דוגמה לשימוש בכוח באופן כזה היא הגדרת נשים כרגשניות ויצריות, ולכן כמי שאינן מתאימות לשוק העבודה. יצירת הגדרה כזו מחייבת שימוש בכוח (שכן יש הגדרות אפשריות אחרות), היא פעולה אקטיבית (יצירת הגדרה) והיא אינה בהכרח פעולה של קבוצה חברתית אחת - פעמים רבות גם נשים יתרמו לדימוי הרגשני של נשים, ובכך יתרמו ליצירת הדימוי. עוד דוגמה היא שימוש של נשים כנגד נשים אחרות ב"סלוט שיימינג" על מנת לתייג נשים משוחררות מינית באופן שלילי, בשימוש במינוח גס ופוגעני, כדי למנוע תחרות על משאב המין.
תרומה עיקרית נוספת של פוקו לדיון על כוח, נעשתה על ידו בתאוריה של שיח. פוקו קישר בין ידע, כוח ושיח, וטען כי שיח פירושו משטר של ידע המגדיר את מה שמותר לומר, וגם את מה שאסור. השיח מפעיל על הסובייקט כוח, מתוקף יכולתו לכפות על הסובייקט אמת שעליו להכיר בה.
פמיניזם.
המחקר הפמיניסטי על פטריארכליות, עוסק רבות בנושאים של כוח. אחת האמרות הידועות על אונס היא, כי "אונס הוא אודות כוח, לא סקס" (Rape is about power, not sex).
ישנם פמיניסטים המבחינים בין "כוח על" (השפעה כוחנית על אנשים אחרים) לבין "כוח ל-" (הכוח לבצע).
עוצמה ופוליטיקה בארגונים.
פוליטיקה ארגונית מהווה את כל הפעילויות המבוצעות בארגון או על ידי ארגון על מנת להשיג עוצמה ולאחר השגת העוצמה להשתמש בה ובמשאבים אחרים וזאת על מנת להשיג תוצאות רצויות במצבי אי הסכמה או חוסר ודאות. ככלל, ככל שיש לארגון פחות משאבים, מטרות מנוגדות ומספר רב של בעלי עוצמה יש בו יותר פוליטיקה. פוליטיקה קיימת בכל ארגון ברמה כלשהי.
סטטוס קוו
סטטוס קוו (מלטינית: Status quo, המצב הקיים) הוא מונח שנגזר מהביטוי הדיפלומטי "סטטוס קוו אנטה בלום" (status quo ante bellum) שפירושו בלטינית "המצב שהיה לפני המלחמה". בשפת הדיבור המונח מציין את המצב כפי שהוא. בדיונים פוליטיים לעיתים מניחים שיש יתרון בשמירה על המצב הקיים, יתרון פנימי שאינו נגזר מאופיו של המצב הקיים, אלא מהסכנות הגלומות בשינויים באשר הם. במונח 'שמירה על הסטטוס קוו' משתמשים לצורך תיאור התנגדות לשינויים קיצוניים במצב החברתי או המדיני. דוגמאות לשימוש במונח סטטוס קוו ניתן למצוא במאבקים החברתיים המתמשכים במדינת ישראל בין חילוניים לדתיים או במעמדה של טאיוון אל מול התביעה הסינית לריבונות על האי.
שימוש פוליטי במונח.
תנועות חברתיות הן דוגמה לפעמים בהן הסטטוס קוו עלול להתערער. במקרים כאלה, הסטטוס קוו מתייחס למצב הקיים סביב נושא מסוים או לאקלים התרבותי/חברתי בחברה או באומה מסוימים. הסטטוס קוו נתפס לעיתים כשלילי, בעיקר על ידי תומכים של תנועות חברתיות, ואנשים שרוצים לשמר את הסטטוס קוו נתפסים כמתנגדים לקידמה.
פוליטיקאים מתייחסים לפעמים לסטטוס קוו. לעיתים קרובות ישנה מדיניות של עמימות מכוונת שרק מזכירה את הסטטוס קוו מאשר הופכת אותו למצב הרשמי. קלארק קר צוטט כאומר: "הסטטוס 'קוו הוא הפתרון היחיד שלא ניתן להטיל עליו וטו", כלומר לא ניתן להחליט כנגד הסטטוס קוו, אלא צריך להפעיל לטובת השינוי.
קרל מרקס ראה בדת מאורגנת כאמצעי לבעלי ההון לשמור על מעמד הפועלים מרוצה מסטטוס קוו לא שוויוני, וחינוך נראה בעיני אחרים כאמצעי לשמירת הסטטוס קוו בחברה.
דספינה (מיתולוגיה)
דספינה (ביוונית: Δεσποινα, משמע "גברת" או "מלכה") הייתה נימפה במיתולוגיה היוונית, בתם של פוסידון, אל הים היווני ושל דמטר, אלת האדמה והתבואה היוונית. השם דספינה היווה גם כינוי נוסף של האלות אפרודיטה, פרספונה ודמטר.
שמה הוענק לדספינה, אחד מירחיו של כוכב הלכת נפטון, שהוא עצמו נקרא על שם אל הים נפטון, המקבילה הרומית לפוסידון.
בושמנים
הבושמנים, הידועים גם בשם שבט ה"סן" (San), הם קבוצה של שבטים אפריקאיים השוכנים באזורים רבים באפריקה הדרומית ובעיקר במדבר קלהרי, מדבר שמשתרע על פני חלקים מדרום אפריקה, בוצוואנה ונמיביה. אין כל מידע לגבי מספרם המדויק, אך האומדנים נעים בין 50,000 ל-100,000 איש. נוהגים לשייך את הבושמנים לקבוצה אתנית בשם חויסנים, אבל לבושמנים עצמם אין שם בשפה שלהם המתאר אותם כקבוצה. מקור המילה "בושמן" הוא מהמילה "Boschjesman" בהולנדית. מסיבות שונות, מעדיפים חוקרים במערב את הכינוי "סן", אם כי גם לכינוי זה יש משמעויות שליליות בשפות החויסניות, ולכן הם עצמם אינם מעדיפים אותו.
היסטוריה.
הבושמנים חיו בעבר, ככל הנראה, על שטח גדול בהרבה מזה שהם חיים בו כיום. הם נדחקו למדבר קלהרי עקב התפשטותם של שבטים מקבוצת בנטו. אנשי בנטו, שמאכלסים כיום שטחים נרחבים ביבשת אפריקה, פיתחו חקלאות והתחזקו מבחינה כלכלית וצבאית כבר בתקופות מוקדמות, והחלו לדחוק שבטים של פיגמים, של קוֶיים ושל בושמנים. הגעתם של פורטוגלים, הולנדים ואנגלים לדרום אפריקה, דחקה את הבושמנים עוד ועוד, עד שכיום אוכלוסייתם הצטמצמה והתרכזה במדבר, שבו התקשו אנשי בנטו ואירופים לחיות.
המגע של הבושמנים עם האדם הלבן החל במאה ה-17, ומאז החל מאבק ממושך, הן במישור הפיזי והן במישור התרבותי, שכתוצאה ממנו אוכלוסיית הבושמנים הלכה והצטמצמה. כבר עם בוא המתיישבים הלבנים הראשונים החלו העימותים. המתיישבים הלבנים נהגו לצוד ולהבריח את החיות ששימשו את הבושמנים למחייתם, ואילו הבושמנים החזירו מלחמה בצייד של הצאן והבקר של המתיישבים, אלא שזו הייתה מלחמה אבודה מראש עבורם. בראשית המאה ה-19 הייתה תקופת בצורת שכתוצאה ממנה סבלו תושבי האזור מרעב כבד שהביא למלחמות בין השבטים האפריקנים באזור בהם עורבו גם השבטים הבושמנים. המלחמות הפנימיות בין השבטים האפריקאים, בנוסף לעימותים המתמשכים עם המתיישבים הלבנים, הביאו להתמעטות דרמטית במספרם של הבושמנים.
הבושמנים הם כפי הנראה התושבים הקדומים ביותר של דרום אפריקה, והם חיים באזור זה בין כ-40,000 ל-25,000 שנה, כמעט ללא שינוי באורח חייהם. התרבות של הבושמנים היא תרבות של ציידים-לקטים. הגברים צדים בקבוצה באמצעות קשתות, חצים ואלות כמו גם מלכודות, ואילו הנשים מלקטות שורשים ופירות שונים. עיקר הצריכה הקלורית מורכב מאגוז המונגונגו ומבשר. הבושמנים חיים בקבוצות המונות בסביבות 25 איש כל אחת. הם נוודים, ומתגוררים בעיקר בבקתות ארעיות הנבנות מענפים. הבושמנים אינם מכינים כלי חרס, אלא משתמשים בביצי יען ושריונות צבים ככלי אוכל.
כיום נותרו כמה עשרות אלפי בושמנים, וגם מתוכם, רק חלקם שומר עדיין על אורח החיים המסורתי. כיום קיימת מגמת התערות באוכלוסייה האפריקאית הכללית במדינות בהן הם מתגוררים ומדיניות מכוונת של הממשלות, בעיקר ממשלת בוטסואנה, להביא למודרניזציה של הבושמנים. בשנת 2006 החליטה ממשלת בוטסואנה לא לפנות את הבושמנים מאדמות אבותיהם למרות ששטח זה הוכרז שמורת טבע.
שפה.
השפות הבושמניות משתייכות למשפחת השפות החוֹיסַניות. שפות אלו ידועות בעיקר בפונטיקה שלהן, כיוון שהן משתמשות בעיצורים מצוצים ("קליקים"). יש בלשנים המשערים, כי צלילים אלה היו נפוצים הרבה יותר בשפות טבעיות בעבר, אולם כיום הם קיימים רק בשפות החויסניות ובמספר מצומצם של שפות בנטו קרובות וכן בשפה כושית אחת.
מוצא אתני וגנטיקה.
לפי מחקרים גנטיים בכרומוזום Y נמצא כי אוכלוסיית הבושמנים היא אחת האוכלוסיות האנושיות העתיקות בעולם.
מחקרי DNA מיטוכונדריאליים מצביעים על כך שהבושמנים נושאים גנים קדמונים בעץ ה-DNA המיטוכונדריאלי של האדם. הקבוצה המיטוכונדריאלית העתיקה ביותר, L0d , זוהתה בתדירות הגבוהה ביותר בקבוצות הבושמנים שבדרום אפריקה.
מחקר שנערך בשנת 2008 העלה כי ייתכן שאוכלוסיית הבושמנים הייתה מבודדת מקבוצות אנושיות אחרות במשך כמאה אלף שנה.
במחקר שפורסם במרץ 2011, האנתרופולוגית ברנה האן ועמיתיה מצאו כי הבושמנים, כמו גם בני הסנדווה ובני ההדזה של טנזניה, הם הקבוצות האנושיות המגוונות ביותר מבחינה גנטית. רמה גבוהה זו של מגוון גנטי מרמזת על מקורם של אוכלוסיות אלו בפיצול הראשון של בני אדם מודרניים אנטומית.
מחקר דנ"א על גנום ברצף מלא, שפורסם בספטמבר 2016, הראה כי אבותיהם הציידים-לקטים של הבושמנים, התפצלו מאוכלוסיות אנושיות אחרות באפריקה לפני כ-200,000 שנה.
דספינה
כארון
כארון (ביוונית: Χάρων) הוא משיט המעבורת של האדס, אל השאול במיתולוגיה היוונית. המיתולוגיה מספרת שהוא העביר מתים לצידו השני של נהר האכרון או נהר הסטיקס רק אם היה ברשותם מטבע לתשלום עבור הנסיעה. לכן היוונים הקדמונים נהגו לקבור את מתיהם כשמטבע אובול מתחת ללשונם, או על עיניהם, כדי שלא ייאלצו לנדוד לנצח לאורך גדות הנהר.
כארון הוא בנם של ארבוס וניקס. הוא מתואר בדרך כלל כזקן רזה ונרגן או לחלופין כשד מכונף בעל פטיש דו־ראשי.
לדברי ורגיליוס בספרו "האיניאדה" וכן לדברי מקורות אחרים, כארון משיט את סירתו על הנהר סטיקס. עם זאת, על פי מרבית המקורות, הנהר שעליו שטה המעבורת של כארון הוא אכרון ולא סטיקס. בתקופה מאוחרת יותר גם דנטה בספרו "הקומדיה האלוהית" הצטרף לקביעה זו.
פעמים בודדות בלבד התיר כארון לאנשים חיים לשוט במעבורת שלו ולהיכנס אל תחומיה הפנימיים של ממלכת השאול. בין היתר, הוא אפשר זאת למוזיקאי המוכשר אורפאוס, שהצליח לעשות כן באמצעות נגינתו העצובה והיפה, שריככה את ליבו של כארון.
על שמו של כארון קרוי הירח כארון, ירחו של כוכב הלכת הננסי פלוטו. פלוטו עצמו קרוי על שמו של אל השאול הרומאי, הוא האדס בקרב היוונים.
איש המעבורת
שובה