במהלך השנים הראשונות לקליטתם אבדו שישה מסוקים (ראו להלן) ולפיכך החליט חיל האוויר על רכישת מסוקים נוספים. בין מאי לאוקטובר 1975 נקלטו בחיל האוויר 17 מסוקים חדשים, וקבוצה זו כונתה "סדרה ה'". מסוקים אלה היו מדגם S-65C-3 בעלי להבי רוטור עשויים מטיטניום ולוח מכשירים דיגיטלי. עם הגעתם הוקם גף מסוקי יסעור בטייסת הסופר פרלונים, שהפכה לאיטה לטיסת מסוקי יסעור עם יציאתם של מסוקי הסופר פרלון משירות. שני מסוקים נוספים נרכשו מאוסטריה ב-1981, וכונו "סדרה ו'". 10 מסוקים נוספים מדגם CH-53A שכונו "סדרה ח'" והיו מעודפי חיל הנחתים של ארצות הברית סופקו לישראל לאחר מלחמת המפרץ בין החודשים אפריל עד ספטמבר 1991. שמונה מסוקים נוספים מדגם A סופקו לחיל האוויר באוגוסט 1993, אך אלו שימשו כמקור לחלקי חילוף ולא נכנסו לשירות מבצעי. בסך הכל שירתו בחיל האוויר לפחות 53 מסוקי CH-53.
מבצעים.
מסוקי היסעור הראשונים סופקו לחיל האוויר הישראלי במהלך מלחמת ההתשה, והופעלו במבצעים שונים במהלכה. חודשיים בלבד לאחר הגעת המסוקים לישראל, ב-26 בדצמבר 1969, יצאו המסוקים לפעילות המבצעית הראשונה, מבצע תרנגול 53. במהלך המבצע הוטסו חיילי גדוד 50 של הצנחנים (נח״ל מוצנח) לעומק מצרים והשתלטו על מתקן מכ"ם. מסוקי היסעור נשאו את קרונות המכ"ם לשטח ישראל, אף על פי שהיו במשקל העולה על מגבלות המטען המרבי של היסעור.
במהלך מלחמת יום הכיפורים במסגרת מבצע קינוח לכיבוש החרמון ב-22 באוקטובר 1973, הונחתו באמצעות 15 יסעורים מטייסת 118 (כמעט כל הטייסת) 2 גדודי צנחני מילואים מחטיבה 317 (כיום חטיבה 226), שכללו 625 לוחמים. הכוח הונחת בקרבת המוצב הסורי שעל החרמון וכבש אותו ללא קרב.
אף שהמסוק משמש להובלת חיילים, הוסבה בסוף 2001 מערכת ישראלית ראשונה מסוגה בעולם של טיל נ"ט מונחה לייזר ו-GPS "נמרוד", לצורך הגנה על המסוק מאיומים קרקעיים ואוויריים. המסוק יכול לשאת שמונה טילים כאלו, שהטווח שלהם הוא 20 ק"מ, במקום מכלי הדלק הנתיקים. לא ידוע על הכנסת המערכת לשימוש במסוקים מעבר לבדיקת ההיתכנות.
מסוקי היסעור של חיל האוויר הישראלי, שעברו השבחה טכנולוגית, מכונים "יסעור 2000". עקב אי מציאת תחליף הולם למסוקי היסעור, בוצעה בחיל האוויר תוכנית השבחת מערך היסעור כך שיוכלו להמשיך לשרת עד שנת 2025. התוכנית נקראה "יסעור 2025".
כיבוי שרפות.
במהלך השרפה בכרמל בשנת 1989 נערך ניסיון לכיבוי האש על ידי יעפים של מסוקי יסעור שנשאו יערית, התקן מאולתר לנשיאת 5 קוב מים לכיבוי השרפה. הניסיון הוכתר בהצלחה, ומאז שימשו מסוקי היסעור לכבאות אווירית בישראל, ואף נשלחו פעם אחת לכיבוי שרפה בטורקיה. בראשית העשור הראשון של המאה ה-21 התברר שמאמצי הנשיאה של היערית פגעו בשלדת המסוק, ועל כן ביקש חיל האוויר לשחררו ממחויבות זו. החלטת ממשלה אישרה את בקשת חיל האוויר.
תאונות.
מסוק היסעור היה מעורב ב-15 תאונות קטלניות במהלך שירותו בחיל האוויר הישראלי.
דגמים.
שדרוג נוסף לגרסה GS עם תא טייס חדש, מערכת בקרת טיסה חדשה, טייס אוטומטי, מערכות קשר וניווט, מערכות FLIR, מערכות לוחמה אלקטרונית ואמצעים לשיבוש טילים, ומכלי דלק פנימיים נוספים. טיסת הבכורה של המסוק המשודרג הייתה ב-2010 והשדרוג הושלם עד 2013.
דגם חדש של המסוק שמפותח למען חיל הנחתים האמריקאי. המסוק כולל מנועים חדשים, להבי רוטור מחומרים מרוכבים, מערכת ראש רוטור אלסטומרי, מערכת בקרת טיסה מסוג טוס-על-חוט, יכולת נשיאת מטען משופרת ותא מטען מוגדל.
מפעילות.
כלי תעופה
מתי כספי
מתי כספי (נולד ב-30 בנובמבר 1949) הוא מוזיקאי ישראלי רב תחומי: מלחין, מעבד, מתזמר, מפיק ומנהל מוזיקלי, רב-נגן וזמר מבצע. כספי הוא זוכה פרס אקו"ם בתחום המוזיקה.
כספי נחשב על ידי רבים לאחד המוזיקאים החשובים בתולדות התרבות הישראלית. על פי אקו״ם, יצירתו מקיפה יותר מאלף שירים, מהם שנכתבו לאמנים אחרים ומהם שביצע בעצמו. יצירתו המוזיקלית ידועה במורכבותה, במיוחד במהלכים ההרמוניים הייחודיים. עם זאת, שיריו כתובים במתכונת הפופולרית של הזמר העברי, והיו בהם רבים שהפכו ללהיטים והותירו חותמם לאורך השנים. כספי מנגן במגוון רחב של כלים, ובהם פסנתר, גיטרות ותופים.
ביוגרפיה.
ראשית חייו.
מתי כספי נולד בקיבוץ חניתה שבגליל המערבי לאריה ארז'נטרו שעלה מבסרביה ולשוריקה שעלתה מיאשי. אביו עברת את שם המשפחה מארז'נטרו לכספי. בינקותו חלה בפוליו. כשהיה בן 5 החל לנגן בחלילית ובמנדולינה. כשהיה בן 8 נהג ללכת לצפות בהופעותיו של שמואל גוגול, שבהן ניגן גוגול במפוחית. גוגול הציע לכספי את המפוחית, בתנאי שילמד לנגן בפסנתר. כך החל כספי בלימודי פסנתר בקונסרבטוריון בנהריה. כספי למד על חשבון קיבוץ חניתה, שאף רכש עבורו פסנתר, דבר שלא היה מקובל אז. כשהיה כספי בן 15 קיבל משימה ממורו לכתוב עיבוד לתווים. כספי ראה באותו תרגיל כנקודת מפנה בדרכו המוזיקלית, מכיוון שבאמצעותו עבר מתאוריה למעשה.
כספי הופיע בתוכנית "תשואות ראשונות". בגיל 17 הקליט את שירו הראשון, "ליצן כיפורים", במסגרת תקליט בשם "הידד לצעירים" שהורכב משירים של כישרונות צעירים. התקליט יצא בעת שירותו הצבאי של כספי, ונכללו בו שני שירים נוספים בביצועו, "המאושר באדם" ו"חופי זהב".
ב-1968 התגייס כספי לצה"ל והצטרף ללהקת פיקוד הדרום. תוכניתה הראשונה של הלהקה שבה השתתף הייתה "זמר בדרום", שעלתה באותה שנה. כספי הלחין עבור התוכנית שני שירים, "שישה חודשי הוספה" ו"והיה ביום ההוא", וכן שר בדואט עם בהירה שלום שיר בשם "עלומים". התוכנית הבאה בהשתתפותו נקראה "מעוז א' א'", וכללה להיטים כ"לאילת", "בסיירת שקד", "אני אצבוט לך" ושיר שהלחין כספי בשם "אני מת" (מילים: יורם טהרלב), שהיה אחד משיריה המצליחים ביותר של התוכנית. כספי שר את השיר יחד עם גדי אורון ויעקב נוי, שיחד איתו היוו את "שלישית לא אכפת להם" (הזכורה בטעות גם כ"שלושת השמנים" בעקבות דמויותיהם בסרטון השיר "אני מת"). השלושה ביצעו במסגרת הלהקה גם מערכוני בידור, וכן שרו את השיר "שלוש רגליים", שגם אותו הלחין כספי למילים של טהרלב.
לאחר שהשתחרר כספי מצה"ל המשיך בשיתוף פעולה עם אורון ועם נוי. ב-1971 יצא אלבומה היחיד של הלהקה, "לא אכפת להם", בהוצאת חברת פונודור. שירי האלבום הוקלטו עוד בטרם שחרורם של חברי הלהקה משירותם הצבאי. בין שיריו המוכרים של האלבום היו "ייאוש פגש ייאוש", "שתי ציפורים" (מאיר אגסי/כספי), ו"למה לא כל יום שבת" (יוסי בכר/כספי). את רוב שירי האלבום הלחין כספי, שגם ביצע בו את העיבודים הקוליים.
לאחר הוצאת האלבום השתתפה הלהקה בפסטיבל הזמר והפזמון עם השיר "ציפורים בראש" (שמרית אור/כספי), והקליטה מספר שירים נוספים, ובהם את לחנו של כספי לשיר "שושנת יעקב". לאחר מכן עזב כספי את הלהקה, שהמשיכה להתקיים עוד זמן קצר לאחר מכן, עם דני עמיהוד במקומו של כספי.
לאחר שעזב את הלהקה החל כספי להקליט מספר שירים שיצאו על גבי תקליטי שדרים, אך לא התגבשו לכדי אלבום שלם.
שנות השבעים.
הלחנה והפקה מוזיקלית לאחרים.
בתקופה שבין שחרורו מצה"ל לתחילת קריירת הסולו שלו, הרבה כספי לשתף פעולה עם אמנים אחרים, בין אם בהלחנת שירים עבורם ובין אם בהפקה מוזיקלית. לתוכניתו של צוות הווי הנח"ל "חופשה דמיונית" שעלתה ב-1969 הלחין שני שירים, ושני שירים נוספים בלחנו נכללו בתקליטו של הצוות שנשא שם זה. ב-1970 הלחין לדדי בן עמי את השיר "דסדמונה" (מילים: גד קינר), שהיה להיטו הגדול ביותר. לאלבומה של חוה אלברשטיין "משירי ארץ אהבתי" שיצא באותה שנה הלחין כספי את שירו של ירון לונדון "אליעזר בן-יהודה", שהיה משיריו המוכרים ביותר של האלבום. שיר נוסף באלבום בלחנו של כספי היה "לישון לבד", שאת מילותיו כתבה דפנה אילת.
ב-1971 הפיק את אלבומם של צמד הדודאים "העולם בשחור לבן", שהיה האלבום הראשון שאותו הפיק. כספי גם הלחין ארבעה שירים עבור האלבום. לשולה חן הלחין באותה שנה את השיר "ביתו של סבא" (מילים: מאיר אגסי). עוד באותה שנה הלחין כספי את שירי המחזה "עיר הגברים" מאת דן אלמגור, המבוסס על סיפורים של דיימון ראניון. הלהיט הגדול של המחזה היה "פנקס הקטן", שאותו שר ששי קשת בליווי אבירמה גולן. קשת הקליט את השיר גם עבור אלבום הבכורה שלו שיצא באותה שנה. שירי המחזה תועדו גם על גבי תקליט.
ב-1972 שימש כמפיק המוזיקלי של צוות הווי הנדסה קרבית בתוכניתו "בואו נבנה לנו גשר", והשתתף בהקלטות שירי התוכנית בקולות רקע ובנגינה. התוכנית כללה גם שני שירים שהלחין, "אהבה" ("שני דגים") למילים של דליה רביקוביץ ו"נערה היא מנגינה" למילים של אהוד מנור. כמו כן עיבד באותה שנה את רוב שירי המופע "שירי נעמי שמר" של "חבורת בימות", שמבוסס על שיריה של נעמי שמר.
לאלבומה של חוה אלברשטיין "אישה באבטיח" שיצא בשנה זו הלחין את השירים "שמלות" ו"פרידה מתיבת נוח", שניהם למילים של נורית זרחי. ל"פרידה מתיבת נח" גם הוקלטה גרסה צרפתית בביצוע הזמרת פטולה קלארק. לעפרה פוקס הלחין את אחד משיריה המוכרים ביותר, "שיר אהבה" ("כמו גלגל"), שאת מילותיו כתב אהוד מנור, בעלה של פוקס. לתיקי דיין הלחין את השירים "איך זה שכוכב" ו"כלבלב הו בידי בם בם", שניהם למילים של נתן זך. שני השירים הפכו מאוחר יותר ללהיטים בביצועו של כספי עצמו. בסוף אותה שנה הופיעה יפה ירקוני בפסטיבל שירי הילדים עם השיר "אחותי הקטנה" שהלחין כספי למילים של מנור.