ממשלת בייג'ינג קבעה שני תנאים לכינון היחסים מחדש: הכס הקדוש "לא יתערב בעניינים דתיים בסין" ושבהתאם למדיניות אחת בסין העממית היא תנתק את הקשרים עם ממשלת טייפה שכוננה לאחר גירושו של הארכיבישוף ריברי, אך מאז ההכרה של האו"ם בממשלת בייג'ינג כממשלת סין, היא שומרת כעת רק ברמה של ממונה על היחסים. הכס הקדוש ציין כי אין לו שום קושי לגבי התנאי השני, אך מחייב דיון על המשמעות הקונקרטית של הראשונה. נקודת המחלוקת העיקרית נוגעת למינוים של הבישופים הקתולים בסין היבשתית, שכעת נקראים על ידי האגודה הסינית הפטריוטית (CPCA), בתקופות מסוימות בהסכמת הכס הקדוש, ובמועדים אחרים בניגוד ישיר לה. הצהירו משאלות. עמדת ממשלת סין היא שצריך למנות את הבישופים מעצמה; עמדת הכס הקדוש היא כי ניתן למנות בישוף רק על ידי האפיפיור, תוך שהוא צופה במקרים מסוימים בסוג של התייעצות עם הרשויות האזרחיות.
מאמצים לכינון היחסים מחדש.
הכס הקדוש עשה מאמצים בשנת 2007 ליצירת קשרים רשמיים עם ממשלת סין. הבישופים הבכירים בכנסייה הרומית-קתולית רמזו כי היה אפשרי מהלך דיפלומטי שכזה, אילו הממשלה הסינית תעניק יותר חופש דת ופחות תתערב בהיררכיה של הכנסייה בסין היבשתית.
בספטמבר 2007 נאמר כי מינויו של האב ג'וזף לי שאן על ידי ממשלת סין "אושר בשקט" על ידי הוותיקן. במאי 2008 ביצעה התזמורת הפילהרמונית הסינית מסין היבשתית קונצרט עבור האפיפיור בתוך הוותיקן, מה שהניע את האנליסטים לדבר על "התקרבות הולכת וגוברת" בין המדינות. ב-8 באפריל 2011 דיווח ה"פייננשל טיימס" כי הברון פון פפטן ארגן את דיון פורץ הדרך העיקרי הראשון ברמת המנהיגות במהלך סמינר של שלושה ימים בדלתיים סגורות בצרפת, בו נפגשה משלחת סינית בכירה עם מונזייר בלסטררו, שהיה סמכות משנה של הוותיקן ליחסים עם מדינות. מאז הכתרת פרנציסקוס במרץ 2013 הוא הביע בפומבי בריאיון לתקשורת את רצונו לבקר בסין ולשפר את מערכת היחסים בין הכס הקדוש לבין סין. עוד דווח כי בביקור האפיפיור בדרום קוריאה באוגוסט 2014 סין פתחה את המרחב האווירי שלה למטוס האפיפיור, ובזמן שחצה את המרחב האווירי הסיני האפיפיור שלח מברק שהביע את "משאלותיו" לעם הסיני.
בשלהי שנות ה-90 העלו פקידי הארכידיוקסיה הקתולית בבייג'ינג את האפשרות שבית צ'אוני 81, שנודע כ"הבית רדוף הרוחות", ישמש כבנין השגרירות של הוותיקן בסין.
בינואר 2018, הכנסייה הייתה קרובה לנהל משא ומתן עם עסקה עם סין המאפשרת לסין שליטה רבה יותר על הכנסיות המחתרתיות ומאפשרת לוותיקן שליטה רבה יותר על מינוי הבישופים. אמנם זה לא הסתכם בכינון קשרים דיפלומטיים פורמליים, אך צעד זה נתפס כצעד עצום לקראת הכרה רשמית. עם זאת, ג'וזף זן זיון ראה בהתחממות מערכות היחסים הדיפלומטיות את מכירת הכנסייה הקתולית בסין, שכן התהליך כרוך בהתפטרותם של מספר בישופים של הכנסייה המחתרתית. הפגנה נערכה על ידי נציבות השלום והשלום של הדיוקציה הקתולית בהונג קונג בתגובה 12 בפברואר עד 13 בפברואר בכנסיית סנט בונוונטורה.
הסכם היסטורי בין המדינות.
ב-22 בספטמבר 2018, סין והוותיקן חתמו על הסכם היסטורי הנוגע למינוי הבישוף בסין. משרד החוץ של סין אמר בהצהרה כי ההסכם מועיל גם לקיום תקשורת ופועל לשיפור היחסים בין שני הצדדים. עם זאת, הוא אינו מכונן יחסים דיפלומטיים בין הוותיקן לסין. הוותיקן עדיין מקיים קשרים דיפלומטיים עם טאיוואן, אשר הרפובליקה העממית של סין אינה מכירה בהם. דובר הוותיקן גרג בורק, שדיבר בליטא, תיאר את ההסכם כ"לא פוליטי אלא פסטורלי, מה שמאפשר למאמינים להיות בישופים שנמצאים בקשר עם רומא אך באותה עת מוכרים על ידי הרשויות הסיניות." בעוד שההסכם קובע כי סין תמליץ על הבישופים לפני שימונו על ידי האפיפיור, הוא קובע כי לאפיפיור יש סמכות להטיל וטו על כל בישוף אשר סין ממליצה עליו. לאחר מכן אישר פרנציסקוס שבעה בישופים שמונו על ידי בייג'ינג, לאחר שביטל נגדם את גינוי הכנסייה, וכנגד בישוף אחד שנפטר לאחרונה, שקיבל הסמכה אפיסקופלית ללא אישור האפיפיור. ב-23 בספטמבר התחייבה הכנסייה הקתולית בסין להישאר נאמנה למפלגה הקומוניסטית הסינית. האפיפיור פרנציסקוס שחרר גם מכתב לקתולים הסינים לאחר ההסכם. הוא הצהיר, "ברמה האזרחית והפוליטית, הקתולים הסינים חייבים להיות אזרחים טובים, לאהוב את מולדתם ולשרת את ארצם בחריצות וכנות, למיטב יכולתם. ברמה האתית, עליהם להיות מודעים לכך שרבים ממדינתם אזרחים אחים מצפים מהם מחויבות רבה יותר לשירות טובת הכלל ולצמיחה ההרמונית של החברה בכללותה. בפרט, הקתולים צריכים לתרום תרומה נבואית ובונה שנולדה מתוך אמונתם במלכות האל. זה עשוי לדרוש מהם גם את המאמץ להביע מילת ביקורת, לא מתוך התנגדות סטרילית, אלא לצורך בניית חברה צודקת יותר, אנושית ומכבדת את כבודו של כל אדם."
זמן קצר לאחר ההסכם, נערכו כמה רדיפות בדרגה גבוהה של קתולים בסין. ב-26 באוקטובר 2018 דיווחה AsiaNews שלמרות ההסכם, ממשלת סין החליטה להמשיך לכלול את הכנסייה הקתולית ברדיפות הדתיות והרסה שני מקדשי מאריאן, שאחד מהם נמצא בשאנשי והשני ממוקם בגיז'ואו.
יחסי הוותיקן–סרביה
יחסי הכס הקדוש–סרביה הם יחסי החוץ שבין הכס הקדוש לסרביה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים במרץ 1919. לכס הקדוש יש שגרירות בבלגרד, ואילו לסרביה מחזיקה בשגרירות לכס הקדוש ברומא.
הכס הקדוש החליט לעכב את ההכרה בקוסובו כחלק מההסכם עם רוסיה והכנסייה האורתודוקסית הרוסית, דבר שהביא להתחממות יחסי הוותיקן-סרביה. מאידך, לעיתים קרובות היחסים בין המדינות היו צוננים, בשל היחסים הטובים של הכס הקדוש עם קרואטיה ברגעים קשים בתולדות סרביה.
קייטי באומן
קתרין לואיז באומן (באנגלית: Katherine Louise Bouman; נולדה ב-9 במאי 1989) היא מדענית מחשבים יהודייה-אמריקאית, המתמחה בתחומי ראייה ממוחשבת, למידת מכונה והפקת תמונה על ידי מחשב, ומשמשת מרצה בכירה במחלקת המחשוב ומדעי המתמטיקה של המכון הטכנולוגי של קליפורניה.
ביוגרפיה.
באומן נולדה בשנת 1989 בארצות הברית למשפחה יהודית. אביה, צ'ארלס באומן הוא פרופסור להנדסת חשמל, הנדסת מחשבים והנדסה ביו-רפואית באוניברסיטת פרדו. באומן גדלה בווסט לפאייט, אינדיאנה, שם סיימה ב-2007 את לימודי התיכון. בין השנים 2007–2011 למדה הנדסת חשמל באוניברסיטת מישיגן באן ארבור, וסיימה את תארה הראשון בכבוד רב ביותר. ב-2011 החלה ללמוד ב-MIT לתואר שני בהנדסת חשמל ובמדעי המחשב (אותו קיבלה ב-2013), והמשיכה ללמוד במעבדת MIT למדעי המחשב ולאינטליגנציה מלאכותית (MIT CSAIL), שם סיימה את הדוקטורט שלה ב-2017. לאחר שסיימה את הדוקטורט שלה, הייתה פוסט-דוקטורנטית במרכז הרווארד-סמית'סוניאן לאסטרופיזיקה עד 2019. ב-2019 החלה לשמש מרצה בכירה במחלקת המחשוב ומדעי המתמטיקה של המכון הטכנולוגי של קליפורניה.
מחקר.
בשנת 2013 הצטרפה באומן לפרויקט EHT , והופקדה על כתיבת האלגוריתם שיאפשר לתרגם את כמויות המידע המגיעות מהטלסקופים לכדי תמונה. באומן וצוותה עבדו במשך שלוש שנים כדי לפתח את קוד הדימות CHIRP, שהוצג ביוני 2016. לאחר כתיבת הקוד נדרשו שנתיים לבחון את הקוד ואת עיצובו. ב-10 באפריל 2019 הוצגה לראשונה תמונה של חור שחור, שנוצרה, בין השאר, באמצעות האלגוריתם שפיתחו באומן וצוותה. לאחר פרסום התמונה, התפרסמה תמונה של באומן מגיבה בשמחה למראה תמונת החור השחור. במהרה, מספר גורמים פרסמו את תמונתה מתוך חשש שערך ההישג יופחת בשל היותה אישה. הפרסום גרם למצג שווא שהציג את באומן כאחראית היחידה להישג, אף על פי שבאומן הייתה חברה בצוות בן 200 מדענים שפעלו יחד למען יצירת התמונה.
במכון הטכנולוגי של קליפורניה מתמקד מחקרה של באומן בפיתוח מערכות דימות ממוחשב חדשות באמצעות עיבוד אותות, ראייה ממוחשבת, למידת מכונה ופיזיקה.
עמוס 17
יחסי איחוד האמירויות הערביות–הוותיקן
יחסי איחוד האמירויות הערביות–הוותיקן הם יחסי החוץ בין איחוד האמירויות הערביות ובין הכס הקדוש. הצורה המוקדמת ביותר של קשר בין פקידי שתי המדינות הייתה כאשר המייסד של איחוד האמירויות השייח' זאיד בן סולטאן אאל נהיאן פגש באופן לא רשמי את יוחנן פאולוס השני בשנת 1980. היחסים בין המדינות לא כוננו עד ה-31 במאי 2007. על פי הודעת הוותיקן, ההסדר הדיפלומטי התבסס על רצון לקדם "קשרים של ידידות הדדית ולחיזוק שיתוף הפעולה הבינלאומי.
רקע כללי.
הקשרים בין איחוד האמירויות הערביות לכס הקדוש מושפעים במידה רבה על ידי יחסי הנצרות-אסלאם היסטוריים. כמדינה מוסלמית, הקמת יחסי איחוד האמירויות עם הכס הקדוש ברמה של שגרירות הייתה בעיני רבים דחיפה לאוכלוסייה הנוצרית באיחוד האמירויות, המונה כמיליון איש. הכס הקדוש גורס כי קשריו עם איחוד האמירויות מעוצבים באופן בסיסי על ידי ערכי החופש הדתי של המדינה וכן על ידי קיום יחסי אחווה עם הכנסייה הקתולית ואישור הקמת מרכזי פולחן חדשים.
בשנת 2008 איחוד האמירויות הערביות שלחה משלחת בראשותו של עבדול עזיז אל-גוראאר לפגוש את האפיפיור, במה שהיה הביקור ברמה הגבוהה ביותר בוותיקן על ידי גורמים באמירות מאז התקופה בה התחילו היחסים. בדבר האירוע, העיר גוראאר כי איחוד האמירויות הערביות רוצה ליצור קשר חזק עם הוותיקן ולהעצים את המגעים האזרחיים והדתיים. "אנו מצפים שהקשר הזה יתממש בקרוב," הוסיף. בנדיקטוס השישה עשר הזכיר כי הוא מכבד את מאמצי מנהיגי איחוד האמירויות לקידום סובלנות; בנוסף, מזכיר המדינה הוותיקן קרדינל טרסיסיו ברטונה תיאר את איחוד האמירויות הערביות כמודל לדו-קיום בין דתות שונות והוסיף כי דיאלוג בין אמונות היה אפשרי וכי קיצונים מהווים רק מספר מצומצם של חסידי אמונות דתיות.