המפלגה הליברל דמוקרטית של קרואטיה (קרואטית: LIBRA - Stranka liberalnih demokrata) הייתה מפלגה ליברלית שפעלה בקרואטיה.
המפלגה נוסדה בשנת 2002 על ידי יוזו ראדוש, חבר המפלגה הליברלית-סוציאליסטית של קרואטיה. בבחירות 2003 לפרלמנט הקרואטי זכתה המפלגה בשלושה מושבים בלבד, והייתה לחלק מהאופוזיציה.
במישור הבינלאומי, הייתה המפלגה חברה ב"אינטרנציונל הליברלי" וב"מפלגה האירופית לליברל דמוקרטים ולרפורמה".
ב-6 בפברואר 2005 הצביעו רוב חברי המפלגה בעד מיזוג עם מפלגת העם הקרואטית כדי ליצור רשימה חדשה בשם מפלגת העם-ליברל דמוקרטים של קרואטיה.
אנשובי
ניתוח (פירושונים)
הזכות לשוויון
הזכות לשוויון משמעה שוויון בזכויות ובחובות בחברה, ללא הבחנה לפי קריטריונים לא רלוונטיים, שעשויים לכלול גזע, מין, גיל, שפה, לאום, דת, נטייה מינית, השקפה פוליטית ואידאולוגיה. במדינות רבות בהן קיימת זכות לשוויון ישנן מחלוקות פוליטיות ומשפטיות לגבי רשימת הקריטריונים שיש לכלול בה. כך לדוגמה, רק בחלק מן המדינות הדמוקרטיות קיים איסור אפליה בשל נטייה מינית או בשל היותו של אדם בעל מוגבלות, וגם במדינות שבהן קיים איסור כזה, פרטיו אינם אחידים.
כדי שתתקיים הזכות לשוויון, כפי שהיא מובנת במדינות דמוקרטיות, צריכים להתקיים שני תנאים:
הזכות לשוויון משמעה שיש לתת יחס שווה לאנשים בעלי תכונות רלוונטיות זהות. יחס שונה לאנשים בעלי תכונות שוות על רקע שאין לו קשר ענייני (כגון על רקע גזעני) אסור על פי חוק ומכונה אפליה פסולה. על פי פרשנות מורחבת, החובה לכבד את הזכות לשוויון ולהתייחס באופן שוויוני לאנשים חלה לא רק על רשויות השלטון, אלא גם על גופים פרטיים. כך לדוגמה, אי קבלת אדם לעבודה על רקע מין, גזע ודת כאשר נתוניו מתאימים לעבודה – אסורה בישראל על פי חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה.
מקרים בהם מותרת סטייה מעקרון השוויון.
יש הטוענים כי במקרים מסוימים מותר וראוי לסטות מעקרון השוויון, מתוך הכרה כי ישנם פרטים או קבוצות שזקוקים ליחס מיוחד מכיוון שיש להם צרכים מיוחדים או מצב המצדיק מתן יחס שונה. ישנם שני מקרים מוגדרים לסטייה מעקרון השוויון:
בישראל.
במגילת העצמאות נכתב: "מדינת ישראל ... תקיים שוויון זכויות חברתי ומדיני גמור לכל אזרחיה בלי הבדל דת, גזע ומין". עם זאת, הזכות לשוויון אינה מופיעה בחוקי היסוד, ובפרט הושמטה במכוון מ, העוסק בזכויות האדם.
בפסקי דין שונים פסק בג"ץ שהזכות לשוויון קיימת מכוח עקרונות כלליים, גם בלי שתיקבע בחוק. דוגמאות:
יש משפטנים, ובראשם אהרן ברק, הרואים זכות זו כנגזרת מהזכות לכבוד שבחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, והיא הוכרה ככזו במספר רב של פסקי דין החל משנת 1994 ועד היום.
בנוסף לכך, חוקים אחדים אוסרים הפליה, כלומר מבססים את הזכות לשוויון, בהקשרים ספציפיים:
אי קיו
מאגר תורני
מאגר תורני הוא מאגר מידע אלקטרוני הכולל ספרות תורנית בצירוף תוכנת איחזור מידע. רוב המאגרים הם תוכנות מסחריות הנמכרות על גבי תקליטורים או דיסק קשיח, אך קיימים גם מאגרים חופשיים ברשת. מאגרים אלו מאפשרים נגישות לתוכן הספרות התורנית, על פי מילה או ביטוי.
דוגמאות למאגרים כלליים.
פרויקט השו"ת של בר-אילן.
המאגר המקוון של פרויקט השו"ת - מאת אוניברסיטת בר-אילן הוא מאגר אינטרנטי של ספרות תורנית ואחד הגדולים שבהם, המכיל אוסף גדול של טקסטים מארון הספרים היהודי, מוקלדים ומוגהים. המאגר כולל ספרי שו"ת, תנ"ך, סדרי המשנה ומפרשיהם, תלמוד בבלי ותלמוד ירושלמי ומפרשיהם, מדרשי הלכה ואגדה, ספרי פסיקת הלכה (משנה תורה לרמב"ם, ארבעה טורים, שולחן ערוך) ונושאי כליהם, ספרי קבלה, אנציקלופדיה תלמודית, ומקורות נדירים אחרים. ספרות השו"ת כוללת כ-100,000 פסקי הלכה מכל רחבי העולם המשתרעים על פני כאלף שנים.
מלכתחילה הוא נועד להוות מאגר שו"ת בלבד ומכאן שמו. בשלב מאוחר יותר החלו להתווסף טקסטים נוספים, ועבודת הזנתם השתרעה על פני שלושים שנה.
המאגר מופץ על אמצעי אחסון שונים כמו תקליטורים וכן דיסק און קי, ובשנת 2007 הושקה גרסה מקוונת למאגר, הכוללת שיפורים שונים. הגרסה האחרונה נכון ל-2020 היא 28. בנוסף קיים גם פורום אינטרנטי שבו מתקיימים דיונים תורניים וכן מועלות שאלות טכניות וכלליות.
"מורשתי" על דיסק און קי מבית בר-אילן הוא גרסה מצומצמת של פרויקט השו"ת. במורשתי מצויים התנ"ך ומפרשים, המשנה ופרשנייה, תלמוד ופרשנים, ספרי הלכה ומחשבה. ייחודו בעזרים הנוספים ללימוד כמו מילון ארמי עברי, מילון ראשי תיבות, אנציקלופדיה למושגים תלמודיים ותולדות תנאים ואמוראים.
מפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית.
מפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית הוא פרויקט אקדמי שבמסגרתו מוקלדים למאגר כל החיבורים ההיסטוריים שנכתבו בלשון העברית. במאגר קיימים טקסטים מוקלדים החל ממגילות מדבר יהודה, ועד לכתבי יד מימי הביניים, כולל טקסטים מהגניזה ועדי נוסח רבים של ספרות חז"ל. בשלב זה המאגר אינו בתשלום.
אוצר החכמה.
אוצר החכמה הוא מאגר הספרים היהודי הממוחשב הגדול בעולם. המאגר מכיל כ-120,000 ספרי יהדות וגיליונות כתבי עת (נכון למרץ 2022) בדיסק קשיח ובאתר המקוון.
באתר האינטרנט מתאפשרת גישה חינמית ל-40 העמודים הראשונים של כל הספרים המצויים במאגר.
קיים מפתוח של הספרים לפי קטגוריות, כגון: תנ"ך; משנה; תלמוד בבלי; תלמוד ירושלמי; קבלה; מוסר; חסידות; היסטוריה; פולמוסים; כתבי עת; ספרי זיכרון; ועוד.
התכנה מאפשרת חיפוש מילים בתוך רוב ספרי המאגר, על אף שתצוגת הספר מופיעה כצילום ההדפסה ולא כטקסט. כמו כן אפשר להוסיף הערות, מפתחות, סימונים, ואף לצרף למאגר קובצי PDF פרטיים. מנהלי המאגר הקימו פורום נלווה ובו דיונים בענייני הספרות התורנית והשימוש במאגר.
HebrewBooks (היברובוקס).
HebrewBooks (היברו-בוקס, "ספרים עבריים") היא ספרייה דיגיטלית מקוונת וחינמית, המנגישה ספרות יהודית-תורנית באמצעות אתר האינטרנט שלה. האתר מכיל מעל ל-55,000 ספרים וכתבי עת תורניים סרוקים, החל מראשית הדפוס ועד לספרים ממחברים בני זמננו, רובם בעברית וחלקם ביידיש ובשפות נוספות, הניתנים לצפייה, להורדה ולחיפוש טקסטואלי בתוכן הספר. האתר נגיש בשפות עברית ואנגלית.
הספרייה מכילה בעיקר ספרים תורניים, ונלווים להם גם חיבורים היסטוריים וספרים אחרים מארון הספרים היהודי. רובם של הספרים כתובים עברית, ומיעוטם בשפות יהודיות אחרות הנכתבות באותיות עבריות (בעיקר יידיש). כמו כן ישנם ספרים באנגלית ובשפות נוספות.
הספרים ניתנים הן לצפייה מקוונת בדפדפן הן להורדה כקובצי PDF של הספר בשלמותו או של עמוד בודד, וללא תשלום (אך לשימוש אישי בלבד). בנוסף, הספרים הסרוקים במיזם מעובדים בטכנולוגיית זיהוי תווים אופטי שפיתחה החברה הישראלית ליגטורה (Ligature) ומאונדקסים באמצעות טכנולוגיה שפיתחה חברת dtSearch, ובדרך זו ניתן לערוך בהם חיפוש טקסטואלי מלא, וכן להמירם לטקסט רגיל.
לכל ספר נלווה תיאור ביבליוגרפי קצר בעברית ובאנגלית, וקישור לקטלוגים מובילים; לקטלוג המאוחד של הספריות בישראל, ה-ULI, ולקטלוג העולמי המאוחד "worldCat" של ה-OCLC. באתר קיימים מדריכים לשימוש בעברית, יידיש ואנגלית. מקלדת וירטואלית עברית הנפתחת לצד שדה החיפוש מאפשרת להקליד טקסט עברי ללא צורך בהתקנת מקלדת מתאימה, ותצוגה מקדימה מציגה את שער הספר עם רפרוף עכבר על רשימת התוצאות.
בנוסף מפעיל המיזם שתי אפליקציות, האחת עיון בספרות הש"ס (התלמוד הבבלי) (hebrewbooks.org/shas), והשנייה - עיון בספרות החיבור משנה תורה של הרמב"ם (hebrewbooks.org/rambam). בכל אחת מהם ניתן לעיין בטקסט המקורי ובשלל פרשנים, חלקם בטקסט מלא וחלקם מתוך ספרים שנסרקו במיזם. החיבור משנה תורה של הרמב"ם זמין בטקסט מלא, והתלמוד הבבלי וחלק ממפרשיו זמינים הן בטקסט מלא, הן בגרסה סרוקה של מהדורת וגשל, ירושלים, הכוללת זיהוי טקסט מלא.
בינינו.
באתר "בינינו" נכלל מאגר וידאו המכיל כ-10,000 שיעורים, מ-800 רבנים ו-70 מוסדות בישראל, הניתנים לצפייה ללא תשלום. באתר מפתוח של השיעורים לפי קטגוריות, כגון: תנ"ך, משנה, תלמוד בבלי, מוסר, חסידות, פרשת השבוע והלכה. המאגר מאפשר חיפוש מילים מתוך כותרות השיעורים.
מאגר העלונים באתר כולל גיליונות וכתבי עת בקבצים בפורמט PDF, של כ-30 ביטאונים, הניתנים הן לצפייה מקוונת הן להורדה כקובצי PDF של העלון בשלמותו או של עמוד בודד, ללא תשלום.
העלונים ממופתחים באמצעות תגיות נושאים, לפי חתכים של פרשיות השבוע ומועדי ישראל, וכן לחיפוש לפי שם העלון ושנת הוצאתו.
בין העלונים:
הספרייה הלאומית.
בפרויקט "הספרייה הדיגיטלית" של הספרייה הלאומית נסרקו מאוצרות הספרייה מאות ספרים נדירים מראשית הדפוס, מהדורות ראשונות של ספרים תורניים חשובים וכתבי יד.
נוסף על כך שולבו בקטלוג הספרייה הלאומית קישורים לכתבי יד שיש להם עותק דיגיטלי באתרים חיצוניים.
הספרייה הלאומית הנגישה אתרים נושאיים תחת הכותרת "מורשת ברשת". במסגרת זו נסרקו כתבי יד חשובים של התנ"ך, של ספרות חז"ל, חיבורים תורניים חשובים, אוסף של כתובות מרחבי העולם, מחזורים מקהילות שונות ואוסף הגדות.