לעומת זאת, תומכת הלידה עוזרת עם ניהול הכאב בזמן לידה. היא משתמשת באמצעים שונים כגון מסאז', ארומתרפיה ורפלקסולוגיה, כמו גם הצעות לתנוחות נוחות יותר עבור היולדת. תומכת הלידה יכולה לעזור גם בהרפיה, דמיון מודרך, עמעום התאורה, השמעת מוזיקה ועזרה בנשימות.
נשים רבות בוחרות להיעזר בתומכות לידה כאשר הן מעוניינות לעבור את הלידה באופן טבעי, ללא משככי כאבים (למשל אפידורל), אך גם יולדות המרגישות צורך להשתמש במשככי כאבים נעזרות בתמיכה ובידע של תומכות הלידה, שאינן מונעות מיולדות המעוניינות בנטילת תרופות אלו לקחתן.
אחת המטרות של תומכת הלידה היא למזער את הצורך בהתערבויות בתהליך הלידה הטבעי, על פי רצונותיה של היולדת, שנדונו טרם הלידה.
לאחר הלידה.
תומכת הלידה נשארת עם היולדת ובן /בת זוגה לאחר הלידה, ככל שיש צורך ועל פי רצונה של היולדת.
חלק מתומכות לידה ממשיכות את התמיכה אף לאחר הלידה וחזרת היולדת לביתה עם הילוד. הן בדרך כלל עוזרות במידע על הנקה, ובהדרכה בהתחלת ההנקה (כולל התייחסות לקשיים שיש בתהליך), טיפול בתינוקות, יצירת קשר רגשי (bonding) עם הילד, כישורי הורות של שני ההורים (גם עם הילדים הבוגרים) הסבר על תקופת משכב הלידה וזיהוי סימני דיכאון אחרי לידה. כמו כן, היא יכולה לעזור בתזונה הנכונה עבור האם הטרייה, בסידורים שונים הנצרכים בחיי היום-יום לאחר הלידה. תמיכה כזו יכולה לארוך מימים ספורים עד חודשים ארוכים.
ישנן תומכות לידה המסכמות את תהליך הלידה ב"סיפור לידה" הנכתב על ידן, כגורם חיצוני, מכיוון שהיולדת לא תמיד זוכרת את כל פרטי הלידה, וגם אלה הזכורים לה יכולים להיות סובייקטיביים.
הקשר עם בן/בת הזוג.
במקרים רבים, התמיכה מתמקדת גם בבן הזוג המעורב אף הוא בתהליך הלידה. הקשר עם בן הזוג נועד במקרים רבים על מנת לתת לו את הכלים לעזור בעצמו לזוגתו היולדת, על פי רצונותיו.
השפעת תומכת הלידה.
מחקרים מאששים כי שימוש בתומכת לידה מקצועית או בשותפים אחרים לתהליך הלידה, מפחית את הצורך בהתערבות רפואית בזמן הלידה, את זמן הלידה ואת הצורך בשימוש במשככי כאבים. גם שיעור מצוקת העובר ואשפוזו לאחר הלידה, לידת מכשירים ולידה בניתוח קיסרי בלידות בהן יש תומכת לידה נמוך מן הממוצע. אחוז גבוה מן היולדות הנעזרות בתומכת לידה, מתמידות בהנקה ומדווחות על ביטחון עצמי גבוה יותר, ולאחר עזרתה של תומכת לידה יש פחות מקרים של דיכאון אחר לידה. כמו כן, תמיכה בלידה מורידה את מספר חתכי החיץ בעת הלידה.
מחקר נוסף מצביע על כך שתמיכה בלידה מועילה יותר מאשר השתתפות בקורס הכנה ללידה, כפי שנמדד בלחץ הנפשי והביטחון העצמי המדווח על ידי היולדות 4 חודשים לאחר הלידה. לדוגמה, דיווחו היולדות שהשתמשו בשירותיה של תומכת לידה כי ילדיהן מתנהגים באופן פחות עצבני מיולדות אשר לא נעזרו בתומכת לידה.
תומכות לידה בישראל.
הכשרת תומכות הלידה.
בישראל אין נוהל מסודר של משרד הבריאות, המחייב תומכת לידה לעבור הכשרה על מנת לשמש בתפקיד זה, אך יש ארגונים ומכללות המעניקים הכשרה והסמכה כ"תומכת לידה מוסמכת". נכון ל-2010 יש 14 מסגרות כאלה. אין הכרה רשמית בתעודות אלו. רוב קורסי תומכות הלידה מחייבים את המתלמדות להתלוות ללידות כחלק מהעבודה המעשית בהכשרתן לתפקיד.
ישנן מכללות לרפואה הוליסטית המציעות קורסים לתומכות לידה. קורסים של ארגון DONA הבינלאומי וקורסים פרטיים מעניקים תעודת "תומכת לידה מוסמכת".
ישנם בתי חולים הנותנים שירות ליולדות המגיעות אליהם, על ידי תומכות לידה שהן עובדות בית החולים. על פי רוב תומכות הלידה עובדות באופן עצמאי, ולא במסגרת בית החולים. יש אף בתי חולים שאינם מאפשרים לתומכות לידה להיכנס עם היולדת לחדר הלידה, דבר שעלול לגרום לאי-נעימות. בבית החולים שערי צדק כ-10% מן הלידות מתבצעות בליווי דולה.
זוגות דתיים רבים בוחרים להיעזר בתומכת לידה, בגלל ההגבלות שמטילה ההלכה על מגע פיזי בין בני הזוג בעת שהאישה מוגדרת כנידה. לעיתים הבעל אינו נוטל כל חלק בלידה ובמקרים אחרים תומכת הלידה משלימה את תמיכתו של הבעל.
באוקטובר 2010 פורסם בידיעות אחרונות כי עלותה של תמיכת לידה בישראל נע בין 1,500 ל-2,500 ש"ח.
לידה מחוץ לבית החולים.
תומכות לידה מסייעות גם בלידות בית, וחלקן אף מעדיפות לידות אלו על לידות בבתי חולים, בניגוד להמלצת משרד הבריאות הישראלי.
שומייקר לוי 9
מסכת יום טוב
גרי אריות
בת שבע דה רוטשילד
הברונית בת שבע דה רוטשילד (23 בספטמבר 1914 - 20 באפריל 1999) הייתה בת למשפחת רוטשילד, ותומכת גדולה של תחום המחול.
קורות חיים.
דה-רוטשילד הייתה נינתו של ג'יימס מאיר רוטשילד (1792-1868) ובתם הצעירה של הברון והברונית אדוארד ואליס דה רוטשילד. אביה ניהל את בנק המשפחה בצרפת עם בן-דודו, רוברט דה-רוטשילד.
היא נולדה בלונדון, חונכה בפריז, צרפת, וסיימה תואר ראשון בביולוגיה בסורבון. עבדה במכון פסטר בפריז. בשנת 1940, בעקבות מלחמת העולם השנייה, עזבה עם משפחתה לניו יורק ולמדה מדעים באוניברסיטת קולומביה. לאחר מכן, היא התגייסה בניו יורק לצבא צרפת החופשית. היא התייצבה בלונדון ונשלחה עם כוחות הלחימה בנורמנדי והשתתפה בשחרורה של העיר פריז, בה נותרה לשרת כמתאמת בין צבאות צרפת וארצות הברית. בתום המלחמה שבה לניו יורק והחלה לימודי ריקוד בבית הספר של מרתה גרהאם.
בשנים 1948–1951 הייתה נשואה לדונלד בלומינגדייל.
החל משנת 1951 ביקרה בישראל ובשנת 1962 עלתה והתיישבה בה. היא הקימה את קבוצת המחול "בת שבע" ותמכה בה לאורך השנים בתרומות כספיות. בשנת 1965 הקימה עם ז'נט אורדמן, בית ספר לריקוד ומאוחר יותר את להקת הריקוד "בת דור".
נוסף על פעילותה הפילנתרופית בתחום המחול הקימה דה-רוטשילד שתי קרנות לתמיכה במדע ובטכנולוגיה; אחת מהן קרן בת שבע דה רוטשילד הועברה לניהול הקרן הלאומית הישראלית למדעים. חלקים מאוסף האמנות של סבה הועברו לה בירושה ונמכרו על ידה למטרות צדקה במחירי שיא, ביניהם ציור של רמברנדט (אשר מכירתו הניבה 28.7 מיליון דולר). פעלתנותה בתחומי הצדקה זיכתה אותה בפרס ישראל לשנת תשמ"ט (1989) עבור תרומתה המיוחדת לחברה ולמדינה.
הברונית דה-רוטשילד נפטרה בתל אביב בשנת 1999 לאחר מחלה ממושכת ונקברה בבית העלמין ירקון.
בת שבע דה-רוטשילד
וארדאר סקופיה
מועדון הכדורגל וארדאר סקופיה (במקדונית: Фудбалски клуб Вардар Скопје) הוא מועדון כדורגל מקדוני מהעיר סקופיה, בירת מקדוניה.
המועדון נחשב לאחד המועדונים הבכירים לאורך השנים במקדוניה, עוד בזמן היותה של מקדוניה חלק מיוגוסלביה, אז זכתה הקבוצה באליפות יוגוסלבית אחת וגביע יוגוסלבי אחד. אחרי התפרקות יוגוסלביה ועצמאות מקדוניה, נשארה וארדאר סקופיה אחד המועדונים הבכירים במדינה וזכתה בעשר אליפויות וחמישה גביעים לאומיים. זהו המועדון המקדוני הראשון שהעפיל לשלב בתים אירופי כלשהו, כאשר העפיל בעונת 18–2017 לשלב הבתים של הליגה האירופית.
היסטוריה.
המועדון הוקם בשנת 1947 והעפיל כבר לאחר עונה אחת לליגה הבכירה ביוגוסלביה אך גילה תחילה אי יציבות וירד לליגת המשנה לאחר עונה אחת בלבד וחזר לליגה הבכירה רק בעונת 1952. רגע השיא של המועדון בכל הזמנים הוא הזכייה באליפות יוגוסלביה בעונת 1987, כאשר בקבוצה משחקניה הדגולים ביותר של הקבוצה בכל הזמנים, כגון דארקו פאנצ'ב, איליה ניידוסקי, דראגן קאנאטלרובסקי וצדומיר יאנבסקי. בזכייה זו באליפות, הפכה וארדאר למועדון המקדוני הראשון, והיחיד, לזכות אי-פעם באליפויות היוגוסלבית ובכך שברה באופן זמני את הדומיננטיות של ארבעת מועדוני הצמרת ביוגוסלביה: פרטיזן בלגרד, דינמו זאגרב, היידוק ספליט והכוכב האדום בלגרד.
עם הקמת הליגה של מקדוניה, מיצבה עצמה וארדאר כמועדון המוביל במדינה כשזכתה בשלוש האליפויות הראשונות ובשני גביעים לאומיים אך לאחר מכן הגיעו שש שנים חלשות יותר, בהן זכתה "רק" בשני גביעים מקדוניים. הקבוצה חזרה לגדולתה לאחר תקופה זו עם חזרתו של מאמנה הדגול, גיוקו הדז'יבסקי, עמו זכתה בשתי אליפויות נוספות.
הופעות באירופה.
במהלך היותה נציג יוגוסלביה במעפלים האירופיים, השתתפה הקבוצה במספר מעפלים מדי כמה שנים.
בעונת 1961/62, הקבוצה שיחקה בגביע המחזיקות, אז הפסידה כבר בסיבוב הראשון לקבוצת דנפמרלין אתלטיק מסקוטלנד. בעונת 1985/86 השתתפה הקבוצה בגביע אופ"א, אז עברה בסיבוב הראשון את קבוצת דינמו בוקרשט הרומנית בדרך להפסד בסיבוב השני לקבוצת דאנדי יונייטד הסקוטית. בעונת 1987/88, בגביע אירופה, הפסידה הקבוצה כבר בסיבוב הראשון לקבוצת פורטו הפורטוגלית.
מאז עצמאות מקדוניה, מייצגת וארדאר את המדינה כמעט בכל עונה במעפלים האירופיים השונים, כאשר היא לא העפילה בשנים האחרונות לרוב לשלבים הגבוהים ביותר. היא שיחקה בין השאר מול קבוצות הפאר האירופיות ראפיד בוקרשט, לגיה ורשה, רומא, צסק"א מוסקבה, סטנדרד ליאז', שאלקה 04 ובורדו. בעונת 2017/2018 העפילה לראשונה בתולדותיה לשלב בתים בליגה האירופית.
FK וורדר
רחוב הנביאים
רחוב הנביאים (באנגלית: Street of Prophets; בערבית: طريق الأنبياء) הוא אחד הרחובות המרכזיים בירושלים, אוכלס במהלך המחצית השנייה של המאה ה-19 כחלק מהיציאה מהחומות ונסלל עם תחילת המנדט הבריטי. הרחוב כולל פניני אדריכלות והיסטוריה מן המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20, שמקורן בתרבויות ובדתות שונות. תור הזהב של רחוב הנביאים החל בשלהי המאה ה-19 והסתיים ב-1917, עם נפילת שלטון האימפריה העות'מאנית בארץ ישראל. הרחוב והאזור כולו נחשבו עד אז ליוקרתיים ביותר, דבר שהתבטא בהקמת קונסוליות, בתי חולים, מוסדות חינוך ודת ובתי מגורים מפוארים.