דפוסים מרחביים אלה קיימים מאחר ששיעור קצב הגעשיות בשדה אינו אחיד, גם אם נפח הפליטה קבוע.
קיימות כמה שיטות להעריך ולאפיין דפוסים מרחביים:
שיעורם ואורך-חייהם של האשכולות עשוי, לכן, לשקף את שיעור השינויים הגאוכימיים, שינויים בטמפרטורה ושינויי לחץ במקור המעטפתי האזורי. הסבר חילופי הוא מבנים בקרום, האחראים בדרך כלשהי להתפתחות האשכולות. עם זאת, פיזור האשכולות במרבית השדות הגעשיים אינו מהווה בהכרח מִתאם ישיר לתפוצת העתקים או מבנים אחרים, העשויים להקל על הובלת המאגמה דרך הקרום. אף שהיערכות הצינורות ומיקומם של צינורות בודדים בתוך האשכולות עשויים להיות קרובים להעתקים, לעיתים נדירות גבוהה צפיפות ההעתקים בתוך האשכולות ביחס לצפיפותם מחוץ לאשכולות.
הסתברות של התפרצויות עתידיות.
שילוב של האינטסיביות הגעשית והדפוסים המרחביים של כל שדה געשי משמשים להערכת הסתברותן ועיתויין של התפרצויות עתידיות באותם שדות, או בחלקים מהם. הערכות אלה מביאות בחשבון גם שינויים קלים בשיעורי ההישנות, המשולבות בחישוב ארוך-טווח. לחלופין, הסיכוי להתפרצות בחלק מן השדות עשוי להוות מתאר כללי לשדה כולו.
דוגמאות למאפיינים של שדות געשיים:
מבנה גאולוגי של שדות געשיים.
היערכות של צינורות הזנה נפוצה בשדות געשיים, בחרוטי מגן ובקלדרות. היערכויות אלה והמבנים הקשורים אליהן משמשים לאתר את נוכחותם וכיוונם של דייקים תת-קרקעיים ומערכי-דייקים כמדד ללחץ בקרום, ולאתר מנגנוני הזרקת דייק רדודים פעילים באזורים געשיים. באזורים הולוקניים פעילים – כגון סדקי לאקי באיסלנד והמורדות הדרומיים של טולבצ'יק בקמצ'טקה – נמצא מתאם חזק בין מְגַמוֹת מבניות כהעתקים ושברים לבין היערכות געשית של חרוטי אפר עכשוויים הקשורים באפיזודות יחידות של הזרקת דייק.
התפתחות המערכים חשובה גם בהערכת סיכונים געשיים ארוכי-טווח, הנובעים מהשתרעותם הנרחבת של מבנים אלה. עם זאת, הבחנה בהיערכויות בתוך שדות געשיים הכוללים מאות צינורות הזנה היא בעייתית, מאחר שהיערכויות אלה עשויות להימצא בין חרוטים רבים חסרי-היערכות. בשנים האחרונות נעשה שימוש בשיטות סטטיסטיות לזיהוי היערכויות ולשיפור הבדלתן ממבנים אחרים בשדה, באמצעותן הסתמנה היערכות המצויה במקביל למבנים מקומיים ואזוריים. גילוי זה מציע כי היערכויות כאלה עשויות לנבוע מעליית מאגמה חוזרת ונשנית במבנים קיימים אך באפיזודות געשיות נפרדות. הסבר אפשרי לתופעה זו הוא כי במהלך חדירת דייק, המאגמה "נוטשת" את מסלולה ועוברת למסלול ניצב – לאורך סדקים או העתקים קיימים – שהלחץ בו קטן יותר. כיוון ההעתק ביחס ללחץ המקומי יקבע אם ההעתק יתרחב כתוצאה מהזרקת הדייק. העתקים המצויים בניצב לכיוון הלחץ המקומי מספקים מסלולי לחץ נמוך להובלת המאגמה. נתונים אלה מראים כי היערכות צינורות ההזנה בשדה הגעשי נוצרת בתגובה לגאומטריה של ההעתקים באזור.
פטרולוגיה של שדות געשיים.
שדות געשיים נוצרים לרוב על ידי מאגמה בזלתית ואנדזיטית. חשיבותן של לבות מפותחות יותר: מאנדזיטית עד גרניטית, משתנה באופן ניכר משדה געשי אחד למשנהו.
המגוון של סלעים מאפיים הנוצרים בשדות געשיים מודגם בשדה הגעשי סן פרנסיסקו, המורכב מטווח רחב של לבות מאפיות – אלקליות, תולאיטיות ובסניט, וכן מלבות אנדזיטיות. בשדה זה התפרצו נפחים משמעותיים של לבות מפותחות שהתבטאו ב-7 כיפות סיליקטיות גדולות (בהרכב ריוליטי-דקיטי) ובנפח אנדזיטי גדול (100 ק"מ מעוקב) שיצר הר געש שכבתי. לעומתו, בשדה הגעשי ספרינגוויל המצוי בדרומו התפרצו לבות בינוניות בלבד.
תפוצה.
מאחר ששדות געשיים נוצרים במגוון מיקומים טקטוניים, תפוצתם נרחבת בתוך הלוחות הטקטוניים ובשוליהם.
שדות געשיים במזרח התיכון.
השדה הגעשי חארת א-שאם הוא שדה נרחב ששטחו כ-43 אלף קמ"ר, המשתרע במזרח בקע ים המלח מערב הסעודית דרך ירדן וסוריה עד לרמת הגולן. שדה זה נוצר באוליגוקן, וקיימות עדויות לפעילות הולוקנית שלו לפני כ-4,000 שנים. חארת א-שאם כולל בתוכו כמה שדות געשיים:
בחצי האי ערב התפתחו כ-20 שדות געשיים כתוצאה מגעשיות פנים-לוחית. שדות אלה – ששטחם המשותף כ-200 אלף קמ"ר – קשורים להיפרדות לוח ערב מהלוח האפריקני כתוצאה מהביקוע הטקטוני של מפרץ עדן וים סוף ומצויים סמוך לחופיהם. דוגמאות:
שדות געשיים בעולם.
קיימים בעולם יותר מ-100 שדות געשיים. הגדולים בהם:
הרשת החברתית
הרשת החברתית (באנגלית: The Social Network) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוג דרמה שיצא בשנת 2010, אודות ההקמה של אתר האינטרנט והרשת החברתית המקוונת "פייסבוק". את הסרט ביים דייוויד פינצ'ר, והשחקנים הראשיים הם ג'סי אייזנברג, אנדרו גארפילד וג'סטין טימברלייק.
את התסריט כתב אהרון סורקין והוא מבוסס על ספרו משנת 2009 של בן מזריץ' "מילארדרים במקרה". אף לא אחד מחברת פייסבוק, מנהלים או עובדים, השתתף בעשיית הסרט - לרבות מייסד האתר מארק צוקרברג, שאף הרחיק את עצמו מהסרט. עם זאת, אדוארדו סברין, ממקימי האתר, נתן ייעוץ תוכן למזריץ' בעת כתיבת הספר. לטענת רבים מהאנשים שהשתתפו בהקמת האתר עלילת הסרט היא בדיונית ברובה.
הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-1 באוקטובר 2010, ובישראל ב-28 באוקטובר. הוא זכה לתשבחות מצד המבקרים, ונכנס מיידית לראש רשימות שוברי הקופות השבועיים בארצות הברית עם הכנסות של 23 מיליון דולר בסוף השבוע הראשון להקרנתו.
עלילה.
הסרט מתחיל בלילה סתווי בשנת 2003. מארק צוקרברג (שאותו מגלם ג'סי אייזנברג), סטודנט באוניברסיטת הרווארד ומתכנת מחשבים גאון, יושב ליד המחשב שלו ומתחיל לעבוד במרץ על רעיון חדש - יצירת אתר אינטרנט שידרג את האטרקטיביות של סטודנטיות בהרווארד, לאחר שחברתו אריקה אולברייט (רוני מארה) נפרדה ממנו, משום שלא יכלה לשאת את שאפתנותו ואת התנשאותו כלפיה.
מארק פורץ למסדי נתונים של מעונות הסטודנטים ומוריד מהם תמונות ושמות של סטודנטיות. באמצעות אלגוריתם שמסופק על ידי חברו הטוב אדוארדו סברין (אנדרו גארפילד), מארק יוצר דף שנקרא "FaceMash", שבו סטודנטים בוחרים איזו מבין שתי הסטודנטיות אטרקטיבית יותר בעיניו. מארק מוזמן לוועדת משמעת של האוניברסיטה ונענש, לאחר שרשת המחשבים של הרווארד קרסה עקב עומס גולשים.
הפופולריות של "FaceMash" והעובדה שהוא יצר אותה בלילה אחד, כשהיה שיכור, מסבה את תשומת הלב של הסטודנטים התאומים קמרון וטיילר וינקלווס (המגולמים על ידי ארמי האמר בתפקיד כפול), ושל השותף העסקי שלהם נרנדרה (מקס מינגלה), הם פונים למארק ומספרים לו שהם מחפשים מתכנת שיבצע את הרעיון שלהם לאתר אינטרנט חדש בשם "קשרי הרווארד". מארק מסכים לעזור להם.
זמן קצר לאחר מכן, מארק פונה לחברו אדוארדו, עם רעיון לבניית "Thefacebook" - רשת חברתית בלעדית לסטודנטים באוניברסיטת הרווארד, שבה כל סטודנט יציג מידע אישי אודות עצמו. אדוארדו, הממונה על ידי צוקרברג למנהל הכספים של המיזם, נרתם ומספק אלף דולר לסייע להפעלת האתר. מארק ואדוארדו משיקים את האתר, שהופך במהירות לפופולרי בקרב הסטודנטים. כאשר נרנדרה שומע על ההשקה, הוא מספר לתאומים וינקלווס שמארק גנב את הרעיון שלהם; הוא ואחד האחים רוצים לתבוע את מארק על גנבת קניין רוחני, אך אח אחר מתנגד.
במהלך הרצאה של ביל גייטס, פונות הסטודנטיות כריסטי לי וחברתה הטובה אל אדוארדו ומארק, ואומרות לבנים "תפייסבקו אותנו". אמירה זו, שמעידה על הצלחת האתר, מרשימה את שניהם, ומעוררת את מארק להרחיב את האתר לבתי ספר נוספים. מה שהתחיל בחדרו במעונות הופך במהירות לרשת חברתית גלובלית, בסיועו של שון פארקר (שאותו מגלם ג'סטין טימברלייק), מייסד אתר שיתוף הקבצים "נאפסטר", שמעודד את צוקרברג להרחיב את תפוצת האתר, במטרה להפוך את החברה לענקית בינלאומית. שש שנים ו-500 מיליון חברים לאחר מכן מארק צוקרברג הוא המיליארדר הצעיר ביותר בהיסטוריה.
ההצלחה מובילה לשני ויכוחים משפטיים, האחד בדבר זכויות הקניין של התאומים וינקלווס ברעיון שהוביל להקמת פייסבוק, והשני באחוז הבעלות של סברין בחברת פייסבוק, אחרי שחלקו במניות דולל מ-34% ל-0.03%, בעקבות חתימתו החפוזה על מסמך משפטי. הדיונים המשפטיים, בנוכחות הצדדים ועורכי דינם, מהווים מסגרת, באמצעות פלאשבקים, לתיאור המשך ההתפתחות של פייסבוק. בסוף הדיונים מקבלים התאומים וינקלווס פיצוי של 60 מיליון דולרים מצוקרברג, פיצוי מינורי מאוד ביחס לשווי העצום של פייסבוק. סברין זוכה לקרדיט על חלקו בהקמת האתר והסדר פיצוי שפרטיו לא ידועים. הסרט מסתיים בכך שמארק צוקרברג מציע חברות, דרך פייסבוק, לחברתו לשעבר אריקה אולברייט ומחכה בקוצר רוח לתשובתה.
דבר המבקרים.
הסרט זכה לתשבחות רבות מאת מבקרי קולנוע ברחבי העולם. האתר Rotten Tomatoes דיווח על קונצנזוס ביקורתי: 97 אחוז של ביקורות חיוביות מתוך 217 ביקורות.
פיטר טרוורס ממגזין הרולינג סטון, נתן לסרט את הציון המקסימלי וכתב כי:
כתב הגרדיאן אנדרו קלארק כתב כי "יש משהו חתרני בז'אנר של תסריטאות דוקודרמה", ותהה "אם באמת מגיע לאיש עסקים בן 26 לראות את השם שלו נגרר בראש חוצות בבוץ עכור של תערובת בין דמיון ועובדות, לשם בידור של הציבור הצופה בסרט" קלארק הוסיף, "אני לא בטוח אם מארק צוקרברג הוא פרחח, גאון או שניהם. אבל אני לא אצפה בהרשת החברתית כדי לגלות".
פרסים.
ב-9 בינואר 2011 נבחר "הרשת החברתית" לסרט השנה על ידי איגוד המבקרים האמריקני.