התחקיר מתקיים כחלק בלתי נפרד מהפעילות השוטפת ומשתתפים בו אנשים שהיו חלק מהאירועים, לצד מנהלים ואנשי מקצוע הקשורים לו. התחקיר כולל איסוף נתונים, דיווח מפורט של כל אחד מהמשתתפים באירוע על השתלשלות העניינים מנקודת מבטו, וכן נשמעות הערכות ומסקנות על ידי המשתתפים האחרים. סיכומי התחקיר נרשמים ומתויקים במרכז המידע של הארגון.
התחקיר הוא חלק חשוב בתורת הארגון, מסייע לשיפור הביצועים, ולצמיחה אישית וארגונית. הוא משמש כלי חשוב להטמעה של נהלים, ונעשה בו שימוש בקורסים ובמערכות למידה של הארגון. התחקיר הוא אחד הכלים לקיומם של תהליכי ניהול ידע שיטתיים בארגון המבוססים על לימוד מהצלחות לצד לימוד מכישלונות.
תחקיר מבצעי.
הצבא כארגון מקיים אף הוא תחקירים שוטפים, הנקראים תחקיר מבצעי. תחקירים אלו נעשים בכל יחידה, מהרמה הנמוכה ועד הרמות הגבוהות. משתתפים בהם חיילים שלקחו חלק באירוע, לצד מפקדים בכירים. בתחקירים של אירועים בעלי השפעה מכרעת, משתתפים גם אנשי מקצוע העוסקים בתורת לחימה.
כל פעולה מבצעית מחייבת תחקיר מבצעי: יציאת חיילים למשימה, היתקלות מקרית במארב, תרגיל יחידתי, לחימה וכל פעילות אחרת שמתבצעת באופן יזום או כזו שאירעה באופן בלתי צפוי. התחקיר מתקיים מיד לאחר האירוע, כאשר הפרטים ניתנים לשיחזור מהיר ומדויק.
תחקור האירועים המבצעיים ותהליך הפקת הלקחים מהווה מרכיב חשוב בבניית הצבא לאור ההתפתחויות בשטח. תורת הלחימה הצבאית מבוססת בין היתר על מסקנות של תחקירים מבצעיים.
תחקיר מבצעי נעשה גם בכל ארגון שפעילותו כרוכה בפעולות מבצעיות, כמו: משטרה או שרות בתי הסוהר.
חיסיון.
בשנות ה-80 נעשה 'תחקיר מבצעי' אחרי אירוע בו נהרג חייל צה"ל מירי דו"צ.משפחת ההרוג (מור חיים) עתרה לבג"ץ לקבל את תוכן התחקיר. בג"ץ דחה את העתירה וקבע שדרך המלך בחקירת אירוע מבצעי זה 'תחקיר' וכי פרסום התחקיר יפגע בעריכת תחקירים מבצעיים בעתיד. בג"ץ הורה לתת למשפחה מענה לשאלות "כיצד הבן מת" וכו' בלבד. לאחר מכן ניתנה הנחיה צבאית שלאחר מוות חייל באירוע מבצעי, קצין אג"ם יסכם את התחקירים בפורמט קבוע שיינתן למשפחה. הסיכום נמסר גם לפרקליטות הצבאית – שפותחת בחקירה פלילית רק אם עולה מהתחקיר שהייתה בפעילות המבצעית "רשלנות רבתי".
משנת 1997 (תיקון 33) החוק מעניק חיסיון על תוכן "בירור שנערך בצבא, בהתאם לפקודות הצבא" בנוגע לאירוע במהלך אמון, בפעילות מבצעית ובקשר אליהם (למעט במשפט בשל "מסירת ידיעה כוזבת או העלמת פרט חשוב בתחקיר"). מטרת החיסיון היא לעודד את המשתתפים בו לומר את מלוא האמת.
למרות החיסיון, החומר מועבר לעיון הפרקליטות אבל אין לו משקל ראייתי בהליך פלילי. כדי לפתוח בחקירה פלילית בעקבות התחקיר יש מגבלות רבות בהן חובת התייעצות עם אלוף. יש חיץ בתוך הפרקליטות הצבאית בין התובע שמנהל את התיק לבין מי שמעיין בחומר התחקיר ומחליט במה אפשר להשתמש כדי לחקור פרטים נוספים וכו'.
בעקבות פסיקה של ביה"ד לערעורים, נקבע כי החיסיון חל גם כלפי הליך משמעתי, אך פסיקה זו בוטלה בבית המשפט העליון. כיום, דברי החייל בתחקיר (בו אין לו "זכות שתיקה") עלולים להוות "הפללה עצמית" ביחס להליך מנהלי.
בעקבות פרשה בה הסנגוריה בקשה לקבל ממצאי תחקיר להגנה על נאשם (בקשה שנדחתה בביה"ד לערעורים שפסיקתו בוטלה בבית המשפט העליון), נקבע בחקיקת משנה שביה"ד הצבאי (באמצעות שופט שאינו יושב בתיק) יוכל לעיין בחומר שבתחקיר ככלי שיסייע להגנת נאשם – ולקבוע מה יימסר בפועל לנציגי הנאשם. בית המשפט העליון דחה עתירה נגד שינוי הדין, תוך שמתח ביקורת (2015) על ש"חקיקת משנה" מכרסמת בחיסיון ססטוטורי.
ב"פרשת א. א." נידון עניינו של רב"ט ששמר במחסום ביו"ש ("פעילות מבצעית") והכניס פלסטינים תמורת שוחד, וסיפר על כך לסמג"ד שחקר אותו. לאחר מכן התבצעה חקירת מצ"ח והחייל הועמד לדין בבית דין צבאי, אך הסניגור טען שהחקירה של הסמג"ד הייתה "תחקיר צבאי" ולכן יש עליה חיסיון, וגם חקירת מצ"ח פסולה כי היא התבססה על התחקיר באופן פסול. ביה"ד לערעורים קבע הבחנה בין "תחקיר" שמטרתו "למנוע תאונות עתידיות" וכו' שעליו יש חיסיון, לבין "בירור" שמטרתו לבדוק "התנהגות שאינה ראויה" כדי לבדוק אם לערב את מצ"ח שעל זה אין חיסיון (בשם "איזון אינטרסים"). בהלכה זו נעשה שימוש בפרשת אלאור אזריה, כאשר במשפט נעשה שימוש בחומר שעלה בחקירה שהמפקד ביצע לאלאור עזריה אחרי האירוע.
מתודולוגיות להפקת לקחים.
ישנן מספר מתודולוגיות להפקת לקחים:
המתודולוגיה הנפוצה בישראל כוללת 5 שלבים-
שיטה אחרת המקובלת מאוד בארצות הברית היא שיטת AAR - הסקירה שאחרי (ראשי תיבות של: "After Action Review")/
עיקרה מענה על ארבע שאלות-
כאשר לעיתים ישנה החלפה בין שתי השאלות הראשונות על מנת לאפשר מיקוד בתיאור התקרית.
ישנן שיטות רבות נוספות, וחשוב שכל ארגון וכל קבוצה יתאימו לעצמם שיטות התואמות לאופי פעילותם ויקבעו מתי הם אכן מקיימים תהליכי הפקת לקחים הלכה למעשה.
הקשיים בהפקת לקחים.
למרות שרעיון הפקת הלקחים חיובי לדעת רוב האנשים והארגונים, הרי שלא רבים מקפידים על קיום תהליכים שכאלו. הסיבות העיקריות:
ניהול הלקחים.
אחת הבעיות המרכזיות הקשורות להפקת לקחים היא חזרת בעיות דומות על אף הפקת הלקחים ולמידת לקחים דומים שוב ושוב.
הסיבה העיקרית היא שארגונים נוטים להסתפק בתהליך ההפקה, ולכל היותר הפצה של הידע, או כתיבת נוהל.
מומלץ לארגונים לקיים תהליך של ניהול לקחים בו הלקחים עצמם מנוהלים מעבר לגבולות ההפקה ובו ישנו שלב משלים לקידום השימוש בידע שהופק.
עמית עמל
תיכון קריית חינוך "העמית" מקיף ג' (לשעבר עמית עמל) ע"ש יוברט האמפרי, הוא בית־ספר תיכון עירוני בראשון לציון הכולל גם מכללה.
קריית החינוך השש שנתית מקיף ג' "העמית", אחד התיכונים הגדולים בעיר, נמצאת במתחם "משולש ז'בוטינסקי" בין הרחובות מנחם בגין, המתנדבים, הבריגדה היהודית ודוד בן-גוריון סמוך לרובע "בנות חיל". קריית החינוך היא מתחם חינוכי הכולל את החטיבה העליונה וחטיבת־הביניים "אחרון הבילויים" ומכלללת "העמית".
היסטוריה.
"העמית" הוקם על ידי רשת עמל בשנת 1977 והיה בית־הספר התיכון המקצועי הראשון בראשון לציון. כיום קריית החינוך בבעלות עיריית ראשון לציון.
מנהלו הראשון של בית־הספר, אשר גם ייסד אותו, היה צבי כבודי, מורה לשרטוט במקצועו ולשעבר מנהל תיכון "עמל" בצפת. הוא כיהן בתפקיד עד שנת 1982.
מחליפו בתפקיד היה ד"ר שמעון שיבר, מורה להיסטוריה במקצועו, אשר שימש גם מנהל מרחב הצפון של אגף־החינוך בראשון לציון באותה התקופה.
בשנת 2012, לאחר פרישתו של ד"ר שיבר בעקבות עבירות־מין בהן הורשע, מונתה אטי אדר, בעלת תואר שני בכימיה (כיום ראש מנהל החינוך בעיריית ראשון לציון), לכהן בתפקיד מנהלת קריית החינוך.
החל משנת 2017 מונתה לתפקיד יפה ליבה, בעלת תואר שני בספרות עברית והשוואות מאוניברסיטת ירושלים, בעבר מורה לספרות.
בחטיבה העליונה מתקיימות שלוש מגמות על־אזוריות:
נבחרת־הכדוריד של בית-הספר זכתה פעמיים באליפות־העולם לבתי־ספר תיכוניים ועשרות פעמים באליפות הארץ ובגביע הארץ לתיכונים. הכדוריד מהווה מרכיב מרכזי בהווי בית־הספר. במסגרת הלימודים המעשיים התלמידים עוברים קורס מדריכים וזכאים לתעודת מדריך מטעם בית הספר להסמכת מדריכים ומאמנים בספורט של המכללה האקדמית וינגייט. ניתנת הכרה אקדמאית ללימודי המשך לבוגרי המגמה.
במכללת "העמית" ניתן ללמוד לתואר הנדסאי לבוגרי כיתות י"ב במסגרת לימודי המשך בעתודה הטכנולוגית במקצועות אלקטרוניקה ואדריכלות. (כיתות י"ג וי"ד). הלומדים במגמות לאדריכלות ולאלקטרוניקה יכולים להמשיך את לימודיהם לאחר 12 שנות־לימוד לשנתיים נוספות במכללה הממוקמת בבית־הספר, בכיתות י"ג וי"ד, בהן לומדים לתעודת־הנדסאי.
הערות שוליים.
__לחיפוש__
__יצירת_הערה__
תחקיר
עיתונות חוקרת
מינוף פיננסי
יעקב דורצ'ין
יעקב דוֹרְצ'ין (נולד ב-12 במרץ 1946) הוא פסל, צייר, רשם ואנטומולוג ישראלי, חתן פרס ישראל בתחום האמנות הפלסטית (2011), פרופסור אמריטוס לאמנות באוניברסיטת חיפה ומנהלו האמנותי של בית הספר בסיס לאמנות ותרבות.
ביוגרפיה.
דורצ'ין נולד בחיפה. בשנת 1958 עבר עם הוריו לקיבוץ רמת דוד. את שירותו הצבאי עשה בחטיבת הצנחנים ולאחר שחרורו התגורר בקריית טבעון. בשנת 1967 הצטרף לקיבוץ כפר החורש שם הוא מתגורר עם משפחתו עד היום. בקיבוץ פגש את יאיר גרבוז ובעזרתו החל להציג את יצירותיו בגלריות תל אביביות. באותה שנה הציג דורצ'ין לראשונה בתערוכה קבוצתית בגלריה "הקיבוץ" ושנה לאחר מכן נערכה תערוכת היחיד הראשונה שלו בגלריה "מבט" שבתל אביב.