בין הספרים שיצאו בסדרה: רון רובין, מכללה מאחורי גדר תיל: חינוך מחדש של שבויי המלחמה הגרמנים, 2020; עמי איילון, מהפכת הדפוס הערבי, 2018; אסתר כהן, רישומים של כאב: דת, משפט ורפואה בימי הביניים המאוחרים, 2019
הרצאות במת ירושלים להיסטוריה על שם מנחם שטרן.
בשנת 1993 יסדה החברה ההיסטורית הישראלית לזכרו פרופסור מנחם שטרן את במת ירושלים להיסטוריה, במסגרתה מוזמן מדי שנה היסטוריון מן השורה הראשונה במחקר בעולם לסדרה בת שלוש הרצאות, פרי מחקר חדש שטרם ראה אור. בגלל אופייה המיוחד של במת שטרן הדוברים שמגיעים מדגישים בהרצאותיהם הקשר יהודי או ארץ ישראלי הייחודי בתחום מחקרם. ההרצאות מתקיימות בשפה האנגלית ומיועדות לציבור ההיסטוריונים בארץ, לחוקרים מדיסציפלינות שונות, לסטודנטים, למורים ולקהל הרחב. במהלך ביקורו מקיים האורח פגישות עם תלמידי מחקר מכל האוניברסיטאות בישראל. הנוסח הסופי של ההרצאות רואה אור כספר באנגלית ובעברית. בסדרת הספרים של במת שטרן יצאו (בעברית) בשנים האחרונות: ריצ'רד אוונס, עבר אחר: היסטוריה מנוגדת-עובדות, 2020; גלן באוארסוק, אימפריות מתנגשות בשלהי העת העתיקה, 2019; היינץ שילינג, אירופה אחרי הרפורמציה: דינמיקה של תמורות, 2018.
כנס שנתי.
הכנס השנתי של החברה מופק ומאורגן על ידיה והוא משותף לכל האוניברסיטאות וגופי המחקר בישראל. משתתפים בו בכל שנה למעלה ממאה היסטוריונים. הכנס השנתי מתארח כל שנה באוניברסיטה אחרת, כחלק מחזונה של החברה ההיסטורית להיות גוף על-אוניברסיטאי המאגד תחתיו את כל חוקרי העבר בישראל. את הכנס מארגנת וועדה אקדמית והוא עוסק בנושאים בעלי חשיבות היסטורית מחקרית ואקטואלית. בכל כנס מרצים בין שישה-עשר לעשרים דוברים, חלקם בראשית דרכם האקדמית וחלקם בכירים. הכנס פתוח לקהל הרחב ומאפשר שיח רחב חוצה תקופות ומקומות.
סדנאות חוקרים צעירים.
החברה מקיימת מגוון רחב של סדנאות לחוקרים צעירים אשר מלוות על ידי טובי החוקרים בישראל. מטרתן לחזק את הקשרים בין החוקרים בתחומים השונים ואת שיתוף הפעולה ביניהם. הסדנאות הן מפגשים ייחודיים המאפשרים לחוקרים בראשית דרכם האקדמית להציג את מחקריהם במרחב אקדמי הפתוח לחוקרים מכלל האוניברסיטאות ומכוני המחקר בארץ.
בין הנושאים בהם עסקו סדנאות: חידושים במחקר על תקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל, הנאורות ומתנגדיה, חקר החברה החרדית בישראל, נשים, פעילות אזרחית ושינוי חברתי: בין הצפון לדרום הגלובלי, סדנת העת העתיקה לחוקרים צעירים, וסדנת ימי הביניים עכשיו.
פרסי תלמידים.
החברה ההיסטורית הישראלית מחלקת מדי שנה פרסים לתלמידים שכתבו עבודות מצטיינות בתחומי ההיסטוריה. עבודות הגמר, ברמה של חמש יחידות לימוד, נשפטות על ידי ועדה אקדמית על פי אמות המידה המחמירות ביותר. בשנים האחרונות זכו בפרסים עבודות שתרמו תרומה של ממש למחקר ההיסטורי והפגינו רמה גבוהה של כתיבה וידע. התלמידים המצטיינים מציגים את מחקרם בפורום בינלאומי.
ייצוג מדינת ישראל בגופי מחקר היסטורי.
החברה מייצגת את מדינת ישראל בארגונים בינלאומיים המובילים את תחום המחקר ההיסטורי ומביאה את קולם של החוקרים הישראלים בשדה המחקר ההיסטורי בעולם.
החברה לוקחת חלק בפעילות ארגון Eustory, המאגד ארגונים היסטוריים לא ממשלתיים באיחוד האירופי. הזוכים בתחרות פרסי התלמידים השנתית של החברה ההיסטורית יכולים להגיש את מועמדותם לכנסים של Eustory.
החברה גם מיוצגת ב ונוטלת חלק פעיל בכנסים הבינלאומיים של איגוד זה. החברה אחראית על הקשר בין הארגון לבין חוקרים בישראל ומבטיחה את מקומם של חוקרים ישראלים בתוך השיח האקדמי ההיסטורי העולמי.
היסטוריה.
החברה ההיסטורית הישראלית נוסדה בשנת 1924, בשם "החברה הארצישראלית להיסטוריה ולאתנוגרפיה". בשנת 1950 הוחלף השם לחברה ההיסטורית הישראלית. בין מייסדי הארגון היו הפרופ' בן-ציון דינור והפרופ' יצחק בער. לשורותיה הצטרפו גם היסטוריונים רבים שתחומי מחקרם אינו רק תולדות היהודים והם מיוצגים היום בהנהלת החברה.
נכון ל-2021 עומד בראש הארגון הפרופ' שמואל פיינר.
ניסוי שטרן-גרלך
ניסוי שטרן-גרלך (Stern-Gerlach experiment) הוא ניסוי חשוב בתחום הפיזיקה האטומית ותורת הקוונטים שבוצע על ידי הפיזיקאים הגרמנים אוטו שטרן ווולטר גרלך בשנת 1922.
הניסוי הראה כי לאטומים תנע זוויתי בדיד וגם כי לאלקטרון יש ספין. הניסוי משמש לעיתים להדגמת עקרונות מסוימים של תורת הקוונטים.
הניסוי מתבסס על כך ששדה מגנטי לא אחיד מפעיל כוח על גופים בעלי מומנט מגנטי העוברים דרכו. קלאסית עומד כוח זה ביחס ישר למידת השתנות השדה הלא אחיד לאורכו של ציר נתון, ולרכיב המומנט המגנטי בכיוון ציר זה של הגוף העובר דרך השדה, והוא נתון בביטוי formula_1. לכן, כאשר חלקיקים בעלי מומנט מגנטי ידוע ואוריינטציה אקראית במרחב מועברים דרך אזור בו יש שדה מגנטי בעל גרדיאנט ידוע, ניתן למדוד בעזרת הסטייה שלהם מן המסלול המקורי את המומנט המגנטי שלהם בכיוון מסוים. מומנט מגנטי זה תלוי בתנע הזוויתי של החלקיקים. קלאסית, בגלל האוריינטציה האקראית של החלקיקים לפני כניסתם לשדה המגנטי, התנע הזוויתי שלהם (בכיוון מסוים) יכול לקבל רצף של ערכים, והתפלגות פגיעות החלקיקים בגלאי אמורה לשקף זאת.
בניסוי נודפו אטומי כסף על ידי חימום כסף בתנור, ולאחר מכן הם הוכוונו כאלומה דרך שדה מגנטי לא אחיד. ברור כי בכניסה לשדה המגנטי האוריינטציה המרחבית של אטומי הכסף הייתה אקראית. ביציאה מהשדה המגנטי הוצבה כגלאי לוחית, ועליה הצטברו אטומי הכסף בהתאם למקום פגיעתם. מהרישום שהותירו החלקיקים בגלאי התברר כי התנע הזוויתי שלהם מתפלג סביב שני ערכים בלבד, formula_2 במקום סביב רצף ערכים המתבקש על פי המכניקה הקלאסית. המסקנה מתוצאה זו היא שהתנע הזוויתי אינו רציף, ומקבל ערכים בדידים. ב-1927 הפעילו פיפס וטיילור מערך ניסוי הדומה לזה של שטרן וגרלך, על אלומת אטומי מימן. גם בניסוי זה התפלג התנע הזוויתי סביב שני ערכים בדידים. החשיבות שבניסוי פיפס וטיילור הייתה בכך שניתן היה להסיק ממנו מסקנות יותר חד משמעיות מאשר בניסוי שטרן-גרלך באשר לגורם ההתפלגות לערכי תנע בדידים, מכיוון שבאטומי מימן פרוטון בודד ואלקטרון בודד. מניסוי זה התברר כי מקור התנע הזוויתי בניסויים אלה הוא האלקטרון, ומכאן שלאלקטרון יש ספין (תנע זוויתי אינטרינזי). מסקנה זו הבהירה כי זהו גם מקור ערכי התנע הבדידים בניסוי שטרן-גרלך. התנע הזוויתי המרחבי הכולל של אטום כסף הוא אפס, אך לאטומי כסף יש מלבד קליפות אלקטרונים מלאות, אלקטרון יחיד בתת הקליפה 5s, והוא הגורם לערכי התנע הבדידים שנרשמו בניסוי.
סינמול
אותיות (עיתון)
ג'ונתן וודגייט
ג'ונתן סימון וודגייט (אנגלית: Jonathan Simon Woodgate; נולד ב-22 בינואר 1980) הוא כדורגלן עבר ששיחק בעמדת הבלם אנגלי ומאמן כדורגל.
קריירה.
וודגייט, יליד מידלסברו, הוא החל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של מידלסברו, אך בגיל 16 עבר ללידס יונייטד בעקבות מחלוקות עם הנהלת המועדון על דרכו העתידית. הוא הוביל את לידס לזכייה בגביע ה-FA לנוער ב-1997, ובנובמבר שלאחר מכן ערך את הופעת הבכורה בסגל הבכיר.
ב-1999 הוא ערך את הופעת הבכורה בנבחרת אנגליה, והיה לשחקן הראשון שנולד בשנות ה-80 ומשתתף במשחק מלא של הנבחרת. אולם, הקריירה שלו בנבחרת לא הייתה רציפה מאותן סיבות שפגעו בקריירת המועדונים שלו.
בשנת 2000 הוא הועמד למשפט ביחד עם חברו למועדון לי בויר בעקבות תקרית מחוץ למועדון לילה שבה סטודנט נפצע באורח קשה. המשפט הראשון בוטל, ובמשפט השני שנערך בדצמבר 2001 זוכה בויר משני האישומים ואילו וודגייט הורשע במעורבות בקטטה ונדון למאה שעות עבודות שירות לתועלת הציבור. התאחדות הכדורגל האנגלית השעתה אותו מהנבחרת, וכתוצאה מכך הוא לא היה יכול להיכלל בסגל לקראת מונדיאל 2002.
בינואר 2003 הוא הועבר לניוקאסל יונייטד תמורת סכום של 9 מיליון לירות שטרלינג. הוא הפגין יכולת טובה בתחילת דרכו שם, אך בעקבות פציעה נאלץ לסיים את העונה בשלב מוקדם מאוד.
באוגוסט 2004 הוא הועבר לריאל מדריד תמורת 13.4 מיליון לירות שטרלינג. היה זה מהלך שהפתיע אנשים אחדים בתחום הכדורגל, בגלל פציעותיו התכופות במועדונים שבהם שיחק, והוא אף היה פצוע בזמן שהמעבר התבצע. הוא לא שיחק כלל בעונתו הראשונה בריאל, וערך את הופעת הבכורה במשחק הליגה מול אתלטיק בילבאו ב-22 בספטמבר 2005. הוא הבקיע שער עצמי והורחק במשחק. הוא הבקיע את שערו הראשון עבור ריאל בניצחון הבית על רוזנבורג בליגת האלופות ב-19 באוקטובר 2005.
וודגייט היה לשחקן קבוע בהרכב הפותח, ותואר כמנהיג של ריאל מדריד. אולם, הוא נפצע פעם נוספת ולא היה יכול לשחק. וודגייט היה מועמד להיכלל בסגל של נבחרת אנגליה לקראת מונדיאל 2006, אך לא נכלל בו לאחר שעבר ניתוח בגבו. ביולי 2007 הוא דורג במקום הראשון מבין השחקנים הגרועים שהוחתמו בריאל, במשאל שנערך באתר האינטרנט של העיתון דיאריו מארקה. הוא קיבל 37.11% מהקולות.
ב-30 באוגוסט 2006 הוא הושאל למידלסברו למשך עונה אחת. וודגייט ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק החוץ מול ארסנל ב-9 בספטמבר. במשחקו השני במידלסברו הוא קיבל את סרט הקפטן במקומו של ג'ורג' בואטנג המושעה.
בין הופעתו החמישית להופעתו השישית בנבחרת הפריד פער של כמעט שלוש שנים, והפעם הראשונה שבה עלה בהרכב הפותח הייתה במשחק הידידות מול נבחרת ספרד ב-7 בפברואר 2007.