מועד זה הוכר על ידי האומות המאוחדות בשנת 2007; הוא נוסד על מנת להעלות את המודעות לצדק חברתי בעולם, מתוך תפיסה שצדק חברתי הוא אחד מעקרונות היסוד לקיום חברה צודקת, שלום, שגשוג וקיום משותף של אומות. הוא הוכרז מתוך הנחה שכדי לקדם חברה צודקת, יש להעלות את עקרונות הצדק החברתי לסדר היום ולקדם שוויון בין המינים. ארגון האומות המאוחדות הגדיר את הרדיפה אחר צדק חברתי כמשימה מרכזית עולמית ותכליתה קידום ושמירה על הכבוד האנושי. ההכרזה על יום הצדק החברתי הבין־לאומי מתמקדת בהבטחת הכנסה הוגנת לכל העובדים, הגנה סוציאלית, דיאלוג חברתי, עקרונות יסוד וזכויות בעבודה.
יום המודעות למחלת הצליאק
יום המודעות הבינלאומי לצליאק הוא מועד החל בתאריך ה-13 בספטמבר. היום עוסק בהעלאת המודעות למחלת הצליאק ולקשיים בהם נתקלים הסובלים ממנה. היום הוכרז בשנת 2007 על ידי הסנאט של ארצות הברית.
רקע.
בשנת 2007, החליט הסנאט של ארצות הברית על הגדרת ה-13 בספטמבר 2007 כ"יום המודעות למחלת הצליאק". התאריך הנבחר הוא יום הולדתו של סמואל ג'י, רופא ילדים שהיה הראשון שפרסם תיאור קליני של מחלת הצליאק. בין הנימוקים להחלטה על ציון יום זה היו העובדה שהמחלה טרם אובחנה אצל רוב האנשים עם צליאק, אף על פי שעיכוב באבחון עלול להוביל לבעיות רבות עבור החולים בה. מאז, מאשרר הסנאט את ההחלטה בכל שנה.
ציון היום.
היום מצוין בארצות הברית על ידי הקרן הלאומית למודעות לצליאק (NFCA) אשר בכל שנה מודיעה על הזוכה ב"הגרלה ללא גלוטן" שזוכה במסע קניות גדול ללא גלוטן. הקרן הלאומית גם מקיימת גיוס כספים מיוחד לכבוד היום, ומקיימת סעודה ענקית ללא גלוטן לכל מי שרוצה בכך.
מרים פרסלר
מרים פּרֶסלֶר (בגרמנית: Mirjam Pressler; 18 ביוני 1940 – 16 בינואר 2019) הייתה סופרת ומתרגמת גרמנייה ממוצא יהודי. היא כתבה מעל 30 ספרי ילדים ונוער ותרגמה מעל 300 ספרים לגרמנית מעברית, אנגלית, הולנדית ואפריקנס. בין היתר תרגמה את יומנה של אנה פרנק וכן סופרים ישראלים רבים כמו עמוס עוז, יורם קניוק, אהרן אפלפלד, ליזי דורון, בתיה גור, אורלי קסטל-בלום, סייד קשוע, סמי מיכאל, אורי אורלב, ועוד.
היא עלתה לישראל בתום לימודיה האקדמיים וחייתה בארץ מספר שנים לפני שובה לגרמניה, שם הפכה לאחת הסופרות החשובות ביותר לנוער וזכתה בפרסים רבים בתחום. מספריה שתורגמו לעברית: "כשהמזל בא צריך להזמין אותו לשבת", "מלכה מאי" ו"הגולם, האח השקט".
יום חיי הבר הבין-לאומי
יום חיי הבר הבין-לאומי (באנגלית: World Wildlife Day) מצוין כל שנה ב-3 במרץ ונועד להעלות את המודעות לחיות וצמחי הבר ולעודד את שימורם. חיות בר הן בעלי חיים הנמצאים בטבע, שלא עברו תהליך ביות ואינם מטופלים על ידי האדם.
היסטוריה.
התאריך נקבע בעצרת הכללית של האומות המאוחדות ב-20 בדצמבר 2013, כיוון שזהו תאריך החתימה על אמנת וושינגטון (חיות מוגנות). כל שנה, נבחר ליום זה נושא הקשור במהותו.
היום מצוין במגוון מקומות שונים במדינות רבות, ביניהן סין, הודו, הולנד, גרמניה, ספרד ועוד. היום מצוין ונחגג בדרכים רבות: קיום פעילויות מיוחדות בגני חיות וספאריים, עידוד קריאה על הנושא והפצתו ברשתות החברתיות, דיון על הנושא ועוד.
ציון היום בישראל ובעולם.
ציון היום בישראל.
בישראל היום מצוין ברמת הנדיב, במגוון פעילויות כגון צילום דרך מיקרוסקופ, איתור וזיהוי של עקבות בפארק, למידה על ההיסטוריה של חיות הבר דרך הגולגולות שלהן ועוד.
איטליה
באיטליה, הארגון Bioparco di Roma מעביר סדנאות ומשחקים מיוחדים הנוגעים לנושא, והארגון Parco Faunistico Valcorba ארגן ב-2018 אירוע בנושא מדע ושימור של חתולי בר. בנוסף, עוד ארגונים באיטליה פועלים לקידום יום זה.
ציון היום בארצות הברית.
ב-2018 בניו יורק, גן החיות Utica Zoo הזמין את התושבים לבקר, לראות וללמוד עוד על חתולי בר. בלאס וגאס, גן החיות Siegfried &amp; Roy’s Secret Garden and Dolphin Habitat מזמין את התושבים להשתתף בפעילויות חינוכיות, לצפות בדולפינים וללמוד עליהם ולמה הם בסכנת הכחדה. בלוס אנג'לס גן החיות Big Bear Alpine Zoo הזמין לדיונים, מצגות ותחנות שימור בנושא חתולי בר תחת איום.
ללום
ללום הוא שם משפחה הנפוץ ביהדות צפון אפריקה.
עלי סלאלחה
עַלִי סַלַאלְחָה (בערבית: علي صلالحة, תעתיק מדויק: עַלִי צַלַאלְחַה; נולד ב-12 באפריל 1952) הוא פוליטיקאי ואיש חינוך דרוזי-ישראלי, חבר הכנסת מטעם מפלגת מרצ, כיהן כמנהל בית הספר התיכון המקיף בית ג'ן והוביל אותו לראש רשימת המוסדות המעניקים זכאות לתעודות בגרות בישראל.
ביוגרפיה.
סלאלחה נולד בכפר בית ג'ן למשפחה ענייה, למד בבית הספר היסודי בכפר, ובתיכון ראמה. לאחר סיום לימודיו התיכוניים התגייס לצה"ל, ושירותו התארך לשלוש וחצי שנים עקב מלחמת יום הכיפורים. עם שחרורו מצה"ל למד באוניברסיטה העברית בירושלים, לימודי המזרח התיכון ויחסים בינלאומיים.
נשוי ואב לחמישה ילדים.
פעילות חינוכית.
עם חזרתו לכפר, לימד סלאלחה בבית הספר התיכון היחיד בכפר, "בית הספר תיכון מקיף בית ג'ן". בשנת 1999 נבחר לנהל את בית הספר. הוא וצוות המורים הציבו לעצמם למטרה להפוך את בית הספר "לבית הספר הטוב בעולם". ראשית הרפורמה הייתה בקליטת כלל תלמידי הכפר ללימודים, ופיקוח למניעת העתקות. על אף התנגדויות שונות, בתוך קצת יותר מעשור הגיע מקיף בית ג'ן לראש דירוג הזכאות לבגרות במדינת ישראל על אף הדירוג הסוציו-אקונומי הנמוך של הכפר ומיקומו בגליל הרחק ממוקדי העוצמה של המדינה.
סלאלחה שימש מנהל בית הספר בבית ג'ן קרוב לשני עשורים.
פעילות ציבורית.
בעקבות ההצלחה של בית הספר בניהולו, הוזמן סלאלחה כדרך קבע לוועידות, ראיונות וישיבות בכנסת וברשויות השונות.
לאחר חקיקת חוק הלאום, לקח חלק פעיל במחאות העדה הדרוזית נגדו.
סלאלחה הוא חבר מפ"ם במשך כ-40 שנה. בינואר 2019 הכריז על מועמדותו בבחירות המקדימות במפלגת מרצ לקראת הבחירות לכנסת ה-21 והוצב במקום ה-5 ברשימת המפלגה לכנסת. כיוון שהרשימה קיבלה ארבעה מנדטים, לא נכנס לכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת ה-22 הוצב במקום השמיני ברשימת מרצ, אך בעקבות איחוד מרצ עם התנועה הירוקה ועם מפלגת ישראל דמוקרטית לכדי רשימת המחנה הדמוקרטי, נדחק למקום העשרים.
בבחירות לכנסת ה-24 שב לרשימת מרצ והוצב במקום ה-9 ושוב לא נכנס לכנסת. עם התפטרותו של השר עיסאווי פריג' במסגרת החוק הנורווגי, נכנס לראשונה לכנסת.
הוא שימש כחבר ועדת הבריאות, כחבר הוועדה לזכויות הילד וכממלא מקום קבוע בוועדת החינוך. כמו כן, היה חבר מטעם הכנסת בוועדה לבחירת שופטי קאדי-מדהב (קאדים דרוזים).
בבחירות המקדימות במפלגה לקראת הבחירות לכנסת ה-25 נבחר במקום הרביעי.
פעילות פרלמנטרית.
במהלך כהונתו בכנסת, סלאלחה שם לעצמו למטרה לצמצם פערי בריאות וחינוך בין המרכז לגליל ולהיות קול בטוח בעד שוויון.
הוא הגיש 22 הצעות חוק, בהן ביטול , הקפאת חוק קמיניץ, פיקוח מחירי בדיקות האנטיגן, ביטול שעון חורף, קביעת שכר לימוד במכללות ומס אפס על תרופות.
כן העביר מספר חוקים בקריאה טרומית בכנסת ה-24: הסדרת עיסוקם של הפרמדיקים, הסדרת עיסוק הרנטגנאות, הסדרת עיסוק במקצועות הבריאות – טיפול באמצעות אומנויות.
בין הישגיו המרכזיים: ניהול מאבק למען הכנסת תרופה מצילת חיים לסל התרופות בעלות של 1.183 מיליון ש"ח למטופל שמיועדת ל-24 ילדים וילדות חולים במחלה הגנטית הנדירה – היפראוקסלוריה, המובילה לפגיעה בלתי הפיכה באיברי הגוף ולמוות בגיל צעיר.
היה שותף מרכזי כחבר בוועדת הבריאות להרחבת המכשור המיוחד לבתי חולים המרוחקים ממרכז הארץ - מכשיר פט סיטי בבית החולים המשפחה הקדושה בנצרת, רובוט דה וינצ'י בביה״ח לגליל המערבי בנהרייה, מחלקת הקרנות ותא לחץ בביה״ח זיו בצפת, ומחלקת מיון ילדים מוגן בביה״ח הצרפתי בנצרת.
סלאלחה הביא לפתיחת תחנת מד"א אזורית בבית ג'ן לשירות תושבי הכפרים. לפני פתיחת התחנה, במצב חירום היה על תושבי האזור להמתין לאמבולנס שיוצא מתחנת כרמיאל או מעלות-תרשיחא בין 30 ל-45 דקות - מצב המסכן חיים. ב-24 בפברואר 2022, נחנכה התחנה באירוע חגיגי שבו נכחו שר הבריאות ניצן הורוביץ, חברי הכנסת מיכל רוזין, מוסי רז ופטין מולא ומנכ"ל מד"א אלי בין.
כחבר בוועדת זכויות הילד השיג הגדלת סבסוד לצהרונים באשכולות 4–5 במדד הסוציו-אקונומי שחוסך להורים בישראל מעל 3,000 ש"ח לשנה, ונלחם למען רפורמת הגיל הרך.
ב-7 ביוני 2022, עורר סלאלחה סערה בקואליציה כשצייץ בטוויטר לילה לפני הצבעה כי יצביע בעד הצעת חוק העלאת שכר המינימום ל-40 ש"ח לשעה, בניגוד לעמדת הקואליציה. הוא היה חבר הכנסת הראשון שהביע תמיכה בחוק סמוך להצבעה. בעקבות הציוץ והחשש לפירוק הקואליציה, ראשי הקואליציה התכנסנו ולבסוף הוסכם שחברי הקואליציה לא ינכחו בהצבעה והצעת החוק האופוזיציונית תעבור.
העברת מענק הכסף הקטארי לרצועת עזה
בלה שאלאמון
בֵּלָה שַאלַאמוֹן (במקור שאַלִי, בהונגרית: Salamon Béla); בֶּרֶגרַאקוֹש 1885 – בודפשט, 1965) היה שחקן הונגרי-יהודי, במאי תיאטרון, הומוריסטן, כותב בדיחות ואחד הקומיקאים ההונגרים-יהודים הידועים ביותר באמצע המאה ה-20. הוא עיצב את דמותו הקלאסית של "האיש הקטן" בבודפשט, השורד המסתדר, זאת על במת התיאטרון ועל מסך הקולנוע. הקלטות הקטעים שבהם עיצב ושיחק דמות זו, עדיין מוצגות במדיה השונים. אמרות הכנף שלו בתוך תפקידיו הפכו לאכסניה ששרדה את הזמן. ("אם אני אפתח את הפה, אם אני אתחיל לדבר" או "בלֶפְּשֵני עדיין היה ברשותי" או "תשגיח מאלווין, בא הסיבוב". הוא זכה בשנת 1958 בפרס האמן המעוטר.
ביוגרפיה.
התחלה.