניהול של עבודות המאוחסנות ב-SPOOL כולל ניהול עדיפויות ואפשרויות לניתוב עבודות הדפסה למדפסות שונות באתרים שונים.
Spooling להדפסה.
מערכת Spooling מאפשרת הדפסה על מדפסות שונות או מדפסות וירטואליות, למשל: קובץ PDF. ניתן לשלוח את ההדפסה גם כפלט ליחידות קצה אחרות המוגדרות כמדפסות, על אף שאינן מדפסות, למשל למסוף מחשב או למחשב אישי.
שמירת נתוני ההדפסה ב-Spool מאפשרת גמישות בהדפסה, בהיבטים הבאים:
המאפיינים העיקריים המתארים קובץ פלט ב-Spool הם: תיאור היחידה אליה הוא יישלח, קובץ Spooled (תוכן ההדפסה בצירוף תווי בקרת הדפסה), Writer (תוכנית המטפלת בביצוע ההדפסה), Application program (תוכנית ליצירת הקובץ ב-Spool) ו-Device file (תיאור מבנה הפלט).
פיטר בלוס
פיטר בלוס או פטר בלוס (בגרמנית, אנגלית: Peter Blos, 2 בפברואר 1904 קארלסרוהה - 12 ביוני 1997 הולדרנס, ניו המפשייר) היה פסיכואנליטיקאי אמריקאי, ממוצא יהודי-גרמני, איש חינוך וביולוג בהכשרתו. כונה בזמנו "מר התבגרות" ונחשב ל"אב המייסד של ההבנה המודרנית של ההתפתחות והפסיכופתולוגיה בגיל ההתבגרות".(Aaron H Esman 1998). בלוס הסביר את ההתפתחות הנפשית של האדם בגיל ההתבגרות בעיקר על ידי תהליך חוזר (משני) וסופי של אינדיבידואציה (התהוות כפרט נפרד מהוריו) שיש בו אתגרים וקונפליקטים שעל המתבגר לעבור ולפתור. הוא התאים טכניקות של טיפול פסיכואנליטי למטופלים המתבגרים.
רקע משפחתי וצעירותו.
פטר בלוס נולד בעיר קארלסרוהה כצעיר שבין שלושת הילדים של הרופא הגרמני אדווין בלוס ושל אשתו אווה לויינשטיין. האב, אדווין התמסר בערוב ימיו להומאופתיה ולדת הבודהיסטית. ממנו שמע בלוס בילדותו סיפורים רבים על מרטין לותר ועל מהטמה גנדהי. האם, בת לכימאי גוסטב לוינשטיין, הייתה ציירת והייתה פעילה בחוגי אמנים, רקדנים ושחקני תיאטרון.
פטר בלוס עצמו הראה מילדותו עניין באמנויות, במוזיקה, שירה, מלאכות. אחי אמו, הדוד גאורג פרידריך ניקולאי (שנולד לויינשטיין) היה אישיות יוצאת דופן, פיזיולוג ופציפיסט מושבע, עורר את זעם השלטונות בגלל דעותיו, כולל ספרו האנטי-מלחמתי "הביולוגיה של המלחמה" (1915). הדוד היה גם הידיד הטוב ביותר של אביו. בסופו של דבר הוא היגר לדרום אמריקה.
בנעוריו פטר בלוס פגש בבית הספר התיכון את אריק הומבורגר אריקסון שהפך לחבר קרוב שלו. מפני שנמשך למדעי החינוך, נרשם פטר בלוס ללימודי חינוך באוניברסיטת היידלברג
התחלתה הקריירה כמורה וכפסיכואנליטיקאי באוסטריה.
בתום לימודיו בשנת 1925 ידידה של המשפחה, אווה רוזנפלד, עשתה לו היכרות עם אנה פרויד. בהמלצת אנה פרויד, התקבל בלוס לעבודה כמורה פרטי של ילדיה של דורותי ברלינגהם, בהתחלה - של בוב ברלינגהם, שנמצא אז בטיפול פסיכואנליטי אצל בתו של פרויד.
בהמשך אנה פרויד מצאה לו משרה של מנהל בבית הספר הנסיוני היצינג שהוקם בווינה מיוזמתה בעזרת דורותי ברלינגהם ואווה רוזנפלד. עם זאת, הוא העדיף לדחות את הצעתה של פרויד שתעשה לו "אנליזה דידקטית". הוא לא הרגיש בנוח עם היות אנה פרויד המטפלת של הילד של חברתה הטובה ביותר.
בלוס הזמין גם את ידידו, אריק אריקסון, ללמד בבית הספר. לאריקסון קישר אותו מערכת יחסים ארוכה של חברות ולעיתים גם תחרות. באותם הימים המנטור של בלוס היה איש החינוך והפסיכואנליטיקאי אוגוסט אייכהורן שהתמחה בטיפול ובחינוך של נוער עבריין. בתקופת עבודתו בבית הספר היצינג הכיר בלוס את אשתו לעתיד, מרתה גרונה, צעירה שוודית, בת של רופא.
בשנים 1934-1931 עבר פטר בלוס פסיכואנליזה אצל סלומון איסקובר. זמו קצר אחרי שהתחיל את הטיפול, נודע לו כי אווה רוזנפלד סוגרת את בית הספר שאותו ניהל. בנסיבות אלה היגר בלוס לשוודיה, שבה חיו חמיו. בעת שהותו בשוודיה הוא השלים בשנת 1934 את הדוקטורט בביולוגיה.
פעילותו בארצות הברית.
אחרי שקיבל הצעת עבודה בבית ספר פרטי בניו אורלינס ב-1934 היגר בלוס לארצות הברית. לבסוף עבר לגור ולעבוד בניו יורק. כעבור זמן לא רב הוא קיבל את פני אריק אריקסון ושניהם התחילו ללמד בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד.
החל משנת 1938 הקדיש בלוס את זמנו למחקר של תקופת ההתבגרות, שלא נחקרה עד אז די צרכה. בהמשך התחיל לטפל במתבגרים באמצעות פסיכואנליזה.
המשיך להתכתב עם אוגוסט אייכורן ואחרי המלחמה, בשנים 1951-1947 חידש את "האנזליה הדידקטית" אצל סלומאה איזקובר, שנמלטה גם היא משטחי אירופה הכבושים על ידי הנאצים לניו יורק. בעקבות זאת התקבל פיטר בלוס כחבר במכון הפסיכואנליטי של ניו-יורק.
בשנים 1950–1960 עסק בלוס בלימוד ובהדרכה של מטפלים ברשות היהודית לאפוטרופסות Jewish Board of Guardians, שסיפקה שירותים לילדים ונוער.
בשנת 1965 התקבל כחבר במעמד מיוחד של החברה הפסיכאנליטית של ניו יורק, שבה בדרך כלל רק רופאים קיבלו חברות מלאה.
בשנה הבאה הוא התמנה למפקח ומדריך של התוכנית לאנליזת הילד של המכון הפסיכואנליטי של ניו יורק. בשנים 1967 -1968 שימש בלוס כמרצה ולימד קורס על ההתפתחות בגיל ההתבגרות. החל משנת 1972 ועד פרישתו לגמלאות בשנת 1977 הוא לימד את שיטת הפסיכואנליזה בגיל ההתבגרות המאוחרת. בלוס עסק בלימוד ובהדרכה גם במרכז הפסיכואנליטי קולומביה, שבו נמנה עם מייסדי התוכנית לאנליזה של הילד.
תרומותיו לחקר ההתפתחות הנפשית בגיל ההתבגרות ובטיפול בהפרעותיה.