הלאומיות האינטגרלית היא לאומיות שהשייכות אליה היא מלידה והיא ערך המלכד סביבו את החברה באותה המדינה. אזרחי המדינה חייבים לשרת את האינטרסים של המדינה ואת מטרותיה, ומכאן שהם מחויבים בצייתנות מוחלטת. הלאומיות האינטגרלית מתבססת על ערכי כוח שנועדו לכפות את מטרותיה של המדינה הן על מתנגדים מבחוץ והן על הפרט בתוך המדינה. הזהות הלאומית מתגבשת תוך הזדהות מוחלטת של הציבור עם מוסדות המדינה ופעולותיהם, אם מרצון ואם מכפייה.
הלאומיות האינטגרלית שונה מהלאומיות הליברלית היות שהאחרונה רואה את הלאומיות והמדינה כאמצעי הגשמה המבטיח שמירה על זכויות הפרט. בעיני הליברל המדינה מהווה התאגדות של פרטים אוטונומיים למען עתיד טוב יותר. כלומר, הפרט הוא במרכז, השמירה על הזכויות שלו הן המטרה וערך, והלאומיות והמדינה הן אמצעי מרכזי להבטחתם. בלאומיות האינטרגלית הלאום הוא במרכז. לא זו בלבד שהלאומיות מהווה ערך בפני עצמה, אלא שהיא הופכת להיות הערך הראשי הדוחק את כל הערכים האחרים. כך לדוגמה, התנועות הלאומיות בגרמניה ובאיטליה נוטשות את המאבק למען הערכים של חירות ושוויון לטובת המאבק הלאומי.
זוהי לאומיות ריאקציונית, שיש בה אתנוצנטריות גדולה מאוד, שאיפה לאחידות כדימוי לאחדות, ושנאה לזר. השם אינטגרלי מגיע מהשאיפה לאחדות אתנית/דתית ומיגור הזר והשונה. בשל אופייה הקיצוני, הלאומנות האינטגרלית מובילה לרוב ליצירת משטרים קיצוניים כגון הפאשיזם. היא בולטת בארצות עם אתוס צבאי מרכזי, שבדרך כלל שולב בתקופת המאבק לעצמאות, אך נותר בעוצמתו.
חשוב לציין כי אף על פי כן, הלאומיות האינטגרלית שונה מגזענות כיוון שהיא מאפשרת לפרט שאינו בעל אותו מוצא אתני להצטרף ללאום ובתנאי שיאמץ את ערכיו, תרבותו ומורשת הלאום. בהקשר זה כדאי לצטט את היינריך פון טרייצ'קה שמוכר כמי שאמר "היהודים הם אסוננו" אולם טען שעל היהודים להתנצר ולהפסיק להיות שונים. ממשיכיו הגזענים לא יאפשרו אפילו את הסדק הצר הזה ואפילו דמות כגון היינריך היינה שהמיר את דתו נפסלה על ידם. עבור גזענים התהום בין הגזעים עמוקה מדי וכל גזע הוא בעל מאפיינים תרבותיים שונים.
חלבי
חלבי הוא שם משפחה שמעיד על מוצא מן העיר חאלב שבסוריה.
Sitting Targets
Sitting Targets הוא אלבום משנת 1981 של היוצר הבריטי פיטר האמיל.
באלבום זה, לראשונה בקריירה שלו, לא נושא פיטר האמיל בשורה מוזיקלית חדשה. למרות שקיימת הסכמה רחבה הן בקרב המבקרים והן בקרב אוהדיו שזהו אלבום טוב ומגוון, לראשונה האמיל חדל להוביל למחוזות לא מוכרים. בכך התנתק מלמעלה מעשור של יצירה שבה הגדיר גבולות חדשים עשרות פעמים.
חומרי האלבום מגוונים. ברובו זהו אלבום קליט מוזיקלית, אך ללא התחנחנות. תוכן השירים נותר "האמילי" כתמיד: שיר על אהבה (Empress's Clothes), שיר קינה (Ophelia), חרטה ובדידות (Glue, Hesitation, Stranger Still ו־What I Did הפאנקיסטי).
Enter K
Enter K הוא אלבום משנת 1981 של היוצר הבריטי פיטר האמיל.
ארבעת השירים הראשונים עוסקים בקיום האנושי ובשורשי מניעי האדם. Paradox Drive מעלה את השאלה כיצד כל אדם, יתחבט בשאלות אלו ככל שיתחבט, מוּנע מתוקף סתירות מהותיות בקיומו. The Unconscious Life הפסימי מתאר את האדם כנשלט על ידי כוחות פנימיים שהוא כלל אינו מודע לקיומם, ושליטתו בחייו היא כשל שליטת נער הסיפון בספינה - כלומר, כלל לא קיימת. Accidents הוא שיר אנרגטי ותוקפני לפיו האקראי-כביכול הוא ששולט בנו, ומציג את האדם כמערכת שאינה מתמסרת למודע ולחושב. The Great Experiment מתאר אדם ברגע השיא של חייו, עומד לגעת במופלא. הפרשנות הנפוצה היא שמדובר על התאבדות כאקט של שחרור המודע והחושב.
בהמשך ישנו שיר אהבה, Don't Tell Me מספר על נטישה, ושיר הפופ She Wraps It Up. האלבום נחתם ב-Happy Hour המלאנכולי והמיואש. בשיר זה, לראשונה ביצירתו שפורסמה, עושה האמיל שימוש בנגינה בסגנון פלמנקו על גבי גיטרה אקוסטית - מאפיין שמופיע פה ושם ביצירותיו עד היום.
רשימת שירים.
הוצאה מחודשת כוללת שיר נוסף:
גדי רבינוביץ
עבדאללה בן עבד אל-עזיז אל סעוד
חם, שטוח וצפוף
חם, שטוח וצפוף: מדוע אנו זקוקים למהפכה הירוקה ואיך היא תחדש את אמריקה (באנגלית: Hot, Flat, and Crowded: Why We Need a Green Revolution: And How It Can Renew America), הוא ספר שיצא לאור ב-9 בספטמבר 2008, מאת תומאס פרידמן.
תוכן הספר.
במקביל לספר המודפס, יצאו לאור שתי מהדורות קוליות, אחת מקוצרת ואחת שלמה. עטיפת הספר כוללת קטעים מהיצירה "גן התענוגות הארציים" של הירונימוס בוש.
פרידמן מציע שהפתרון להתחממות כדור הארץ והמהפכה הירוקה הדרושה לעולמנו יהיו פרויקט לאומי של ארצות הברית שיציל את העולם ויציל את הכלכלה ואת הפוליטיקה של ארצות הברית ויעמיד שוב את ארצות הברית כמנהיגת העולם. פרידמן מתלונן על ארצות הברית שאיבדה את האופטימיות והביטחון שלה, את המטרות הלאומיות ואת המנהיגות העולמית מאז פיגועי 11 בספטמבר שנת 2001.
הספר עוסק בנושא איכות הסביבה וגלובליזציה. חם, שטוח וצפוף בשם הספר - החום בא מהתחממות כדור הארץ כתוצאה מזיהום ומפליטת גזי חממה כמו פחמן דו-חמצני. השטוח מסמל את הגלובליזציה כפי שהציג אותה בספרו הקודם העולם הוא שטוח. הצפוף מציין את העובדה שהעולם צפוף והולך להיות צפוף יותר עקב הגידול של אוכלוסיית העולם ובעיקר עקב הגידול של אוכלוסיית שכבות הביניים המבוססות הצורכות אנרגיה רבה ומשאבים במתכונת החיים הטובים של אזרחי ארצות הברית. בעיות האנרגיה ואיכות הסביבה דורשים התייחסות מידית.
ארצות הברית צריכה לדעתו של פרידמן להוביל את המהפכה הירוקה על ידי החלפת הבזבוז וחוסר היעילות בניצול האנרגיה באסטרטגיה של אנרגיה נקייה. הוא חושש שאם לא יעשו צעדים משמעותיים שינוי אקלים כדור הארץ יהיה בלתי ניתן לשליטה בעתיד הקרוב כמו שנת 2050. המהפכה הירוקה היא שאפתנית יותר מכל פרויקט לאומי קודם והיא מתוארת על ידי פרידמן כפרויקט שיבנה את האומה האמריקאית מחדש.
המשבר הכלכלי בארצות הברית ובעולם מוצג במונחים של גלובליזציה ובהקשרים שונים אחרים כמו התייקרות הדלק וחומרי הגלם. גם אירועים אחרים מוצגים מנקודת ראות מיוחדת זו של גלובליזציה מצד אחד והתייקרות מחיר הדלק מצד שני. הוא כותב על חוסר השוויון העולמי בין המדינות המפותחות לבין המדינות המתפתחות ועוני האנרגיה המאפיין מאוד את ארצות אפריקה. פרידמן דן בהשפעת הפיתוח על הפגיעה בסביבה ועל הצורך להכיר בעובדה זו. המהפכה הירוקה הכרחית להבנתו ויש להכיר בצורך בה. פרידמן רואה מעבר מתקופת המלחמה הקרה שהסתיימה באופן סמלי עם נפילת חומת ברלין לתקופת האקלים והאנרגיה.
חמש הנקודות המציינות את בעיות העולם הן: הגידול בביקוש לאנרגיה וחומרי גלם, מעבר העושר לדיקטטורי הנפט, שינויי אקלים הרסניים, מדינות עניות הנשארות מאחור ואובדן מואץ של מגוון צורות חיים ביקום. את הדעות שלו בספר החל פרידמן מפתח במאמרים שכתב בניו יורק טיימס בזכות האנרגיה הירוקה תוך שימוש במושג הפטרו פוליטיקה.
תומאס פרידמן כתב 17 פרקים בספרו ומאתגר את הקוראים להעלות רעיונות ונושאים חדשים לפרק ה-18 שייכתב על סמך רעיונות מהקוראים. את הרעיונות המעניינים האחרונים שכבר קיבל הוא מציג באתר שלו.
פאניוניוס (כדורסל)
מועדון הכדורסל פאניוניוס אתונה (ביוונית: Πανιώνιος KAE) היא קבוצת כדורסל יווני מעיר הבירה, אתונה. המתמודדת בליגת העל היוונית (איי 1 אתניקי) וביורוקאפ.
היסטוריה.
המועדון נוסד בשנת 1890 כמועדון אתלטיקה ומוזיקה בעיר איזמיר, בטורקיה של ימינו (אז באימפריה העות'מאנית). באותה עת שכנה באיזמיר אוכלוסייה יוונית גדולה. מחלקת הכדורסל של המועדון נפתחה ב-1919. ב-1922, במסגרת חילופי אוכלוסין נרחבים בין יוון לטורקיה, עקרו תושבי איזמיר היוונים לתחומי יוון של ימינו, והמועדון העתיק את פעולתו לפרבר סמירני באתונה שבו התרכזו רבים מגולי איזמיר. המועדון החל להתחרות במסגרת מסודרת כשהליגה היוונית הוקמה, ב-1929. אך המועדון לא נחל הצלחה רבה בליגה כשעד היום הוא מחזיק בתואר יווני אחד - הגביע היווני של שנת 1991, לאחר ניצחון בגמר מול קבוצת פאוק סלוניקי 62-74.
בעונת המועדון הגיע עד לחצי גמר הפלייאוף ביוון, אך הפסיד לפנאתיניקוס. בקרב על המקום השלישי המבטיח השתתפות במפעל היורוליג היוקרתי ניצח את מארוסי 3-2 בסדרה של הטוב מחמש לאחר פיגור 2-0 בסדרה. בעונת 2011/12 סיימה הקבוצה במקום החמישי והגיעה עד לסדרת חצי גמר הפלייאוף, בו נוצחה על ידי קבוצת אולימפיאקוס 3-0. בסדרה על המקום השלישי ניצחה את קבוצת קולוסוס רודוס 2-3. בעונת 2012/13 משתתפת הקבוצה במסגרת היורוקאפ.
אריק כרמון
אריה (אריק) כרמון (נולד בשנת 1943) הוא איש חינוך ומייסד של המכון הישראלי לדמוקרטיה שהוקם בירושלים בשנת 1991, ונשיא המכון עד לשנת 2014. כרמון ייסד את המכון עם איש העסקים האמריקני ברנרד מרכוס (Bernard Marcus), כמרכז חשיבה עצמאי שמטרתו להניע תהליכים לשם קידום הדמוקרטיה והערכים הדמוקרטיים בישראל וחיזוקם.
ביוגרפיה.