רמת הביצועים נמדדה במהלך שתי פגישות, כאשר חצי מהקבוצה התחילה עם המבחן הקוגניטיבי הראשון ביום ה – 22 למחזור, ואילו החצי השני התחילו בזמן הווסת. כל זאת כדי לבחון שני שלבים שונים במחזור החודשי בהתאמה.
מטרות מחקר זה היו להראות כי אמצעים שונים של קוגניציה מרחבית מווסתים על ידי הורמונים במהלך המחזור החודשי ובנוסף, לנתח איזה מההורמונים אחראי לשינויים קוגניטיביים אלה.
תוצאות ומסקנות המחקר.
התוצאה החשובה ביותר של המחקר הנוכחי היא קיומו של הבדל משמעותי ביכולת המרחבית, כפי שנבדקה על ידי מבחן יכולת הרוטציה של ייצוגים מנטליים (MRT) בשני שלבים של המחזור החודשי. למרות שהמדגם היה קטן, אפקט זה היה ברור מאוד; היכולות המרחביות של כל הנשים במחקר, מלבד אחת, היו נמוכות בשלב המוקדם של המחזור החודשי ביחס לרמת ביצועים גבוהה במהלך הווסת – השלב בו רמת ההורמונים גבוהה יותר. בנוסף ובהתאם למחקרים אחרים, להורמון האסטרדיול הייתה השפעה משמעותית על תוצאה זו. עם זאת, לא נראה שהאסטרדיול הוא ההורמון היחיד בעל השפעה על קוגניציה מרחבית. טסטוסטרון לבדו או טסטוסטרון בשילוב עם ההשפעה השלילית של האסטרדיול היו בעלי השפעה חיובית וחזקה במיוחד על הביצועים במבחן ה MRT. במחקר זה, שני ההורמונים בנפרד השפיעו על הביצועים כך שריכוז גבוה של אסטרדיול הוביל לירידה בתפיסה המרחבית ואילו ריכוז גבוה של טסטוסטרון גרם לעליה.
רמת הביצועים במשימות הקשורות בתפיסה מרחבית רגישה לתנודות הורמונליות במהלך המחזור החודשי. וכן, שהיבטים שונים של יכולות מרחביות קשורים להשפעותיהם של הורמונים שונים או לשילובים של כמה הורמונים.
השלכות לחינוך.
לאור ממצאי המחקר שהוזכר לעיל בנוסף למחקרים הנוספים שהוזכרו ושקיימים בספרות המחקר בתחום, ניתן ללמוד כי בזמן המחזור החודשי לנשים יש קושי רב יותר בביצוע משימות הקשורות לתפיסה מרחבית וניתן לצפות מהן להישגים נמוכים יותר במבחני הנדסה, גאומטריה, כימיה וכל מקצוע אחר הקשור לתפיסה מרחבית, מאשר לא בתקופת הוסת.
טסטוסטרון ולמידה.
הטסטוסטרון הוא הורמון זכרי אשר מופרש לגוף כבר בשבוע השביעי להריון. האשכים מתחילים לייצר את ההורמון אשר בסופו של דבר יקבעו את מין הילוד, ריבוי טסטוסטרון שיופרש למחזור הדם משמעו שהעובר יהיה ממין זכר ומעט מההורמון יגרום לעובר להתפתח לכדי נקבה. פעילות הורמונלית זו תקבע את המאפיינים הזכריים אשר יבואו לידי ביטוי בהמשך חיי היילוד, מבנה אנטומי, מבנה המוח ומאפייני פעולתו, מאפייני פעילות כללית ומאפיינים התנהגותיים בפרט
מחקרים בנושא.
מחקרים רבים נערכו בנושא הבדלי המין ויכולות קוגניטיביות, חלקם קושרים בין הורמונים וזיכרון או יכולת מרחבית וביצוע מטלות קריאה וכתיבה ודומיהם. הראיות מצביעות על הבדלים במבנה המוח בין המינים והשפעות שונות של ההורמונים על יכולת שכלית. מספר מחקרים מצאו שרמת טסטוסטרון גבוהה בנשים מביאה ליכולת תפיסה מרחבית טובה ואילו בקרב הגברים לרמה נמוכה של ביצוע וזה מרמז על כך שקיימת רמה אופטימלית של הימצאות ההורמון אשר משפיעה על רמת ביצוע מטלה וכי אצל גברים על רמה זו להישמר ברמה מתונה.
במחקר שנערך בנושא, בדקו את רמות הטסטוסטרון בקרב מתבגרים בנים, לפני ואחרי פעילות ספורט מאומצת או מתונה שהתבססה על ריצה של 4 ק"מ בזמן של כ-12 דקות ואת השפעתה על זיכרון עבודה. במחקר השתתפו 20 בני נוער כבני 15-16 מהם נלקחו דגימות רוק לפני ואחרי הפעילות על מנת לקבוע את רמת הטסטוסטרון וכמו כן נערכו להם מבחנים הבודקים יכולת קוגניטיבית הקשורה בזיכרון עבודה, סידור מילים על פי סדר אלפביתי וסידור מספרים לפי סדר עולה, זיכרון עבודה. מחקרם התבסס על מחקר קודם שהראה כי רמת הטסטוסטרון משפיעה על ביצוע קוגניטיבי. חוקרים אחרים מציינים מחקרים נוספים מהם עולה כי קיימת רמה אופטימאלית של הימצאות ההורמון על מנת להביא לרמת ביצוע טובה של מטלות הקשורות ליכולת מרחבית. לכן אחת ממטרות המחקר שהוזכר לעיל היא לקבוע האם שינויים ברמת הטסטוסטרון בעקבות התעמלות מאומצת, קשורה לשינויים בזיכרון עבודה.
תוצאות ומסקנות המחקר.
תוצאות מחקר זה לא הניבו מסקנות חד משמעיות לגבי השאלה שנשאלה. מתברר, שדווקא קבוצת התלמידים אשר השתתפו בפעילות ספורטיבית מתונה, הם אלו שבקרבם נמצא שיפור תפקוד קוגניטיבי אולם לא באופן משמעותי. למרות זאת, גם בקבוצת הספורט האינטנסיבי נמצא הבדל בתפקוד אך פחות משמעותי ופחות בר השפעה על התפקוד הקוגניטיבי מאשר לקבוצת הספורט המתון. כלומר רמה מתונה של הורמון הטסטוסטרון משפיעה על תפקוד אך יותר מרמה זו כבר יש בה משום גורם המפחית את התפקוד.
מהמחקר אפשר ללמוד כי 12 דקות של ספורט מאומץ מעלות את רמת ההורמונים בגוף, טסטוסטרון במקרה זה, ועליה זו למעשה משפיעה באופן שלילי על זיכרון העבודה שהוא התפקוד הקוגניטיבי הספציפי שנבדק.
השלכות לחינוך.
לאור ממצאי המחקר שהוזכר לעיל בנוסף למחקרים הנוספים שהוזכרו ושקיימים בספרות המחקר בתחום, ניתן להסיק כי פעילות ספורטיבית משפיעה במידה מסוימת על תפקוד קוגניטיבי. לידע זה חשיבות רבה כשלוקחים בחשבון את שיעורי הספורט בכל בתי הספר והתיכונים בפרט. ייתכן כי שיעורי ספורט אשר מתקיים באמצע שעות הלימודים משפיעים על התלמיד בשיעורים הבאים לאחר מכן או לחליפין, העדר שיעורי ספורט בימים מסוימים יש בהם משום הפסד עבור התלמידים. כמו כן, חשוב לתת את הדעת לרמת המאמץ הנדרש מכל תלמיד בשיעור ספורט שכן ממצאי המחקר שתואר מעידים על הבדלים בין תפקוד קוגניטיבי שלאחר מאמץ גדול לבין תפקוד קוגניטיבי במאמץ מתון.
פסטיבל עין גב
פסטיבל עין גב הוא פסטיבל מוזיקה המתקיים בקביעות מדי שנה בחודש אפריל, בקיבוץ עין גב שעל שפת הכנרת מאז 1943.
הפסטיבל נוסד בשנת 1943 על ידי חובבי מוזיקה מחברי הקיבוץ, שהתקשו להגיע העירה לשמוע קונצרטים ועל כן החליטו להביא את המוזיקה אליהם. תקציב הקיבוץ לא אפשר הזמנת אמנים מקצועיים, ועל כן הסתפקו תחילה בכישרונות המקומיים ובהמשך הביאו גם נגנים מטבריה השכנה. בשנותיו הראשונות של הפסטיבל נקבעה מסורת יחידה במינה - בראשית הערב היה נערך הקונצרט הראשון לאורחים מבחוץ, שהיו מגיעים במכוניות ובסירות מעבר לאגם וחוזרים למקומותיהם לאחר סיומו. אז, בסביבות חצות, היו מתכנסים חברי הקיבוץ ומקורביו לחגיגת המוזיקה האמיתית, שכללה נגינה, שיחות ודיונים בחברותא והתארכה עד לשעות הקטנות של הלילה. מתכונת זו חזרה על עצמה במשך כל שבוע פסח.
רפרטואר הפסטיבל התרחב במשך השנים, הן בכמות המופעים והן בגיוונם. אופרות, מחול, מוזיקה קאמרית ותזמורתית. התוכניות שילבו מוזיקה מכל התקופות, מתקופת הבארוק עד ימינו, והיה בו ייצוג נכבד למוזיקה ישראלית משל טובי המלחינים, בהם מנחם אבידום, יוסף טל, עדן פרטוש ובן-ציון אורגד ועוד. הפסטיבל משך אליו נגנים, זמרים, רקדנים ומנצחים מישראל ומרחבי העולם.
בשנת 1994 שינה הפסטיבל את פניו. הייתה זו השנה האחרונה שבה כללה תוכנית הפסטיבל מוזיקה קלאסית, פרט לשנת 2012, שבה נעשה ניסיון להחזיר את המוזיקה הקלאסית לפסטיבל עין גב בקונצרט שבו בוצעה הסימפוניה התשיעית של בטהובן.
בשנת 1995 הפך הפסטיבל ל"פסטיבל עין גב לזמר העברי" ובימי חול המועד פסח הוא מושך אליו אלפי חובבי זמר לכמה ערבי זמר ומופעים, ובכללם מופעי הצדעה וזיכרון לגדולי הזמר העברי - מלחינים, פזמונאים ומשוררים, ומבצעים.
בוסתנאי (כתב עת)
בוסתנאי היה שבועון שיצא לאור בין השנים 1929 עד 1939 ברחובות. היה זה ביטאונה של התאחדות האיכרים. מייסדו ועורכו הראשון (עד 1937) היה משה סמילנסקי. כמו כן ערכו את הביטאון מרדכי ליפסון, טוביה זיסקינד מילר, פסח גינזבורג ושמואל פרלמן.
השבועון כלל מאמרים פובליציסטיים, ידיעות וכתבות בנוגע לפוליטיקה הפנימית של התאחדות האיכרים, מידע מדעי פופולרי בנושאי חקלאות, זואולוגיה ובוטניקה וכן התפרסמו בו סיפורים ושירים מאת בני המושבות.
בנוסף לשבועון צורף לכתב העת מוסף "בוסתנאי לנוער" (בעריכת יעקב חורגין) ושני כרכי מאמרים בשם "מימים ראשונים" שערך אלתר דרויאנוב.
אחד הפולמוסים החריפים שהתנהלו מעל דפי כתב העת היה בשאלת היחס לערבים. בעוד שמשה סמילנסקי הטיף להיכרות וקירוב השכנים הערבים, נטו רבים מהכותבים (ובראשם יעקב חורגין) לרוויזיוניזם וקראו להתבדלות ואף למעשי נקמה בפורעים ערבים (במיוחד בימי המרד הערבי הגדול). על רקע זה פיטר סמילנסקי את חורגין, ובהמשך נאלץ להתפטר בעצמו מעריכת השבועון.
עם הכותבים הבולטים ניתן למנות את זאב סמילנסקי, מאיר-סיקו סמילנסקי, אלתר לוין, אמנון הורביץ, יעקב רבינוביץ, יחיאל מיכל פוחצ'בסקי ודוד יודילביץ.
אנטולי וסילייב
אנטולי אלכסנדרוביץ' וסילייב (ברוסית: Анатолий Александрович Васильев; נולד ב-4 במאי 1942) הוא במאי, מורה ותאורטיקן של התיאטרון. נחשב לאחד מחלוצי התיאטרון הרוסי והאירופאי כיום.
ייסד את תיאטרון "בית הספר לאמנות הדרמה" במוסקבה, וב-2001 הקים תיאטרון נוסף ברחוב סרטנקה, שנבנה על פי עיצובו ושימש גם מרכז לחקר תיאטרון. כמו כן לימד ב-GITIS ובVGIK (המכון לקולנוע רוסי) במוסקבה, כמו גם ב-ENSATT (בית הספר לתיאטרון בליון, צרפת). בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 הגיע לתודעה אירופאית רחבה בזכות גרסתו ל"שש נפשות מחפשות מחבר", ומאז ביים בארצות רבות נוספות. ב-1989 קיבל את אות אביר מסדר האמנויות והספרות הצרפתי.
ביוגרפיה.
וסילייב הצטרף לאקדמיה הרוסית לאמנויות התיאטרון במוסקבה (GITIS) ולמד שם כתלמידם של מריה קנבל ואנדרי פופוב.