בקריסת בניין בכפר קאנא בלבנון נהרגו עשרות אנשים. הצלב האדום וכוחות החירום הלבנוניים חילצו 28 גופות, מתוכן 19 של ילדים. עם זאת, מספר ההרוגים בתחילה הוערך בלמעלה מ-60, אך בהמשך לאחר חילוץ הגופות, התגלו מספרים נמוכים בהרבה.
לאחר שלושה ימים עדכנו הלבנונים את מספר ההרוגים ל-28 והנעדרים ל-13.
לבנון טוענת שהבניין קרס כתוצאה מהפצצות חיל האוויר. צה"ל טוען, שהבניין קרס 7 שעות לאחר שנערכה ההפצצה בסמוך לבניין, ואמר כי ייתכן ואחת הפצצות שהטיל היא זאת שהתפוצצה שעות מאוחר יותר וגרמה לקריסה. האירוע בכפר קאנא התרחש כ-10 שנים לאחר אירוע דומה באותו הכפר, בו נהרגו כ-100 אזרחים בזמן מבצע ענבי זעם, אירוע שגרר בסופו של דבר את סופו של המבצע בשנת 1996. האירוע, שכמות ההרוגים בו (כאירוע בודד) הייתה הרבה ביותר מתחילת המשבר, גרר תגובות קשות מלבנון וממדינות רבות בעולם שגינו את ישראל על הפעולה וקראו להפסקת אש מיידית. בלבנון טען ראש הממשלה כי מדובר בפעולה מכוונת של ישראל, וחיזק את מחבלי חזבאללה ונסראללה בראשם בעמידתם אל מול ישראל. תושבי ביירות הרסו את בניין האו"ם בעיר בעקבות האירוע. ראש ממשלת ישראל אהוד אולמרט יחד עם דן חלוץ הביעו צער על האירוע, אך האשימו את חזבאללה בהחבאת ושיגור רקטות בסמוך לפליטים. צה"ל טען שבחסות המבנה נורו רקטות אל עבר ישראל ושצה"ל הזהיר את התושבים לעזוב את הכפר. בתגובה נאמר בתקשורת כי הילדים ששהו במבנה היו בעלי נכות ולא יכלו לצאת מן הכפר. שר הביטחון עמיר פרץ הורה לבדוק את התקרית. הפעולה גונתה על ידי חלק מהשמאל הישראלי, ומספר ח"כים מהמפלגות הערביות קראו לפעולה "טבח".
חזבאללה ירה למעלה כ-150 רקטות אל עבר יישובי הצפון, שיא חדש מאז פרוץ הלחימה. למעלה מ-70 רקטות גראד ("קטיושות") פגעו בקריית שמונה וסביבתה. כתב עיתון הארץ נפצע בינוני, ו-4 בני אדם נפצעו קל מרסיסים.
מהלכים דיפלומטיים.
לאחר הגעת התמונות על מותם של אזרחים רבים ובהם ילדים בכפר קאנא, התמיכה בעמדת ישראל הדרדרה והתמיכה בהפסקת אש עלתה. מלבד ישראל, רק שתי מדינות תמכו בהמשך המבצע: ארצות הברית ובריטניה, כשבבריטניה רק חלק מהממשל תומך בישראל והציבור מסתייג מהדרישה ומבקש הפסקת אש. רובה ככולה של אירופה הסתייגה מהמבצע. גינויים לישראל וקריאות להפסקת אש - בין היתר מפי נשיא צרפת ז'אק שיראק, מלך ירדן ושרת החוץ הבריטית.
ישראל הביעה צער אך מזכירת המדינה של ארצות הברית קונדוליזה רייס נאלצה לבטל את ביקורה בביירות.
31 ביולי.
בעקבות האירוע הסכימה ישראל להגביל את פעילות חיל האוויר למשך 48 שעות, ולאפשר לתושבי דרום לבנון להימלט ללא פגע, עד שיושלם תחקיר צה"ל לאירוע בכפר קאנא. ההגבלה נכנסה לתוקפה בשעה 2:00 בלילה. למרות זאת, חיל האוויר ביצע מספר גיחות התקפה - בעיקר כדי לחפות על כוחות הקרקע. באחת התקיפות נהרג קצין של צבא לבנון אחרי שטיל נורה אל עבר רכב שבו היה אמור להיות בכיר חזבאללה. צה"ל הביע צער על התקרית. בתקיפה אחרת הופצצה משאית סמוך לגבול לבנון-סוריה. בצה"ל טענו שהיא נשאה אמל"ח. בלבנון טענו שאת התקיפה ביצע מזל"ט. באחת מתקיפות חיל האוויר חוסל ג'יהאד עטיה, בכיר בחזבאללה שהיה אחראי על חטיפת 3 החיילים בהר דב בשנת 2000.
בפעילות קרקעית של צה"ל בכפר התהפך נגמ"ש פומ"ה ו-3 חיילים נפצעו קל, טנק שבא לחלצו נפגע מטיל נ"ט אך לא היו נפגעים. בקרבות בכפרים קילה וטייבה נפצעו קל 11 חיילים ונהרגו 10 מחבלי חזבאללה.
בצה"ל טוענים שהסבו מכה קשה למערך הרקטות לטווח בינוני-ארוך של חזבאללה, ובכך מסבירים את השקט היחסי בחיפה בימים האחרונים. בין השאר הופחת בחצי מספר הרקטות 220 מ"מ הסוריות והושמדו שני שלישים מרקטות הזילזאל.
חזבאללה ירה רקטות מעטות אל עבר קריית שמונה. היה זה היום השקט ביותר בצד הישראלי מאז תחילת הלחימה. לא היו נפגעים. כמו כן, נחתם הסכם פיצויים עם משרד האוצר לאנשי הצפון העוסקים בתעשיית התיירות.
מהלכים דיפלומטיים.
בעקבות ביקורה של קונדוליזה רייס ובעקבות האירוע בכפר קאנא, הסכימה ישראל להגביל את פעילות חיל האוויר למשך 48 שעות, ולאפשר לתושבי דרום לבנון להימלט ללא פגע, עד שיושלם תחקיר צה"ל לאירוע בכפר קאנא. למרות זאת, בנאום שנשא ראש הממשלה אהוד אולמרט הוא אישר "פתיחת מסדרון הומניטרי" אך הכחיש כי יש הפסקת אש ואמר כי ישראל תמשיך להילחם בחזבאללה. נשיא לבנון אמיל לחוד התבטא אף הוא באופן לוחמני ואמר שיסרב להפסקת אש כי חזבאללה השיג ניצחון צבאי על ישראל.
שלב ד' - הסלמה והרחבה: 1 באוגוסט ואילך.
1 באוגוסט.
הקבינט המדיני-ביטחוני אישר לפנות בוקר את הרחבת הפעילות הצבאית בלבנון שתכלול בנוסף לחטיבות גולני, הצנחנים והנח"ל, שתי חטיבות שריון (חטיבה 7 וחטיבה 401) וגדודי הנדסה קרבית גם כוחות מילואים. במסגרת הפעילות יצור צה"ל "אזור ביטחוני מיוחד" שהוא רצועת ביטחון בעומק של 6 ק"מ מהגבול. כוחות צה"ל הכוללים שלוש חטיבות חי"ר ושלוש חטיבות שריון, נכנסו לכפרים לבנונים בגזרה רחבה מאוד בין מטולה לזרעית. התנהלו חילופי אש כבדים בין צה"ל לחזבאללה בכפרים קילה, א-טייבה ובכפר עייתא א-שעב מול זרעית. בקרבות נהרגו לפחות 10 מחבלי חזבאללה ואילו בצה"ל ומעריב דיווחו שנהרגו 20 מחבלים. לצה"ל נהרגו קצין ושני חיילים מכוח הצנחנים. השר יצחק הרצוג אמר שנהרגו מתחילת הלחימה 400 מחבלי חזבאללה.
מספר רקטות (בערך 9) ופצצות מרגמה נורו אל עבר מטולה ואצבע הגליל.
מהלכים דיפלומטיים.
הצעת החלטה של האיחוד האירופאי הקוראת להפסקת אש מיידית בלבנון סוכלה בידי שרי החוץ של בריטניה וגרמניה.
2 באוגוסט.
לפנות בוקר - מבצע מיוחד ("מבצע חד וחלק") של צה"ל: פשיטת כוחות מובחרים מוסקים של צה"ל בעומק לבנון על העיירה בעלבכ. במהלך הפעולה פשטו הכוחות על בית חולים ששימש לדברי צה"ל כמפקדה של חזבאללה ולקחו עימם חומר מודיעיני. היעד היה כנראה אחד מחברי מועצת השורא העליונה, השייח' מוחמד יזבק או חסן נסראללה עצמו, שהיו אמורים לשהות בבית החולים של חזבאללה, אך בצה"ל הכחישו. במהלך הפעולה נהרגו כעשרה אנשי חזבאללה וכ-11 אזרחים סורים ולבנונים ונשבו חמישה פעילים. לטענת מקורות לבנונים, מדובר באזרחים מעל גיל 50 שאינם אנשי חזבאללה, ביניהם אדם מבוגר ששמו חסן דיב נסראללה, אך אינו קשור למזכ"ל הארגון. ישראל שמרה את השבויים כקלפי מיקוח לשחרור שני השבויים הישראלים בידי חזבאללה.
לאחר שתי יממות של כמעט שקט מוחלט מצד חזבאללה, מאז פרסום הפסקת האש מצד ישראל בתקשורת, שבעקבותיהן נטען על ידי פרשנים שונים כי יכולת השיגור של חזבאללה נפגעה קשות, חודש ירי הרקטות לעבר ישראל באופן מאסיבי, 231 רקטות נחתו בצפון, החל מנהריה וכלה בצפת, בקריות ודרומית לעפולה. אדם אחד נהרג בקיבוץ סער ו-120 נפצעו, מתוכם 5 במצב בינוני (בקיבוץ סער 16 נפצעו, אחת קשה). לראשונה נפלה רקטת ארוכת טווח בשטחי הרשות הפלסטינית - סמוך לפקועה, ליד ג'נין. רקטה ארוכת טווח נוספת (302 מ"מ סורית) נחתה בעמק יזרעאל.
בשעות הערב נחתו 75 רקטות בעכו, ראש פינה, חצור הגלילית וחיפה.
חיל האוויר תקף 3 משגרי רקטות ארוכות טווח שירו לעבר חיפה עפולה ובית שאן. המשגרים מוקמו סמוך לבתי מגורים ואחד מהם הושמד.
כוחות הקרקע של צה"ל המשיכו בהשתלטות על כפרים בדרום לבנון: בגזרה המזרחית על מיס אל-ג'בל, מחיבב בלידא; בגזרה המערבית על שיחין, רג'מין, מג'דל זון, א-טייבה, אל-עדיסה ורב א-תלתין א-שעב, וכן מרון א-ראס ובינת ג'ביל. במהלך הלחימה תפסו הלוחמים אמצעי לחימה רבים והשמידו משגר רקטות. חייל נפצע קשה ועוד 2 נפצעו קל בקרבות בכפר מחביב שבגזרה המזרחית. בקרבות נהרגו 10 מחבלי חזבאללה. בערב התנהלו חילופי אש כבדים בכפר עייתא א-שעב, 7 חיילים נפצעו ואחד נהרג. בקרבות נהרגו בסך הכול בין 30 ל-35 מחבלי חזבאללה.
קצין בכיר בצה"ל העריך כי לחזבאללה נהרגו בין 350 ל-400 מחבלים מאז פתיחת מבצע שינוי כיוון (עד ל-2 באוגוסט 2006).
מהלכים דיפלומטיים.
בנאום שנשא ראש הממשלה אהוד אולמרט הוא אמר שהמלחמה בלבנון יוצרת מציאות חדשה במזרח התיכון וש"ניצחונה של ישראל בלבנון ייתן לה תנופה לביצוע ההיפרדות מהפלסטינים ופינוי רוב היישובים ביהודה ושומרון". בתגובה זכה אולמרט לגינויים חריפים מהימין שהאשים אותו בפגיעה בקונצנזוס ואחדות העם. בהמשך חזר בו אולמרט והבהיר כי "אין קשר בין הלחימה בלבנון למהלכים מדיניים עתידיים".
3 באוגוסט.
בזמן הפסקת האש החלקית, התגלו גופות רבות של לבנונים שלא ניתן היה להגיע אליהן קודם, חלקן כבר במצב של רקבון. פואד סניורה, ראש ממשלת לבנון, העריך שבמבצע נהרגו עד כה כ-900 לבנונים, וכרבע מאוכלוסיית לבנון, כ-900,000 איש, הפכו לפליטים. על פי מקורות לבנונים, 603 מההרוגים אזרחים. נזקי ההפגזות הישראליות ללבנון נאמדו בין שני מיליארד לשניים וחצי מיליארד דולר. בישראל נמנו עד כה כ-56 הרוגים מתחילת המשבר.
חיל האוויר הפציץ בלילה כ-120 יעדי חזבאללה, ביניהם משגרי רקטות, כלי רכב שנשאו נשק, 35 מבנים ומפקדות של הארגון ותשתיות. ישראל שבה להפציץ בדרום ביירות. בהפצצות בצור נהרגו שבעה אנשים מהתמוטטות בניין, ביניהם זוג בני 80.
בקרבות בגזרה המערבית הרגו כוחות צה"ל 13 מחבלי חזבאללה, שבו 7 מחבלים, השמידו 2 משגרי רקטות ומצאו מחסן עם אמצעי לחימה רבים.בכפר רג'מין שבגיזרה המערבית - פגיעה ישירה של טיל נ"ט בנגמ"ש פומ"ה ישראלי גרמה להריגתם של 3 חיילים ישראלים.חייל נוסף נהרג ב-אטייבה, גם הוא מירי נ"ט.