לדומרני שישה ילדים מאשתו הראשונה, עופרה, ובן מאשתו השנייה, יסמין. עד למעצרו התגורר במושב עוצם, לאחר שחרורו באוקטובר 2021 חזר לגור באשקלון ובמאי 2022 עבר לגור בשדרות.
בתי ורשה (ירושלים)
בתי ורשה (נקראת גם נחלת יעקב) היא שכונה חרדית בשולי מאה שערים, סמוך לכיכר השבת. השכונה מורכבת משני טורי בתים דו-קומתיים מקבילים הנמתחים במקביל לרחוב מאה שערים בין רחוב שטראוס לרחוב "חיי אדם".
הקמת השכונה.
השכונה הוקמה ביוזמת כולל ורשה בהנהגת האדמו"ר מלעלוב רבי דוד בידרמן עבור תלמידי חכמים עניים ובכך הפכה לשכונת "כולל" ראשונה מחוץ לחומות. למרות שהמגרש אותר כבר בשנת 1884, קשיים בגיוס כספים עיכבו את הקמת השכונה. גיוס הכסף לבניית השכונה החל ב-1885 והקרקע נרכשה בשנת 1891 על ידי יהושע הלפמן. אולם אז אזל הכסף ולא נותר ממון להקמת הבתים. בשנת 1894 תרם הנדבן יעקב טננוורצל מלובלין את הכסף הדרוש והבתים נקראו על שמו "נחלת יעקב". בידיעה בעיתון החבצלת מיום 13 במאי 1898 נאמר שבשכונה 65 בתים המושכרים לכל משפחה לחמש שנים, שלאחריהן עליה לפנות את הדירה לאחרת ו"הבתים טובים ונהדרים, גדולים ורחבי ידיים ונחמדים למראה פנימה והחוצה ומשמחים לב כל איש". ב-1924 תרם הנדבן דוד וינגרטן להרחבת השכונה ולהוספת קומה שנייה. ברשומות הטאבו מופיע הנכס כ"הקדש בידרמן".
לצד שער הכניסה לשכונה חקוקה בטבלת אבן הכתובת:
בין שני טורי בתי השכונה נחפרו שלושה בורות מים, אך בניגוד לשכונות רבות אחרות בירושלים, לא הספיקו מי הבורות לספק את תצרוכת המים של השכונה ותושביה נאלצו לרכוש מים מערבים או משכונת כרם אברהם.
כיוון שכולל ורשה כלל גם חסידים וגם פרושים, נבנו בשכונה שני בתי כנסת, "בית יצחק פרושים" ו"אוהל שמואל" החסידי. החדרים מתחת לבית כנסת זה תוכננו על ידי יעקב טננוורצל לשמש כתלמוד תורה ומשהושכרו למגורים נגרם קרע בין הכולל לבין הנדבן.
לוח חכם
לוח חכם או לוח אינטראקטיבי הוא תצוגה אינטראקטיבית גדולה המתחברת למחשב ומקרן. מקרן מקרין את שולחן העבודה של המחשב על פני השטח של הלוח שבו משתמשים על-מנת לשלוט במחשב באמצעות עט, אצבע או התקן אחר. הלוח מותקן בדרך כלל על הקיר או מחובר למעמד.
לוחות חכמים משמשים במגוון רחב של שימושים כמו בכיתות לימוד, בחדרי ישיבות, בחדרי הדרכת ספורט מקצועני ובאולפני שידור.
ביוני 2011 פרסמה חברת Futuresource consulting דו"ח לגבי הלוח החכם. ע"פ דו"ח זה, הערך של שוק הלוחות החכמים בעולם הגיע ל-1.4 מיליארד דולר והותקנו 3.6 מיליון לוחות חכמים ברחבי העולם רובם בתחום החינוך. יחד עם זאת ביוני 2011 רק ב-9% מהכיתות היה לוח חכם וכ-30 מיליון כיתות היו עדיין ללא לוח חכם כך שקיים פוטנציאל גדול להתרחבות של שוק זה בשנים הבאות.
פעולה כללית.
לוח חכם מחובר למחשב באמצעות כבל USB, כבל יציאה טורית, באופן אלחוטי באמצעות Bluetooth או תקשורת אלחוטית של GHz2.4.
מנהל התקן מותקן בדרך כלל במחשב המחובר כך שלוח חכם יוכל לשמש כ-HID (כמו עכבר). פלט הווידאו של המחשב מחובר למקרן דיגיטלי כך שניתן יהיה להקרין תמונות על פני משטח הלוח החכם.
המשתמש יכול לכייל את התמונה על הלוח החכם באמצעות מצביע לפי הצורך. אחרי זה, המצביע או התקן אחר יכול לשמש כדי להפעיל תוכניות, לחצנים ותפריטים מן הלוח עצמו, בדיוק כפי שניתן לעשות עם העכבר במחשב. אם נדרש קלט טקסט, המשתמש יכול להפעיל מקלדת על המסך, או אם הלוח תומך בכך, לנצל זיהוי כתב יד. עם יכולת כזו, מיותר ללכת למקלדת המחשב כדי להזין טקסט.
לפיכך, לוח חכם מחקה גם מקלדת וגם עכבר. המשתמש יכול לנהל מצגת או שיעור כמעט אך ורק מן הלוח החכם.
בנוסף, רוב הלוחות החכמים מסופקים עם תוכנה שמספקת כלים ותכונות שתוכננו במיוחד על מנת למקסם הזדמנויות לאינטראקציה. לדוגמה: יכולת ליצור גרסאות וירטואליות של העברת דפים מנייר, אפשרויות של עט וסמן, ואולי אפילו סרגל, מד-זווית ומחוגה וירטואליים, מכשירים המשמשים בכיתה המסורתית.
הלוח החכם פועל על ידי סרגלים ועטים ולא על ידיים.
שימושים.
שימושים בכיתה.
בכיתות מסוימות, לוחות חכמים החליפו לוחות מסורתיים או לוח שעליו מונחים דפים או מערכת וידאו / שמע כגון נגן DVD המחובר לטלוויזיה. גם במקומות בהם משתמשים עדיין בלוחות מסורתיים, הלוח החכם לעיתים קרובות משלים אותם על ידי חיבור למערכת הפצת וידאו הקיימת ברשת הבית-ספרית. במקרים אחרים, הלוח החכם מקושר לסביבות הכוללות פירושים משותפים או ציורים כגון אתרי אינטרנט גרפיים ואינטראקטיביים.
התוכנה המסופקת עם הלוח החכם בדרך כלל מאפשרת למורה לשמור הערות וביאורים כקובץ אלקטרוני שאותו ניתן להפיץ מאוחר יותר על נייר או באמצעות מספר פורמטים אלקטרוניים.
בנוסף, חלק מהלוחות החכמים מאפשרים למורים לתעד את ההוראה שלהם, כמו קובצי וידאו דיגיטלי ולאפשר לתלמידים לחזור על במועד מאוחר יותר. זו יכולה להיות אסטרטגיה פדגוגית יעילה מאוד עבור תלמידים שצריכים לראות את החומר שנית כדי לזכור, תלמידים שנעדרו מבית הספר, תלמידים מתקשים, ותלמידים שחוזרים על החומר לקראת מבחן.
חברות ופרויקטים רבים מתמקדים כיום ביצירת חומרי לימוד משלימים עבור לוחות חכמים.
שימוש נוסף הוא בשיעורי קריאה משותפת. קיימות חברות ספרים, שמאפשרות למורים להקרין ספרי ילדים על גבי הלוח החכם.
הלוח החכם מציע מגוון גדל והולך של כלים, תבניות ואפשרויות שונות לשימוש ולתפעול בכיתה:
יצרנים מסוימים מספקים מערכות מענה בכיתה כמרכיב המשתלב עם מוצרי הלוח החכם שלהם. קיימים שלטים אלקטרוניים המשדרים על-בסיס אינפרא-אדום או גלי רדיו ומאפשרים לבצע פעולות פשוטות כמו אפשרות לבחירת תשובה נכונה או הצבעה או כאלה מתוחכמים יותר המאפשרים להקליד טקסט ומספרים. בדרך כלל מערכות המענה מסופקות עם תוכנה שיודעת לרכז את התשובות של התלמידים ומספקת סטטיסטיקות וסיכומים לגבי הכיתה כולה או תלמיד מסוים
על ידי שילוב של מערכת מענה בכיתה עם מערכת לוח חכם, מורים יכולים להציג את החומר ולקבל משוב מתלמידים דבר שיכול לייעל את ההוראה הישירה או לאפשר ביצוע מבחנים בדרך זו. לדוגמה, תלמיד יכול להשתמש במערכת המענה על מנת לפתור חידה מתמטית על הלוח החכם במהלך שיעור, ומאוחר יותר כדי להפגין את הידע שלו במבחן. תוכנות של מערכות מענה יכולות לכלול פעילויות ומבחנים שהם על-פי הסטנדרטים במדינה.
סוגים נפוצים של הפעלה.
רוב הלוחות החכמים שנמכרו ברחבי העולם כוללים אחת מארבע צורות של אינטראקציה בין המשתמש לבין התוכן המוקרן על הלוח החכם:
טכנולוגיות של לוח חכם.
לוחות חכמים עשויים להשתמש באחד מכמה סוגים של טכנולוגיית חישה כדי לעקוב אחר אינטראקציה על פני המסך: התנגדות, אלקטרומגנטיות, אינפרא אדום, לייזר, אולטרה קוליים, ומבוסס-מצלמה (אופטי).
ציוד נלווה.
קיים מגוון של אביזרים נלווים עבור לוחות חכמים:
צהריים
צָהֳרַיִם (נהגה כ"צוֹהוֹרַיִים", או כ"צָהוֹרַיִם" לפי ההגייה הספרדית) הוא פרק זמן המציין את אמצע היום. הוא בא אחרי הבוקר ולפני הערב. הזמנים שביניהם נקראים לעיתים "לפני צהריים" ו"אחרי צהריים". הצהריים מוגדרים כזמן שבו השמש נמצאת בנקודה הגבוהה ביותר בשמיים. במקומות שונים בעולם נהוג לכנות בכינוי "צהריים" גם פרקי זמן שונים סביב שעה זו. בישראל, שעת הצהריים לפי שעון חורף היא בערך 11:40 (12:40 בשעון קיץ). השעות שלאחר הצהריים נקראות אחר הצהריים.
הצהריים נחשבים לאמצע היום, ורוב האנשים נמצאים בשעה זו בשיא פעילותם. עם זאת, אנשים רבים נוהגים לנוח בשעות האלו.
בצהריים נוהגים לאכול ארוחת צהריים ויש שגם ישנים שנת צהריים.
קיימת מסגרת חינוך הנקראת "צהרון" ובה מטפלים בילדים משעת הסיום בגני ילדים ובתי ספר עד לשובם של ההורים לביתם.
ביהדות.
בצהריים נוהגים היהודים להתפלל תפילת מנחה. התפילה רמוזה בחומש בראשית, בפסוק: "ויצא יצחק לשוח בשדה לפנות ערב" המרמז על תפילת מנחה, וכן בתהילים בפסוק "עֶרֶב וָבֹקֶר וְצָהֳרַיִם אָשִׂיחָה וְאֶהֱמֶה וַיִּשְׁמַע קוֹלִי", המרמז על שלוש התפילות שחרית בבוקר, מנחה בצהריים וערבית בערב. זמן תחילת תפילת מנחה הוא ממחצית השעה אחרי חצות היום, והיא נקראת במקורות צהריים.
בתרבות הפופולרית.
שירו של אברהם חלפי, "צער לך", מתחיל בשורות הבאות:
בכך, חלפי השתמש במילה "צעריים" כמעיין הומופון למילה "צהריים". (זהו לא הומופון אמיתי, כיוון שאת "צהריים" יש לבטא, כאמור, כ"צוֹהוֹרַיִים").
פיסטנדנטילוס
פיסטנדנטילוס, הידוע גם כ"אדון האופל", הוא דמות של קוסם מרושע במיוחד מעולם הפנטזיה רומח הדרקון. דמותו של פיסטנדנטילוס מייצגת את הקיצוניות הגדולה ביותר בכל מה שנוגע לקסם בעולם קרין, וכך הוא מתואר בספרים ובטרילוגיות בהן דמותו מופיעה (במיוחד באגדות רומח הדרקון וטרילוגיית המלך הכהן). הוא בעל שאיפות גבוהות ביותר לגבי עצמו (עד כדי עלייה לדרגה של אל) ולא בוחל בשום אפשרות ומעשים כדי לקדם את מטרותיו ולו במחי חיי אחר (אפילו חייהם של קוסמים מרושעים אחרים).
העידן הקדם-איסטרי.
הגלימות השחורות.