מהמהדורה השנייה, הגיעו לידינו ארבעת הסימנים הראשונים של חלק אורח חיים בלבד אשר נחשבים כ'משנה אחרונה' מול המהדורה הראשונה. בהתאם לכך ידועה בקרב חסידי חב"ד אפיזודה שסיפר הרב הלל הלוי: שאלו את רבי שניאור זלמן כיצד לנהוג בשעה שהקבלה והשולחן ערוך סותרים זה לזה, ענה רבי שניאור זלמן: "מן הסתם יש לנהוג כפי הכרע המקובלים". שאלו שוב, והרי בשולחן ערוך שלו פסק הרב שבמצב של מחלוקת יש לנהוג כפי השולחן ערוך ולא כמקובלים? וענה רבי שניאור זלמן, שהשולחן ערוך נכתב על פי הפוסקים ולא המקובלים, והפוסקים סבורים שבמצב של מחלוקת יש לפסוק כמותם, ולכן כתב כך, אבל למעשה יש לנהוג כמקובלים, שהם פסקו שבמצב של מחלוקת צריך לנהוג כפי הכרע הקבלה.
קונטרס אחרון.
לבירור הכרעות הדינים ולהוכחתם, כתב הרב להלכות מסוימות 'קונטרס אחרון', בו הוא דן בשיטות השונות בהלכה ומסביר את שיקוליו ונימוקיו להכרעה. הקונטרס אחרון נדפס בתחתית עמודי הספר.
בניגוד לשפה המבוארת והקלה לקריאה והבנה, בה כתב את ההלכות בשולחן ערוך שלו, הוא כתב את ה'קונטרס אחרון' בשפה למדנית, קצרה ותמציתית. דוגמה לקיצור ותמצות (הלכות שאלה סעיף קטן ו): "נימוקי-יוסף, ש"ך, וצריך עיון בגמרא ובשיטה-מקובצת ובמעדני-מלך דלא כרש"י".
מבנה ההלכות.
השולחן ערוך נכתב לפי סדר הסימנים של הטור והשו"ע . בסימני השו״ע בחלקים אורח חיים ויורה דעה (לבד מריבית ות״ת) נשאר הרב נאמן לחלוקה של הטור והשו״ע, אולם הרחיב והוסיף סעיפים רבים. חלק חושן משפט אינו מסודר בסדר סימני השו״ע. לפנינו מצויים הסימנים דלהלן:
חלק ראשון כולל ד' סימנים ״מהדורא בתרא" ועוד קפ״ג סימנים (א-קלא, קנה-קנו, קנח-קסח, קעד, [קעה-קעו נעתקו מהסידור], קעז-רז, ריב-רטו).
חלק הלכות שבת ועירובין כולל קס״ו סימנים (רמב-שג, שה-שכא, שכג-תח).
חלק הלכות פסח כולל ס״ו סימנים (תכט-תצד).
חלק הלכות יו״ט, ר״ה, יו״כ, סכות ולולב כולל ק' סימנים (תצה-תקכט, תקפב-תרכט, תרלא, תרלו-תרנא).
חלק יורה-דעה כולל ז סימנים בהלכות שחיטה (א, ב, יח, כג-כו), ג' סימנים בהלכות טריפות (לא-לג), הלכות רבית (פ' סעיפים), ט' סימנים בהלכות נדה (קפג-קצא), דיני תקוני המקוה ועשייתה, והלכות תלמוד תורה (נ״ד סעיפים בד' פרקים).
חלק חושן משפט (הלכות הצריכות), בו י״ג סימנים (הלוואה, עדות, שטרות ושלישות, מכירה ומתנה ושליח ואפוטרופוס, אונאה וגניבת דעת, מדות ומשקלות והפקעת שערים, מציאה ופקדון, עוברי דרכים וצער בעלי חיים, הפקר והשגת גבול, גזילה וגניבה, נזקי ממון, נזקי גוף ונפש, שמירת גוף ונפש ובל תשחית, שאילה שכירות וחסימה) ובין כולם שנ״א סעיפים.
פסקי הסידור.
בסידור שחיבר כתב רבי שניאור זלמן גם כן פסקי דינים, במקומות שיש סתירה בין שולחן ערוך הרב לפסקי הסידור מקובל אצל חסידי חב"ד לנהוג כמו פסקי הסידור, זאת בגלל שהסידור נכתב מאוחר יותר ומסיבות נוספות.
תפוצת הספר.
בשל ההיקף הרחב של הספר, שבו מופיעים לצד פסקי ההלכה עצמם גם יסודות ההלכה ונימוקיה, נחשב הספר לפורץ דרך בתחומו, ומחברים מאוחרים כמו המשנה ברורה והבן איש חי עשו בו שימוש רב וציטטו אותו לעיתים קרובות. בדורות הראשונים לאחר הדפסתו היה "שולחן ערוך הרב" מקור הסמכות ההלכתי עבור כל החסידים, אך בשל מחסור בספרים עברו רבים לפסוק בעיקר לפי המשנה ברורה. כיום שבו רבים מהחסידים לפסוק על־פי הספר.
חטיבות הלכות השייכות גם לילדים נדפסו במהדורה מנוקדת ומפוסקת עם ביאור דבר שהקל על רבים מ"תלמודי התורה" החסידיים שלימדו את שולחן ערוך הרב לילדים.
בשנים האחרונות התרחבה תפוצת הספר, לאחר שנסדר מחדש ויצא לאור במהדורה מוערת שיצאה בין השנים ה'תשס"א לה'תשס"ח בתוספת מקורות, מראי מקומות והערות על ידי הוצאת קה"ת של חסידות חב"ד. על המהדורה החדשה עבדו הרב שלום דובער לוין והרב אברהם אלאשווילי. מהדורה מתוקנת אחרת יצאה על ידי הוצאת "עוז והדר" בשנת תשנ"ג. מהדורה מנוקדת יצאה לאור בשנת תשס"ז על ידי הוצאת "אבן ישראל" בעריכת הרב ישראל יעקב וידובסקי. חלק מהספר תורגם בידי קה"ת לאנגלית שמוציא אותו לאור מ-2002.
כתבי יד.
באדר ראשון תשפ"ב, בעקבות שספריית חב"ד פרסמה את אוסף הכתבי יד שאצלה, התגלה באוסף על ידי הרב אלאשווילי (אחד מעורכי המהדורה החדשה של השולחן ערוך), כתב יד מהטקסט המקורי של החיבור, העתקה מכתב יד המחבר, שלא היה ידוע וחלקים ממנו לא נדפסו מעולם, הכתב יד הגיע כמה שנים קודם לכן ממכון שוקן. מסימנים קנ"ה וקנ"ו. פורסם בשבועון כפר חב"ד. כחודש לאחר מכן הוציאו הוצאת ספרים קה"ת חוברת של שולחן ערוך סימנים אלו, עם פיענוחי החומר.
כמו כן הספרייה פרסמה באותו חודש כרך כתב יד של השולחן ערוך, מכתב יד זה הגיהו את הספר במהדורה החדשה.
פרסום פתוח
המונח מו"לות פתוחה או פרסום פתוח (Open Publishing) נטבע על ידי מת'יו ארניסון, המתכנת של גרסת אינדימדיה הראשונה. ארניסון רואה קווים דומים בין פרסום פתוח לבין עקרון התוכנה החופשית של ריצ'רד סטולמן. לדעתו, שני הרעיונות קוראים תיגר על מה שהוא מכנה ההפרטה של מידע בידי התאגידים. בדומה להגדרה של GNU, החופש כאן נגזר מ"חופש הביטוי", ולא מ"בירה חופשית". לפי עקרון הפרסום הפתוח, על תהליך יצירת החדשות להיות שקוף לכולם. כל אחד יכול להוסיף תוכן, ולראותו מופיע מיד במאגר התכנים הכללי. ניתן להגיב באופן מיידי לכל תוכן שפורסם. התגובה מהווה חלק בלתי נפרד מהתוכן עצמו. התכנים מסוננים באופן מינימלי, רק כדי לאפשר לקוראים נגישות מרבית אליהם. הקוראים והכותבים מסוגלים לראות את כל שיקולי העריכה. אם יש להם הצעה לשיפור התוכן ולסייע לעריכה, הם יכולים לשנות ולשכלל את התוכן כאוות נפשם - התוכן חופשי ופתוח לכולם. אם הקוראים רוצים להפיץ מחדש תכנים, הם יכולים לעשות זאת בקלות, וקיימת העדפה להפצת התכנים באתרים המיישמים את עקרון פרסום הפתוח. מערכת דומה היא ויקיפדיה.
חוק לינוס וחוק ארניסון.
אריק ס. ריימונד, בחיבורו "הקתדרלה והבזאר", טען כי "בעזרת מספר גדול דיו של בודקי גירסות בטא ומפתחים-מסייעים, כמעט כל בעיה ניתנת לסיווג מהיר, והפתרון יהיה מובן מאליו למישהו". הוא קרא לעיקרון זה חוק לינוס, על פיו "בעזרת מספיק עיניים, כל הבאגים שטחיים". בדומה, אפשר לכנות את החוק הבא בשם חוק מת'יו ארניסון: "בעזרת מספיק עיניים, נחשפים כל התכנים הבלתי ראויים". פרסום תוכן בעייתי מאפשר לכותב המקורי לתקן עצמו ולהבהיר את הנושא, לאחר שהקוראים חושפים לכותב את הבעיות בטקסט שהפיץ.
למאר אודום
למאר ג'וזף אודום (באנגלית: Lamar Joseph Odom; נולד ב-6 בנובמבר 1979 בניו יורק) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדות הסמול פורוורד ופאוור פורוורד.
ביוגרפיה.
אודום גדל ברובע קווינס שבניו יורק. מאחר שאביו היה מכור להרואין ואימו נפטרה מסרטן המעי הגס כשהיה בן 12, גדל אודום בבית סבתו מילדרד. בתיכון שיחק אודום במספר בתי ספר תיכוניים, ואף שיתף פעולה עם רון ארטסט ואלטון ברנד באיגוד האתלטים החובבים. בשנת 1997, נבחר ארטסט על ידי המגזין "Parade" לשחקן העונה בארצות הברית.
בשנת 1997 הצטרף אודום לאוניברסיטת נבאדה, ונרשם למספר קורסי קיץ. בעקבות סקנדל אקדמי בו הייתה מעורבת האוניברסיטה. חקירת הנהלת ה-NCAA העלתה כי אודום קיבל סכום של 5,600 דולר. בעקבות המקרה פוטר מאמן המכללה, ביל ביינו, והמכללה הושעתה ממשחקים לארבע שנים. אודום עבר למכללת רוד איילנד, אך נאלץ לצפות בחבריו מהצד במשך עונת . הוא שיחק במשך עונה אחת במדי המכללה, רשם של 17.6 נקודות, והוליך את קבוצתו לאליפות בית האטלנטיק-10.
קריירת ה-NBA.
השנים הראשונות.
לאחר עונת ה"" הודיע אודום כי יתמודד בדראפט של שנת 1999, ונבחר על ידי הלוס אנג'לס קליפרס בבחירה הרביעית. במשחק הבכורה שלו בקבוצה רשם אודום 30 נקודות ו-12 . את עונת הרוקי שלו סיים אודום בממוצעים של 16.6 נקודות, 7.8 ריבאונדים ו-4.2 אסיסטים, ונבחר לחמישיית הרוקיז הראשונה. בנובמבר 2001, הורחק אודום על ידי מנהלת הליגה לאחר שנתפס והודה בשימוש במריחואנה.
לאחר ארבע עונות בהן שיחק במדי הקליפרס, עבר אודום לקבוצת מיאמי היט לקראת עונת . בשיתוף הפעולה עם הרוקי דוויין וייד, הפך אודום לאחד משחקניה הבולטים של הקבוצה ורשם ממוצעים של 17.1 נקודות, 4.1 אסיסטים ו-9.7 ריבאונדים למשחק. את העונה סיימה מיאמי במאזן של 42 ניצחונות מול 40 הפסדים ואודום העפיל למשחקי הפלייאוף לראשונה בקריירה. במשחקי הפלייאוף המשיך אודום את יכולתו הטובה ורשם 16.8 נקודות, 8.3 ריבאונדים ו-2.8 אסיסטים. מיאמי הודחה מהפלייאוף לאחר ניצחון בשבעה משחקים מול ניו אורלינס הורנטס בסיבוב הראשון, והפסד בשישה משחקים מול אינדיאנה פייסרס של רג'י מילר בסיבוב השני.
בסיום העונה זומן אודום לסגל נבחרת ארצות הברית והשתתף עימה בטורניר הכדורסל של אולימפיאדת אתונה. בטורניר שותף אודום בשמונת משחקיה של נבחרתו, ורשם שורה סטטיסטית של 9.25 נקודות ו-5.75 ריבאונדים בדרך לזכייה במדליית הארד.
לוס אנג'לס לייקרס.
לאחר העונה הטובה במיאמי, עבר אודום ב ביחד עם בריאן גרנט וקארון באטלר ללוס אנג'לס לייקרס בתמורה לשאקיל אוניל, אך פציעה בכתפו השביתה אותו מפעילות למשך כל עונת . ללא עזרתו של אודום, כשלה הקבוצה מלהעפיל לפלייאוף בפעם החמישית בלבד בתולדותיה. בסיום העונה הכושלת, חזר מאמן העבר של הקבוצה פיל ג'קסון לעמוד על הקווים.