הצבא חולק לארבעה מחוזות צבאיים:
היסטוריה.
מקור הצבא ביחידות הפרטיזנים של טיטו שפעלו במלחמת העולם השנייה כנגד מדינות הציר. לאחר הקמת הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה, שונה שם הצבא לצבא יוגוסלביה ובהמשך קיבל את התואר "עממי". ב-1968, הקים טיטו את כוחות ההגנה הטריטוריאלית שפעלו לצד הצבא, והיו כפופים אליו במידה מסוימת. יחד עם מלחמות יוגוסלביה וסוף הפדרציה ב-1992, הצבא פורק.
זלמן ורדי
זלמן ורדי (1924 – י"ד בכסלו תשנ"א, 1990) היה קצין המשטרה הצבאית הראשי (קַמצָ"ר) השביעי של צה"ל (1971–1976) בדרגת תת-אלוף.
ביוגרפיה.
זלמן ורדי נולד בקובנה בירת ליטא, בנם של אריה וצפורה רוזנטל. ב-1936, בגיל 12, עלה לארץ ישראל. בשנת 1941 הצטרף לארגון ההגנה ושימש כנוטר. במלחמת העצמאות היה מפקד פלוגה בחטיבת אלכסנדרוני. בשנת 1950 עבר לחיל המשטרה הצבאית ועבר את כל שלבי הפיקוד בחיל. החל ב-1969 עמד בראש משלחת הנוער והנח"ל מטעם משרד הביטחון בחוף השנהב.
בשנת 1971 מונה לקמצ"ר. ורדי היה מפקד החיל הראשון שקיבל דרגת תת-אלוף (עד אז נשא הקמצ"ר דרגת אלוף-משנה). על מנת להעלות את המוטיבציה לשירות בחיל ובמקביל לשפר את דימויו, אימץ תא"ל ורדי את הגישה לפיה לא מספר הדו"חות המוענקים על ידי הש"צ הוא הקובע, אלא פעולות מניעה והסברה, תוך שימת דגש על אחריות המפקד על פקודיו, גם כשהם מחוץ לבסיסם. זאת לצד סיוע ועזרה לחיילים מחוץ למחנות. הוא הקדיש מאמץ מיוחד למלחמה בתאונות הדרכים. לשם כך תגבר את מערך האופנועים בחיל.
ורדי פיקד על חיל המשטרה הצבאית במלחמת יום הכיפורים. לאחר המלחמה, בשנת 1974, בעקבות גיוס אוכלוסייה שכונתה אז "טעוני טיפוח", נאלץ החיל בהובלתו להתמודד עם גל עריקות גואה. הוא סיים תפקידו כקמצ"ר בשנת 1976.
חיים אישיים.
בשנת 1948 נישא ורדי לעליזה גוטסמן. בשנת 1957 הקימו בני הזוג את ביתם בהרחבה של מושב שדה ורבורג.
ב-1973 נפטרה אשתו. זלמן ורדי נפטר בשלהי 1990 (י"ד בכסלו תשנ"א), בגיל 66. נקבר בשדה ורבורג.
ביקורי נשיאי צרפת בישראל
מאז הקמת המדינה ביקרו בישראל חמישה מנשיאי צרפת המכהנים (מתוך תשעה). הביקור הראשון נערך בשנת 1982 והאחרון בשנת 2020. מיעוט הביקורים ומועדיהם ביטאו את המורכבות של יחסי שתי המדינות ובמיוחד את המשבר שאפיין אותם במהלך שנות השישים והשבעים על רקע יחסי צרפת עם העולם הערבי. הם ביטאו גם את היחסים המשופרים שהתבססו בין המדינות לאחר מכן (למעט בתקופת נשיאותו של ז'אק שיראק).
ביקור פרנסואה מיטראן.
הנשיא מיטראן הגיע לישראל ב-3 במרץ 1982 לביקור בן שלושה ימים, והיה לנשיא הצרפתי הראשון שביקר בה. הביקור נערך עשרה חודשים לאחר כניסתו לתפקידו כנשיא. הוא התקבל בנמל התעופה בן-גוריון בטקס ממלכתי במעמד נשיא המדינה יצחק נבון וראש הממשלה מנחם בגין (שישב בכסא גלגלים לאחר ששבר את ירכו). מיטראן ערך במהלך ביקורו מספר שיחות עבודה עם בגין וביקר את הנשיא נבון במשכן הנשיא. ביום השני לביקורו ביקר מיטראן במוסד יד ושם ובקבר הרצל בהר הרצל ונאם במליאת הכנסת. למחרת ביקר בעיר עכו ובבית לוחמי הגטאות. נערכו לכבודו שתי סעודות חגיגיות, במשכן הכנסת ובמלון המלך דוד, שבו התאכסן בביקורו.
בביקור נערכו שיחות בשורה של סוגיות מדיניות ובראשן הסכסוך הישראלי-פלסטיני. הביקור עמד בסימן המחלוקת בין שתי המדינות בסוגיה זו, כאשר מיטראן הביע תמיכה בפתרון של מדינה פלסטינית, ובגין שלל זאת וצידד במתן אוטונומיה לפלסטינים. בנושא זה נאם מיטראן במליאת הכנסת ובגין השיב לו בנאום תקיף.
ביקורי ז'אק שיראק.
ב-6 בנובמבר 1995 השתתף הנשיא שיראק בהלוויית יצחק רבין בירושלים. באוקטובר 1996 הגיע לביקור נוסף בישראל ובין היתר נשא נאום בטכניון בחיפה.
ביקור ניקולא סרקוזי.
ב-22 ביוני 2008 הגיע הנשיא סרקוזי לביקור בן שלושה ימים בישראל לרגל שנת השישים לעצמאותה. עמו הגיעה משלחת גדולה של תעשיינים ואנשי עסקים מארצו, שערכו פגישות כלכליות בישראל.
סרקוזי התקבל בשדה התעופה בטקס ממלכתי במעמד הנשיא שמעון פרס וראש הממשלה אהוד אולמרט. הוא ביקר ביד ושם, התקבל במשכן הכנסת ונאם במליאת הכנסת. הוא נפגש עם בני משפחת החייל החטוף גלעד שליט והשתתף בארוחות ערב לכבודו שנערכו בבית ראש הממשלה ובמשכן הכנסת.
סרקוזי ביקר בישראל בלוויית אשתו, הזמרת והדוגמנית קרלה ברוני, שמשכה תשומת לב ציבורית רבה ובאמצעי התקשורת יוחד לה אף סיקור נרחב יותר מזה של בעלה.
ביקורי פרנסואה הולנד.
הנשיא הולנד הגיע ב-17 בנובמבר 2013 לביקור בן שלושה ימים בישראל ועמו שישה משרי ממשלת צרפת. הוא ביקר ביד ושם ואצל הנשיא שמעון פרס ונועד לפגישת עבודה עם ראש הממשלה בנימין נתניהו, שלאחריה נערכה מסיבת עיתונאים משותפת לשניהם. ביום השני לביקור ביקר הולנד בעיר העתיקה בירושלים ונפגש ברמאללה עם ראש הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס. בהמשך נאם במליאת הכנסת והשתתף בארוחת ערב ממלכתית עם נשיא המדינה. ביום השלישי לביקור עלה עם ראש הממשלה נתניהו לקברי הנרצחים בפיגוע בבית הספר היהודי בטולוז. בהמשך השתתף באירוע כלכלי במלון דן בתל אביב ופגש אישים מן הקהילה הצרפתית בישראל באוניברסיטת תל אביב.
הביקור נערך על רקע המשא ומתן הבינלאומי עם איראן בניסיון להביא להפסקת מפעל פיתוח הנשק הגרעיני שלה והעמדה הנוקשה יותר שנקטה צרפת במשא ומתן מול איראן לעומת עמדותיהן המקלות יותר של יתר מעצמות המערב. חלק ניכר מן הפגישות שנערכו עם הולנד בישראל יוחד לנושא זה.
ב-30 בספטמבר 2016 הגיע פרנסואה הולנד לירושלים להשתתף בהלוויית שמעון פרס.
ביקור עמנואל מקרון.
ב-22 בינואר 2020 ביקר עמנואל מקרון בישראל למשך יומיים על מנת להשתתף בפורום השואה העולמי החמישי. במהלך הביקור נפגש עם נשיא המדינה ראובן ריבלין, שבסיומה הצהיר על מחויבותה של צרפת לביטחון ישראל. תקרית מביכה שזכתה לפרסום רב בתקשורת ברחבי העולם, נרשמה במהלך הביקור, כאשר בסיור בעיר העתיקה, בכניסה למתחם כנסיית סנטה אנה דרש מקרון, תוך הרמת קול ונפנופי אצבע, ממאבטחי שב"כ שליוו את המשלחת שלא יכנסו עמו למתחם הכנסייה.
אליזבת וורן
אליזבת אן וורן (באנגלית: Elizabeth Ann Warren; נולדה ב-22 ביוני 1949) היא אשת אקדמיה ופוליטיקאית אמריקאית מהמפלגה הדמוקרטית, המכהנת כסנאטורית מטעם מדינת מסצ'וסטס מאז 2013. קודם לכן כיהנה כפרופסור בבית הספר הרווארד למשפטים והיא נחשבת למומחית בפשיטות רגל. וורן היא עורכת דין בתחום הגנת הצרכן, יזמה את הקמת הלשכה להגנת הצרכן במגזר הפיננסי בארצות הברית.
שירתה כעוזרת לנשיא ארצות הברית וכיועצת מיוחדת למזכיר האוצר בלשכה להגנה פיננסית לצרכן, תחת הנשיא ברק אובמה. בשנות ה-2000 המאוחרות היא הוכרה על ידי כתבי עת דוגמת The National Law Journal ו-Time 100 כדמות שצוברת יותר ויותר השפעה על המדיניות הציבורית.
בספטמבר 2011 הודיעה וורן על כוונתה להתמודד על מקום בסנאט של ארצות הברית, על מנת לאתגר את הסנאטור הרפובליקני המכהן, סקוט בראון, אשר זכה בבחירות המיוחדות שנערכו ב-2010 בשל מותו של הסנאטור הוותיק טד קנדי. בנובמבר 2012 ניצחה וורן בבחירות הכלליות, והפכה לאישה הראשונה אי פעם המייצגת את מסצ'וסטס בסנאט האמריקאי.
היא נחשבת, יחד עם ברני סנדרס מוורמונט, לנציגה המובהקת של האגף הליברלי בסיעה הדמוקרטית בסנאט.
ראשית חייה.
וורן נולדה ב-22 ביוני 1949 באוקלהומה סיטי, אוקלהומה, להורים בני מעמד הפועלים: פאולין (לבית ריד) ודונלד ג'ונס הרינג. היא הייתה ילדתם הרביעית של הוריה. כשהייתה בת 12, אביה, שרת בעיסוקו, לקה בהתקף לב, מה שגרר את המשפחה להוצאות רפואיות מרובות, כמו גם לקיצוץ בהכנסת המשפחה, כיוון שהאב לא יכול היה לחזור לבצע את עבודתו הקודמת. בסופו של דבר הוביל הדבר לאובדן מכוניתם, בשל חוסר יכולתם לעמוד בהחזר ההלוואה. כדי לשפר את מצבה הפיננסי של המשפחה, מצאה אִמהּ של אליזבת עבודה ברשת סירס, במחלקת הזמנות מקטלוגים, ואליזבת החלה לעבוד כמלצרית במסעדה של דודתה.
וורן הפכה לכוכבת של קבוצת הדיבייט של בית ספרה, Northwest Classen High School וזכתה בתואר ה-"Oklahoma's top high-school debater" (הדיבייטרית המצטיינת של בתי הספר התיכונים באוקלהומה), בעת שהתחרתה עם קבוצות דיבייט מבתי ספר תיכונים בכל רחבי המדינה. כשהייתה בת 16 אף זכתה במלגת דיבייט לאוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון. וורן, ששאפה בתחילה להיות מורה, עזבה את אוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון לאחר שנתיים, על מנת להתחתן עם חברהּ מימי בית הספר, ג'ים וורן.
וורן עברה ליוסטון עם בעלה, שהיה מהנדס בנאס"א. אז נרשמה ללימודים באוניברסיטת יוסטון וב-1970 סיימה את לימודיה עם תואר בטיפול בפתולוגיות דיבור ואודיולוגיה (מקביל, בערך, לקלינאי תקשורת). במשך שנה לימדה ילדים עם מוגבלויות בבית ספר ציבורי בהתבסס על "אישור חירום", בשל העובדה שלא למדה את הקורסים בחינוך הנדרשים לקבל תעודת הוראה קבועה.