בערוב ימיו בית הסוהר שימש להחזקת כ-400 אסירים בעיקר אסירים טעוני הגנה, אסירי הפרדה ארצית ונגמלים מסמים. בין האסירים המפורסמים שישבו בו נמצאים הלבנונים מוסטפא דיראני ועבד אל-כרים עובייד, השייח' אחמד יאסין ושבתאי קלמנוביץ.
בית הסוהר נקרא "כלא בית ליד" בשל מיקומו על צומת בית ליד (השרון), וכן מוכר גם בשם "כלא כפר יונה", בשל קרבתו לכפר יונה.בשנת 1986 הוחלף שם בית הסוהר ל"בית הסוהר אשמורת".
בשנת 2009 נסגר כלא אשמורת. במקומו נבנה בית הסוהר רימונים אשר מטרתו אכלוס 900 אסירים במבנה חדיש ומשוכלל בן 6 קומות אשר ממוקם במתחם בתי הסוהר: השרון, הדרים ואופק.
מבנה בית הסוהר אשמורת משמש כיום את שירות בתי הסוהר כמתקן אימונים והדרכות, וכן מרכז אימונים ראשי ליחידות המיוחדות של השב"ס "מצדה", "צור" ו"דרור".
אנדריי קאלארשו
אנדריי קלרשו
אמנה בדבר שמיים פתוחים
אמנה בדבר שמיים פתוחים נכנסה לתוקף ב-1 בינואר 2002 וחברות בה 34 מדינות. באמנה תוכנית לטיסות ניטור ומעקב לא חמושות בכל השטח הטריטואלי של המדינות החברות. האמנה נועדה להגביר הבנות הדדיות ואמון בין כל המדינות החברות, על ידי שיתוף כל החברות, ללא קשר לגודלן, תפקיד מלא באיסוף מידע על הכוחות הצבאיים והפעילות הצבאית בה יש להן עניין. שמים פתוחים הוא אחד מן הניסיונות הרחבים ביותר לקדם פתיחות ושקיפות במידע על כוחות צבא ופעילותם. הרעיון של "תצפיות אוויריות משותפות" הוצע לראשונה על ידי נשיא ארצות הברית, דווייט אייזנהאואר, לראש ממשלת ברית המועצות, ניקולאי בולגנין, בעת ועידת ז'נבה בשנת 1955. אולם, הסובייטים דחו את ההצעה על הסף ובמשך שנים לא דנו בה. האמנה הוצעה לבסוף כיוזמה נשיא ארצות הברית וראש סוכנות הביון המרכזית לשעבר, ג'ורג' בוש בשנת 1989. לאחר משא ומתן בין נאט"ו לבין ברית ורשה, האמנה נחתמה ב-24 במרץ 1992, בהלסינקי, פינלנד.
אין קשר בין אמנה זו לבין הסכם שמים פתוחים למרות הדמיון בשמות.
חברות האמנה.
34 המדינות החברות באמנה על שמים פתוחים הן: בלארוס, בלגיה, בוסניה והרצגובינה, בולגריה, קנדה, קרואטיה, הרפובליקה הצ'כית, דנמרק, אסטוניה, פינלנד, צרפת, גאורגיה, גרמניה, הונגריה, איסלנד, איטליה, לטביה, ליטא, לוקסמבורג, הולנד, נורווגיה, פולין, פורטוגל, רומניה, רוסיה, סלובקיה, סלובניה, ספרד, שוודיה, טורקיה, אוקראינה, בריטניה וארצות הברית. קירגיסטן חתמה על האמנה אולם לא אשררה אותה עדיין. קנדה והונגריה הן נאמנות לשמירת מסמכי האמנה, כהוקרה לתרומתן המיוחדת לקידום תהליך השמים הפתוחים.
האמנה אינה מוגבלת בזמן ופתוחה להצטרפות מדינות נוספות. בקשות להצטרפות לאמנה צריכות להיות מאושרות בקונצנזוס של הוועדה המייעצת לשמים פתוחים, שהיא הגוף המופקד על יישום האמנה, המתכנס מדי חודש במטה הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה, בווינה.
מרכיבי האמנה.
טריטוריה.
האמנה על שמים פתוחים חלה על מלוא הטריטוריה שעליה המדינה החברה שולטת באופן עצמאי, כולל יבשה, איים, ומקווי מים יבשתיים. האמנה מציינת כי מלוא שטחה של כל מדינה חברה חייב להיות פתוח לתצפית. ניתן להגביל טיסות תצפית אך ורק מנימוקי בטיחות טיסה ולא מנימוקי ביטחון לאומי.
כלי טיס.
מקורם של מטוסי תצפית יכול להיות המדינה המקיימת את התצפית, או על ידי המדינה הנצפית וזאת על פי בחירת המדינה הנצפית. כל כלי הטיס הנמצאים בשימוש במסגרת האמנה ומכשירי התצפית שעליהם, חייבים באישור ובבדיקת טרום-טיסה תקנית, כדי להבטיח שהם עומדים בתקנים שנקבעו באמנה. המטוסים האמריקנים אשר אושרו לצורכי האמנה הם מדגם WC-135 קונסטנט פיניקס אשר הותאם במיוחד למשימה זו. בלגיה, הולנד, לוקסמבורג, קנדה, צרפת, יוון, איטליה, פורטוגל וספרד חולקות בעלויות ההפעלה של מטוסי לוקהיד C-130 הרקולס המצוידים בציוד מעקב. זאת בהתאם למידת השימוש של כל אחת ממדינות אלה במטוסים. בולגריה, רומניה, רוסיה ואוקראינה משתמשות במטוסי אנטונוב An-30. רוסיה מפעילה אף מטוסי טופולב Tu-154 שהוסבו למטרה זו. שוודיה משתמשת במטוס סאאב 340 שהוכשר ואושר לתצפית. הונגריה משתמשת במטוס אנטונוב An-26.
חיישנים.
המכשור המותר על מטוסי שמים פתוחים הוא ציוד הסרטה בווידאו, מצלמות אופטיות פנורמיות ובעלות עדשה צרה לצילום ביום, חיישני תת-אדום עם יכולת מעקב ביום ובלילה, מכ"ם מִפְתָּח סינתטי לתצפית ביום ובלילה בכל מזג אוויר. הרזולוציה האופטית של ציוד הצילום, מוגבלת בהבחנה בעצמים שגודלם מעל 30 ס"מ, ומאפשרת זיהוי של ציוד צבאי עיקרי (כך למשל, מאפשר לאבחן בין טנק למשאית). כך מובטחת שקיפות בגודל כוחות הצבא ובפעילותם. האמנה מאפשרת שינויים ושיפורים בציוד המעקב בהתאם להסכמות בין המדינות החברות. כל ציוד המעקב חייב להיות זמין באופן מסחרי לכל המדינות החברות באמנה.
הקצאות.
כל אחת מן המדינות החברות באמנה מתחייבת לקבל בשטחה טיסות תצפית בהתאם ל"הקצאה פסיבית" הנקובה בנספח הראשון לאמנה, כך למשל, ההקצאה הפסיבית של ארצות הברית ורוסיה היא 42 טיסות בשנה. לכל מדינה חברה "הקצאה אקטיבית", המאפשרת לה לקיים טיסות תצפית במדינות חברות אחרות במספר השווה להקצאה הפסיבית שלה.
יישום האמנה.
טיסות תצפית על פי האמנה החלו באוגוסט 2002. במהלך השנה הראשונה לאמנה בוצעו על ידי המדינות החברות 67 טיסות תצפית. בשנת 2004 גדל מספר טיסות התצפית ל-74. בשנת 2012 בוצעו 100 טיסות תצפית על ידי המדינות החברות. המידע הנאסף בטיסות אלה זמין לכל המדינות החברות באמנה, על כן המידע הזמין לכל מדינה גדול בהרבה מן המידע שאספה בכוחות עצמה.
ג'יימס מק אילרוי
ג'יימס ארצ'יבאלד מק אילרוי (באנגלית: James Archibald McIlroy 3 בנובמבר 1879 - 27 ביולי 1968) היה רופא בריטי וחבר בצוות המשלחת הטראנס-אנטארקטית האימפריאלית של ארנסט שקלטון (1916-1914). מק אילרוי נולד בפרובינציית אלסטר שבאירלנד, כנראה בעיר השוק באליקלייר שבמחוז אנטרים, שם נולד אביו.
אחרי קבלת תואר דוקטור לרפואה באוניברסיטת ברמינגהאם, עבד לזמן קצר בבית החולים קווין אליזבת בברמינגהאם. בשנים הבאות עסק ברפואה במצרים וביפן ושירת כרופא אונייה באוניות טיול בהודו וסביבותיה.
ב-1914, הצטרף עם אלכסנדר מקלין למשלחת הטראנס-אנטארקטית האימפריאלית של ארנסט שקלטון, כרופאי המשלחת. מק אילרוי היה אחראי גם על צוות כלבי-מזחלת כשחברי המשלחת נאלצו להימלט מן האונייה אנדיורנס, שנלכדה בקרח בים ודל ונמחצה. הניצולים הגיעו לבסוף, אחרי מסע רב-תלאות וסכנות, אל אי הפיל, שם נדרש מק אילרוי לבצע ניתוח קטיעה לבהונותיו הנמקות של פרס בלקבורו, בעזרת מקלין, ששימש כמרדים וטיפטף בזהירות רבה כמויות זעירות של כלורופורם שהצליחו להציל ולהביא עמם, ופרנק ויילד כאח מסייע. לאחר החילוץ מאי הפיל של כל 22 חברי המשלחת שהמתינו שם לבוא המצילים, קיבל הרופא את מדליית הקוטב מכסף.
במלחמת העולם הראשונה, נפצע קשה באיפר. ב-1921 הצטרף שקלטון לעוד מסע אל הקוטב הדרומי במשלחת שקלטון-רווט; שקלטון מת בתאו בספינה "קווסט" כשעגנה לחופי ג'ורג'יה הדרומית, שם גם נקבר לבסוף, אך המשלחת השלימה את משימתה בהנהגת פרנק ויילד.
מלחמת העולם השנייה ואחריה.
במלחמת העולם השנייה שירת מק אילרוי על האונייה "אורונסיי", שנפגעה מטורפדו סמוך לחופי מערב אפריקה. הוא עשה חמישה ימים על סירת הצלה לפני שחילצה אותו האונייה הצרפתית "דימון ד'אורוויל". אחרי המלחמה, המשיך לעבוד כרופא אונייה עד לשנות השבעים המאוחרות שלו. הוא מת, בגיל 89, בסארי, אנגליה.
מורשת והנצחה.
בשנת 1990 הנציחה הוועדה למתן שמות אנטארקטיים של הממלכה המאוחדת את שמו של מק אילרוי בפסגת הר. פסגת מק אילרוי מתנשאת לגובה 745 מטרים מערבית למפרץ הוסוויק וקילומטר וחצי דרומית למאונט בארן, ג'ורג'יה הדרומית.
אמנה על שמיים פתוחים
אוניברסיאדת באפלו (1993)
אוניברסיאדת הקיץ ה-17 נערכה בבאפלו, ארצות הברית ב-1993; טקס הפתיחה והמשחקים נערכו באצטדיון האוניברסיטאי שנבנה לקראת האירוע. במשחקים השתתפו כ-3,300 ספורטאים.
באוניברסיאדה זו נערכו תחרויות ב-12 ענפי ספורט: אתלטיקה (43 תחרויות), בייסבול, התעמלות מכשירים (14 תחרויות), טניס (5 תחרויות), חתירה (13 תחרויות), כדורמים, כדורסל (2 תחרויות), כדורעף (2 תחרויות), כדורגל (2 תחרויות), סיף (10 תחרויות), קפיצה למים (8 תחרויות) ושחייה (34 תחרויות).
סך הכול הוענקו 410 מדליות, מתוכן 73 לארצות הברית.
התעמולה הפלסטינית
אמנון לוטם
אמנון לוטם הוא מדען מחשב ישראלי, זוכה פרס גדל לשנת 2014.
ביוגרפיה.
לוטם קיבל תואר ראשון במתמטיקה ובמדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב, תואר שני במדעי המחשב באותה אוניברסיטה ודוקטורט באוניברסיטת מרילנד בהנחייתו של דנה נאו (Dana Nau). במהלך לימודיו הציע מרצה הקורס על בסיסי נתונים, מייק פרנקלין, לשפר את האלגוריתם של פגין לקיבוץ (אגרגציה) מידע. לוטם שיפר את האלגוריתם וכתב יחד עם פרנקלין מאמר שמציג את האלגוריתם המשופר ואת המסגרת התאורטית לכך.
מילא תפקידי מפתח במספר חברות הייטק: אמדוקס, Estimotion ו-Skybox. מחקרו עוסק בבינה מלאכותית ובטכניקות סימולציה ומידול.
בשנת 2014 זכה בפרס גדל יחד עם רונלד פייגין ומוני נאור על מאמר שפרסמו יחד. המאמר מציג אלגוריתם סף לקיבוץ מידע ממקורות שונים ומספק מסגרת לתכנון וניתוח אלגוריתם מסוג זה.
יוסי רווה
יוסי רווה (נולד ב-1952) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, פיקד על המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, על עוצבת עמוד האש ועל חטיבה 188.