אף על פי שאינן נחוצות עבור התקנה פועלת של ג'נטו, מספר חבילות שנפרדות מחבילת הבסיס מומלצות מאוד: system logger, כלי מערכת קבצים, ומערכת cron. ג'נטו מספקת מספר אפשרויות עבור כל סוג של כלי מהרשימה הנ"ל, והמשתמש בוחר בזו המתאימה לו ביותר על פי העדפותיו וצרכיו.
סיום ההתקנה.
השלב הסופי של ההתקנה כולל יצירת חשבונות משתמש, והתקנת חבילות מהודרות-מראש שהמשתמש מעוניין בהן. לאחר מכן, המשתמש יכול לאתחל את המערכת. המערכת כעת עצמאית, ואינה צריכה יותר את תקליטור ה-LiveCD.
ניידות.
ג'נטו נועדה במקור לארכיטקטורת ה-x86, אך מאז נויידה לארכיטקטורות רבות נוספות, בגלל אפשרות הניוד הקלה של לינוקס, GCC ו-Portage. כעת היא רצה על הארכיטקטורות הבאות: x86, PowerPC, PowerPC 970, SPARC, AMD64, IA64, MIPS, DEC Alpha, HP/PA, ARM ו zSeries/s390. ג'נטו הייתה ההפצה הראשונה שהציעה תמיכה מלאה ופעילה בסביבת 64 סיביות בלינוקס עבור ארכיטקטורת ה-PowerPC 970.
ישנו גם פרויקט "ג'נטו עבור Mac OS X" אשר מאפשר למשתמשי Mac OS X להשתמש ב-Portage של ג'נטו כדי להתקין חבילות, בצורה דומה לזו שמסופקת על ידי Fink (אף על פי שאין צורך להיסמך על סביבת chroot). אף על פי שזהו פרויקט שעדיין נמצא בעבודה, פרויקט זה יכול להחליף את Fink, משום שהוא משתמש באותה סביבה של Mac OS X, במקום יצירת סביבה חדשה.
כמו כן, פרויקטים המיועדים לאפשר ל-Portage לפעול על OpenBSD, FreeBSD וה-Dreamcast של Sega נמצאים כעת בשלבי פיתוח.
מערכת Init.
מערכת ה-Init של ג'נטו היא עוד תכונה חשובה של המערכת. היא דומה ל-Init של System V שבה השתמשו רוב הפצות הלינוקס, אך היא משתמשת ברמות ריצה (runlevels) עם שמות במקום עם מספרים, וגם בתסריטים המנהלים תלויות בין שירותים. היא גם מכילה פקודה שנקראת rc-update אשר מנהלת את רמות הריצה.
Portage.
Portage דומה למערכת ניהול החבילות של BSD, שנקראת "ports"; למעשה, היא נבנתה בהשראת ports. מערכת ה-Portage של ג'נטו פועלת באופן דומה למערכת ה-APT של דביאן. Portage נכתבה בשפת פייתון, והיא הכלי הראשי שמגדיר את ג'נטו. אף על פי שהמערכת עצמה ידועה כ-"Portage", התכונות שלה מופעלות למעשה בשורת הפקודה באמצעות התוכנה emerge.
דגלי USE.
מערכת Portage מציעה את השימוש ב"דגלי USE", אשר מאפשרים למשתמש לציין איזה מתכונות התוכנה ברצונם לכלול כשהם בונים חבילות. לדוגמה, יש דגל USE כדי לכלול תמיכה ב-DVD, היכן שזמינה, בכל החבילות שמהודרות אחרי שדגל זה הופעל. דגלי ה-USE יכולים להשפיע על איזה תלויות יותקנו, או איזה אפשרויות יישלחו לתוכנה במהלך ההידור.
ציון דגלי USE הוא הדרך הרגילה כדי לקבוע תצורה של תוכנות בג'נטו.
קובצי Ebuild.
ג'נטו אינה משתמשת בחבילות בינאריות כמו מערכות ניהול חבילות (RPM למשל), ובמקום זאת, היא משתמשת בפורמט ידוע בשם ebuild. ההבדל העיקרי בין קובצי RPM וקובצי ebuild, הוא ש-RPM-ים הם בינאריים מהודרים-מראש, בעוד שקובצי ebuild הם קובצי טקסט אשר מכילים תיאור של התוכנה, והוראות כיצד להשיג, לבנות תצורה, להדר ולהתקין אותה. ישנם כ-100,000 קובצי ebuild זמינים, ורובם מופצים על ידי אתרי המראה של ג'נטו. קובצי ebuild מעודכנים וחדשים ניתן להשיג על ידי סנכרון מאגר ה-ebuild המקורי מאתרי המראה. זאת עושים באמצעות הפקודה emerge --sync.
מיסוך חבילות.
מיסוך היא הדרך שבה ג'נטו קובעת אילו חבילות מותאמות למערכת. קובצי Ebuild המיועדים לארכיטקטורות שונות, או תוכנה נסיונית, מסומנים בדרך כלל כך שהם לא יאפשרו למערכת "יציבה" להתקין אותם בלי התערבות מתאימה של המשתמש, כמו, הוספת שם החבילה לקובץ /etc/portage/package.keywords. חבילות נסיוניות ממוסכות באופן "קשיח" (hard masked). התקנת חבילות הממוסכות באופן קשיח נחשבת לדבר מסוכן, ואינו מומלץ, משום שיש בהן בעיות ידועות.
חבילות שממוסכות על ידי מילת מפתח (לדוגמה, הן זמינות עבור מערכות שמעוניינות להשתמש בניסוי, שהוסיפו את מילת המפתח ~, כגון ~x86, ~amd64, ~ppc) בדרך כלל רק צריכות מעט בדיקה, אך בדרך כלל יעבדו בסדר גמור.
הדרך הרגילה לבטל מיסוך של חבילה שמוסכה באופן קשיח, הוא להעתיק את שם המלא מ /usr/portage/profiles/package.mask אל /etc/portage/package.unmask.
האתר של ג'נטו לינוקס.
קרן ג'נטו ערכה תחרות לעיצוב מחדש של האתר של ג'נטו ביולי 2004. העיצוב של Aaron Shi's זכה בתחרות אחרי הצבעה שנערכה בקהילת ג'נטו.
עדכון - 1 במאי 2005
M Curtis Napier (המכונה curtis119) התחיל בתהליך של המרת העיצוב הזוכה לפורמט ה XSL/GuideXML של ג'נטו. כחלק מהתליך, כל תשתית ה-XSL/XML עוברת בדיקה ותיעוד.
ביקורת על הפצת ג'נטו לינוקס.
לעיתים יש ביקורת על ג'נטו על תהליך QA לא טוב (אף על פי שייתכן וזוהי תוצאה בלתי נמנעת כאשר מתמקדים ב"להיות יותר מעודכנים" בגרסאות של תוכנות), ענפים לא יציבים שהוכרזו יציבים ("stable"), ועל כך שיש "אליטה" סגורה המנהלת את ג'נטו.
רוב הקשיים שנחוו בשנים האחרונות בענף ה"יציב" נעלמו, כתוצאה מהוספת ענף "לא יציב", וכנראה ימשיכו להשתפר עם הזמן והמאמץ. למרות זאת, כיוון שלג'נטו יש מאגר bleeding edge של תוכנה, שלרוב נשען על תהליך ה QA של ה-"upstream"' (כלומר, יוצרי התוכנה המקוריים). דבר זה פועל היטב עבור תוכנות שנמצאות בשימוש רב (כגון שרת ה-HTTP אפאצ'י), אך פחות עבור תוכנות שאין להן הרבה משתמשים.
כמו כן, יש על ג'נטו ביקורת בגלל תהליך ההתקנה הארוך, אשר בדרך כלל לוקח מספר ימים על חומרה ישנה. אחד מהוויכוחים המעניינים האחרים אשר בדרך כלל מגיעים אליו, הוא "חבילות בינארי או קוד מקור". ג'נטו משתמשת באחרון כברירת מחדל. יוצרי חבילות קוד מקור טוענים שבינאריים איטיים יותר ופחות אפשריים לכוונון, בעוד שיוצרי חבילות בינאריות טוענים שלוקח מספר ימים להדר חלק מהחבילות, ולכן צורה זו אינה מתאימה למשתמשים רבים אשר דורשים התקנת תוכנות מהירה. יתרה מכך, מספר אפשרויות הידור שהמשתמש יכול לבחור, עשויות להפוך בסופו של דבר את התוכנה לפחות יציבה. לשתי השיטות יש יתרונות וחסרונות.
בתגובה לביקורת זו, ג'נטו החלה להציע בינאריים מהודרים מראש עבור מספר ארכיטקטורות, של תוכנות פופולריות, כגון KDE, GNOME, OpenOffice.org, Mozilla, Mozilla Firefox ואחרות, ואת כל החבילות הנדרשות כדי להריץ אותן. סטים אלה של חבילות מכונים "ה- Gentoo Reference Platform" (או בקיצור: GRP) והם מעודכנים בכל יציאת גרסה של ג'נטו.
לבסוף, הטיעון על "האליטה שמנהלת את ההפצה" נעלם מאז שדניאל רובינס ייסד את הארגון ללא מטרות רווח הנקרא "קרן ג'נטו".
טענות אלו נשמעות בדרך כלל על ידי מיעוט "צעקני" של הפצות לינוקס מבוססות-קהילה.
תוכנית T4
דיטריך בוקסטהודה
דידריק (או דיטריך) האנזן בוקסטהודה (Dieterich Buxtehude; 1637 בקירוב, 9 במאי 1707) היה מלחין, נגן לאוטה ונגן עוגב דני מפורסם מתקופת הבארוק.
לבוקסטהודה הייתה השפעה מובהקת על יוהאן סבסטיאן באך, שעליו סופר, כי הלך ברגל ב-1705 מארנשטאדט לליבק לשמוע את בוקסטהודה מנגן בעוגב. יצירותיו לעוגב תופסות מקום מרכזי ברפרטואר הסטנדרטי לכלי זה ומבוצעות לעיתים קרובות ברסיטלים ובטקסים כנסייתיים. בוקסטהודה כתב במגוון רחב של ניבים ווקאליים ואינסטרומנטליים והשפעתו ניכרת בכתיבתם של מלחינים רבים, ביניהם יוהאן סבסטיאן באך וגוסטב מאהלר. יחד עם היינריך שיץ נחשב בוקסטהודה כיום למלחין הגרמני החשוב ביותר בתקופה של אמצע הבארוק.
חייו.
שנת לידתו ומקומה נתונים במחלוקת, אם כי כיום מקובל להניח, כי נולד בשנת 1637 בהלסינגבורג, אז חלק מדנמרק (אך כיום חלק משוודיה) ושם עברו עליו שנותיו הראשונות. בהספד שלו נאמר, "הוא ראה בדנמרק את מולדתו, משם בא למחוז שלנו; הוא חי כ-70 שנה". אחרים טוענים שנולד באזור הולשטיין בגרמניה (שהייתה בתקופה ההיא גם היא תחת שלטון דני). יש הטוענים, מכל מקום, שבוקסטהודה נולד באולדסלואה בדוכסות הולשטיין, שהייתה אז חלק מן הממלכה הדנית (אך שייכת כיום לגרמניה). כך או כך, בהמשך חייו שיווה אופי גרמני לשמו הפרטי, שאותו שינה ל"דיטריך".
ליבק: מריינקירכה.
בוקסטהודה עבד כנגן עוגב, תחילה בהלסינגבורג בשנים 1657-58 ואחר באלסינור (הלסינגר) מ-1660 עד 1668, ולבסוף, משנת 1668, בכנסיית מריה (מריינקירכה) בליבק, שם החליף את פרנץ טונדר, שאת בתו אנה מרגרתה נשא לאישה בשנת 1668. משרתו בעיר הקיסר החופשית ליבק איפשרה לו חופש פעולה ניכר בקריירה המוזיקלית שלו והאוטונומיה שלו הייתה דוגמה ומופת לקריירות של אמני בארוק כמו גאורג פרידריך הנדל, יוהאן מאתזון גאורג פיליפ טלמן ויוהאן סבסטיאן באך. בשנת 1673 ארגן מחדש סדרה של מופעי ערבית מוזיקליים, שטונדר היה יוזמן המקורי. הערביות המוזיקליות (Abendmusik), משכו אליהן מוזיקאים ממקומות שונים והמשיכו לתפוס מקום של חשיבות בכנסייה עד 1810. בשנת 1703 יצאו הנדל ומאתסון למסע לפגוש את בוקסטהודה, שהיה בא בימים ומוכן לפרוש מעבודתו במועד פגישתו עמם. הוא הציע את משרתו בליבק להנדל ומאתסון אבל הציג תנאי, לפיו נגן העוגב שיזכה במשרה יישא לאישה את בתו הבכורה, אנה מרגרתה. הן הנדל והן מאתסון דחו את ההצעה ועזבו את ליבק יום לאחר הגיעם אליה. בשנת 1705 עשה באך, אז צעיר בן עשרים, את דרכו ברגל מארנשטדט אל ליבק, מרחק של יותר מ-400 קילומטרים, ונשאר שם קרוב לשלושה חודשים כדי לשמוע את ערביות המוזיקה, לפגוש את נגן העוגב הראשון במעלה של ליבק, לשמוע את נגינתו וכן, כפי שהסביר באך, "להבין דבר או שניים על אמנותו."
יצירותיו.
מבוא כללי.