עובד שלא ניתק תושבות, אלא התגורר מחוץ לישראל במעמד של תושב ישראלי לא יוכל להנות מהקלות בשילוח רכוש, ובמידה ויבחר לשלוח ציוד / רכוש יצטרך לבצע זאת בתהליך של ייבוא אישי, כמו כל אזרח ישראלי המבקש לשלוח דבר מה מחו"ל לישראל.
עם החזרה לישראל קובע החוק שורה של הטבות מס לתקופה מסוימת לגבי רווחים מנכסים שנצברו בחוץ לארץ ועדיין בבעלות החוזר.
רבי אושעיא איש טריא
רבי הושעיא איש טריא (לעיתים קרוי: אבא אושעיא איש טיריא) היה אמורא ארץ ישראלי שחי בדור הרביעי. עסק במלאכת הכובסות. נולד ביום שנפטר רבי אבין (השני).
רבי הושעיא עשה לעצמו מלבוש ממין צמר אחד, שכן אם היה לובש בגד ממיני צמר מרובים, עלולים אנשים לחשוד בו שלבש בגד העשוי מחוטים שנפרמו מבגדיהם. אף על פי שזהו חשד שווא, יש להראות נקיים בעיני בני האדם, כשם שיש להיות נקיים בעיני המקום, שנאמר .
פעם כששהה בנהר בשל עבודתו ככובס, רחצה שם המלכה ואיבדה תכשיטים וכלי זהב. החזירם רבי הושעיא למלכה כדי לגרום קידוש השם. בכך הייתה מידת חסידות, שכן אין צורך על פי ההלכה להחזיר אבדה לגוי כדי לגרום קידוש השם. אמרה לו המלכה: אלו אינם חשובים לי, שכן יש לי מסוגם טובים מהם ויש לי סוגים אחרים טובים יותר. אמר רבי הושעיא: התורה גזרה שנחזיר ויש בכך מצווה שאיני רוצה להפסיד. אמרה: ברוך אלהי היהודים.
כשמת רבי הושעיא, ראו מיטתו שפורחת באוויר. קראו עליו בני דורו: שאהב הקדוש ברוך הוא לרבי הושעיא, .. אותו היום נולד רבי הושעיה. הוסיפו בני הדור וקראו על יום זה: .
מקום מנוחתו מצוין בטיריא הסמוכה לפקיעין.
ניקול
בן ריילי
משה וולפסון
הרב משה וולפסון (לעיתים וואלפסאן נולד בשבט תרפ"ה, 1925) הוא משפיע חסידי אמריקאי וראש קהילות אמונת ישראל.
ביוגרפיה.
למד בישיבת תורה ודעת אצל הרב שרגא פייבל מנדלוביץ', הרב גדליה שור והרב יעקב קמינצקי. בהשפעת הרב שור התקרב לחסידות והיה לחסיד של רבי שאול ידידיה טאוב האדמו"ר מחסידות מודז'יץ. עמד בקשר גם עם הרב יעקב יוסף טברסקי מסקווירה והרב מנחם מנדל שניאורסון מחסידות חב"ד והרב אברהם יצחק קאהן מתולדות אהרן. לאחר חתונתו היה ר"מ ומשגיח בישיבת תורה ודעת.
הרב וולפסון אינו חובש שטריימל על אף היותו חסיד, וכן חלק מחסידיו אינם חובשים שטריימל. חתנו הוא הרב מרדכי מנשה זילבר, אף הוא משפיע חסידי.
קהילת אמונת ישראל.
רבים מתלמידיו של הרב וולפסון המשיכו לשמור קשר איתו לאחר עזיבתם את הישיבה ועם הזמן נוצרה מסביבו חבורת חסידים, חלקם הגדול היו ליטאים במקורם. הרב וולפסון פתח קהילה לתלמידיו בשם 'אמונת ישראל' ולאחר מכן פתח בית כנסת בבורו פארק. הרב וולפסון הושפע מדרך חסידות קרלין ותפילתם של חסידיו מאופיינת בהתלהבות ובצעקות כדרך חסידי קרלין. הרב וולפסון מגיע לישראל בזמן חופשת הקיץ ומוסר שיעורים לחסידיו המתגוררים בארץ. הרב וולפסון הוא חלוץ המשפיעים בציבור הכלל חסידי.
לקהילה בתי כנסת בבורו פארק, מונסי, לייקווד ירושלים וביתר.
דרכו בחסידות.
הרב וולפסון מרבה להדגיש את קדושת המועדים ואת האמונה שכל יהודי הוא קדוש, גם כאשר אין זה נראה כלפי חוץ ("פינטעלע ייד"). הוא מדגיש את חשיבות הרגשת החיות בעבודת ה', ללא תלות במנהגים מסוימים. במכתב לתלמיד הוא כותב: בהתאם לזאת בבית מדרשו הנהיג מנהגים מקהילות שונות.
תורתו מבוססת על רעיונות מכלל ספרי חסידות, בפרט החסידות הפולנית, כשפת אמת ורבי צדוק הכהן מלובלין. הוא מרבה להשתמש בגימטריאות. בתחלת שיעוריו בספר התניא מודגש שלימודו מיועד להתעוררות חיונית ולא להשכלה גרידא.
קישורים חיצוניים.
ספריו באתר היברו בוקס:
רגמים
הארלד החמישי, מלך נורווגיה
מבנה (גאולוגיה)
מבנה גאולוגי הוא תוצר של היערכות סלעי קרום כדור הארץ במרחב תלת-ממדי כתוצאה מפעולתם של תהליכים גאולוגיים. מבנים גשמיים אלה מבטאים תכונות גאומטריות המאפשרות לתאר את צורתם, עיצובם ותפוצתם וכן את היחס בינם לבין מבנים אחרים בסביבתם. תחום המחקר העוסק בחקר מבנים גאולוגיים הוא גאולוגיה מבנית.
צירוף של מבנים באזור מסוים מרכיב את המבנה הגאולוגי שלו.
מאפיינים.
מבנה גאולוגי הוא קונפיגורציה גאומטרית של חומר סלעי. גודלם של מבנים גאולוגיים נע ממיקרונים אחדים לקילומטרים רבים. חקר המבנים מבוסס על היחסים בין חלקים שונים בסלע או בין גופים סלעיים שונים. הגדרתו של מבנה גאולוגי אינה קשורה למסלע המצוי בתשתיתו, אם כי לרוב קיים קשר עז ביניהם.
המבנים הגאולוגיים נחלקים לשתי קבוצות עיקריות:
חלוקה נוספת נובעת ממיקום המבנה:
מיון מבנים.
ניתן למיין מבנים גאולוגיים באמצעות מאפיינים שונים שלהם בכמה אופנים:
גאומטריה.
המיון הבסיסי של מבנים גאולוגיים מתבצע על-פי הגאומטריה שלהם ומחלק אותם לפי מספר הממדים לתוואים ליניאריים, למשטחים מישוריים ולפני שטח מעוקמים.
מיון זה מחלק את המבנים ליחידות בעלות מבנה גאומטרי משותף, דוגמת קמטים, העתקים ומישורי לווחיות.
משמעות גאולוגית.
המיון על-פי משמעות גאולוגית מתייחס בהרחבה לנסיבות, למיקום היחסי ולאופן ההיווצרות של המבנה. מיון זה מחלק את המבנים הראשוניים לשלושה חלקים:
בנוסף להם מוגדרים בשיטת מיון זו מבנים שניוניים שנוצרו כתוצאה מתנועה טקטונית או פיצוי איזוסטטי.
זמן היווצרות.
מיון זה מחלק את המבנים לשלושה חלקים על-פי עיתוי היווצרותם:
תהליך היווצרות.
מיון זה נוגע לתהליכים האחראים באופן ישיר להיווצרות המבנים:
לכידות במהלך מעוות.
מיון זה מתייחס לסוג המעוות – גמיש ופריך – וללכידות החלקיקים במהלכו, ומחלק את המבנים באופן הבא:
משמעות המעוות.
מיון זה מתייחס לתוצאות המעוות המשתקפות באורכו של המקטע הקרומי עליו הוא פועל:
חלוקת המעוות.
מיון זה מבוסס על חלוקת המעוות בנפח הסלע:
היווצרות.
מרבית סלעי המשקע, הסלעים הפירוקלסטיים והסלעים הגעשיים נוצרים כשהם ערוכים בשכבות אופקיות. לעומתם נוצרים מרבית הסלעים הפלוטוניים ללא מבנה שכבתי אלא יוצרים גושים מסיביים של מסלע. במבנים ראשוניים אלה עשויים לחול תהליכים מאוחרים של קימוט, העתקה והסרה של חומר סלעי באמצעות בליה וסחיפה.
תוצריהם של תהליכים אלה ניכרים במבנים שניוניים, לדוגמה:
תהליכים.
מבנים גאולוגיים הם תוצר של תהליכים המשנים את צורתו של המסלע ואת הארגון הגאומטרי שלו ביחס לסביבתו.
קימוט.
קמטים נוצרים במגוון של תנאים ותהליכים הפועלים על מסלע ראידי:
שני תהליכי הקימוט הפעיל האחראים להיווצרות קמרים נבדלים זה מזה בכיוון פעולתם: עיקום – הפועל במקביל למבנה השכבות, וכיפוף – הפועל בניצב או באלכסון למבנה השכבות. תהליכים אלה עשויים להתרחש בקנה מידה גדול היוצר רכסי הרים או בקנה מידה קטן היוצר חרקרקוּת – קמטים זעירים וצפופים
שבירה, העתקה וסידוק.
שבירה והעתקה מתרחשות כאשר המאמץ עובר את גבול החוזק של הסלע והחלקיקים המרכיבים אותו כושלים בהיערכות מחודשת. מעוות פריך מתרחש בעיקר במהלך תנועה טקטונית בגבולות חילוף.
היווצרותם של העתקים וסדקים מתרחשת בשלושה שלבים:
העתקים נוצרים כאשר בשלב השלישי משתחררת כמות גדולה של אנרגיה עודפת, ואילו סדקים נוצרים בשלב זה כאשר מדובר בכמות קטנה של אנרגיה עודפת. הבדל נוסף בין היווצרות העתקים וסדקים נעוץ בתנועת המסלע במהלך המעוות: העתקים נוצרים לרוב במעוות פריך שנוצר בעת תנועה של המסלע, לעומת סדקים הנוצרים לרוב במעוות פריך שנוצר כשהמסלע היה במנוחה.
בליה וסחיפה.
בליה וסחיפה הם שני תהליכים גאולוגיים הגורמים להתפרקות והתפוררות המסלע ולהסעת תוצרי הבליה למקומות אחרים. שני תהליכים אלה – בשילוב עם תהליכים מגמטיים, סייסמיים, טקטוניים והתמרה – אחראים להיווצרות אי התאמה ולחשיפת המסלע על פני השטח.
סוגים של מבנים גאולוגיים.
בסופם של התהליכים נוצרים מבנים מסוגים שונים בנוסף לקמטים, העתקים, סדקים ואי התאמות. לדוגמה:
לעיתים נכללים בהגדרת המבנה הגאולוגי גם תוצרים געשיים ואף סדימנטריים, אולם באלה עוסקים תחומי מחקר אחרים: וולקנולוגיה וסדימנטולוגיה.
שלמה אלישוב
עיר של יחיד
עיר של יחיד הוא כלל בהלכות עירוב חצרות המבדיל בין עיר של יחיד שאותה ניתן לערב באופן מוחלט, לבין עיר של רבים שיש להותיר בה חלק שאינו מעורב. בנוסף, לפי שיטות מסוימות, מחלק הכלל בין רשות הרבים הנחשבת לכזו רק אם יש בה שישים ריבוא, לבין רשות היחיד.
מקור.
במשנה כתוב כך:
הראשונים נחלקו בהגדרת "עיר של יחיד" ו"עיר של רבים". שורשה של מחלוקת זו, היא בהגדרת דין רשות הרבים: לפי רש"י רשות הרבים היא רק עיר שמצויים או שמתגוררים בה שישים ריבוא (שש מאות אלף) אנשים, בדומה לרשות הרבים המקורית שמשם נלמד האיסור - דגלי מדבר. כשם שישראל במדבר היו שישים ריבוא וכך היה המדבר רשות הרבים כך כל עיר שאין בה שישים ריבוא אינה נחשבת לרשות הרבים, אך רבים מהראשונים (ראו להלן) חלוקים על הכלל. בהתאם לכך הם גם מפרשים את המשנה.
ההשלכות במחלוקת היא בפירוש משנה זו: לפי רש"י וקבוצת הראשונים שסבורה כמותו, עיר של יחיד היא עיר כזו שאין בו שישים ריבוא. הרמב"ם ושאר הראשונים שסבורים כמותו חלוקים על פירושו של רש"י, מפני שהוא סובר שכמות האנשים אינה משפיעה על קיום או שלילת דין רשות הרבים, ולכן הם מפרשים שעיר של יחיד היא עיר שהיא "קניין יחיד", כלומר שהיא בבעלות משפטית-ממונית של אדם אחד.