בעונת 1957/1958, זכתה מכבי באליפות המדינה הרביעית לאחר שסיימה את הליגה במאזן 3–19, כמו הפועל תל אביב. מאחר שמכבי ניצחה את הדרבי הביתי ב-5 הפרש והפסידה את דרבי החוץ בנקודה אחת בלבד, זכתה מכבי באליפות. פריש קלע בממוצע של 11.3 נקודות למשחק. בנוסף, הייתה זו הזכייה הראשונה של מכבי ב-"דאבל", כאשר ניצחה בגמר גביע המדינה בכדורסל, את הפועל תל אביב 53:44, ופריש היה המצטיין של מכבי עם 18 נקודות. באותה עונה הקימה פיב"א את גביע אירופה לאלופות. מכבי תל אביב ייצגה את ישראל והודחה על ידי קבוצת הצבא הרומני צ.צ.א בוקרשט (הפ' 65–84 בבוקרשט והפסד 61–63 באצטדיון ר"ג).
בעונת 1958/1959 זכתה מכבי באליפות המדינה לאחר ניצחון בדרבי על ה-2 בטבלה הפועל תל אביב 66:50 במשחק שנערך במגרש מכבי שלושה מחזורים לסיום, עם מאזן 2–20. באותה עונה קלע פריש בממוצע של 20.2 נקודות למשחק. בנוסף, מכבי ניצחה בגמר גביע המדינה בכדורסל את הפועל חולון 53:47, כאשר פריש קלע בגמר 12 נקודות. בשנת 1959 השתתף פריש במדי נבחרת ישראל באליפות אירופה בכדורסל 1959 שנערכה באיסטנבול, תחת המאמן אליהו עמיאל. חמישיית הנבחרת הייתה: פריש, חיים חזן, אברהם חמו, רלף קליין וחיים קסטן. ישראל סיימה את הטורניר במקום ה-11, פריש השתתף ב-8 משחקים וקלע בממוצע של 6.2 נקודות.
בשתי העונות הבאות, איבדה מכבי תל אביב את האליפויות ליריבה העירונית הפועל תל אביב. פריש קלע בעונות אלו בממוצעים של 9.9 ו-8.2. כן זכתה מכבי בגביע המדינה ה-4 בתולדותיה לאחר ניצחון על הפועל חולון 74:46 במגרש הפועל ביפו. בשנת 1960 השתתף פריש במדי נבחרת ישראל בטורניר הקדם אולימפי לקראת אולימפיאדת רומא. ישראל סיימה בהצלחה את משחקי השלב הראשון והעפילה לשלב השני מהמקום השני בבית. בשלב השני הפסידה ישראל להונגריה 86:78 וליוגוסלביה 62:61. במשחק "לפרוטוקול" (משחק על המקום השביעי בטורניר שממנו עלו רק 5 למשחקים האולימפיים, הפסידה ישראל לקנדה 60:59. פריש קלע במהלך הטורניר 9 נקודות.
בעונת 1961/1962, לאחר שנתיים הפסקה, זכתה מכבי באליפות המדינה (ה-6 בתולדותיה) לאחר ניצחון על ה-2 בטבלה הפועל חיפה 63:55 במגרש מכבי שלושה מחזורים לסיום הליגה, עם מאזן 2–20. פריש שיחק 18 משחקים וקלע בממוצע של 7.2 נקודות למשחק. בשנת 1961 השתתף פריש במדי נבחרת ישראל באליפות אירופה שנערכה בבלגרד. במשחקי הדירוג 9–12 הפסידה ישראל לפולין 74:59 וניצחה במשחק על המקום ה-11 את מזרח גרמניה 80:83 אחרי הארכה. מאזנה הכללי של נבחרת ישראל בטורניר היה שלושה ניצחונות וחמישה הפסדים. פריש שיחק 5 משחקים וקלע בממוצע של 3 נקודות למשחק. באוגוסט 1962 ביקש פריש שחרור ממכבי, על מנת שיוכל לעבור לאחת מהקבוצות המסונפות בליגה א' או ב' כמאמן/שחקן, אולם לבסוף המשיך בקבוצה.
בשתי העונות הבאות, 1962/1963, 1963/1964 זכתה הקבוצה בשני דאבלים (אליפות וגביע). פריש קלע בממוצעים של 6.3 ו-5.9 בהתאמה. בשנת 1964 השתתף פריש במדי נבחרת ישראל בטורניר הקדם אולימפי לקראת טוקיו 1964. הנבחרת סיימה את הטורניר במקום השמיני. מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר היה ארבעה ניצחונות וארבעה הפסדים ופריש קלע במהלך הטורניר 20 נקודות. בשנת 1965 קיבל פריש מכתב הוקרה על סיום תקופתו בנבחרת ישראל, אולם פריש סירב לקבלו בטענה שטרם סיים את הקריירה שלו בנבחרת.
בעונה לאחר מכן, 1964/1965 הפסידה מכבי את האליפות להפועל תל אביב. פריש שיחק 12 משחקים וקלע בממוצע של 5.8 נקודות. עם זאת זכתה שוב מכבי תל אביב בגביע המדינה. באותה עונה, ולאחר פרישת רלף קליין, היה פריש קפטן הקבוצה. העונה הבאה, 1965/1966, עונתו האחרונה של פריש במכבי, הוא רשם 3 משחקים בלבד, והקבוצה זכתה בגביע המדינה לאחר ניצחון 66:62 על הפועל תל אביב. בעונת 1966/1967 עבר פריש למכבי גדרה ששיחקה בליגה ב' (הליגה השלישית) כמאמן/שחקן. בסיום העונה עלתה גדרה הקבוצה ליגה מהמקום הראשון.
סך הכל שיחק פריש 11 עונות בליגה הראשונה (מתוכן 10 במכבי תל אביב), בהן רשם 180 משחקים וקלע 1,626 נקודות. במדי נבחרת ישראל רשם פריש 36 הופעות והשתתף באליפות אירופה בכדורסל 1959, הטורניר הקדם אולימפי 1960, אליפות אירופה בכדורסל 1961, הטורניר הקדם אולימפי 1964.
לאחר הפרישה שימש פריש במספר תפקידים בכירים באיגוד הכדורסל, ובין היתר יו"ר הוועדה המקצועית וחבר הנהלת איגוד הכדורסל. כיום פריש הוא יו"ר ועדת הכספים באיגוד הכדורסל ובמכבי ישראל, וכן חבר בוועד עמותות מועדון מכבי תל אביב ונציג הקבוצה במנהלת הליגה.
עיבוד מלמטה-למעלה ומלמעלה-למטה
עיבוד מלמטה-למעלה ומלמעלה-למטה (באנגלית: Top-down and Bottom-up processing) מתייחס לשני סוגים של עיבוד מידע קוגניטיביים, המעורבים בתהליכים תפיסתיים של זיהוי והיכר. בהקשר זה, הכיוון "למעלה" מתייחס למוח, שנמצא במערכת העצבים המרכזית, בעוד שהכיוון "למטה" מתייחס למערכת החישה, אשר מחוברת למוח באמצעות מערכת העצבים ההיקפית.
תהליך עיבוד המידע של מערכת העצבים יכול להיות מושפע הן מתהליכים מסוג מלמטה-למעלה והן מתהליכים מסוג מלמעלה-למטה.
האיזון בין שני תהליכים אלו מאפשר לאדם לתפוס את העולם ולחוות אותו, בדרך שמאפשרת לו להתאים את עצמו בצורה מיטבית לסביבה הפיזית והחברתית שבה הוא חי, עם זאת תהליכי עבוד אלו קיימים גם בחיות מפותחות אחרות ולא רק בבני אדם.
עיבוד מלמטה-למעלה.
עיבוד מלמטה-למעלה (Bottom-up) כולל את פעולות קליטת המידע החושי מן הסביבה ושיגור נתונים אלו לעיבוד במוח. כלומר, תהליך זה עוסק בהמרת מאפיינים מוחשיים ופיזיקליים הנקלטים בחושים לייצוגים מופשטים. לכן הוא מכונה גם עיבוד שמקורו בנתונים.
אחד הגורמים המשפיעים על אופן הפניית הקשב לסביבה מכונה לכידה שמקורה בגירוי. זהו מצב שבו מאפיינים של הגירויים עצמם לוכדים את הקשב של האדם בצורה אוטומטית, ללא קשר למטרותיו.
תהליכים מלמטה-למעלה משקפים את האופן שבו מאפיינים בולטים של גירויים בסביבתנו (כמו למשל: בהירות, תנועה, גודל וכו), יכולים למשוך את תשומת ליבנו ולהשפיע על העיבוד החושי.
לדוגמה:
באיור ניתן לראות שהעיגול בעל הקצוות החדים בולט הרבה יותר מהעיגולים בעלי הקצוות הרכים המקיפים אותו. זאת משום שגירויים בעלי מאפיינים ייחודיים נוטים לבלוט בסביבה ולמשוך את תשומת הלב שלנו בתהליכי מטה-מעלה. תופעה זו מכונה Pop-out.
עיבוד מלמעלה-למטה.
עיבוד מלמעלה-למטה (Top-down) מנצל מידע קיים לצורך הזיהוי התפיסתי. תהליך זה מתייחס לאופן שבו תהליכים מנטליים גבוהים משפיעים על הדרך שבה אנשים מבינים עצמים ומאורעות. כלומר, עיבוד מעלה מטה מתרחש כאשר הציפיות שלנו משפיעות על התפיסה. ציפיות אלו יכולות להתבסס על ניסיון העבר, הידע, המוטיבציה, הרקע התרבותי ותפיסות העולם שלנו. לכן הוא מכונה גם עיבוד שמקורו במושגים (או השערות).
האדם מוקף בכמות עצומה של גירויים בכל רגע נתון, אך הוא יכול למקד את הקשב רק במקצת מהגירויים האלה.
תהליכי ויסות מעלה-מטה מוודאים שזרימת המידע תכוון בהתאם למטרה הנוכחית של האדם, על ידי דיכוי תהליכי עיבוד מידע שאינם רלוונטיים.
באופן זה תהלכי מעלה-מטה הם אלו אשר מאפשרים בחירה מכוונת-מטרה של מוקד תשומת הלב. כלומר, את היכולת של האדם לבחור את העצמים, המאפיינים או המקומות בסביבתו שבהם ימוקדו משאבי הקשב.
עם זאת, יכולת ויסות הקשב על ידי מערכות מלמעלה-למטה מוגבלת בקיבולת שלה, כפי שיוצג בפרק הבא.
איורי-החידה של יכולים להמחיש היטב את חשיבותו של העיבוד מלמעלה-למטה.
לדוגמה, הסתכלו באיורים הבאים ונסו להבין מה הם מציגים.
ללא כותרת האיורים האלו חסרי משמעות, אך ניתן לזהות אותם בקלות ברגע שניתן להם שם. נסו להבין את הציורים אחרי שקראתם את התיאורים הבאים:
איור א' - צוואר של ג'ירפה, איור ב' - כפותיו של דוב שמטפס על עץ מהצד המנוגד לצופה, איור ג' - ארבעה מקסיקנים עם סומבררו בדלת מסתובבת.
זיהוי האובייקטים המוצגים בכל תמונה על בסיס הידע שהופק מהתיאורים שלהן מתאפשר הודות לתהליכי עיבוד מלמעלה-למטה.
השפעה של הקשרים וציפיות.
ההקשר (קוֹנְטֶקְסְט), הזמן והמרחב שבו מזהים עצמים מספק מידע חשוב שיוצר צפיות אודות העצמים שאנו עשויים לקלוט בסביבתינו הקרובה. פן נוסף של התפיסה מלמעלה-למטה הוא האופן שבו הקשרים וציפיות יכולים להשפיע על ההשערות שלנו על העולם.
לדוגמה, נסו להבין מה אתם רואים באיור הבא:
ללא הקשר, איור ד' יכול להראות כאוסף כתמים חסר משמעות. למעשה ניתן לראות בו כלב דלמטי המרחרח סביב עץ בחצר, כאשר אפו של הכלב נמצא במרכז האיור. נסו להביט בו שוב כאשר אתם כבר מודעים להקשר - האם הציפייה המקדימה עזרה לכם לאתר את הדמות בתמונה?
משום שהזיהוי התפיסתי תלוי הן בציפיות והן בתכונות הפיזיקליות של העצמים שאנו קולטים, הוא עלול להשתנות על פי הקשר. למשל, נסו לקרוא את המילים האלו
התבוננו שוב באות האמצעית בכל מילה. אם פירשתם את המילים באיור ה' כצמד "THE CAT" סביר להניח שתפסת את האות הראשונה כ - H ואת השנייה כ - A. במבט שני תוכלו לראות שמדובר באותה הצורה בשני המקרים. מכאן ניתן להניח שהתפיסה שלכם הושפעה מהידע שלכם אודות מערכת הכתב האנגלית.
דוגמה נוספת לעיבוד מלמעלה-למטה היא תופעת השחזור הפונטי, המאפשרת לנו להשלים חלקי מילים ופונמות חסרות כשאנחנו מנהלים שיחה בסביבה רועשת.
התמודדות עם מגבלת עיבוד המידע על ידי ויסות משאבי קשב.
זיכרון העבודה מאחסן מידע המופנה לעיבוד ומשמש לביצוע פעולות קוגניטיביות.