ב-4 בפברואר 2020 אישר ראש ממשלת אוסטרליה סקוט מוריסון ש-33 בני אדם נהרגו בשרפות. ב-6 בפברואר מסרו חברי פרלמנט בניו סאות' ויילס שקיים קורבן נוסף שטרם זוהה. תשעה מהקורבנות הם לוחמי אש.
במחקר ראשוני שפורסם ב-"Medical Journal of Australia" במרץ 2020, הוערך שעשן מגל השרפות היה אחראי למותם של 417 בני אדם ולאשפוז של למעלה מ-4,000 חולים. במחקר לא נספרו מקרים ידועים, אלא הסתמכו על שיטות ניתוח סטטיסטיות.
רשות החירום וכיבוי האש האוסטרלית מסרה ב-28 בפברואר ש-3,094 בתים נפגעו משרפות בכלל היבשת. הרשויות בניו סאות' ויילס מסרו ב-12 בפברואר שבמדינה זו בלבד נפגעו 2,439 בתים. רשת ABC האוסטרלית דיווחה ב-19 בפברואר שיותר מ-3,500 בתים נפגעו בשרפות. ב-Weekly Times דווח ב-22 בינואר שלפחות 2,763 בתים ו-5,852 מבנים שאינם משמשים למגורים עלו באש.
זיהום אוויר.
שרפות פולטות עשן המכיל גזים וחלקיקים מיקרוסקופיים, ובכך הן תורמות לזיהום אוויר שמסכן את הבריאות של בני אדם ובעלי חיים ויכול אף לגרום למוות. בערים באוסטרליה נמדדו במהלך השרפות רמות זיהום אוויר חמורות. בקנברה נמדדה במהלך ינואר רמת הזיהום הגבוהה ביותר שנמדדה אי-פעם בעיר מרכזית בעולם.
העשן שנפלט מהשרפות נדחף לעיתים קרובות לסטרטוספרה כתוצאה מהחום שפולטות השרפות, והוא יכול לנוע למרחקים גדולים מאוד. העשן מהשרפות באוסטרליה נדד מעל האוקיינוס השקט והגיע לניו זילנד, צ'ילה, ארגנטינה, ואולי גם לאנטארקטיקה.
זיהום האוויר השפיע על מהלך אליפות אוסטרליה הפתוחה וגרם לפרישה של טניסאית בעקבות התקף שיעול ולמתן טיפול רפואי למספר טניסאים נוספים.
פליטת גזי חממה.
ב-6 בינואר 2020 דיווחו מדענים מתוכנית קופרניקוס שהשרפות עד אז פלטו כ-400 טון של פחמן דו-חמצני, זאת לעומת כמות שנתית ממוצעת של כ-485 מיליון טון. ההערכה היא שעד שכבו השרפות נפלטו 900 טון של גזי חממה. לשם השוואה, פליטות גזי החממה באוסטרליה כתוצאה משוק החשמל, התעשייה, התחבורה והחקלאות יחד היו 540 מיליון טון בשנה שבין מרץ 2018 למרץ 2019.
באופן רגיל, רוב הפחמן הדו-חמצני שנפלט משרפות נקלט מחדש ביערות האוסטרלים שמתחדשים באופן טבעי לאחר שרפות. ההקף העצום של השרפות ב-2019–2020 והתדירות הגוברת של שרפות בכלל מעלים חשש שכמות גזי החממה שנפלטים היא גדולה מכדי להיספג מחדש באופן טבעי, כך שהגזים הנפלטים נשארים באטמוספירה ותורמים לאפקט החממה ולהתחממות העולמית. אם מצב זה אכן מתקיים, תיתכן לולאת פידבק שמחמירה הן את ההתחממות הגלובלית והן את עוצמת ותדירות השרפות.
עלות כספית.
ארגון PERILS, ארגון עצמאי המבוסס בציריך, העריך ביולי 2020 שחברות הביטוח באוסטרליה הפסידו כ-1.9 מיליארד דולר אוסטרלי (1.3 מיליארד דולר אמריקאי) כתוצאה מהשרפות. הערכות אחרות שנמסרו לוועדת החקירה הפדרלית עומדות על 2.26 מיליארד דולר אוסטרלי.
הפסדים של נכסים מבוטחים הם רק חלק מההפסד הכולל, שכן יש לקחת בחשבון גם נזק גם על נכסים לא מבוטחים, עלויות לא ישירות, כגון הפרעה לפעילות כלכלית ואובדן משרות ורווחים, ועלויות לא גשמיות הקשורות באובדן חיים, פציעות, ונזק לאיכות החיים ולסביבה. חוקרים מאוניברסיטת מונש והאוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה העריכו על סמך נזקים מאסונות קודמים, שהנזק הגשמי הכולל של השרפות עשוי להגיע ל-100 מיליארד דולר אוסטרלי, וההעלויות הגשמיות והלא-גשמיות יחד עשויות להגיע ל-250 מיליארד דולר אוסטרלי.
העלויות של טיפול רפואי בנזקים של השרפות מוערכות בכ-2 מיליארד דולר אוסטרלי. השרפות גרמו לירידה של כ-10–20 אחוז בכמות התיירים הנכנסים למדינה, והנזק לתעשיית התיירות נאמד בכ-4.5 מיליארד דולר אוסטרלי.
השרפות גרמו לביטול של אירועים בינלאומיים. כך למשל בוטל הגמר של אליפות העולם בראלי 2019, שהיה אמור להתקיים בנובמבר 2019, באזור שבו התרחש אסון הטבע.
תגובות.
כוחות הצלה וכיבוי באוסטרליה.
המאמצים להשיג שליטה על השרפות ולסייע לבני אדם ובעלי חיים שנפגעו הצריכו שילוב כוחות של גופים ממשלתיים רבים ברמת המדינות וברמה הלאומית. כל רשויות הכיבוי וההצלה הופעלו, והם קיבלו סיוע מהמשטרה, רשויות הפארקים והיערות, אמבולנסים, מערכת הרכבות ועוד. מדינת ניו סאות' ויילס, שהייתה המוקד העיקרי של השרפות, קיבלה סיוע מרשויות כיבוי האש בוויקטוריה, אוסטרליה הדרומית וקווינסלנד. עם זאת, נשמעה גם ביקורת על בעיות בשיתוף פעולה בין רשויות של מדינות שונות, במיוחד באזורי גבול, על תגובה איטית של הממשלה הלאומית, התעלמות מאזהרות לפני השרפות ומימון לא מספק.
כוחות ההגנה של אוסטרליה, הכוללים הצבא, חיל האוויר והצי, החלו ב-5 בדצמבר 2019 במבצע של סיוע לכוחות כיבוי האש (Operation Bushfire Assist). המבצע נמשך עד 26 במרץ 2020. חיל האוויר והצי סייעו בהעברת כוחות כיבוי וציוד למוקדי השרפות, מיפוי שרפות, תשלוק מטוסי כיבוי, העברה של אספקה לצרכים הומניטריים ועוד. ב-31 בדצמבר הודיעה שרת ההגנה של אוסטרליה, לינדה ריינודלס על הרחבת הסיוע של חיל האוויר באיסט גיפסלנד ובניו סאות' ויילס. בנוסף נשלחו שתי ספינות של הצי כדי לסייע במאמצי חילוץ במידת הצורך. בשני הימים הראשונים של ינואר, נוספו שני כוחות משימה מהבריגדה הרביעית והחמישית של הצבא האוסטרלי. ב-4 בינואר הכריזה הממשלה על גיוס חובה 3,000 חיילי מילואים. זו הייתה הפעם הראשונה בהיסטוריה של אוסטרליה שנערך גיוס מילואים מחייב לצורך טיפול באסון. בשיא המבצע, 6,500 אנשי כוחות ההגנה של אוסטרליה השתתפו במאמצי הכיבוי וההצלה.
כוחות הכיבוי וההצלה הסתייעו גם במתנדבים. הממשלה הכריזה בדצמבר שמנדבים יהיו זכאים לחופשה בתשלום ואלה שנקראו ליותר מעשרה ימים יקבלו פיצויים. הממשלה השכירה ארבעה מטוסי כיבוי מסוג מקדונל דאגלס DC-10 לשימוש רשות כיבוי האש וההצלה האוסטרלית.
ב-13 בינואר ממשלת ניו סאות' ויילס הצניחה כ-2,000 ק"ג של גזרים ובטטות לבעלי חיים - במיוחד לאוכלוסייה של וולבי הסלע - שבעקבות השרפות עלה חשש ליכולתם למצוא מזון בכוחות עצמם.
כוחות סיוע בינלאומיים.
מנהיגים רבים ברחבי העולם הביעו את צערם על האסון והציעו עזרה לאוסטרליה במאמצי ההשתלטות על השרפות. מדינות רבות שלחו צוותי סיוע, ביניהן:
סיוע פיננסי.
הממשלה האוסטרלית החליטה ב-6 בינואר על הקמת סוכנות לאומית לשיקום והבראה מהשרפות (National Bushfire Recovery Agency) עם תקציב של 2 מיליארד דולר אוסטרלי. נכון ליוני 2020 הסוכנות הוציאה יותר ממיליארד דולר אוסטרלי מתוך תקציבה. בנוסף, הממשלה העבירה כ-630 מיליון אוסטרלי לקהילות ברחבי אוסטרלי באמצעות מכשירים אחרים לסיוע.
במהלך השרפות עמותות גייסו תרומות מאזרחים רבים באוסטרליה וברחבי העולם. שלוש עמותות הצדקה שגייסו את הסכומים הגדולים ביותר הן הצלב האדום (216 מיליון דולר אוסטרלי), צבא הישע (43 מיליון דולר אוסטרלי) וקרן סנט וינסנט דה פול (22.9 מיליון דולר אוסטרלי). מתוך ה-282 מילון דולר שקרנות אלה גייסו יחד, הן הוציאו 147 מיליון דולר עד יוני 2020.
אירוע התרמה שזכה לחשיפה רבה הוא הקונצרט "Firefight Australia" ב-16 בפברואר באצטדיון אוסטרליה, בו השתתפו עשרות אמנים, כגון להקת קווין. הקונצרט נמשך עשר שעות, הוא שודר בערוץ 7 האוסטרלי, וגויסו בו 9.85 מיליון דולר אוסטרלי. הקומיקאית סלסט ברבר שהנחתה את האירוע, גייסה בפייסבוק 50 מיליון דולר אוסטרלי לתמיכה בשירות כיבוי האש של ניו סאות' ויילס, פרויקט גיוס ההמונים המצליח ביותר בפייסבוק עד אז. לאחר שהתבררו ממדי התרומה ביקשו התורמים ושירות כיבוי האש לנתב את הכספים למטרות נוספות, אך בית המשפט האוסטרלי קבע שלא ניתן לעשות זאת.
רב סוכרים
העימות בין ארצות הברית לאיראן (2019–הווה)
משבר המפרץ הפרסי בשנים 2019–2022, המכונה גם העימות האיראני-אמריקני והמשבר במפרץ הוא התעצמות המתחים הצבאיים בין איראן לארצות הברית באזור המפרץ הפרסי.
רקע.
ארצות הברית החלה בבניית נוכחותה הצבאית באזור, כדי להרתיע את איראן ובעלות בריתה מפני תקיפת כוחות ואינטרסים אמריקנים במפרץ הפרסי ובעיראק. זאת בעקבות החרפה נוספת ביחסי איראן–ארצות הברית בעידן ממשל נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, שכללה את נסיגת ארצות הברית מהסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית (JCPOA), הטלת סנקציות חדשות נגד איראן, וסיווג משמרות המהפכה האסלאמית כארגון טרור. בתגובה, סיווגה איראן את פיקוד המרכז האמריקאי כארגון טרור.
השתלשלות האירועים.
ממשל טראמפ.
מספר אוניות סוחר במפרץ הפרסי נפגעו בשתי תקריות בחודשים מאי ויוני 2019. מדינות המערב האשימו את איראן, ואילו איראן הכחישה את המעורבות. ביוני 2019 הפילה איראן כלי טיס בלתי מאויש אמריקאי RQ-4A שטס מעל המים האיראניים, מה שהגביר את המתיחות. באותו חודש נתפסה מכלית נפט איראנית על ידי בריטניה במצר גיברלטר בטענה שהיא מעבירה נפט לסוריה, בניגוד לסנקציות של האיחוד האירופי. בהמשך תפסה איראן מכלית נפט בריטית במפרץ הפרסי. איראן ובריטניה שחררו מאוחר יותר את המכליות. בינתיים, ארצות הברית הקימה את המבנה לביטחון ימי בין־לאומי (IMSC), שנועד להגדיל את "המעקב והביטחון הכללי בדרכי מים מרכזיות במזרח התיכון", כך לדברי סגן מזכיר ההגנה האמריקני, מייקל מלרוי.