בימינו, ספרד ובריטניה מקיימות יחסים טובים מאוד, שתיהן חברות בנאט"ו, OECD, והאיחוד האירופי. יש להם חוקים נפוצים רבים בגלל חברות באיחוד. עם זאת, יש כמה בעיות שמאמצות מעט את היחסים, ומשא ומתן על הנסיגה עשוי להגדיל את המתח בנושאים מסוימים.
גיברלטר.
מעמדה של גיברלטר היא נקודת מחלוקת מרכזית ביחסים בין שתי המדינות, מימי העימותים בראשית המאה ה-18. מעמדו הרשמי של גיברלטר הוא זה של הטריטוריות הבריטיות שמעבר לים. האי נכבש על ידי כוחות הולנדים ובריטים בשנת 1704, המלך הספרדי העביר את השטח לבריטניה בשנת 1713 בתנאי להסכם אוטרכט.
בשני משאלי עם, שהתקיימו בספטמבר 1967 ובנובמבר 2002, דחו אנשי גיברלטר כל הצעה להעברת הריבונות לספרד. משאל העם בשנת 2002 נערך על פי הצעה לריבונות משותפת, שבשלב מסוים נתמכה על ידי ממשלת בריטניה. בשים לב לנושאי דה-קולוניזציה של גיברלטר, ספרד טוענת שמדובר בסוגיה דו צדדית בין מדינות ריבוניות בטענה לסעיף "שלמות טריטוריאלית" החלטות האו"ם, שלדברי ספרד גוברת על הזכות להגדרה עצמית לקולוניסטים עצמם. מצד שני, הרשויות של גיברלטר רואות בגיברלטרים את התושבים הלגיטימיים של השטח, ולכן זכאים לזכות ההגדרה העצמית בהתאם לאותן החלטות של האו"ם. צו החוקה של גיברלטר משנת 2006 שאושר ואושר על ידי ממשלת הוד מלכותה קובע:
בשנת 2008 דחתה הוועדה הרביעית של האו"ם את הטענה כי סכסוך על הריבונות משפיע על ההגדרה העצמית, שהיא זכות אנושית בסיסית.
ממאי 2000 עד מאי 2001 HMS Tireless עגנה בגיברלטר לצורך תיקונים במערכת הקירור של הכור הגרעיני שלה. נוכחותו של הכלי הגרעיני בגיברלטר גרמה לזעם בקרב אנשי איכות הסביבה וליחסים מתוחים בין ספרד לבריטניה.
בפברואר 2002, בריטניה התנצלה רשמית כשיחידה של חיל הנחתים המלכותי פלשה בטעות לחוף הים של לה לינאה דה לה קונצ'יסון במקום לחוף גיברלטר בו אמור היה להתבצע האימונים הצבאיים המתוכננים.
בשנת 2004 הקימו ספרד ובריטניה את הפורום המשולש לדיאלוג בגיברלטר, עם ייצוג שווה של שתי המדינות והטריטוריה הבריטית מעבר לים.
המים סביב גיברלטר, שהוכרזו על ידי הממלכה המאוחדת כמים טריטוריאליים על פי אמנת האו"ם לחוק הים (עד גבול של שלושה מייל), ונטען על ידי ספרד, הם מקור אחר בהתנגשות, כשממשלת גיברלטר תומכת באופן פעיל בעמדה הבריטית ומנה את המים השנויים במחלוקת כ"מים טריטוריאליים בריטיים בגיברלטר". בדצמבר 2008 אישרה הנציבות האירופית בקשה ספרדית המציינת את מרבית המים סביב גיברלטר כאחד מאתרי הטבע המוגנים בספרד במסגרת חוק האיחוד האירופי. החלטה זו מאותגרת בימים אלה בבית הדין האירופי לצדק על ידי ממשלת גיברלטר, המגובה על ידי הממשלה הבריטית. הנציבות תגן על עמדתה ובכך תעבוד על ידי ספרד במאי 2009 התלוננו רשויות גיברלטר על נוכחותה של ספינת שירות אזרחי של הגווארדיה למי השלושה קילומטרים סביב גיברלטר, הסלימה להתערבות של שייטת הצי המלכותי בגיברלטר ומחאה דיפלומטית של ממשלת בריטניה. אירועים נוספים אירעו בנובמבר 2009, ובפברואר 2019.
ביולי 2009, מיגל מורטינוס, שר החוץ הספרדי ביקר בגיברלטר ופגש את שר החוץ הבריטי, דייוויד מיליבנד, ואת ראש השרים של גיברלטר, פיטר קראונה, והפך לנציג הספרדי הרשמי הראשון לבקר בשטחה מאז ספרד סגרה את הקונסוליה שלה בגיברלטר בשנות ה-50. נושא הריבונות לא טופל, נוכח אופיו השנוי במחלוקת, והשיחות התלת-כיווניות התמקדו בנושאים אחרים כמו שיתוף פעולה בסביבה, עניינים ימיים, ודרכים להקל על הקהילה המרוקאית בגיברלטר לעבור אל ספרד בדרך מגיברלטר ומרוקו.
בדצמבר 2009, סירה של Guardia Civil נכנסה לנמל גיברלטר. שלושה קצינים חמושים נחתו בגיברלטר באופן לא חוקי, ויחד עם קצין רביעי הם נעצרו על ידי משטרת גיברלטר המלכותית. אירועים רבים כאלה מתרחשים, כאשר האירוע האחרון הוא מעצרו של דייג גיברלטרי בתוך מימי גיברלטר, החרמת ציוד והעברת האנשים לספרד. דבר זה הוקע בחריפות על ידי ממשלת בריטניה , ושיטת בריטניה לדיפלומטיה שקטה עם ספרד ספגה ביקורת על ידי עיתון מקומי, שקרא לדיפלומטיה 'פתוחה' יותר.
בין ינואר לנובמבר 2012 נרשמו כ-200 פלישות של ספינות ספרדיות למי גיברלטר, לעומת 23 ב-2011 ו-67 ב-2010. בדצמבר 2012, יום לאחר פלישת ספינת מלחמה ספרדית, פריגטה של הצי המלכותי הבריטי מסוג 23, הגיעה HMS id="mwAo8" סאתרלנד לביקור מתוכנן. במקום לשאת חנויות ודלק ולהמשיך כמתוכנן, הפריגטה ומסוק מרלין שלה ניהלו סיור של מי גיברלטר כהודעה.
בפברואר 2013 ספינת סיור של חיל הים הספרדי, "הטורנדו", ספינת סיור חמושה באורך 94 מטרים, גדולה משתי כלי השיט הקלילים של הצי המלכותי שהוצבו באותה תקופה בגיברלטר, נכנסו למימי גיברלטר ושייטו בהם באופן לא סדיר במשך כעשרים דקות, במהלכה חיל הים המלכותי שלח לה אזהרות רדיו חוזרות ונשנות בדרישה לעזוב אותו, לפני שעזב את המקום. משרד החוץ הבריטי מחה בפני ממשלת ספרד על המקרה, שתואר ככניסה לספרדית החמורה ביותר מאז שנות השישים. התקרית באה בעקבות פלישות קודמות בהן היו מעורבים סירות מנוע של המשטרה הספרדית שנכנסו למימיו של גיברלטר, והפריעו לכלי השיט והגנו על הדייגים המשתמשים בפרקטיקות לא חוקיות.
עוצמת המחלוקת לגבי גיברלטר נתפסה בדרכים שונות על ידי שתי המדינות. לדברי ראש ממשלת ספרד לשעבר פליפה גונזלס, "עבור הבריטים גיברלטר הוא ביקור אצל רופא השיניים פעם בשנה כשאנחנו נפגשים לדבר על זה. עבורנו זו אבן בנעל כל היום".
סכסוך דיג.
בבריטניה ובספרד היו כמה מחלוקות האחרונות בנוגע לזכויות דיג, במיוחד ביחס למדיניות הדיג המשותפת של האיחוד האירופי. כאשר ספרד הפכה למדינה חברה בשנת 1986, היה לה צי הדייג השישי בגודלו בעולם, וחלק גדול מכלכלות גליסיה, אסטוריאס וקנטבריה היו תלויות בתפוסות של סירות ספרדיות מחוץ לאזור הכלכלי הבלעדי של ספרד, בדיוק כמו שהן עושות היום.
כדי למנוע שצי של חברות אחרות באיחוד האירופי (ובמיוחד ספרד) יתפסו את מכסת מדיניות הדייג המשותפת של בריטניה, בריטניה ביקשה ליצור מסגרת שמפלה בין סירות בבריטניה ובספרד, ללא קשר לדגל שהונף, ובכך למנוע דיג יתר על ידי מדינות זרות. בגלל חשיבות הדיג לכמה מהכלכלות האזוריות של ספרד, ממשלת ספרד מחתה בתוקף, אך לא הייתה לה שום אפשרות למנוע מבריטניה לקבוע את מדיניותה הפנימית שלה. עם זאת, עם יישום החוק האירופי הבודד, בשנת 1987, הדבר נעשה בלתי חוקי על פי משפט האיחוד האירופי, וחברה ספרדית אתגרה בהצלחה את זכותה של ממשלת בריטניה למנוע את הדייגים הספרדים לתפוס את המכסה הבריטית במה שכונה כיום מקרה "פורטורטיים". בסך הכל שילמה ממשלת בריטניה 55 מיליון ליש"ט לחברות ספרדיות (הן ציבוריות והן פרטיות) בגין אובדן הכנסות.
עד היום צי הדייג הספרדי הגדול עושה את מרבית הדייג שלו מחוץ ל-EEZ של ספרד, עד קנדה ונמיביה. עם זאת, חלק גדול מעסקיה נובע מדייג במימי צפון אירופה, ובמיוחד אלה של בריטניה ואירלנד. בזמנים של דיון במלאי הדגים היורדים של הממלכה המאוחדת, הדבר גרם ליחסים מתוחים בין ספרד לבריטניה, ובמיוחד בין ספרד לחברות במוסדות הסקוטיים הנטושים, מכיוון שסקוטלנד תלויה יותר בדיג מאשר שאר בריטניה.
סקוטלנד וקטלוניה.
סקוטלנד קיימה משאל עם בנושא העצמאות מבריטניה ב-18 בספטמבר 2014. בנובמבר 2013 הצהיר ראש ממשלת ספרד, מריאנו רחוי, כי סקוטלנד העצמאית תצטרך להגיש בקשה מחודשת לחברות באיחוד האירופי, מה שגרם לזעם רב בממשלת סקוטלנד. היחסים בין הממשל הספרדי לסקוטי התדרדרו עוד יותר כאשר הממשלה הסקוטית טענה כי בכיר באוצר בבריטניה ביקר לכאורה בספרד כדי לתאם את האופוזיציה הבריטית והספרדית לתנועות העצמאות בסקוטלנד ובקטלוניה. ראג'וי היה אחד מראשי הממשל האירופים הבודדים שהביעו במפורש התנגדות לעצמאות סקוטית, בעיקר בגלל חששותיו כי זה יעודד את הדחף הבדלני בקטלוניה . בנושא העצמאות הקטלונית אמר ראש הממשלה דייוויד קמרון כי "אני לא מאמין שבסופו של דבר [נכון] לנסות ולהתעלם משאלות אלה של לאום, עצמאות, זהות". . . אני חושב שנכון לטעון את הוויכוחים שלך, לקחת אותם ואז אתה נותן לאנשים להחליט" אם כי הוא גם הוסיף כי "לעולם לא הייתי מעז לומר לאנשים בספרד כיצד לעמוד בעצמם באתגרים האלה; זה עניין לממשלת ספרד וראש ממשלת ספרד. "
הגירה.
מפקד בריטניה ב-2001 רשם 54,482 ילידי ספרד המתגוררים בבריטניה. לשם השוואה, מעריכים כי בספרד 990,000 גרים ילידי בריטניה . מתוכם, על פי ה-BBC ובניגוד לאמונה הרווחת, רק כ־21.5% הם מעל גיל 65.
בשנת 2011 ההגירה הספרדית לבריטניה עלתה ב 85%. באשר לשנת 2012, נרשם כי 69,097 ילידי ספרד גרים בבריטניה. לעומת זאת, באותה התקופה 397,535 ילידי בריטניה התגוררו בספרד
יחסים דיפלומטיים.
ספרד מחזיקה בבריטניה שגרירות בלונדון ו-8 קונסוליות באברדין, בלפסט, ברמינגהאם, אדינבורו, גלאזגו, ג'רזי, ליברפול ומנצ'סטר. מאידך, בריטניה מחזיקה בספרד שגרירות במדריד ו-7 קונסוליות באליקנטה, ברצלונה, איביזה, לאס פאלמאס דה גראן קנריה, מאלגה, פלמה דה מיורקה וסנטה קרוס דה טנריפה.
Locarno International Film Festival
ארזי הלבנון
מתכות המעבר העמידות
רתאתוסק
יחסי הממלכה המאוחדת–פורטוגל
יחסי הממלכה המאוחדת–פורטוגל הם יחסי החוץ בין פורטוגל לבריטניה. מערכת היחסים, מונעת ברובה על ידי האינטרסים המשותפים של המדינות כמדינות ימיות בשולי אירופה וקרובות לשכנות יבשתיות גדולות יותר, מתוארכת לתקופת ימי הביניים בשנת 1373 עם הברית האנגלו-פורטוגזית. שתי המדינות נהנות כיום ממערכת יחסים ידידותית וקרובה.
היסטוריה.