לאחר מכן נפנה יאיר לתאר את מבנה החטיבה ואת ההכנות שביצעה בפיקודו לקראת המלחמה. ב-6 ביוני 1982 הפליגו לוחמי החטיבה על גבי נחתות טנקים של חיל הים ושטו לכיוון לבנון. החטיבה, ויאיר בראשה, ביצעה נחיתת סער אמפיבית בשפך האוואלי והובילה את אוגדות צה"ל עד מבואות ביירות. עם תחילת הלחימה בחר יאיר להוביל את חטיבתו בציר ההררי לאורך הרי השוף. יאיר לחם בראש הצנחנים במסע קרבות קשה ומפרך, שכלל קרבות בעיירה דאמור ובכפרים מתא, שמלאן, קבר שמון וסיל. למרות שלכאורה הבחירה בציר ההררי הייתה אמורה לעכב את כוחות החטיבה, הרי שבמבחן התוצאה החלטתו של יאיר השתלמה והצנחנים היו לכוח הראשון שהגיע לביירות וחבר לכוחות הנוצרים בציר ביירות-דמשק. בתחילה הוביל את החטיבה גדוד 890 בפיקוד מתי הררי, עד הקרב על העיירה דאמור. לאחר מכן נטל את ההובלה גדוד הסיור של חטיבת הצנחנים, עליו פיקד דורון אלמוג, שאיגד תחתיו לראשונה את היחידות החטיבתיות תחת השם "כוח עוגן". כן מתוארים בספר הקרבות שניהל גדוד 202, בפיקוד ישראל רמות, בגזרת ראס זייתון וכפר סיל.
במהלך הקרבות נפצע יאיר באורח קל.
תא דם אדום צעיר
לוח שנה בבלי
אפריים שילה
ויקטור גראן
צבי רסקי
צבי (איו) רַסְקִי (רון) (ו' בתמוז תרפ"ו, 18 ביוני 1926 – 12 בדצמבר 2018) היה אלוף-משנה בצה"ל. כיהן בין השאר כמפקד גזרת תל חי בשנות ה-60, כמושל ג'נין לאחר מלחמת ששת הימים, כמפקד עורף צפון וכראש מועצת ראש פינה.
ביוגרפיה.
תחילת דרכו.
רסקי נולד בשנת 1926 בבית רוזנפלד (וילה תהילה) שבמושבה ראש פינה. אמו הייתה ציפורה לבית קוזוינר, ילידת ראש פינה, בת למקימי המושבה בני העלייה הראשונה. אביו היה אהרון, יליד רוסיה שעלה לארץ ישראל במסגרת הגדודים העבריים. מבית רוזנפלד עבר רסקי עם משפחתו לחווה הסמוכה של הוריו (המג'וואז), באדמות מחניים של היום, במקום שבו הוקם לימים שדה התעופה ראש פינה. בעת מאורעות תרפ"ט הוזהרה משפחתו שערביי הסביבה מתכוונים לתקוף את החווה, והם נמלטו לראש פינה.
לאחר שסיים את בית הספר העממי בראש פינה, סייע בפרנסת המשפחה בעבודה בטבק, וכן עבד תקופה מסוימת בפרויקטים של בנייה בפיקוח על הפועלים, ותקופה מסוימת שהה בקוניטרה בבניית גשר קוניטרה. לפי עדותו, במהלך חייו הוא חלה בקדחת קשה, וטופל בהצלחה בידי תושב ראש פינה, פרופסור גדעון מר, שהיה מומחה למלריה.
קריירה ביטחונית.
בשנת 1942, בגיל 16, התגייס למשטרת היישובים העבריים ושירת בה כנוטר, שם הכיר את צבי צור (צ'רה), שגייס אותו ל"הגנה". בהגנה עסק בין השאר בהברחת מעפילים מסוריה במסגרת ההעפלה מארצות המזרח.
במלחמת העצמאות נלחם כמפקד מחלקה בקרבות משמר הירדן; במלחמה זו איבד את אחיו הבכור , שנהרג בקרבות לוביה שבגליל התחתון. לאחר מכן עבר קורס קצינים ושירת כמ"פ בחטיבת גולני. בסוף שנות ה-50 מינה אותו האלוף אברהם יפה למפקד גזרת (גוש) תל חי, ורסקי הועלה לדרגת סגן-אלוף. תחת פיקודו של אלוף פיקוד הצפון יצחק רבין התמודד רסקי עם התקפות הסורים מרמת הגולן על היישובים הישראליים במסגרת המלחמה על המים, וכן פיקד על העבודות בירדן ויובליו.
לאחר מלחמת ששת הימים מונה על ידי שר הביטחון משה דיין למושל ג'נין, זאת לאחר שסירב להתמנות למושל רצועת עזה. בתפקידו זה שירת תחת פיקודו של אלוף פיקוד המרכז רחבעם זאבי (גנדי) והפך לידידו הקרוב. במסגרת תפקידו הנהיג את שיטת "המקל והגזר" – יד קשה כלפי המתנגדים לשלטון הישראלי וסיוע לאוכלוסייה השקטה. בתקופתו הוקם מפעל מים גדול באזור טובאס ושוק חדש בג'נין. רסקי קשר קשרים עם הערבים בעיר, והביא אותם לביקורים בעפולה כדי שיראו את הקִדמה הישראלית. בתקופתו נחשבה ג'נין לעיר השקטה של הגדה.
בשנת 1970 הועלה רסקי לדרגת אלוף-משנה והיה למפקד עורף (הגמ"ר) צפון. בתפקיד זה שירת במהלך מלחמת יום הכיפורים ועד שחרורו מצה"ל בשנת 1974, בסכמו 32 שנים בשירות הביטחון. במלחמת יום הכיפורים הוא פיקד, בין השאר, על מבצע פינוי תושבי רמת הגולן אל מרכז הארץ.
קריירה מוניציפלית.
בשנת 1972 עמד בראש ועדה (ועדת רסקי) לשיקום בדואים שפונו מפתחת רפיח. בשנים 1974–1978 עבד במשק החקלאי שבבעלותו.
בשנת 1978 נבחר לראשות המועצה המקומית ראש פינה, וכיהן בתפקיד זה במשך 15 שנים (שלוש קדנציות), עד שנת 1993. הוא שם לו שלוש מטרות: להקל על הישארות וקליטה מחודשת של בני המושבה במושבה, לשקם את הרובע העתיק של המושבה ולפתח תעשיות מתוחכמות באזור. למילוי תפקידו נעזר בקשריו הרבים שרקם עם צמרת המדינה בעת שירותו הצבאי.
רסקי בנה את השכונות "הרחבה ג'" ו"הרחבה ד'", בהן נקלטו תושבים רבים וכן תכנן והחל את בניית שכונת בנה ביתך. בעת כהונתו נבנו ושוחזרו מבני ציבור רבים במושבה ובהם בית העם, מתנ"ס, בנין המועצה המקומית, בית הראשונים, בית היקב העתיק, בית פיק"א, בית הכנסת העתיק, בית הדואר הישן (כיום מסעדת ג'עוני) בית פרופסור מר, ספרייה ומבני ציבור נוספים. כמו כן שוחזר גן הברון רוטשילד. בנוסף נבנתה לראשונה בריכת שחיה ומגרשי טניס כדורסל וכדורגל. רסקי גם העביר כספים ודרש כספים ממשרד הפנים, עבור מפעלי חינוך, שבקרבת שטח המועצה שלו, ואף מחוצה לה; מפעלים כמו פינת אנה פרנק, שבקיבוץ לוחמי הגיטאות או שירותי הכנה לבר מצווה, לנערים חילוניים, בקריה החסידית בחצור הגלילית.
צבי רסקי הקפיד שלא לבנות קניונים או מרכזי מסחר גדולים בתחומי המושבה, כדי לשמור על אופייה הכפרי. כך עשה גם ממשיכו, אהרון ברנזון. מרכזי קניות אלו, קמו באזור רק בתקופתו של ראש המועצה אביהוד רסקי (אחיינו של צבי), תוך ספיגת ביקורת ציבורית.
בנוסף להיותו ראש מועצה, כיהן רסקי כיושב ראש איגוד הכבאים בגליל, יו"ר ועדת מל"ח, חבר דירקטוריון מכללת צפת וחבר בהנהלת בית החולים רבקה זיו. לימים כיהן כיושב ראש המועצה לשמירת אתרים בגליל ובגולן.
בשנת 2004 קיבל תואר יקיר ראש פינה. בשנת 2006 יצא נגד מכירה של אדמות באזור הצפון לערבים.
משפחתו וחייו הפרטיים.
בשנת 2007 הוציא לאור את ספרו האוטוביוגרפי "לעבדה ולשׂמרה".
היה נשוי לרחל ולהם חמישה ילדים.
רסקי נפטר ב-12 בדצמבר 2018 הוא יום הולדתה של ראש פינה.
נשי ובנות חב&quot;ד
ארגון נשי ובנות חב"ד (מכונה בקיצור: נשי חב"ד) הוא הארגון עולמי של נשות חב"ד. לארגון מאות סניפים ברחבי העולם, בעיקר בישראל ובארצות הברית. הארגון מפעיל את תנועות הנוער 'בת מלך' ו'בנות חב"ד', את ארגון הסיוע ליולדות 'שפרה ופועה' ומיזמים נוספים.
היסטוריה.
הארגון נוסד בשנת תשי"ב, 1952 בניו יורק על ידי הרבי מנחם מנדל שניאורסון, זמן קצר לאחר שמונה למנהיג תנועת חב"ד. הארגון היה ראשון מסוגו במגזר החרדי, בכך שהתמקד בנשים עצמן, ומטרותיו לא היו גיוס כספים או פעילויות עזר לארגונים הגבריים. והיה בין ארגוני הנשים הראשונים שקמו בארצות הברית.
מטרת הארגון היא העצמה נשית, בין השאר באמצעות לימודי תורה וחסידות. הרבי חלק נחרצות על עמדתם של זרמים מסוימים ביהדות שיש להגביל את לימוד התורה לגברים בלבד, וטען כי הלימוד הנשי של תורה וחסידות מספק תוכן ומשמעות לדרך החיים היהודית הנשית, על ידי הדגשת התפקידים והכוחות הנשיים הייחודיים.
בנוסף מפעיל הארגון תוכניות להבאת יופי התורה והמצוות לידיעתם של אחרים, בעיקר נשים ובנות, חסרות רקע יהודי או תורני.
הרבי ייחס חשיבות רבה להתפתחות הארגון, ואף השתתף בעצמו בוועידות השנתיות של הארגון שנערך בבית מדרשו שבניו יורק
הארגון מפעיל סמינרים ותוכניות עולמיות לבנות מגיל בית הספר ועד זקנה. מתנועת נוער והדרכת כלות, ועד פעילויות ושיעורים לקשישות. במאות קהילות ברחבי העולם, ארגון נשי חב"ד נותן חסותו ל"שבוע האישה היהודייה". אלפי נשים מכל גוני הקשת נפגשות יחד בוועידות של נשי חב"ד כדי ללמד וללמוד, לתת ולקבל השראה, ולשמוע את האג'נדה של הארגון שנקבעה עבור השנה הקרובה.
חטיבת בנות חב"ד, מארגנת פעילויות מקבילות עבור בנות בגילאים צעירים.
הארגון בישראל.
מטה הארגון בישראל פועל במרכז צעירי אגודת חב"ד בכפר חב"ד, ומחולק ל-12 מחלקות, הפונות לנשים בכל הגילאים והתקופות. כל בנות חב"ד בישראל חברות בארגון או במיזמי הבת.
הארגון מפעיל פעילות תרבותית וחברתית ענפה לנשות ובנות חב"ד בישראל, ופעם בשנה מקיים כנס ארצי לכלל הפעילות והחברות בארגון. הארגון מעודד ומפעיל פעילות חינוכית, ומפגשי יהדות לנשים, שבהם הנשים לומדות מתורת החסידות ועורכות התוועדויות.
הארגון מפעיל גם את:
מידי מספר שנים מתקיימות בחירות לתפקיד יו"ר הארגון נבחרה בשנת התשע"ט (2019) הגב' מלכי טברדוביץ.
הנהלת הארגון בישראל
'שפרה ופועה'.
נשי חב"ד מפעילות ארגון עזרה ליולדות בשם 'שפרה ופועה' התומך מדי שנה באלפי יולדות. הארגון הוקם בשנת תשל"ז בהוראת הרבי מלובביץ' על ידי הרב שלמה מיידנצ'יק ורבו של כפר חב"ד דאז הרב מרדכי שמואל אשכנזי.
הפעילות כוללת הכנת ארוחות חמות ליולדות ולמשפחותיהן, שירותי שמרטפות בהתנדבות לילדיהן של היולדות ולעיתים גם סיוע במשק הבית ועוד. אחת המטרות המרכזיות של הארגון היא עידוד הילודה. פעם בשנה במוצאי שבת פרשת שמות מקיים הסניף המרכזי שבכפר חב"ד כנס הצדעה לארגון.
די אידישע היים.
רבעון 'די אידישע היים' הוא ביטאון שיוצא לאור על ידי 'נשי ובנות חב"ד' בשפת היידיש והאנגלית. העלון נכתב על ידי נשים והוא מיועד לנשים, הרבי נהג להגיה בקביעות את העלון לפני הוצאתו לאור - וזאת כדי לבטא את החשיבות שהוא ייקר למעמד האישה. שמו של העלון בתרגום לעברית הוא 'הבית היהודי'.
תנועת הנוער בת מלך.