בשנת 2016 קיימה הוועדה הפרלמנטרית לענייני פנים בבריטניה חקירה בנושא אנטישמיות בבריטניה. הוועדה קראה למנהיגי המפלגות ואחרים למסור עדות. הדו"ח שהתפרסם בעקבות עבודת הוועדה היה ביקורתי כלפי המפלגה השמרנית, מפלגת הלייבור, החקירה הצ'קרברטית, המפלגה הליברל-דמוקרטית, איחוד הסטודנטים הלאומי בבריטניה (ובמיוחד נשיאתו, מליה בואטיה), טוויטר וכוחות המשטרה בגין החמרה או אי התמודדות עם אנטישמיות. הדו"ח הציג שורה של המלצות, כולל אימוץ רשמי על ידי ממשלת בריטניה, של הגדרת העבודה לאנטישמיות מתוך הפרסום של "כוח המשימה הבינלאומי לזכר השואה".
מפלגות פוליטיות.
בשנים 2015, 2016 ו-2017, הקמפיין נגד אנטישמיות (CAA) הורה ל-YouGov לבחון את עמדות אזרחי בריטניה כלפי יהודים. מהסקר שנערך בשנת 2017 נמצא כי תומכי מפלגת הלייבור היו פחות בעלי עמדות אנטישמיות מאשר אלה של תומכי המפלגה הקונסרבטיבית או מפלגת העצמאות של בריטניה (UKIP), ואילו אלה של הליברל-דמוקרטים היו בעלי הסיכוי הנמוך ביותר לדעות כאלה. 32% מתומכי הלייבור תמכו בלפחות "גישה אנטישמית" אחת, כפי שהוגדרה על ידי ה-CAA, לעומת 30% של תומכי המפלגה הליברל-דמוקרטית, 39% תומכי ה-UKIP, ו-40% עבור השמרנים. ניתוח נוסף שערך הבלוג Evolve Politics על נתוני הסקר העלה כי בקרב תומכי מפלגת הלייבור, האנטישמיות ירדה בין השנים 2015-2017.
הוועדה מצאה שאף על פי שהאיום מצד הימין הקיצוני כלפי היהודים לא היה גדול כפי שהיה בעבר, בכל זאת "הכחשת שואה ותאוריות קונספירציה יהודית נותרו חלק מיסודות באידאולוגיה של הימין הקיצוני", בנוסף ציינה הוועדה כי המפלגה הלאומית הבריטית (BNP) ממשיכה לעורר צרות ופוגעת בלכידות חברתית.
הדו"ח סיפק עדויות לאנטישמיות במפלגה השמרנית כולל "סביבה רעילה" לכאורה באגודה השמרנית UCL.
טענות לאנטישמיות במפלגת הלייבור בבריטניה הושמעו מאז שנבחר ג'רמי קורבין למנהיגה בספטמבר 2015, בין היתר בגלל שיוך של קורבין עצמו למפלגה. דו"ח הוועדה מצא כי את הצהרתו של קן ליווינגסטון בראיון כי אדולף היטלר "תמך בציונות" אינו מועיל למפלגת העבודה. עוד מצאה הוועדה כי הדיווח של שאמי צ'קרברטי על אנטישמיות וצורות אחרות של גזענות במפלגת העבודה חטא בהגדרה לא ברורה של אנטישמיות. בנוסף נמצא כי ג'רמי קורבין הראה "חוסר מנהיגות עקבית", אפשרה "יצירה של מה שכמה התייחסו אליו כאל 'מרחב בטוח' לאנשים עם עמדות שפלות כלפי העם היהודי." וכי "כישלונה של מפלגת העבודה להתמודד בעקביות וביעילות עם אירועים אנטישמיים בשנים האחרונות נתן את האפשרות להאשמות כי גורמים מתנועת העבודה הם אנטישמיים מוסדיים." עם זאת, הדו"ח הגיע למסקנה כי "... אין שום עדות אמפירית שתומכת ברעיון כי קיימת שכיחות גבוהה יותר של עמדות אנטישמיות בתוך מפלגת העבודה מאשר כל מפלגה פוליטית אחרת."
דוגמאות בודדות.
מאמר משנת 2015 מאת שר הממשלה הקונסרבטיבית, מייקל פאלון, על אד מיליבנד, ובו הביטוי "דקירה מאחור", תואר כאנטישמי.
בשנת 2016 השעתה המפלגה הליברלית-דמוקרטית את חבר הפרלמנט הקונסרבטיבי לשעבר מתיו גורדון בנקס שצייץ כי "קמפיין ההנהגה של פארון היה מאורגן ומומן על ידי יהודי לונדון" ו"ניסיתי לעבוד איתם. קשה מאוד"; ציוצים שקוטלגו כאנטישמיים.
בינואר 2017 טען פרנסיס בקט כי ההתקפות על אד מיליבנד ואביו, האקדמאי ראלף מיליבנד, בידי אנשי ימין היו נגועים באנטישמיות. בקט הסיק כי "התחברנו לאמונה שאנטישמיות היא כיום מחלה של השמאל. במציאות, היא עדיין נמצאת בעיקר בבית ההיסטורי של הגזענות: בימין."
בתחילת 2018, "נאצי" נמצא אשם בכך שהסעיר את האנטישמיות בבריטניה בעקבות נאומים שנשא בפני קבוצה בשם "הכופרים מצפון מערב" בבלקפול ובפגישה של לאומנים מיורקשייר, בה השתתפו אנשים ממגוון קבוצות מהימין הקיצוני.
טוטנהאם הוטספור.
יש היסטוריה של אנטישמיות המופנית כלפי אוהדי הכדורגל של קבוצת טוטנהאם. מועדון הכדורגל המקושר לקהילות היהודיות בצפון ומזרח לונדון החל מהמחצית הראשונה של המאה העשרים. מסיבה זו, אוהדי הכדורגל של הקבוצות היריבות פונות אליהם בקריאות אנטישמיות החל משנות השישים. בתגובה, רבים מאוהדי טוטנהאם החלו לתאר את עצמם כ-"יידים" או כ-"צבא היהודים" כביטוי לגאווה ולמוסס את השליליות של העלבונות.
השפעה על יהודי בריטניה.
קמפיין נגד האנטישמיות פרסם סקר בשנת 2015 בו מצא כי 45% מיהודי בריטניה חששו כי אין להם עתיד בבריטניה, 77% מיהודי בריטניה היו עדים לאנטישמיות שבאה לידי ביטוי כהערה פוליטית על ישראל, ו-25% מיהודי בריטניה שקלו לעזוב את בריטניה בשנתיים האחרונות בגלל אנטישמיות. במרץ 2019 דווח כי 534 מתוך כמעט 300,000 יהודי בריטניה עלו לישראל במהלך שנת 2018, שנה זאת היא השנה השנה השלישית בה קיימת ירידה בכמות העולים. מספר העולים ב-2018 ירד שליש לעומת 2015 והוא הנמוך ביותר מזה חמש שנים.
לילי אל עבאסי
לילי אל-עבאסי
מועלם לילי אל-עבאסי
מקסימיליאן מריה, נסיך טורן וטקסיס השביעי
מקסימיליאן מריה, נסיך טורן וטקסיס השביעי (בגרמנית: Maximilian Maria von Thurn und Taxis; 24 ביוני 1862 - 2 ביוני 1885) היה נסיך טורן וטקסיס השביעי מ-10 בנובמבר 1871 עד מותו ב-2 ביוני 1885.
ביוגרפיה.
מקסימיליאן מריה נולד בדישינגן ב-24 ביוני 1862, והיה בנם הבכור של מקסימיליאן אנטון, נסיך הכתר של טורן וטקסיס והלנה, נסיכת בוואריה, בתם של מקסימיליאן יוזף, דוכס בבוואריה ולודוביקה, נסיכת בוואריה. לאחר מותו של אביו ב-26 ביוני 1867, הוא הפך לנסיך הכתר של נסיכות טורן וטקסיס. עם מותו של סבו מקסימיליאן קרל, נסיך טורן וטקסיס השישי ב-10 בנובמבר 1871, הוא ירש את נחלותיו ותאריו בגיל תשע.
כדי להתכונן לקראת תפקידיו בעתיד, מקסימיליאן מריה קיבל את חינוכו מהברון קרל פון גייר-שלפנבורג. הוא לא למד בבית ספר ציבורי, אך קיבל שיעורים פרטיים. בתחילת הסתיו של 1880, הוא למד פילוסופיה, משפטים, וכלכלה באוניברסיטאות בון, שטרסבורג, וגטינגן. מאז ילדותו הוא היה מרותק לא רק לרכיבה ולציד, אלא גם לקידום אמנות ומדעים. הוא הפציר בארכיונאי שלו לארגן ולכתוב היסטוריה מבוססת מדעית של בית טורן וטקסיס.
כדי לחגוג את ההישגים ואת השתלטותו הרשמית על ניהול הנסיכות, הקים מקסימיליאן מריה קרן נדבנות לעניי העיר רגנסבורג וכפרי הסביבה, ולשיקום מנזר סנט אמראם.
מקסימיליאן מריה נפטר ב-2 ביוני 1885 בגיל מאוד צעיר מתסחיף ריאתי, מאחר שהלב שלו נחלש בילדותו בעקבות מחלת השנית, והוא סבל מהתכווצויות חמורות של הלב.
מקסימיליאן מריה, הנסיך השביעי מטורן וטקסיס
הדומה העירונית של קאזאן
הדומה העירונית של קאזאן (ברוסית: Казанская городская дума) הוא בית המחוקקים של העיר קאזאן.
הפרלמנט הוא בית מחוקקים חד ביתי המורכב מ-50 חברים הנבחרים בבחירות מדי 5 שנים. ישיבות הפרלמנט נערכות אחת לשלושה חודשים. הדומה העירונית מחוקקת חוקים עירוניים והיא האחראית לבחירתו של ראש העיר, שבדרך כלל הוא גם ראש המפלגה הגדולה ביותר בפרלמנט. מחצית מחברי הפרלמנט נבחרים על פי רשימות מפלגתיות ומחציתם על פי מחוזות הבחירה.
הבחירות האחרונות לדומה נערכו ב-13 בספטמבר 2020.
אדוארד פון טול
אדוארד גוסטב פון טול (בגרמנית: Eduard von Toll; 2 במרץ 1858–1902), המכונה לעיתים קרובות הברון פון טול, היה גאולוג ממוצא גרמני שפעל באזור הבלטי וחוקר ארקטי.הוא התפרסם ביותר במסע של משלחת הקוטב הרוסית בשנים 1900–1902 אל ארץ סניקוב המיתולוגית.
קורות חיים.
אדוארד פון טול נולד בטאלין, האימפריה הרוסית (כיום ב-אסטוניה). הוא השתייך למשפחת טול האצולה הבלטית-גרמנית והיה נשוי לאמליין "אמי" מגדלנה פון ווילקן. ייתכן ומשפחתו מוצאה הולנדי ולא גרמני, ומקורה בליידן.
טול סיים את לימודיו באוניברסיטה הקיסרית דורפט (טרטו, אסטוניה) כזואולוג בשנת 1882. כבר בהיותו סטודנט נסע לים התיכון וחקר את החי, הצומח והגאולוגיה של אלג'יריה והאיים הבלאריים.
משלחות וסקרים.
בשנים 1885–1886 השתתף אדוארד טול במשלחת לאיים הסיביריים החדשים, שאורגנה על ידי האקדמיה למדעים בסנט פטרסבורג והובלה על ידי אלכסנדר באנג'. אדוארד טול חקר את האי ליחובסקי הגדול, באנג'לנד, אי פדייבסקי, האי קוטלני, וכן את החופים המערביים של האי סיביריה החדשה. בשנת 1886 חשב טול שהוא ראה ארץ לא ידועה מצפון לקוטלני. הוא ניחש שמדובר במה שמכונה "זמליה סניקובה" (אדמת סניקוב), ארץ שאותם טענו יעקב סניקוב ומתי גדנשטרום שראו במהלך משלחת 1808–1810, אך קיומה מעולם לא הוכח.
טול אדוארד היה בין הראשונים שדיווחו בפירוט על שפע המאובנים של הפליסטוקן שנמצאו בתוך האי בולשוי ליחובסקי, אחד האיים הסיביריים החדשים. מתחת לכבול המורכב משטחי מים המכסים את מה שתיאר כ"קרח עד " (פרמאפרוסט) מצא הברון פון טול שרידי ערבה ועצמותיהם של יונקים של פוסט נאוגן, כמו עצם כתף של נמר. הוא גם דיווח שמצא בשכבת חימר קפואה וחול עץ שלם של אלנוס פרוטיקוזה באורך של 15 עד 20 מטר, כולל שורשים, עם עלים ואצטרובלים. [4] לרוע המזל, הדיווחים שלו הוצגו לעיתים קרובות בצורה שגויה על ידי דיווחים פופולריים על ממצאיו, וקבעו שמדובר בעץ שזיף בגודל שונה. האקדמיה העריכה את תוצאות משלחת זו כ"מעשה גאוגרפי אמיתי".