במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 נעשה לנפוץ השימוש בדג לעיסוי כפות הרגליים. הדג נצמד אל רגלי המתרחצים ואוכל את שכבות העור החיצוניות מן העור המת. הדג משמש גם לטיפול בחולים במחלות עור, כגון פסוריאזיס. פדיקור הדגים נפוץ ומוכר בעולם וידוע בכינויים שונים כגון "Doctor fish", "דוקטור דג".
אלוביום
סחיפה
בגאומורפולוגיה, סחיפה (או אֵרוֹזְיָה) היא אוסף של תהליכים המסירים חומרים רופפים מפני השטח של כדור הארץ ומובילים אותם למקומות אחרים. הסחיפה מתבצעת באמצעות סוכנים ניידים – תנועתם של מים, רוח וקרחונים, ובניגוד לשחיקה אינה נעזרת בשברי סלעים וגרגרים המצויים בהם להסרת החומרים.
החומרים עליהם פועלת סחיפה והמובלים באמצעותה נקראים סחף, והם מהווים מקור למשקעים היוצרים סלעי משקע.
הגדרה.
המונח "סחיפה" (מלטינית: erodere – כרסום, כסיסה) משמש במקרים רבים לתיאור כלל התהליכים האקסוגניים האחראים להרס פני השטח, בניגוד לתהליכים אנדוגניים דוגמת געשיות וטקטוניקה האחראים ליצירת התבליט של פני השטח. במקרים אלה נכללים בהגדרה גם תהליכי בליה ותנועת בלית.
לעיתים מוגבל המונח ואינו כולל כלל את תהליכי ההובלה, המוּכלים בחֲסִיפָה (denudation) – מונח הכולל את כלל התהליכים האקגוסניים – בליה, סחיפה והובלת תוצריהן. במקרים אחדים הוא מתייחס אך ורק לתהליכי ההובלה.
במובן הרחב ביותר כוללת הסחיפה הסרת חומרים – שלא בדרך של בליה, גריפתם והובלתם באמצעות סוכנים ניידים – מים, רוח וקרחונים, והשקעתם במקומות נמוכים. עם זאת, קיימת הסכמה בין מדענים כי אין לכלול את ההשקעה (deposition) בין תהליכי הסחיפה.
סוכנים ותהליכי סחיפה.
חלקיקים בלתי מלוכדים ותוצרי בליה נסחפים באמצעות סוכנים ניידים, בעיקר רוח ותנועת מים וקרחונים. בנוסף לסוכנים טבעיים אלה נמנים גם בני אדם על סוכני הסחיפה החשובים.
סוכנים ניידים.
מים.
על פני כדור הארץ מעצבים מים זורמים את פני השטח באמצעות נשיאת חלקיקים ותוצרי בליה במורד מדרונות, בערוצי נהרות ונחלים ובחופים. בתנועתם הם מתחתרים וחורצים בקרקע, מעמיקים ערוצים קיימים ויוצרים ערוצים חדשים. כוח הסחיפה של המים מצטבר על פני זמן רב, ועשוי ליצור קניונים ארוכים ועמוקים דוגמת הגרנד קניון בערוץ הנהר קולורדו.
טיפות גשם קודחות בקרקע בלתי מגובשת, דוחקות את החלקיקים או מתיזות אותם לכל עבר. גשמים כבדים נושאים את החלקיקים למרחק רב באמצעות שיטפונות.
לאורך חופים חל כירסום בשל התנועה המתמדת של גאות ושפל ושל הגלים, המכרסמים בחופים ומסיעים את גרגרי החול.
תנועת המים ניכרת גם בגלונים – מבנים גליים הנוצרים בקרקעית הים, הנחל או הנהר, כתוצאה מהזזה חוזרת ונשנית של גרגרי החול.
קרחונים.
תוצרי שחיקה ובליה של סלעים עשויים להילכד בקרחון ולנוע עמו למרחק גדול. החלקיקים ושברי הסלעים הכלואים בו נקראים "טריד קרחוני". גודל החלקיקים הנישאים על ידי הקרחון נע בין גרורות לבין חרסית. סלעים בודדים – הנקראים סלעים תועים – עשויים להינשא ידי קרחון למרחקים גדולים, והם מצויים באזורים שעוצבו על ידי קרחונים דוגמת הרמות המחורצות.
שברי סלעים וחלקיקים נערמים בשולי הקרחון ובחזיתו לתלוליות מוארכות הנקראות מורנות, ובמרכז הקרחון הנסוג נוצרים מבנים בצורת טיפה הנקראים דרמלינים.
מבנה נוסף האופייני לסחיפה קרחוני הוא צוק וזנב – חשיפתו של פקק געשי ושמיטת הטריד הקרחוני בצדו השני, בכיוון תנועת הקרחון.
רוח.
תהליכים גאומורפולוגיים המתרחשים באמצעות רוח נקראים "אאוליים", על שמו של איולוס – בנו של פוסיידון, הנזכר באודיסאה כשליט הרוחות, וסחיפה באמצעות רוח נקראת "סחיפה אאולית".
סחיפה אאולית בולטת במיוחד באזורים צחיחים – בהיעדר צמחייה שתעגן את החלקיקים או מים שילכדו אותם. גרגרים קטנים נישאים באמצעות הרוח לגבהים ולמרחקים שונים: גרגרי חול לגובה נמוך ולמרחק קצר, ואילו גרגרי טין וחרסית נישאים לגובה רב ולמרחקים גדולים ועשויים להיכלל בסופות חול.
השפעה אנושית.
פעילות אנתרופוגנית נרחבת, המשפיעה עמוקות על פני השטח של כדור הארץ – לעיתים באופן בלתי הפיך, נקראת אנתרופוגאומורפולוגיה. פעולות אנתרופוגניות כאלה הן בנייה, כרייה, חציבה, הסרה של צמחייה טבעית וגידולי חקלאות ונוי, בניית טרסות והטיה של נהרות ונחלים.
פעילות כזו – המשנה את פני השטח וחושפת אותו לסוכני סחיפה – יצרה בשנות ה-30 של המאה ה-20 את קערת האבק. עישוב ורעיית יתר חשפו קרקע לא מלוכדת, ובעקבות בצורת קשה נגרמה סחיפת קרקע נרחבת באזור המישורים הגדולים. סחיפה אאולית נשאה את החלקיקים מזרחה כענני אבק שחורים, שהגיעו עד האוקיינוס האטלנטי ושקעו בו. אסון סביבתי זה הביא להכנת תוכניות להשבת היציבות האקולוגית לאזור ולהקמת "שירות שימור הקרקע" – שלימים הפך ל"שירות הלאומי לשימור משאבי טבע".
גורמים משפיעים.
קיום סחיפה ושיעורה תלויים בכמה גורמים:
תוצרי סחיפה.
סחיפה היא תהליך גאומורפולוגי המשנה ומעצב את הנוף. קיימים כמה מבנים וקרקעות האופייניים לסחיפה:
1921 באזור ארץ ישראל
מספר ארדש-בייקון
מספר ארדש-בייקון הוא סכום מספר ארדש של אדם, המציין את קרבתו (במונחי פרסומים מדעיים משותפים) למתמטיקאי פאול ארדש, ומספר בייקון שלו, המציין את קרבתו (במונחי הופעות משותפות בסרטי קולנוע) לשחקן קווין בייקון.
פאול ארדש היה אחד המתמטיקאים הפוריים בהיסטוריה, ופרסם למעלה מ-1,500 מאמרים מדעיים, רובם בשיתוף פעולה עם כ-500 עמיתים. לפיכך, הפך לנקודת המוקד ב'גרף המאמרים': אנשים שפרסמו מאמר עם ארדש הם בעלי מספר ארדש 1, מי שפרסמו מאמרים משותפים עם אנשים אלה הם בעלי מספר ארדש 2, וכן הלאה.
בעולם הקולנוע נהוג מיפוי דומה, שבמרכזו השחקן קווין בייקון.
הרעיון לחבר את שני המספרים פורסם בשנת 1998, כאשר פרופסור דניאל קלייטמן, מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT), בעל מספר ארדש 1, שימש יועץ להפקת הסרט סיפורו של ויל האנטינג, והופיע בו כניצב. קלייטמן זכה כך במספר בייקון 2, כי בסרט השתתפה גם השחקנית מיני דרייבר, בעלת מספר בייקון 1.
רוב בעלי מספר ארדש-בייקון הם מתמטיקאים ומדענים שהשתתפו בסרטים בתפקידי אורח, בהם סטיבן הוקינג, קרל סייגן, בריאן גרין, ג'ון פורבס נאש וריצ'רד פיינמן.
שחקנים מעטים יחסית הם בעלי מספרי ארדש-בייקון:
האדם הצעיר בעולם שקיבל מספר ארדש-בייקון הוא ניב הופמן הישראלי, אשר סיים תואר ראשון במתמטיקה ומדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב בגיל 19, ובמהלך לימודיו השתתף בכתיבת מאמר מדעי. בילדותו השתתף בתוכנית "שחק אותה סשו" שהונחתה על ידי ליטל רוזנצוויג. הוא בעל מספר ארדש-בייקון 7.
להלן טבלה חלקית עם אנשים בעלי מספרי ארדש-בייקון.
1922 באזור ארץ ישראל
כלים אגדתיים
כלי שחמט אגדיים
כלי שחמט אגדתי
כלי אגדתי
1923 באזור ארץ ישראל
סאליבנס איילנד
סאליבנס איילנד (באנגלית: Sullivan's Island) הוא אי החוצץ בין האוקיינוס האטלנטי למפרץ צ'ארלסטון בקרוליינה הדרומית שבארצות הברית. האי, אשר גודלו 8.9 קמ"ר, הוא מקום מושבה של עיירה בשם זהה, וזירת קרב חשוב מתקופת מלחמת העצמאות האמריקנית.
היסטוריה.
שמו המקורי של האי היה או'סאליבנס איילנד על שמו של קפטן פלורנס או'סאליבן אשר תפעל את המגדלור אשר שכן על האי בסוף המאה ה-17. קפטן או'סאליבן היה הקברניט של אחת הספינות של הצי האנגלו-אירי אשר הביא את המתיישבים הראשונים לקרוליינה הדרומית. בסוף המאה ה-17 ותחילת המאה ה-18 שימש האי כתחנת פריקה של ספינות העבדים אשר הביא מטעני עבדים למושבות הבריטיות באמריקה הצפונית וכ-40% מיבוא העבדים, כ-200,000 במספר, עברו דרך תחנה זו.
ב-28 ביוני 1776 ניטש במקום קרב בין הכוחות הקולוניאליים בפיקודו של קולונל ויליאם מולטרי לבין כוחות בריטים בפיקודו של הגנרל סר הנרי קלינטון והקומודור פטר פרקר. זירת הקרב הייתה מצודה בנויה למחצה העשויה מגזעי עץ הדקל המקומי ושכבות של חול ים, אשר הדפו את פגזי הבריטים וזיכו את המדינה קרוליינה הדרומית בכינוי "מדינת הדקל" ואת מוטיב הדקל אשר מוטען על דגלה. לאחר סיומה של מלחמת העצמאות נשלטה ההיסטוריה של האי על ידי פורט מולטרי אשר נבנה על שטחה ושימש, על לסגירתו בסוף שנות ה-40 של המאה ה-20 כמפקדת ההגנה של אזור המפרץ.
בית כנסת כדורי
קילווג
קילווג (באנגלית: Kilowog) הוא דמות בדיונית של גיבור-על חייזרי המופיע כחבר חיל הפקחים הירוקים בחוברות הקומיקס גרין לנטרן של חברת DC קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת "Green Lantern Corps #201" מיוני 1986, ונוצרה בידי הכותב סטיב אנגלהארט והמאייר ג'ו סטאטון. את דמותו בסרט הלייב אקשן "גרין לנטרן" מדבב השחקן מייקל קלארק דאנקן.
ביוגרפיה בדיונית.
מקור.
קילווג הוא מדען הנדסה חייזרי מוכשר מכוכב הלכת בולובקס ויק (Bolovax Vik), הממוקם בסקטור 674. חזותו כשל חזיר, והוא עצום בגודלו וחייתי. הוא ידוע בקרב חיל הפקחים הירוקים כמאמן הראשי של חניכים חדשים. הוא עצמו אומן בידי גרין לנטרן בשם ארמיי (Ermey). במהלכו של אימון מפרך, ארמיי וקילווג עזרו לעצור מתקפה על חברי חיל נוספים יחד עם החניכים החדשים, כאשר אחד מהם היה הפושע לעתיד סינסטרו. ארמיי נפצע אנושות בקרב, ושיבח את קילווג בשל מעלותיו, מציין בכך שלקילווג יש את כל מה שנחוץ כדי להיות מנהיג. בנוסף לשירותו המכובד, קילווג העביר את מירב זמנו באימון חניכים חדשים בכוכב הלכת אואה על השימוש בטבעת הכוח. הוא שימש גם כמאמנו הראשון של האל ג'ורדן הצעיר, מחליפו של אבין סור מסקטור 2814 (כדור הארץ). קילווג וחניכו החדש התעמתו מול רוצחו של אבין סור, הפושע הבין-גלקטי ליג'יון, בסיפור .
משבר.