בשנות ה-50 נישא לרחל, בתו של מלכיאל פרידמן מממל, מתלמידי ה"סבא" מסלבודקה. לאחר נישואיו למד כמה שנים בישיבת מיר בירושלים, ובין החברותות שלו באותה תקופה הרב משולם דוד סולובייצ'יק והרב אליעזר פלצינסקי. עם הזמן נעשה יד ימינו של אביו בניהול ישיבת חברון, וכן עסק בהוצאתם לאור של כתבי אביו. בשנת תשכ"ב (1962), בגיל 33, התמנה לראש ישיבה בישיבת חברון והחל באמירת שיעורים בישיבה, תחילה שיעור יומי, וכעבור שנתיים החל באמירת 'שיעור כללי'. ב'שיעור הכללי' הראשון נכחו ראשי ישיבת מיר הרבנים אליעזר יהודה פינקל, חיים שמואלביץ ונחום פרצוביץ. הקפיד למסור את שיעוריו בשפת היידיש, ועבור אלה שלא הבינו את השפה היה נוהג לחזור על שיעורו בביתו. במקביל למסירת השיעורים סייע לאביו באחזקת הישיבה ולשם כך שהה מדי שנה פרקי זמן ארוכים בחו"ל.
לאחר פטירת אביו, בשנת תשכ"ט (1969), התרחבה סמכותו כראש ישיבה, לצד דודו הרב משה חברוני ועמיתיו הרב שמחה זיסל ברוידא וגיסו (בעל אחותו) הרב אברהם פרבשטיין. בשנות ה-70, עם גלי העלייה מברית המועצות, נרתם יחד עם רעייתו לפעול למען העולים החדשים. בשנת תשל"ד (1974) נסע יחד עם הרב פנחס מנחם אלתר, אז ראש ישיבת שפת אמת, לשליחות באנגליה כדי לרתום את יהודי אנגליה לסיוע לעולים החדשים. באמצע שנות ה-70 עברה ישיבת חברון למשכנה החדש במבנים שהוקמו בשכונת גבעת מרדכי. בתקופה הראשונה שהה הרב סרנא בישיבה בגפו במשך כל ימות השבוע, ומשפחתו הייתה מצטרפת אליו לשבת.
בשנת תשמ"ז (1987) עזב הרב סרנא את ישיבת חברון שבגבעת מרדכי והקים ישיבה במבנים הישנים של הישיבה שהקים אביו בשכונת גאולה, שאף היא נקראה בשם "ישיבת חברון". אולם עם הזמן, כדי להבדילה מישיבת האם, היא מכונה "ישיבת חברון-גאולה", על שם מיקומה.
בתחילת שנות ה-90 חלה ונזקק לסדרת ניתוחי ראש. נפטר בתמוז תשע"א, והובא לקבורה בהר המנוחות.
לרב סרנא בת יחידה, שרה-יהודית, הנשואה לרב ברוך סולובייצ'יק, ראש ישיבת תורת זאב בירושלים (בנו של הרב משה סולובייצ'יק מציריך). גיסתו, אחות אשתו, הייתה נשואה לרב שניאור קוטלר, ראש ישיבת לייקווד בניו ג'רזי.
אפקט סטרייסנד
אפקט סטרייסנד הוא כינוי לתופעה תקשורתית המתרחשת כאשר נעשה ניסיון לצנזר או להסתיר מהציבור פריט מידע הנחשב לרגיש, באמצעות מניעת הפרסום שלו באמצעי התקשורת. האפקט מתבטא בעובדה שניסיון ההסתרה עצמו גורם לתוצאה הפוכה מזו שהמסתיר התכוון אליה: המידע האמור מקבל תוספת משמעותית מאוד של פרסום; לעיתים היקפה של התוצאה ההפוכה, הנמדד במספר האנשים המתעניינים במידע ונחשפים אליו, גדול פי כמה וכמה מאשר התוצאה שאותה ניסו למנוע בניסיון ההסתרה.
מקור השם.
האפקט קרוי על שם הזמרת והשחקנית האמריקנית ברברה סטרייסנד. הבלוגר מייק מאזניק טבע את המונח בעקבות ניסיונה של סטרייסנד בשנת 2003 למנוע את פרסומו של צילום אוויר של אחוזתה שעל חוף האוקיינוס השקט במאליבו, קליפורניה, ארצות הברית. סטרייסנד תבעה את צלם התמונה, קנת אדלמן, ואת מפעילי האתר Pictopia.com, בסכום של 50 מיליון דולר, בטענה של הפרת הזכות לפרטיות. בכתב התביעה הופיעה דרישה להסיר את התצלום ממאגר של תצלומים המתעדים את קו החוף של קליפורניה. הצלם פרסם את התמונה במטרה לתעד את תופעת הנסיגה של קו החוף, כתוצאה מפעילות בנייה, מטרה שזכתה לעידודה ולתמיכתה הרשמית של המדינה. לפני שהוגשה התביעה, התמונה המדוברת זכתה לשש הורדות בלבד, שתיים מהן בידי עורכי הדין של סטרייסנד. בחודש הראשון שלאחר התביעה צפו בתמונה קרוב ל-500 אלף משתמשי אינטרנט. בסופו של דבר, סטרייסנד הפסידה בתביעה.
מקרים בולטים.
ראלף לורן.
בספטמבר 2009 נכתב בבלוג Photoshop Disasters (אסונות פוטושופ) על פרסומת של פולו ראלף לורן, שבה הופיעה תמונה של דוגמנית שעברה עיבוד תמונה מסיבי, עד כדי כך שנאמר עליה: . חברת ראלף לורן הצליחה להוריד את הרשומה (פוסט) מהבלוג, אולם היא הועתקה לבלוגים ולאתרי חדשות אחרים. בסופו של דבר נאלצה החברה להודות שעשתה טעות שיווקית, והתנצלה.
שיטת השקשוקה.
משפחת עופר ניסתה למנוע את שידור הסרט "שיטת השקשוקה" באמצעות תביעת דיבה נגד יוצר הסרט מיקי רוזנטל, ואיום בתביעה נגד מי שיקרין או ישדר את הסרט. העתירה נדחתה, והניסיון גרם להעלאת הרייטינג של הסרט. שמו של הסרט אף הפך לשם נרדף לשיטה של ניצול קשרי הון-שלטון. חמש שנים לאחר יצירת הסרט נבחר רוזנטל במקום ה-12 בפריימריז של מפלגת העבודה, ובעקבות כך החל לכהן בכנסת ה-19.
ויקטור אוסטרובסקי.
בשנת 1990 הגישה מדינת ישראל בקשה לצו מניעה לבית משפט בארצות הברית, במטרה למנוע את פרסומו של הספר "בתחבולות תעשה לך מלחמה" מאת חניך קורס המוסד לשעבר ויקטור אוסטרובסקי, ספר שהכיל סודות רבים של ארגון הביון הישראלי. בעקבות הבקשה, עלה הספר לראש טבלת רבי-המכר של "הניו יורק טיימס".
הבסיס הצבאי פייר-סור-אוט.
באפריל 2013 פנה המינהל הכללי לביטחון פנים של צרפת (DCRI) לקרן ויקימדיה בדרישה להסיר את הערך "תחנת הרדיו הצבאית פייר-סור-אוט" מוויקיפדיה הצרפתית בטענה שהוא חושף מידע מסווג. משתמש ויקיפדיה בעל הרשאה למחוק ערכים זומן לחקירה, אף שלא הוא כתב את הערך, ואולץ למחוק אותו תחת האיום שייעצר אם לא יעשה זאת. הערך נמחק, אך הושב לדפי ויקיפדיה באותו היום. עם היוודע הידיעה, הפך לערך הנצפה ביותר בוויקיפדיה הצרפתית בסוף השבוע של 6–7 באפריל, עם יותר מ-120 אלף צפיות.
ביונסה.
במחצית הסופרבול ב-2013 הופיעה הזמרת ביונסה. לאחר ההופעה אתר חדשות הבידור Buzzfeed פרסם סדרת תמונות של הבעות הפנים של הזמרת במהלך ההופעה. אנשי יחסי הציבור של ביונסה פנו לאתר בבקשה להוריד את התמונות ה"לא מחמיאות" כלשונם. אתר Buzzfeed סירב לבקשה ובתגובה שינה את כותרת הכתבה, המהלך הביא לחשיפה גדולה מאוד של התמונות ויצירה של מם ברשתות החברתיות.
הספר "גדר חיה".
גדר חיה הוא רומן מאת הסופרת הישראלית דורית רביניאן, שיצא לאור בשנת 2014 בסדרת "ספריה לעם".
שלמה הרציג, האחראי על לימודי הספרות ברמה מוגברת של חמש יחידות לימוד בחינוך הממלכתי, וועדת המקצוע, בראשות פרופ' רפי וייכרט מאוניברסיטת חיפה, המליצו לכלול את הספר במסגרת לימודי החובה במגמת ספרות מוגברת. המזכירות הפדגוגית של משרד החינוך דחתה המלצה זו. אחד מנימוקי הדחייה היה ש"בגיל ההתבגרות אין ראייה מערכתית הכוללת שיקולים של שמירת הזהות של העם ומשמעות ההתבוללות". דורית רביניאן טענה כי "הנושא של הספר - והסיבה שפסלו אותו במשרד החינוך - זו החרדה היהודית במרחב הערבי. חושבים שאם מונעים מנפשותיהם הרכות של ילדים רומן שמתמודד עם אזור הדמדומים בין החיים היהודיים לחיים הערביים, אז מעלימים את הבעיה". ההחלטה עוררה דיון ציבורי, שבעקבותיו חזר הספר לראש רשימת רבי-המכר (לאחר שכבר שהה שם שבועות אחדים בעת שיצא לאור) והוצאת עם עובד הודיעה על הדפסת מהדורה גדולה נוספת.
הלל זקס
הרב הלל זקס (ט"ו בשבט תרצ"א, פברואר 1931 - כ"ב בטבת תשע"ה, 13 בינואר 2015) היה ראש ישיבת כנסת הגדולה במודיעין עילית וראש ישיבת חברון. סבו מצד אמו הוא החפץ חיים.
ביוגרפיה.
נולד בראדין לרב מנחם מנדל זקס ולפייגה, בתו של החפץ חיים. בזמן לידתו הייתה אימו בסכנה והגיעו לבקרה בבית החולים החפץ חיים יחד עם הרב חיים עוזר גרודזנסקי. נקרא על שם אבי סבתו, הרב הלל שניידר. לסנדקאות בבריתו כובד הרב חנוך אייגש (בעל ה'מרחשת') ובברכות כובד הרב ברוך בר ליבוביץ. בגיל 8, בעקבות פלישת הצבא האדום לפולין, עברה משפחתו לאיישישוק, ולאחר מכן ל. לאחר קבלת אשרת כניסה לארצות הברית חצתה משפחתו את ברית המועצות לרוחבה ומשם עברה ליפן ולארצות הברית. בהגיעו לאמריקה בגיל 9 למד אצל הרב משה פיינשטיין בישיבת תפארת ירושלים, לאחר מכן אצל הרב ראובן גרוזובסקי ובישיבת לייקווד בראשות הרב אהרן קוטלר. הוא למד בחברותא עם הרב שניאור קוטלר כעשר שנים וכחמש שנים עם הרב שמואל קמינצקי.
בשנות ה-50 נישא לאהובה אסתר חברוני, בתו של ראש ישיבת חברון הרב משה חברוני לאחר שהרב אהרון קוטלר הציע את השידוך לרב חברוני באחד מביקוריו בארץ. לאחר נישואיו התגורר בארצות הברית. בשנת 1960 עלה לישראל. היה הרב הראשון של היישוב מעלה עמוס. לאחר מכן התיישב בשכונת גאולה בירושלים, סמוך לישיבת חברון. מאוחר יותר התמנה לר"מ בישיבה ולאחר מכן לראש ישיבה לצד ראשי הישיבה הרב שמחה זיסל ברוידא והרב אברהם פרבשטיין.
בשנת תשנ"ו ייסד את ישיבת כנסת הגדולה במודיעין עילית, המכונה על שמו, "ר' הלל" (הוא התגורר בקארווילה בתוך מתחם הישיבה). לאחר פטירתו ממלא את מקומו בראשות הישיבה בנו, הרב יצחק זאב זקס.
בשנת תשע"ג פתח בסמוך לישיבה הגדולה את ישיבת כנסת הגדולה לצעירים, והעמיד בראשה את הרב מרדכי ברגמן, נכדו (נשוי לבת חתנו הרב חיים מן) ובוגר הישיבה.
הרב זקס היה בקיא בקבלה והחשיב את ספרי הגר"א והרמח"ל. התנגד לחסידות ובספריית ישיבתו אין ספרי חסידות. הוא דחה את קבלת מהלכי הרחוב החרדי ללא בדיקה מעמיקה, והתנגד בחריפות לתופעות כמו הפרסום של ועדות הצדקה למיניהן. התנגד להצבעה בבחירות. עד לשנת תשס"ח 2008 היה מופיע בישיבת חברון בתחילת 'זמן' למסור שיעור פתיחה. לאחר מכן, עד כשנתיים קודם פטירתו היה מגיע בעשרת ימי תשובה לישיבת חברון למסור שיחה קודם יום כיפור.