ב-29 בספטמבר 2006 הציג קולמן, יחד עם הסנאטור ביל נלסון, חקיקה דו מפלגתית להענשת מדינות המסייעות לאיראן בפיתוח תוכנית הנשק הגרעיני שלה. חוק זה היה אמור לאסור על ארצות הברית לנהל או לחתור לניהול משא ומתן להסכם לשיתוף פעולה גרעיני עם כל מדינה המסייעת לתוכנית הגרעין של איראן או מספקת לה נשק קונבנציונלי מתקדם. כמה ימים לפני כן, קולמן היה נציג ארצות הברית לוועידה באו"ם וקיים פגישות שונות בהן הפציר בחברי האו"ם למנוע מאיראן להשיג נשק גרעיני. באותה הזדמנות הוא גם נפגש עם נציגת האו"ם לכוחות השלום ודן עמה במצב כוחות השלום של האו"ם בגבול ישראל-לבנון ובמקומות אחרים והביע את דאגתו "לגבי ההשקפות האנטי ישראליות של חלק מהחיילים, חוסר הביטחון לאורך גבול סוריה-לבנון וההתחמשות מחדש של החזבאללה".
במרץ 2007, הצטרף קולמן למאמציו של צ'אק שומר לעצור עסקה שאושרה על ידי ממשל בוש להעברת השליטה בשישה נמלים בארצות הברית, לתאגיד בבעלות ממשלת איחוד האמירויות הערביות, "דובאי פורט וורלד". "ועדת 11 בספטמבר" דיווחה שלאיחוד האמירויות הערביות היו קשרים עם אוסאמה בן לאדן ואל-קאעידה לפני ההתקפה ב-11 בספטמבר 2001 על מגדלי התאומים והפנטגון. כמו כן, לידי הסנאטורים הדמוקרטים הגיע דו"ח שאמר שחברת האם של אותו תאגיד מכבדת את החרם על ישראל. שומר וקולמן טענו, שארצות הברית לא צריכה לתגמל חברות הקשורות לאפליית בן ברית מרכזי. כמה ימים אחר כך, חברת "דובאי פורט וורלדס" נסוגה מהבקשה שלה להפעיל את הנמלים. ביולי אותה שנה, ועדת יחסי החוץ של הסנאט, אישרה הצעת חוק של קולמן, החבר בוועדה, לאסור על מימון כספים למועצת האו"ם לזכויות אדם" למשך שנתיים לפחות, משום שהמועצה פועלת כנגד ישראל.
בפברואר 2008 חתמו קולמן ועוד 26 מעמיתיו הסנאטורים על מכתב לקונדוליזה רייס במחלקת המדינה, הקורא לה שלא להשתתף בוועידת דרבן השנייה נגד ישראל, לאור העובדה שקודמתה התאפיינה באווירה אנטי-ישראלית ונערכו לצדה הפגנות רבות נגד ישראל ובעד הרשות הפלסטינית, תחת הסיסמה "ציונות = גזענות". במכתב גם שיבחו הסנאטורים את החלטת ארצות הברית להתנגד לחוק תקציב האו"מ לשנים 2008 - 2009, כיוון שהוא מכיל מימון לאותה ועידה, וציינו בפני רייס את החלטת קנדה שלא להשתתף בוועידה "שרק מקדמת שנאה".
מטבחי אמריקה הלטינית
מטבחי אמריקה הלטינית הוא מונח המתייחס למאכלים האופייניים למדינות רבות באמריקה הלטינית. עם זאת, בשל שטחה העצום של אמריקה הלטינית, קיים שוני בין מדינה למדינה ובין המטבחים האזוריים.
בין המרכיבים האופייניים למטבחי אמריקה הלטינית: תירס (למשל: טורטיות, טמלה, פופוסה, אומיטה), סוגי רוטב סלסה ומיני רטבים אחרים (גואקמולה, פיקו דה גאיו, מולה, צ'ימיצ'ורי, פברה). התבלינים האלה מעניקים למטבחי אמריקה הלטינית את טעמם הייחודי; אך קיימים הבדלים חשובים בין המדינות ובתוכן.
קיים גם גיוון במשקאות. בין המשקאות הנפוצים והאופייניים לאמריקה הלטינית, ניתן למצוא את המאטה, הפיסקו, האורצ'טה, הצ'יצ'ה, האטולה, קקאו ואגוואס פרסקאס (מילולית: מים קרים, אך למעשה משקה קל מתוק).
בין המנות האחרונות המקובלות במדינות השונות באמריקה הלטינית, ריבת חלב (שמקורה בארגנטינה אבל השימוש בה התפשט למרבית מטבחי מדינות האזור) ותוצריה (כמו למשל האלפחור בארגנטינה, הטחה הפרואנית והקחטה המקסיקנית), פודינג אורז, עוגת טרס לצ'ה, וקרם קרמל (או פלאן, כפי שהוא נקרא בארגנטינה ובמדינות אמריקה הלטינית).
עגור אמריקאי
עגור אמריקאי או עגור קורא (שם מדעי: "Grus americana") הוא עוף נדיר, בן למשפחת העגוריים. מקור שמו, "העגור הקורא", בא לו בשל קריאתו הרעשנית הנשמעת למרחק של 3 קילומטרים. זהו מין העגור היחיד, מלבד העגור הקנדי, החי בצפון אמריקה.
מאפיינים.
גובהו של עגור זה עד 140 ס"מ. מוטת כנפיו מגיעה עד שני מטרים. צבעו לבן, קצות כנפיו שחורים ופניו אדומים. הוא ניזון מדגים קטנים, צפרדעים ומיני יצורים קטנים. ניזון גם מחיטה, זרעים וצמחי מים.
תוחלת חייו של העגור בטבע היא 22-24 שנה.
בית הגידול של העגור האמריקאי הוא בטייגה ובמוסקג (Muskeg). כנרמז משמו, העגור האמריקאי חי ברחבי צפון אמריקה ומקנן בצפון אמריקה ובסיביר. הוא חורף באזור שבין דרום קנדה ועד צפון מקסיקו. העגורים נודדים דרומה בחורף וחוזרים צפונה לפני בוא האביב. מחזור הרבייה של העגור ארוך למדי. הנקבה מטילה שתי ביצים, בדרך כלל בסוף אפריל ועד אמצע מאי. רוחב הביצים כ-6.5 סנטימטרים, אורכן כ-10 סנטימטרים, משקלן כ-190 גרם וצבען כצבע זית עם פסים חומים. הדגירה נמשכת בין 27 ל-36 ימים. העופות מונוגמיים, כלומר הם חיים ביחד עם בן או בת זוג יחידים במשך כל חייהם. שני ההורים שותפים בבניית הקן, בדגירה ובטיפול בצאצאים. הצאצאים הם אפרוחים - עיניהם פקוחות, והם לומדים לשחות ולרוץ רק דקות אחדות לאחר בקיעתם. כעבור עשרה שבועות העגורים הצעירים מסוגלים לעוף. עד גיל שישה או שמונה חודשים הם מקבלים את מזונם מהוריהם.
העגור האמריקאי הוא אחד ממיני העופות הנדירים ביותר באמריקה הצפונית. ב-1941 נמנו 21 פרטים בלבד, ובסוף שנות ה-60 של המאה העשרים נמנו 50 פרטים בבר ו-18 בשבייה. רבים מהעגורים מתים בנדידה כתוצאה ממזג אוויר סוער, אחרים נופלים קורבן לציידים. בנוסף לכך בני אדם ביראו את מקומות המחיה של העגורים. העגור האמריקאי הוכרז כמין הנתון בסכנת הכחדה רק ב-1971, ורק משנות השבעים החלו מאמצים ממשלתיים לשימור המין, אשר כללו חקיקה המלווה בהטלת קנסות על ציידי העגורים. למרות זאת המין עודנו נמצא על סף הכחדה. נכון לאפריל 2007 נמנו 340 פרטים בבר, ו-145 בשבייה.
חבצלת קטנת פרחים
זוכי פרס ישראל
פרס ישראל הוא פרס יוקרתי שמעניקה מדינת ישראל לתושביה או לארגונים שונים, כהוקרה על פעילותם, במגוון רחב של תחומים. הענקת הפרס נערכת מדי שנה במוצאי יום העצמאות בירושלים בטקס ממלכתי בהשתתפות ראשי המדינה, אך שמות הזוכים מתפרסמים חודשים אחדים קודם לכן. הענקת הפרס החלה בשנת 1953 ביוזמתו של שר החינוך, בן-ציון דינור.
להלן רשימה ממוינת, לפי שנה, של זוכי הפרס לאורך השנים:
אנדרטת מייקל פאראדיי
אנדרטת מייקל פאראדיי (באנגלית: Michael Faraday Memorial) היא אנדרטה לזכרו של המדען מהתקופה הוויקטוריאנית מייקל פאראדיי. האנדרטה נמצאת באזור אלפנט אנד קאסל ברובע סאת'ק של העיר לונדון בממלכה המאוחדת.
היסטוריה ותיאור האנדרטה.
האנדרטה עשויה פלדת אל חלד, צורתה קופסתית, והיא עוצבה על ידי האדריכל הברוטליסטי רודני גורדון בשנת 1959 ונבנתה בשנת 1961 במרכז כיכר באלפנט אנד קאסל, בסמוך לשכונת ניואינגטון באטס בה נולד פאראדיי.
בתוך קופסת האנדרטה ממוקמת תחנת תמסורת חשמלית של קו נורת'רן של הרכבת התחתית של לונדון (שימוש ראוי לאור העובדה שפאראדי היה אחד מחוקריו הראשונים של החשמל).
גורדון תכנן את האנדרטה מזכוכית מתוך כוונה שיראו את השנאים שבתחנת הממסר, אולם מחשש של ונדליזם הוחלט לבנות את האנדרטה מפלדה.
בשנת 1996 הוכרזה האנדרטה כמבנה בעל חשיבות אדריכלית המיועד לשימור. באותה שנה שונתה תאורת האנדרטה בעקבות תחרות שארגנה רשת ה-BBC במסגרת תוכנית הילדים בלו פיטר.
תוכניות לפיתוח האזור כוללות הצעה להזזת האנדרטה 400 מטרים לכיוון דרום מזרח ולהציבה בסמוך למוזיאון קאמינג.
לוע ארי גדול
הרפובליקה הסוציאליסטית פדרלית יוגוסלביה
תנועת המלך המאורית
קינגיטנגה
אליזבת השניה, מלכת הממלכה המאוחדת
עופר קורנפלד
עופר קורנפלד (נולד בשנת 1963) הוא יזם היי-טק ופעיל פוליטי ישראלי.
ביוגרפיה.
קורנפלד נולד בקריית אתא והוא בוגר בית הספר התיכון המקיף העירוני ע"ש רוגוזין במגמת אלקטרוניקה. שימש חניך ומדריך בקן המקומי של "השומר הצעיר". לאחר לימודי התיכון למד הנדסת תוכנה בטכניון במסגרת העתודה האקדמית ושירת כמהנדס תוכנה בחיל האוויר.
בשנת 1995 ייסד את "גאיה תעשיות תוכנה" שעסקה בשירותים מתקדמים לנודדים (Roamers) המשתמשים בטלפון סלולרי. בשנת 2000 נמכרה "גאיה" ל"קומברס" בכ-120 מיליון ש"ח. עם מכירת החברה עזב את עולם ההיי-טק והעסקים ועבר לעסוק בפוליטיקה.
בשנת 2002 הקים קורנפלד את תנועת "עבודה חדשה", בתוך מפלגת העבודה, שניסתה לפקוד אנשים שלא היו מעורבים במפלגת העבודה על מנת לשנות את התוכן, ההנהגה והתדמית של המערכת הפוליטית ולהפוך את העבודה לאלטרנטיבה אטרקטיבית לשלטון. קורנפלד התמודד בפריימריז לרשימת מפלגת העבודה לכנסת ה-16 וזכה במקום ה-47 (הלא ריאלי) ברשימה לכנסת. בעת ההתמודדות על ראשות מפלגת העבודה בשנת 2005 תמך בעמיר פרץ, והיה אחד מהאנשים שאותם הבליט פרץ על מנת להוכיח שקיימת תמיכה בו גם בעולם העסקי. הוא התמודד על מקום ברשימת העבודה לכנסת ה-17, ונבחר למקום ה-43 הלא ריאלי. ברשימת המפלגה בבחירות לכנסת התשע עשרה הוצב קורנפלד במקום ה-22, ובבחירות לכנסת ה-24 הוצב במקום ה-56 ברשימת העבודה.
בשנת 2011 שימש קורנפלד בהתנדבות כראש מטה הבחירות של ח"כ שלי יחימוביץ' לראשות מפלגת העבודה. לאחר ניצחונה של יחימוביץ' הוא שימש בהתנדבות כראש המטה של יו"ר העבודה.
קורנפלד הוא חבר הנהלת "בית נועם" לטיפול באלימות במשפחה. החל מ-2006 הוא יו"ר מרכז "הוויה" ועורך טקסי חתונה יהודיים-חילוניים.
בשנת תשע"ה קיבל תואר ד"ר בכלכלה מטעם אוניברסיטת תל אביב.
נשוי לאורית ואב לשני ילדים. מתגורר ברמת גן.
מדעי המשפט
מדעי הרפואה