ב-1979 פתח את מסעדת "ל'אוברגאד" (L'AUBERGADE) בכפר פואימירול, השוכן על הגבעה, ליד העיר אז'ן. בדרך שבין טולוז לבורדו. בשנת 1981 זכה בכוכב הראשון במדריך מישלן האדום, בשנת 1983 זכה בכוכב השני במישלן, בשנים 1987 ו-1991 זכה בתואר שף השנה של מדריך הגו מיו, בשנת 1991 זכה בניקוד המקסימלי דאז של 19.5/20 נקודות בגו מיו. ב-1993 זכה בתואר אביר מסדר ההצטיינות הלאומי (Chevalier de l'Ordre du Merite National). בשנת 2004 זכה בניקוד המקסימלי של שלושה כוכבים במדריך מישלן ונבחר על ידי המדריך כשף הטוב ביותר של השנה. במסעדה מקום ל-60 סועדים ובה עובדים 25 אנשי צוות.
המסעדה חברה במדריך "השולחנות הגדולים בעולם".
עד לשנת 2010 החזיקה המסעדה בשלושה כוכבי מישלן, במדריך מישלן לשנת 2011 היא הורדה לשני כוכבים.
לצד המסעדה פתח מלון בוטיק מפואר שבני הזוג טראמה שיפצו, בעזרת מעצב הפנים ז'אק גרסיה. המלון נמצא במבנה מהמאה ה-13 ששימש בית קיט של ריימונד השביעי, דוכס טולוז. במלון 9 חדרים וסוויטה אחת, ובו בריכת שחייה וגן.
המלון שייך לרשת רלה א שאטו.
ישיבת ההסדר מעלות
מרדכי ורדי
הרב מרדכי ורדי (נולד ב-14 בפברואר 1958) הוא רב הקיבוץ ראש צורים, היה ראש מגמת תסריטאות וראש בית המדרש בבית הספר לקולנוע מעלה, רב בית הספר למוזיקה "מזמור" שבגבעת וושינגטון ורב אולפנת אומנויות "הללי" שבגבעת וושינגטון.
ביוגרפיה.
למד בישיבה התיכונית בנתניה ובישיבת ההסדר כרם ביבנה שבמסגרתה שירת בחיל שריון בצה"ל. ורדי היה שותף להקמת ישיבת עטרת כהנים, ולמד כתשע שנים בישיבת מרכז הרב. שימש כר"מ בישיבת ההסדר במעלות וכרב היישוב מצפה נטופה בגליל התחתון. לאחר מכן, היה רב הגרעין התורני "אלישיב" בעיר לוד.
הוא בעל תואר ראשון בחינוך (B.eD) בתורה שבעל פה ממכללת הדרום ברחובות, ובעל תואר שני בקולנוע מאוניברסיטת תל אביב במגמת בימוי והפקה.
בשנת 2010 הקים עם איציק וייס ודניאל זמיר את בית הספר "מזמור" למוזיקה בקריה האקדמית בגבעת וושינגטון. בשנת 2014 הקים עם פורת סלומון בית ספר לאמנות בשם "פרדס" ובשנת 2015 היה שותף להקמת האולפנה לאמנויות "הללי", שניהם גם כן בגבעת וושינגטון.
הרב ורדי חבר בארגון רבני צהר. נשוי לפזית ואב לשבעה.
בית הספר מעלה.
בעקבות פנייה מצד אנשי בית הספר הדתי לקולנוע מעלה התמנה הרב ורדי לראש בית המדרש של בית הספר בירושלים. במטרה לברר סוגיות העוסקות בקשר בין היצירה האומנותית ליהדות, הוא הקים את "בית המדרש לתורה ויצירה" ומאז עומד בראשו. הוא היה שותף להקמת מגמת התסריטאות במעלה ועמד בראשה עד שנת 2019.
בראיון עמו אמר הרב ורדי כי "יש התעוררות של יצירה ואמנות במגזר הדתי וגם החרדי. במקום שבו יתחברו כישרון ומקצוענות יש הזדמנות גם להתחדשות דתית, וגם ליצירות בעלות עומק רוחני יהודי".
עבודותיו.
בשנת תש"ס (2000) ערך עם הרב עמית קולא את אסופת המאמרים "מדרש לוד".
בשנת 2004 ערך ורדי את תוכנית פרשת השבוע של ערוץ 2, "פרשת דרכים", שהופקה בשיתוף בית הספר מעלה.
סרט שיצר במסגרת לימודי הקולנוע שלו, בשם: "התינשאי לי", עוסק בבחור דתי הומוסקסואל המתייעץ עם רבו האם לספר לחברתו על נטייתו. בעקבות הסרט, בפברואר 2009 השתתף ורדי בכנס ארגון חברותא, בו נכח גם הרב יעקב מדן, ראש ישיבת הר עציון. במסגרת לימודיו כתב גם תסריטים לסרטים: "חלאקה", בבימויה של אביגיל שפרבר, ששודר בערוץ הראשון, "שאלת רב", ו"שומר ישראל".
בשנת 2012 יצא סרטו הדוקומנטרי "לרדוף אחרי הצל" העוסק בדמותו של הרב שג"ר.
בשנת 2014 ביים והפיק את הסרט התיעודי "אמא לא משוגעת". הסרט מלווה אשה דתייה חברת ראש צורים המתמודדת עם הפרעת אישיות גבולית (bordering personality disorder) ומעגלי החיים שלה במשפחה ובקהילה. הסרט השתתף בפסטיבל דוקאביב ובפסטיבל דרום.
בשנת 2017 ביים והפיק את הסרט התיעודי "השדה". הסרט מלווה יוזמה משותפת של מתנחלים ופלסטינים לפיוס ודו קיום בגוש עציון במהלך גל הטרור של 2015. הסרט השתתף בפסטיבל דוקאביב ופסטיבל דרום.
בשנת 2020 יצא סרטו התיעודי חתונה הפוכה העוסק בהומואים דתיים ולסביות דתיות שהיו נשואים לבני המגדר השני ובהתמודדויות שלהם. הסרט הוקרן בפסטיבל דוקאביב.
בחודש דצמבר 2020 הסתיימו צילומי הסרט העלילתי הארוך עקרה בבימוי הרב מרדכי ורדי, בהפקת "דרומה הפקות" ובסיוע קרן קולנוע גליל. הסרט התחרה במסגרת הסרטים העלילתיים הישראלים בפסטיבל ירושלים לקולנוע, 2022.
רחוב השומר
רחוב השומר, כיום בחלקו רחוב אהרונוביץ' ובחלקו רחוב הרב כהנמן, הוא רחוב מרכזי במזרח בני ברק.
הרחוב חוצה את חלקה המזרחי של בני ברק מצפון לדרום. תחילתו בדרך ז'בוטינסקי והוא מסתיים בשכונת נוה אחיעזר, מדרום למחלף גבעת-שמואל ולמפעל קוקה-קולה. באמצעו הוא נפגש עם קצהו המזרחי של רחוב רבי עקיבא.
שמו.
שמו הראשון של הרחוב, דרך תל ליטוינסקי, נקבע בשל היותו דרך ראשית שהובילה לתל ליטוינסקי. לימים שונה שם המקום לתל השומר, ובעקבות זאת שונה שם הרחוב להשומר.
בשנות ה-80 החליטה ועדת השמות העירונית להסב את שמו, והוא נחצה לשניים: מרחוב ז'בוטינסקי ועד לנקודת המפגש עם רחוב רבי עקיבא הוסב שמו לרחוב אהרונוביץ' (על שם ראש העירייה לשעבר ראובן אהרונוביץ'), ומשם ועד לסוף הרחוב הוסב שמו לרחוב הרב כהנמן (על שם הרב יוסף שלמה כהנמן, ראש ישיבת פוניבז'). שינוי השם התקבל רק באופן חלקי והשם רחוב השומר עדיין נמצא בשימוש נפוץ.
אופי הרחוב.
עד שנות ה-70 שימש רחוב השומר כגבול המזרחי של בני ברק. שטחים נרחבים מזרחית לו ועד לכביש 4 לא היו מיושבים. הולכי הרגל ברחוב היו מועטים, והוא שימש בעיקר ככביש חלופי לנהגים שביקשו לקצר את קטע הדרך שבין צומת גהה, לימים מחלף גהה, לצומת גבעת שמואל, לימים מחלף גבעת-שמואל. לאורך מקטע מרכזי של הרחוב היה נטוע "פרדס טריואקס", ומולו מתחם ביתו של שלמה לורינץ. לאורך הרחוב נבנו שני שיכוני הסתדרות ושיכון צה"ל, שהיו מיושבים באוכלוסייה חילונית.
עם הקמת השכונות החרדיות החדשות רמת אהרן ורמת אלחנן יחד עם התחרדות השיכונים הפך הרחוב לרחוב תוסס ובעל אופי חרדי מובהק.
מפעלים ובתי עסק.
בשנת 1970 הוקמה בחלק הצפוני של הרחוב תחנת כיבוי אש המשרתת את אזור בני ברק. מאז שנות ה-50 ועד שנות ה-90 שכן בצפון רחוב השומר מפעל אסם. בשנות ה-90 עבר המפעל לפתח תקווה, ולאחר מכן ליקנעם עלית ולשוהם, והייצור במפעל בבני ברק הידלדל. בשנת 2002 מוזגה פעילות המפעל עם מפעל אסם בשדרות והמפעל בבני ברק נסגר. בשנת 2004 נמכר המתחם ליזמים פרטיים בכ-15 מיליון דולר ובית המשפט המחוזי דחה תביעה לביטול העסקה. באוקטובר 2007 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה את הסבת ייעוד שטח המפעל מתעשייה למגורים. בתחילת 2010 נהרס מבנה המפעל והחלה בניית שכונה חדשה על השטח בשם "צמרת העיר", הכוללת שמונה בניינים ובהם כ-200 דירות. בחלק ממבנה המפעל עצמו שוכן בית כנסת וישיבה של חסידות טשרנוביל.
בדרומו של הרחוב, סמוך ליציאה הדרום-מזרחית מעיר, שוכן המפעל המרכזי של החברה המרכזית לייצור משקאות קלים, יצרני קוקה-קולה בישראל.
בצומת הרחובות השומר-ז'בוטינסקי נבנה בשנות ה-90 קומפלקס בניינים רבי-קומות על ידי חברת "קני ברק". על פי התוכנית המקורית, הבניינים היו אמורים לשמש כקניון, אולם בשל התנגדות רבני העיר הוסב ייעודם למשרדים, והם מופעלים על ידי חברת "מגדלי שקל". בסוף 2010 נמכרו הבניינים לחברה אמריקאית תמורת 30 מיליון דולר.
בסמוך למגדלי שקל שכנו בעבר בית החרושת לאריגים "פיק" ומחסני חברת "דובק". על שטחיהם נבנה מרכז מסחרי "רימונים", הכולל חנויות ושטחי מסחר, אולם שמחות, בית אבות ותחנת דלק. תחנת דלק נוספת נמצאת בקצה הדרומי של הרחוב, בסמוך למפעל קוקה-קולה. כמו כן שכן בעבר בסמוך למפעל קוקה-קולה מפעל "פיקנטי" שבבעלות משה בדש. בשנת 1992 נרצח גיסו של בדש, אריה שרגר, בידי שודדים בדרכו להפקיד את הפדיון היומי בסניף בנק ששכן בסמוך. במקום הרצח הוצבה אנדרטה לזכרו. בסמוך לה הוקם בניין משרדים "גרנד הול", ובצמוד לו היה המוסך המרכזי של חברת פז'ו. מולו מוקם מפעל "עוף בני ברק". בקרבת מקום שוכנת 'מאפיית ויז'ניץ' אחת המאפיות הוותיקות בבני ברק הפועלת ברצף 24 שעות ביממה (פרט לשבתות וחגי ישראל).
במרכז רחוב כהנמן, בקטע שבין רחוב רבי עקיבא ורחוב עזרא, ניצבת "כיכר אדלר" ובה שורת חנויות ובתי עסק. הכיכר קרויה על שם יהודה לייב (לייבוש) אדלר, מראשוני בני ברק, בונה הבית הראשון בעיר. בנו, הקבלן ישראל אדלר, בנה מטעם צעירי אגודת ישראל את השכונות החדשות לאורך רחוב השומר: רמת אהרון, רמת אלחנן ונחלת משה. שכונת נחלת משה נבנתה על שטחו של פרדס טריואקס.
מוסדות תורה וחינוך.
לאורך הרחוב פרוסים מספר מוסדות תורה וחינוך. בפינת הרחובות אהרונוביץ' - השלושה שוכנת ישיבת נתיבות עולם לחוזרים בתשובה, בראשות הרב יוסף ברוק. בקצה הדרומי של הרחוב, סמוך למפעל קוקה-קולה, שוכנת ישיבה נוספת לחוזרים בתשובה - "אורייתא", בראשות הרב משה דיסלר, גיסו של הרב ברוק. בצמוד לישיבת נתיבות עולם הקים בשנות התשעים האדמו"ר מקאליב, רבי מנחם מנדל טאוב, את המרכז העולמי של חסידות קאליב. בתחילת המאה ה-21 העביר האדמו"ר את מוסדותיו לירושלים, והבניין נמכר למוסדות חסידות פרמישלן.