באזור הכפר ובתוכו נערכו חפירות ארכאולוגיות מטעם רשות העתיקות והתגלו שרידי יישוב קדום. הממצאים שהתגלו מתחילים בתקופת הברונזה ונמשכים עד ימינו. בין השאר התגלה מבנה אבן מהתקופה הרומית הקדומה.
הבית מונה מספר חדרים ויושב על יסודות מהתקופה ההלניסטית. הממצאים מצביעים על כך שהבית נהרס בשריפה על יושביו, הסיבה לשריפה נשארה בגדר תעלומה.
מאז הקמת המדינה צמחו בכפר מנהיגים ערבים ידועים, כמו: סיף א-דין א-זועבי, שהיה ראש עיריית נצרת תקופה ארוכה וחבר כנסת בשנות החמישים, הששים והשבעים.
כיום.
כפר נין מהווה המרכז האדמיניסטרטיבי של המועצה האזורית בוסתאן אל-מרג'. כמה תוכניות מיועדות להתבצע בכפר בינן חידוש הכנסייה "כנסיית בן האלמנה" ששיפוצה החל בסוף שנת 2012, ונכון למרץ 2013 נמצאת עדיין בשיפוץ, מעיינות באזא והמלוח, ומערכת כבישים: מזרחה לכיוון מגרש הכדורגל, ודרומה ליצירת כביש מקשר עם הכפר דחי. בשנת 2004 התגוררו בכפר כ-2,200 איש בכ-255 משקי בית. תחום השיפוט של הכפר הגיע לכ-1,850 דונם ותוכנית המתאר המאושרת כללה 532 דונם.
רומת הייב
ערב אל היב
ערב אל הייב
רומת אל-הייב
רומת אלהייב (בערבית: رُومة الهـَيـْب) הוא כפר בדואי בבקעת בית נטופה, מצפון לציפורי, השייך למועצה אזורית אל-בטוף (נטופה).
היסטוריה.
היישוב הוקם בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-20 על ידי בני השבט ערב אל-הייב אשר קראו ליישוב בהתחלה כשם השבט. בשנת 1968 הוסב שם היישוב ל"רומת אלהייב", על שם חורבת רומא הסמוכה ממערב.
בפי הבדואים באזור נקרא היישוב בשם "פרוש רומאנה" (בעברית: "שדות רומאנה") - על שם הכפר הסמוך, רומאנה, שהוא לפי הסברה רימון המקראית.
בקרבת היישוב נמצאת אנדרטת הלוחם הבדואי. בשנת 2017 מנה היישוב 1,979 נפש. רוב המפרנסים מועסקים בעבודות מחוץ ליישוב, כולל עבודה בכוחות הביטחון.
בשלהי התקופה העות'מאנית בארץ ישראל, נדד שבט אלהייב לצפון ארץ ישראל והתיישב בשולי עמק החולה. בימי המנדט הבריטי רכשו בני השבט קרקעות. חלק מבני השבט נשארו בכפר טובא-זנגרייה, חלקם רכשו אדמות בבקעת בית נטופה והשאר ביישוב בית זרזיר.
מעלה מכמש
מַעֲלֵה-מִכְמָשׂ (לעיתים בקיצור: מכמש) היא התנחלות ויישוב קהילתי דתי באזור גבעות בנימין המשקיפות על רמון, טייבה וידר דבוואן בסמוך ועל שם העיר המקראית מכמש, שבנחלת שבט בנימין, המזוהה כיום ב"תל מרים", כ-7 ק"מ מזרחית לרמאללה וכקילומטר מזרחית לכפר הערבי מוח'מאס המשמר את השם הקדום. מיישובי "אמנה" והמועצה אזורית מטה בנימין.
היסטוריה.
ההחלטה על הקמת היישוב התקבלה ביוני 1980, והאישור להקמתו בדצמבר 1980. היישוב הוקם ערב בחירות 1981, כאשר 19 המשפחות הראשונות, שפרשו מגרעין מעלה אדומים לאחר שהוחלט שהיא תהיה לעיר, עלו על הקרקע ללא פרסום.
מעלה מכמש הוקם כחוליה ברצף של יישובים במזרחו של מדבר אדומים ולאורכו של "כביש אלון" (כביש 458), שנועד להיות קו הגבול לפי תוכנית אלון. הוא נמצא בין כפר אדומים, אלון ונופי פרת שמדרום לו, ורימונים, כוכב השחר ומעלה אפרים מצפונו. הרצף ההתיישבותי נועד ליצור מעטפת יישובים יהודיים מצפון-מזרח לירושלים ובין השומרון והבקעה.
נרצחים כתוצאה מפיגועי מחבלים.
ב-5 בספטמבר 1995, נרצח בביתו תושב היישוב, דניאל פריי, עולה חדש מאנגליה, בידי מחבל פלסטיני.
ב-15 במאי 2001, נרצחה בידי פלסטינים עידית מזרחי, בת 22 בפיגוע ירי בכביש הסמוך ליישוב.
ב-18 בפברואר 2016, נרצח בידי פלסטיני תושב היישוב, סמל ינאי טוביה ויסמן, בן 21, בפיגוע דקירה באזור התעשייה שער בנימין, הממוקם כשלושה ק"מ ממערב למעלה מכמש.
אופי היישוב.
היישוב נחשב ליישוב דתי הטרוגני ומונה כיום כ-287 משפחות. מרבית התושבים הם ילידי ישראל ומקצתם עולים מארצות רבות מרחבי תבל. ביישוב מתגורר חבר הכנסת לשעבר מטעם סיעת קדימה, עתניאל שנלר .
מרבית התושבים עובדים מחוץ ליישוב, בפרט בירושלים, ומיעוטם בתוך היישוב - בעסקים פרטיים, ובמוסדות החינוך והקהילה. כן פועל ביישוב אזור תעשייה קטן ובו כמה משרדים ובתי מלאכה.
סמוך ליישוב בסיס צבאי של משמר הגבול.
מוסדות חינוך.
ביישוב יש מעון לתינוקות ולפעוטות, גני ילדים לכל הגילים, ובית ספר יסודי יישובי לכיתות א'-ו' "נועם רחל". במקביל פועל ביישוב תלמוד-תורה אזורי לבנים, בגילאי גן חובה עד כיתה ח', המנוהל על פי שיטת ברקאי המקנה לימוד תורני בשילוב מושגים כללים ע"פ דרכם של חז"ל בראיית הראי"ה קוק. גילאי חטיבות הביניים לומדים במוסדות האזוריים בעפרה ובבית-אל.
ב-2015 נפתחה ביישוב "מכינת לפידות-אמונה" - מכינה קדם צבאית לבנות דתיות. לאחר שנה עברה המכינה לאתר אחר ובשנת 2019 נכנסה למבנה הקבע שלה במצפה דני.
ביישוב פועלות שתי תנועות נוער דתיות - בני עקיבא ואריאל. תקופה מסוימת פעלה במקום ישיבה לעולים מארצות הברית, אך היא נסגרה.
בתקשורת.
בשנת 2004, צילם במעלה מכמש העיתונאי מיקי רוזנטל פרק בסדרת התחקירים "בולדוזר" של ערוץ 2. בפרק ניסה רוזנטל להקים מאחז בשם "מעלה מופז". לאחר זמן קצר, הגיעו למקום כוחות צה"ל ואנשי המנהל האזרחי ודרשו מרוזנטל להתפנות באופן מיידי. רוזנטל עוכב לחקירה במשטרת מטה בנימין והקרוואן שהביא למקום הוחרם. בפרק השתתף גם שמעון ריקלין.
מאחזים.
למעלה מכמש שני מאחזים: מצפה דני ונווה ארז.
ב-23 באוקטובר 1998 (ביום בו נחתם הסכם ואי) הועלו על גבעה סמוכה ליישוב שני קרוואנים והוקם מאחז "מצפה דני", על שם דניאל פריי. איציק ספיר, תושב מעלה מכמש, עלה למקום וגר בו במשך חצי שנה, עד שהצטרף אליו שמעון ריקלין, גם הוא תושב מעלה מכמש. המאחז עומד בחלקו על אדמות פרטיות ובחלקו על אדמות מדינה. עם זאת, לכלל המאחז אין תוכנית מתאר (תב"ע) מאושרת, כמחויב בחוק.
בשנת 2006, הוחל בניית מצפור במצפה דני, ללא אישור, על אדמה פלסטינית פרטית של תושב הכפר הפלסטיני הסמוך דיר דיבוואן. עם תחילת בנייתו, נפתח במנהל האזרחי תיק נגד הכשרת השטח והוצאו נגד העבודות צו הריסה, אך הבנייה נמשכה. בשנת 2009 הוגשה עתירה לבג"ץ על ידי תושבי הכפר דיר דיבוואן, ועתירה נוספת בשנת 2013, כנגד בניית מספר מבנים ב"מצפה דני", לרבות כנגד דרך העוברת בחלקה בקרקע פרטית פלסטינית. בנובמבר 2015 הודתה מדינת ישראל שאכן מדובר בקרקע פרטית.
בשנת 1999, יזם ריקלין את הקמתו של המאחז הבלתי חוקי "נווה ארז" על גבעה מדרום ליישוב. בשנת 2001 פורק "נווה ארז" במסגרת הסכם שנעשה בתקופת ראש הממשלה אהוד ברק ועבר לנקודה אחרת, אולם בפברואר 2001 חזרו התושבים לנקודה המקורית. במאחז 42 מבנים. נכון לשנת 2016 מתגוררות במקום כ-38 משפחות. היישוב קרוי על שמו של תא"ל ארז גרשטיין שנפל בדרום לבנון. הן במאי 2014 והן בנובמבר 2017, הרס המנהל האזרחי שלושה בתים במקום שנבנו על קרקע פרטית ללא היתר.
יהונתן החשמונאי
נחל ירקון
אחמד נקדט סזר
נופי פרת
נופי פרת היא התנחלות ויישוב קהילתי באזור מזרח בנימין מערבית ובצמוד לכפר אדומים, בקרבת העיר מעלה אדומים. היישוב שייך מנהלית למועצה אזורית מטה בנימין ונחשב כחלק מיישובי גוש אדומים. ההתנחלות הוקמה בשנת 1992 על ידי גרעין "אוריה" הדתי וגרעין "טל" החילוני של אמנה על חלק מאדמות כפר אדומים, כ-500 מטר צפונית לחאן אל-אחמר. האוכלוסייה מורכבת מחילונים ודתיים ומנתה ב-2019 כ-1200 תושבים (220 משפחות).
השם נופי פרת נגזר מנחל פרת (ואדי קלט) שזורם באפיק מצפון ליישוב. היישוב ממוקם בגובה 430-468 מטר מעל פני הים, ממנו ניתן להשקיף על בקעת הירדן, קטע מים המלח והרי מואב ממזרח, כאשר בלילה נשקפים אורות פרבריה של עמאן. מדרום ליישוב נמצא היישוב ואזור התעשייה מישור אדומים, העיר מעלה אדומים וצפון מדבר יהודה.
משנת 2007, מוקמת ביישוב שכונה אקולוגית, היא ממוקמת על גבעה בולטת מחוץ לתחום היישוב בגובה 468 מטר ולכן מכונה "גבעה 468". לפי חוות דעת ביניים על מאחזים בלתי מורשים, השכונה הוקמה על "קרקע משולבת" - שחלקה אדמת המדינה, חלקה קרקעות סקר, וחלקה אדמה פלסטינית פרטית.
ביישוב ישנם מעון, גן טרום-חובה, גן חובה, צהרון לילדי הגן, ספרייה, מועדון אירועים, ובית כנסת. מועדון התרבות מציע חוגים ופעילויות שונות. החל משנת 2016 פועלת ביישוב שלוחה של מכינת עין פרת למנהיגות חברתית המונה כ- 40 חניכים. שאר השירותים (כגון בית ספר, חנויות) נמצאים בכפר אדומים. היישוב עורך מקומון שבועי בשם "פרתוקול".
היות שהיישוב יושב בתוך נוף טבעי, בתולי, ניתן לחזות ללא קושי בבעלי חיים מסוגים שונים המגיעים עד לבתים ובהם: צבאים, דרבנים, שפני סלע, שועלים וכן מגוון של עופות.
יהודה סעדו
יהודה סעדו (נולד ב-29 באפריל 1983) הוא זמר ישראלי, זוכה העונה השלישית של תחרות "כוכב נולד" שנערכה בשנת 2005.
רקע.
סעדו נולד בירושלים, כבן יחיד להוריו. למד מגיל צעיר נגינה על קלידים בקונסרבטוריון העירוני בנס-ציונה ולאחר מכן עם מורים פרטיים, שלימדו אותו נגינה ב"שיטה עיוורת" (ללא תווים) המבוססת על פיתוח שמיעה מוזיקלית שלטענתו נתנה לו את הכלים להבין איך מרגישים מוזיקה לא בצורה יבשה. שמיעתו המוזיקלית התפתחה וכל שיר ששמע כבר בשמיעה ראשונית החל לנגן אותו בגיל מאוד צעיר. בתקופת התיכון החל סעדו ללוות זמרים כקלידן במועדון "האדום 6", בין היתר את הזמר דודו אהרון.
ב-2002 התגייס לצה"ל ושירת כטכנאי "אל –הרס" (בדיקות מתכות למניעת נזקים) במטוסים בחיל האוויר. עם שחרורו המשיך לנגן והחל ללמוד כלכלה, אך הפסיק את לימודיו לטובת המוזיקה. הוא הופיע כקלידן והחל לשיר.
קריירה מוזיקלית.