מיקוד היתר יוצר בעיה הפוכה מזו של קשיי קשב. בעוד שקשיי קשב יפגעו ביכולת של האדם להתמקד בדבר אחד לאורך זמן, מיקוד היתר פוגע ביכולת להפסיק להתרכז בעיסוק הנוכחי. בעקבות זאת, מיקוד היתר לא מאפשר לאדם להסיט את הקשב שלו לדברים אחרים במקרה הצורך. כלומר, הוא גורם לכך שהאדם יישאר "תקוע" בפעילות הנוכחית בין אם הוא מעוניין בכך ובין אם לאו.
בגילאי הבגרות, אנשים עם הפרעת קשב יכולים להיכנס למצב של מיקוד יתר גם במסגרת עולם העבודה. עם זאת, להבדיל ממצבי מיקוד יתר שמתרחשים בזמן פעילויות פנאי, בעולם העבודה אשר נוטה לתגמל את העובדים על פי רמת התפקוד שלהם, קבלת תמריצים על התוצרים המוגברים שניתן להפיק במצב זה עלולים להוביל להתמכרות לעבודה.
לכן, על המעסיקים לשים לב לנטייה זו ולסייע לעובדים עם הפרעת קשב לנצל את היתרונות של מיקוד היתר בצורה מאוזנת שלא תוביל לשחיקה.
יזמות.
לאור הקשיים להשתלב בעולם העבודה הקיים, אפשרות תעסוקתית נוספת עבור אנשים עם הפרעת קשב, היא להשתחרר מהתלות במעביד על ידי פנייה ליזמות עסקית. היזמות יכולה להיות אפיק תעסוקתי אטרקטיבי עבור מבוגרים עם הפרעת קשב. זאת משום שלהפרעת קשב יש השפעה חיובית על מאפיינים יזמיים כגון: צורך בהישגיות, עצמאות ואוטונומיה, נטייה ליצירתיות, ונטייה מתונה של נטילת סיכונים ומשום שאדם עצמאי יכול לעצב את סביבת העבודה שלו על פי בחירתו האישית.
אנשים עם הפרעת קשב יכולים להיות מקור עשיר ליזמים עבור הכלכלה המקומית של כל מדינה.
עם זאת, הקשר בין הפרעת קשב לעולם היזמות יכול להיות חיובי מאוד, אבל בו זמנית גם בעייתי ומורכב.
לשאלה האם להפרעת קשב יש יתרון במימוש הזדמנויות יזמיות יש שלוש תשובות סותרות שתקפות באותה המידה: 1) כן. 2) לא. 3) תלוי.
אמנם לאנשים עם תסמינים של הפרעת קשב ישנה נטייה גבוהה יותר לפתח גישה ושאיפה ליזמות בהשוואה לאוכלוסייה הכללית, אך בעוד שנטייה זו מונעת בחלקה מההתאמה הגבוהה יותר של סביבת העבודה היזמית לתסמינים של הפרעת קשב, חלק לא מבוטל מהמוטיבציה לפנות לתחום זה נובע גם מחוסר אפשרויות תעסוקתיות בסביבות עבודה המאפיינות את שוק העבודה הקיים. כלומר, רק חלק ממגמה זו נובע מבחירה ושאיפה אישית, בעוד שחלק אחר נובע מחוסר ברירה.
כמו כן, גם בסביבת העבודה היזמית עדיין נדרשים מיומנויות וכישורים שעלולים להיפגע מהתסמינים של הפרעת קשב.
בהתאם לכך, אנשים עם הפרעת קשב ונטייה ליזמות, עלולים להתקשות בביצוע פעילויות יזמיות בפועל.
לאור המורכבות של הקשר בין הפרעת קשב ליזמות אין להציג את היחסים ביניהם באופן חד צדדי, בין אם זה נעשה בצורה סטיגמטית המדגישה את הפן השלילי ובין אם זה נעשה בצורה רומנטית המדגישה את הפן החיובי.
לכן, הנטייה של התקשורת להציג בתדירות גבוהה יזמים מצליחים אשר מייחסים את ההצלחה שלהם לתסמינים של הפרעת קשב, עלולה להיות מטעה.
כלומר, הפרעת קשב יכולה בהחלט לעודד אנשים לפנות לתחום היזמות, אבל לא בהכרח תסייע להם גם להצליח בו.
בתקופת ההתהוות של יוזמה עסקית חדשה, פחות סביר שהתסמינים של הפרעת קשב יתפסו כנטל והם אף יכולים להוות נכס משמעותי. זאת במיוחד, בשלושת השלבים הראשוניים של היוזמה העסקית: גילוי עניין, זיהוי הזדמנות והתנהגות המכוונת לנקיטה בפעולות הנחוצות עבור הקמת המיזם.
בשלבים אלו חסמים אשר עלולים לעקב או אף לעצור אנשים ללא הפרעת קשב מלקחת רעיון ולפתח אותו לצעד הבא, למשל: תפיסה של יכולת או משאבים מוגבלים, הכרה במחסומים חברתיים ושיקולים פרקטיים נוספים, לא בהכרח ישפיעו על אנשים עם הפרעת קשב.
כתוצאה מכך, אנשים עם הפרעת קשב נוטים לפעול למען קידום יוזמות עסקיות במהירות ובתדירות שגבוהות בהרבה בהשוואה לאנשים ללא הפרעת קשב.
נטייה זו יכולה ליצור גיוון והעשרה של הזדמנויות עסקיות בשלבים הראשונים של מעגל החיים היזמי.
לצד זאת, אותה נטייה עלולה גם לגרום לאנשים עם הפרעת קשב להתמקד בריגוש ובמשיכה של רעיון חדש, תוך התעלמות או הפחתת החשיבות של העלויות והסיכונים הכרוכים בהוצאת היוזמה אל הפועל.
פעמים רבות חברות קטנות נדרשות לאלתר כדי לפצות על המחסור שלהן במשאבים. בשלב הזה התסמינים של הפרעת קשב יכולים לתרום רבות לקידום היוזמה העסקית ואף להפוך ליתרון אסטרטגי משמעותי. מצד שני, אף על פי שהפרעת קשב לא בהכרח תמנע מהאדם לבצע משימות אדמיניסטרטיביות בצורה טובה, התסמינים של הפרעת קשב עלולים להפוך לנטל, כאשר לעסק החדש נדרשת יציבות וניהול אדמיניסטרטיבי יעיל על מנת להתבסס ולצמוח. זאת משום שמשימות בסיסיות החיוניות לשימור ותפעול העסק, כגון הזמנה ושמירה של חומרי גלם, שירות לקוחות, התמודדות עם חוקים ונהלים ממסדיים, הוצאת קבלות, תשלום חשבונות, שמירה על סביבת עבודה נקייה ומסודרת, ניהול כספים, יתפסו לרוב כמשעממות או אף מתועבות על ידי אנשים עם הפרעת קשב. מצב זה עלול להגביר את הנטייה של אנשים עם הפרעת קשב לדחיינות, הסחות דעת והימנעות.
ההשפעה של התסמינים של הפרעת קשב על יוזמה חברתית, יכולה להשתנות לטובה או לרעה בהתאם ליחסי הגומלין בין שני מרכיבים עיקריים: הנסיבות הנוכחיות והאיזון בין יכולת הוויסות העצמית, המבנה הארגוני ודפוס האצלת הסמכויות עבור משימות אדמיניסטריבית. לדוגמה, יוזמה עסקית שהערך שלה מבוסס על כניסה מובנת לשוק ואספקה יעילה של סחורות או שירותים, מצריכה ניהול אדמיניסטרטיבי מרכזי יעיל. לכן, במקרה זה התסמינים של הפרעת קשב יהוו חיסרון. לעומת זאת, כשהתנאים ליצירת הערך של היוזמה העסקית אינם יציבים, מאופיינים בשונות רבה או חוסר ודאות, המאפיינים של הפרעת קשב יכולים להוות נכס משמעותי.
חברות יזמיות צריכות למצוא את הדרך להמשיך להתפתח תוך כדי ביסוס דריסת הרגל שלהן בשוק הצרכנים. בהקשר זה הפרעת קשב יכולה להוות גם נכס וגם נטל לשמירה על החדשנות של החברה. מייסדים עם הפרעת קשב נוטים לחפש באופן פעיל אחר הזדמנויות לפיתוח וחדשנות עסקית עבור החברה שלהם. נטייה זו מונעת מהצורך להימנע מהשעמום שבדרך כלל מתעורר בהם כשהחברה מגיבה למצב מובנה, יציב ומתמשך. מצד אחד נטייה זו מחסנת מייסדים עם הפרעת קשב מלהמשיך לחקות צורת פעולה זהה רק מכוח האינרציה, אך מצד שני תקשה עליהם ליצור איזון בין הצורך לפיתוח של החברה לצורך בביסוס וייצוב שלה. אנשים עם הפרעת קשב נוטים להישחק במהרה ממצבים שבהם יש רמה גבוה של יציבות והבנייה. במקרים האלו סביר להניח שהם ינקטו באחת משתי דרכי הפעולה הבאות: ניסיונות חוזרים ונשנים לקחת את החברה הקיימת לכיוונים חדשים ורדיקליים, או עזיבה של החברה המבוססת לטובת יוזמה חדשה והתחלה-מחדש של מחזור החיים היזמי במקום אחר.
באופן כללי ניכר שהתרומה החיובית של התסמינים של הפרעת קשב באה לידי ביטוי בעיקר בשלבים הראשוניים של היוזמה העסקית, אך בהמשך הדרך היא הולכת ופוחתת בדפוס המאופיין במתחים דואליים בין ההשפעות החיוביות לשליליות שלה. זאת משום שפעולות עסקיות רבות לא מצריכות חדשנות ויצירתיות, אלא תחזוקה יום-יומית יעילה ואמינה.
בהתחשב בכל אלו ולאור העובדה שליזמות יש תרומה משמעותית וחשובה להתפתחות הכלכלה, מומלץ לשלב תוכניות הכשרה לעולם היזמות כבר במסגרת בית הספר התיכון. בנוסף, כדי להעלות את היעילות והתרומה הפוטנציאלית של תוכניות אלו, חשוב להתאים את דרכי ההוראה שלהן עבור מאפייני הלמידה של תלמידים עם הפרעת קשב.
קשרים חברתיים, זוגיות, משפחה והורות.
התסמינים של הפרעת קשב לא משפיעים רק על ההתפתחות המקצועות ופעילויות הפנאי של האדם.
היא עלולה להוביל גם לקשיים חברתיים.
בהתאם לכך, קשיים בכישורים חברתיים בקרב אנשים עם הפרעת קשב מקושרים לעימותים מול דמויות חינוכיות, מריבות מול ההורים ובעיות בחיי הנישואים.
זאת משום שהפרעת קשב יכולה לפגוע בקשרים המשפחתיים של האדם ובמערכות יחסים אינטימיות.
בני זוג של אנשים עם הפרעת קשב מדווחים על רמות נמוכות יותר של אינטימיות ושביעות רצון ממערכת היחסים, בהשוואה לבני הזוג של אנשים ללא הפרעת קשב. נמצאו הבדלי מגדר ברמת הפגיעה באינטימיות, כך שנשים שנמצאות בזוגיות עם אנשים עם הפרעת קשב, מדווחות על פגיעה גדולה יותר באינטימיות הן בהשוואה לנשים שנמצאות בזוגיות עם אנשים ללא הפרעת קשב והן בהשוואה לגברים שנמצאים בזוגיות עם אנשים עם הפרעת קשב. הבדלים אלו תואמים את התופעה הכללית שבה מגוון מצבים רפואיים או פסיכיאטריים במשפחה, נוטים להשפיע יותר נשים בהשוואה לגברים.
בחיים הבוגרים קשיי הארגון יכולים להפריע לתפקוד ההורי של האדם במסגרת המשפחה. הורים עם הפרעת קשב עלולים להתקשות במעקב אחרי לוח הזמנים של ילדיהם ולזכור מתי הם צריכים להיות בחוג, בפגישה עם חברים או להכין שיעורי בית.
חלק מתסמיני הפרעת הקשב עלולים להקשות על הורים אלו להגיב בסבלנות ומתינות לילדם ולהימנע מלהביע כעס ומצוקה לידו.
משפחות של מבוגרים עם מהפרעת קשב נוטות גם יותר לניידות, אם בעקבות עבודת ההורים שבמקרים רבים היא בעלת אופי דינמי ודורשת מעברים תכופים, ואם מתוך נטייה משפחתית למעבר דירות לצורך שינויי אווירה תכופים.
ההתנהגות האימפולסיבית האופיינית לאנשים עם הפרעת קשב מגבירה את הסיכון לקיום יחסי מין בלתי מוגנים ללא שימוש באמצעי מניעה, המובילים לנטיית-יתר להריונות לא מתוכננים.
ההריונות הלא מתוכננים מעלים את שכיחות הנישואין המהירים והאימהות המוקדמת, כמו גם את גידול-היתר של המשפחה, עם לידתו של ילד לא רצוי.
חיי הזוגיות עם אנשים עם הפרעת קשב יכולים להיות מאתגרים.