בדצמבר 2010 פרסם פסק הלכה בצירוף חתימותיהם של כחמישים רבני ערים, ובשלב מאוחר יותר חתמו על המכתב למעלה מ-300 רבנים דתיים לאומים וחרדים, בהם הרבנים שלמה אבינר, זלמן מלמד, דב ליאור, שמחה הכהן קוק. בפסק ההלכה נקבע כי ליהודים אסור למכור או להשכיר דירות לגויים, על בסיס האיסור של "לא תחנם". הפסק עורר הד תקשורתי רחב וגינויים מצד מספר רבנים, ארגון יד ושם, יושב ראש הכנסת, ראש הממשלה נתניהו ונשיא המדינה פרס. בתגובה לגינויים כתב הרב אליהו שהם נובעים מאידאולוגיה השוללת את קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ומגיוס פוליטיקאים חסרי עמוד שדרה. לדבריו, הפסק חוקי כמו חוק מקרקעי ישראל שאימץ את תקנות הקק"ל, המייעדות את קרקעותיה להתיישבות יהודית בלבד. הוא טען שהמגנים לא יצאו נגד הרשות הפלסטינית שחוקקה כי המוכר קרקע ליהודי דינו מוות. בגילוי דעת שהתפרסם על ידי הרב אליהו ורבנים נוספים בינואר 2011, נאמר כי שלא כמשתמע מהמכתב הקודם חובה על פי התורה לגלות יחס שוויוני כלפי כל אזרחי המדינה, ועם זאת על מדינת ישראל לפעול נגד גורמים עוינים המבקשים לנצל את עקרון השוויון בין אזרחים נאמנים במדינה, על מנת לממש את זכות השיבה.
אמירותיו של הרב שמואל אליהו גררו מספר הליכים נגדו. בשנת 2002 הורה היועץ המשפטי לממשלה לחקור אותו בחשד של הסתה לגזענות לאחר שהתבטא נגד לימודי ערבים במכללת צפת ובעד טרנספר לערביי ישראל. בפברואר 2006 הגיש נגדו כתב אישום אך כתב האישום בוטל לאחר שהרב הבהיר את דבריו. בעקבות עתירה לבג"ץ שהגיש המרכז הרפורמי לדת ומדינה בדרישה להעמידו לדין משמעתי, בשנת 2017 קיימה עמו שרת המשפטים איילת שקד שיחת הבהרה בעניין חובת הזהירות הנדרשת בהתבטאויותיו מתוקף תפקידו. לטענת העותרים, שנתמכה על ידי שופטי בג"ץ, הרב אליהו המשיך לומר דברים בעלי אופי דומה. ב-2019 הוזמן לשיחת הבהרה נוספת אצל שר המשפטים אמיר אוחנה. בספטמבר 2020 הורה בג"ץ להעמיד את הרב אליהו לדין משמעתי עקב חלק מההתבטאויות שבעתירה. ביחס לאחרות פסק בית המשפט כי הן לגיטימיות במסגרת מילוי תפקידו.
בעקבות פסיקת בג"ץ שיש להרוס את בית הכנסת "איילת השחר" בגבעת זאב, על סמך הטענה שנבנה על קרקע פרטית, אמר הרב אליהו כי בגליל ישנם אלפי בתים בנויים ללא רישיון ועשרות מסגדים שבנויים על קרקע יהודית ואינם נהרסים. "בית המשפט פרץ דרך לעצמו לפגוע במקומות הקדושים, וזה יפגע גם במקומות קדושים לנצרות ולאסלאם". הוא המליץ למרר לשופטים את החיים בהפגנות ובצעקות, במסגרת החוק.
בינואר 2018 קרא לפיטורי הרמטכ"ל גדי איזנקוט בשל מאמציו לשלב נשים ביחידות קרביות, וקשר זאת לירידה במוטיבציה בצה"ל.
בזמן המהומות בישראל (2021), לאחר שבתי משפט שיחררו עשרות ערבים שנעצרו בעקבות התפרעויות, האשים הרב אליהו את השופטים באחריות להמשך המהומות, וקבע כי הם אשמים בכך שיהודים נרצחים.
הרב מנהל אורח חיים צמחוני.
שיח בין-דתי.
בשנת 2007 קרא לשקול מחדש את הברית עם הדרוזים בישראל בעלון תנועת קוממיות.
בשנת ה'תשע"ב החל במיזם של מפגשים עם אנשי דת מוסלמים, נוצרים ודרוזים. המפגשים נערכים בביתו של הרב אליהו בצפת, ומתקיימים בהם דיונים בנושאים המאחדים בין בני הדתות השונות ובדרך לצמצם את המתח הקיים ביניהן.
תרומת איברים.
הרב שמואל אליהו עסק גם בתחום תרומת האיברים, שרבים מהציבור הדתי נמנעים ממנה, בשל בעיות הלכתיות סבוכות הכרוכות בה. לצורך כך השתתף בהקמת עמותת בלבבי, שקידמה חתימה על כרטיס ייחודי לציבור הדתי, המאפשר לתרום איברים בהתאם לדרישות ההלכה. בשנת 2018 שונה הנוסח של כרטיס אדי כך שיתאפשר פיקוח הלכתי על תרומת איברים. מאז העמותה אינה מנפיקה עוד כרטיסים נפרדים, וקוראת לכלל הציבור לחתום על כרטיס אדי.
צניעות.
בענייני צניעות הרב אליהו נוטה להחמיר יחסית למקובל בקרב רוב הרבנים הדתיים הלאומיים. כך למשל, ייעץ לשואלת שלא ללכת עם "חצאית 3/4" ללא גרביים, וכן ייעץ לשואל להגיע לזמן קצר בלבד לחינה של קרובת משפחה, שבה לא יישמרו גדרי הצניעות. הוא כתב מאמר תמיכה בטשטוש של תמונות פניהן של בנות, בעלון שבת המופץ בבתי כנסת, מחמת הסחת דעת מהתפילה.
משפחתו.
הרב שמואל אליהו נשוי לטובה ואב ל-7.
קישורים חיצוניים.
מכּתביו ומשיעוריו:
אבחנת פנטום
אַבְחָנַת פַנְטוֹם היא כשל לוגי מסוג כשלי אי-רלוונטיות השייך למשפחת הכשלים "טווח ביניים", שבו נעשה ניסיון ליצור הבחנה שאינה קיימת או שלא ניתן להגדירה באופן שיש לו משמעות. הכשל מכונה לעיתים "הבחנה בהיעדר הבדל".
דוגמה לטיעון שיש בו אבחנת פנטום: "אנחנו מגנים כל אלימות, כמובן, אבל צריך להבחין היטב בין לוחמי חופש לטרוריסטים פשוטים".
ראת'רפורד בירצ'רד הייס
צפניה דרורי
הרב צפניה דרורי (נולד בא' בניסן תרצ"ז, 13 במרץ 1937) הוא רב העיר קריית שמונה וראש ישיבת ההסדר בעיר. מייסד האגודה להתנדבות שהוא עומד כיום בנשיאותה, לאחר מעל יובל שנים ששימש כיו"ר שלה. כן הוא אב בתי הדין לגיור באזור הצפון.
ביוגרפיה.
נולד וגדל במושב שדה יעקב. למד בישיבת כפר הרוא"ה בשנותיה הראשונות, בעת שראש הישיבה היה הרב משה צבי נריה. הוא נמנה עם שבט איתנים בתנועת בני עקיבא, הידוע בהקמת מפעלים חינוכים תורניים-לאומיים שהשפיעו על דרכו של הדור הבא של הכיפות הסרוגות. לאחר מכן ייסד עם חבריו לשבט את ישיבת כרם ביבנה, ומאוחר יותר עבר, כמו רוב חבריו, לישיבת מרכז הרב והיה אחד מתלמידיו המובהקים של הרב צבי יהודה הכהן קוק. הוסמך לרבנות על ידי הרב יצחק אריאלי והראשון לציון הרב יצחק נסים. במקביל ללימודיו בישיבה שימש כמדריך לנוער עולה והיה פעיל במאבק תלמידי הישיבה נגד המיסיון בירושלים.
בשנת תשכ"ד (1964) הצטרף לחברו, הרב יעקב פילבר ונטל חלק בהקמתה של ישיבת ירושלים לצעירים. מטרת הקמת הישיבה הייתה ליצור מסגרת לבני תיכון שרצו ללמוד תורה בישיבה על פי השקפת הרב קוק. כיהן בה כר"מ מספר שנים.
בשנת תשכ"ח (1968), לאחר שעזב את ישיבת מרכז הרב, עלה הרב דרורי צפונה בברכת הרצי"ה קוק, התיישב בקריית שמונה מתוך שליחות לחזק את ערכי היהדות באזור הצפון, ומונה לרבה של העיר. במקביל החל לשדר תוכנית "הלכה יומית" בקול ישראל. לצדו כיהנו כרבנים ספרדיים הרבנים יצחק אוחנה, יחיאל בוחבוט ושלום לוי.
בשנת תשל"ד הקים בעיר כולל אברכים ועמד בראשו. בשנת תשל"ז (1977) הקים הרב דרורי את ישיבת קריית שמונה, ויחד עמו כיהן כראש הישיבה הרב אפרים שחור, מיום ייסודה של הישיבה, ועד שנפטר בכ"ב בכסלו תשמ"ג. מאז פטירת הרב שחור ועד היום מכהן הרב דרורי כראש הישיבה ביחד עם הרב ישראל קירשטיין והרב אריאל ברקאי, בנוסף על היותו רב העיר קריית שמונה. בעזרת אברכי הישיבה הוא גם עוסק במתן היתרי כשרות למספר רב של יצרני מזון.
הרב דרורי יסד סדרה ארוכה של שיעורי יהדות בקיבוצי הצפון ובהם בנאות מרדכי ובמשגב עם. בנוסף הקים את המרכז החברתי "מועדון תקוותנו" בקריית שמונה, וגם את המרכז לחינוך יהודי בעיר, שבו מועברים חוגים שונים לתושבי העיר.
פעילותו הרצופה של הרב דרורי בעיר הצפונית מאז שנת 1968 סייעה לתמוך בעיר בתקופות ביטחוניות וכלכליות קשות, שבהן נחתו בעיר קטיושות ואנשי עסקים עזבו אותה, הוא הקפיד להישאר בעיר ויחד עם תלמידיו לתרום לתושבים. במהלך תקופה זו חוותה העיר את מלחמת שלום הגליל, מבצע דין וחשבון, מבצע ענבי זעם, מלחמת לבנון השנייה ועוד. במשך השנים התרחב פועלו בעיר לתחומים חברתיים דוגמת מפעלי צדקה, סיוע קהילתי ומשפחתי, פיתוח, חינוך ועוד.
בתקופת תוכנית ההתנתקות דגל הרב בקו מתון יחסית והתנגד במידת מה לסירוב פקודה מפורש, אך עם זאת הורה לתלמידיו להשתדל להתחמק ככל האפשר מכל פעילות של פינוי היישובים.
היה חבר במועצה הציבורית של מפלגת הבית היהודי שקמה לאחד בין המפד"ל ומפלגות האיחוד הלאומי.
בשנת תשע"ד (2014) הוציא לאור את ספרו הראשון והיחיד, "הגיון לבי לפניך" - ביאור ופירוש על אורות התורה של הרב קוק. על ספר זה זכה בפרס הרצי"ה קוק.
ביום העצמאות ה-70 למדינה, קיבל תעודת יקיר העיר קריית שמונה לרגל 50 שנות פעילות בעיר.
בשנת תשפ"ב (2022) זכה בפרס ירושלים של קבוצת בשבע על מפעל חיים. את הפרס העניק נשיא המדינה, מר יצחק הרצוג. וועדת הפרס נימקה את בחירתה ברב צפניה דרורי וציינה את פועלו המבורך במשך שנים רבות על יוזמתו להתיישב בקרית שמונה, לשמש בה כרב העיר, להקים בה ישיבת הסדר ומתוך כך לחזק בשליחות עמוקה את ערכי היהדות בכל אזור הצפון. הרב זכה להקים מפעלים חינוכיים תורניים ולאומיים בכל הארץ המשפיעים רבות על חינוך ועיצוב הדור. כמו כן, לפני יובל שנים הרב היה בין מייסדי האגודה להתנדבות, הארגון שייסד למעשה את השירות הלאומי בישראל וצמח להיות אחד מהמפעלים החברתיים הכי גדולים ומשמעותיים שקמו במדינת ישראל.
מחברי ארגון 'רבני תורת הארץ הטובה'.
האגודה להתנדבות וההשירות הלאומי בישראל.
הרב דרורי קשור למפעל השירות הלאומי בישראל כבר למעלה מ-50 שנה. הוא נמנה עם רשימת המייסדים של האגודה להתנדבות לעם, שהוקמה ב-1971, כשהייתה המסגרת הראשונה של שירות לאומי. בעשורים הראשונים שימש כרב האגודה והיועץ הרוחני שלה. ביתו של הרב, בקרית שמונה, שימש בסיס לפעילות המתנדבות בעיר משנות ה-70, ואשתו הרבנית שרי הייתה מרכזת הגרעין המקומי וליוותה אלפי בנות מתנדבות, במשך שנים רבות.
ב-1994, לאחר התפטרותו של דב פרומן, ובעקבות משבר שהתחולל באגודה, התבקש הרב דרורי להנהיג אותה. מאז ועד 2022, הוא כיהן כיו"ר האגודה וכמתווה דרכה.