יאקוב סיים את בית הספר הטכני במוסקבה והתקבל לאקדמיה לארטילריה. בתחילת שנות ה-30 הוא הכיר את אולגה גולישבאיה, שהגיעה למוסקבה על מנת לעבוד בתעשייה האווירית. הם גרו יחדיו בדירה, אך נישואיהם לא יצאו אל הפועל. עוד בהגיעה לעיר היה לה בן בשם יבגני שכעבור זמן הוענק לו שם משפחתו של יאקוב והוא נקרא יבגני ג'וגאשווילי.
בשנת 1936 יאקוב הכיר את הבלרינה היהודייה יוליה מלצר. יאקוב הכיר אותה במסעדה, בה הוא היה מעורב בקטטה עם בעלה הקודם, ניקולאי בסראב, שהיה עוזר ראש הנקוו"ד במחוז מוסקבה. ב-1938 השניים נישאו וכעבור זמן נולדה להם בת, גלינה ז'וגאשווילי, שסירבה להכיר ביבגני כאחיה.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, התגייס יאקוב למאמץ המלחמתי והוא לחם בחטיבת השריון ה-14. הוא לחם בחזית באזור בלארוס במחוז ויטבסק של היום.
קיימות שתי גרסאות בדבר גורלו במלחמה:
בשנת 1977 הוענק לו עיטור "המלחמה הפטריוטית הגדולה" מדרגה ראשונה.
יקוב יוסיפוביץ' ג'וגאשווילי
1964 בברית המועצות
1964 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-47 למהפכת אוקטובר.
שני קוני-למל
יהודה קומלוש
פרופ' הרב יהודה (אוטו) קוֹמלוֹש (Komlos; בהונגרית: Ottó Komlós; 1 בדצמבר 1913, הונגריה – 24 באפריל 1988, ירושלים) היה רב בהונגריה, חוקר התרגומים הארמיים למקרא, מרצה באוניברסיטת בר-אילן וממנהלי המפעל להנצחת יהדות הונגריה ב"יד ושם".
חתן פרס ביאליק לחכמת ישראל (1978).
ביוגרפיה.
יהודה (אוטו) קוֹמלוֹש נולד בהונגריה בשנת 1913.
בשנת 1940 נסמך לרבנות בבית המדרש לרבנים בבודפשט וקיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת בודפשט; כותרת הדיסרטציה: "מקבילות אגדיות של תרגום אונקלוס" (בהונגרית: "A targum Onkelosz aggádikus párhuzamai").
כיהן ברבנות במספר קהילות בהונגריה; משנת 1949 ועד עלייתו לישראל ב-1957 כיהן כרב בית הכנסת ברח' בוצ'קאי (Bocskay) שבבּוּדָה.
במקביל לימד בסמינר הרבני של בודפשט.
בשנת 1957 עלה לישראל. בארץ כיהן כפרופסור למקרא באוניברסיטת בר-אילן. כמו כן כיהן בפרופסורה באוניברסיטת דרופסי (כיום חלק מאוניברסיטת פנסילבניה), ושימש בה גם ספרן ראשי.
פרסם מאמרים רבים על התרגומים הארמיים למקרא. בשנת 1978 זכה בפרס ביאליק לחכמת ישראל על ספרו "המקרא באור התרגום".
במקביל לעיסוקו במדעי היהדות, כתב גם על יהדות הונגריה. במשך תשע שנים, משנת 1959 ועד דצמבר 1967, ניהל את המחלקה לזכר יהודי הונגריה ב"יד ושם". חיבר מאות ערכים בכרך של "פנקס הקהילות" המוקדש להונגריה.
קומלוש נפטר בשנת 1988 בירושלים.
אוטו קומלוש
התקופה הפלאוליתית התחתונה
תסמונת וולנברג
מירון מינסטר
מירון מינסטר (נולד ב-14 במאי 1965) הוא מוזיקאי, מלחין, מעבד וזמר ישראלי.
ביוגרפיה.
מינסטר נולד בפתח תקווה. למד בתיכון "תלמה ילין" במגמת המוזיקה .
קריירה מקצועית.
בשנים 1983–1986 שירת בצה"ל כקלידן בלהקת פיקוד המרכז, הלחין את השיר "זרום ירדן" עבור תוכניתה "בשערייך יריחו" ועיבד שירים לתוכנית הבאה.
לאחר שחרורו הלחין שירים לזמרים שונים. הוא הלחין לנורית גלרון שני שירים לאלבום "משהו בלבבה" (1987) – "נפרדנו כך" (היטב היטב חרה לי) למילים של לאה גולדברג ו"קשר השתיקה" (אמא ובן) למילים של גלרון עצמה. השירים זכו להערכה רבה. לצמד הטרי אורנה ומשה דץ הלחין את שיר הנושא לאלבום הבכורה שלהם "באותה המיטה" למילים של חני ליבנה ואת השיר "עד שתגיע" למילים של עדנה פלג.
בסוף שנות ה-80 היה חבר בצוות הזמרים של תוכנית הטלוויזיה "שירים ומשהו" שהנחה דודו אלהרר, ובניהולו מוזיקלי של יוריק בן דוד.
לקדם אירוויזיון 1989 הלחין ועיבד את השיר "מביט מהצד" למילותיו של אבי דור. דור ביצע את השיר בליווי קולי של להקת "שם זמני" (הוקמה לצורך השיר ותו לא) שבה היו חברים משה בן-בסט, איציק אזולאי, ירונה הראל ומינסטר עצמו, שגם ניגן בפסנתר. השיר בוצע חלקית בא-קפלה בסגנון דו-וופ עם הרמוניות קוליות ברוח השיר "" של בילי ג'ואל. "מביט מהצד" הגיע למקום השביעי בתחרות וזכור במיוחד בזכות הסיום שבו התיישבו המבצעים על הספסל, יישרו את רגליהם וחשפו את שם השיר על סוליות נעליהם.
לקדם אירוויזיון 1992 הלחין שני שירים למילים שכתבו מבצעיהם: הראשון היה שיתוף פעולה נוסף עם אבי דור – מינסטר הלחין ועיבד עבורו את השיר "טווידילדי" (מקום 10); השני עם עירית ענבי עבורה הלחין ועיבד את השיר "השד הקטן שלי" (מקום 5).
ב-1993 הוציא מינסטר אלבום סולו ראשון (והיחיד עד כה, נכון ל-2011) בשם "מדינה חמה". האלבום לא זכה להצלחה מרובה, אולם שיר הנושא (המוכר מהפזמון: "וככל שפחות שמחים כך יותר חוגגים") הושמע רבות ברדיו, הגיע למקום ה-25 במצעד הפזמונים השנתי תשנ"ג ברשת ג' ולימים נכלל באוסף "גדלנו יחד" בעריכת יואב קוטנר.
הפקות לילדים.
לאחר צאת אלבומו פנה מינסטר לקהל הילדים, בו עבד שנים רבות. הוא עיבד את השירים בקלטות הילדים "מי שטוב לו ושמח כף ימחא" (שירי משחק של דתיה בן דור) בכיכובם של דפנה ארמוני ורמי ברוך, ו"סבתא בישלה דייסה", בכיכובם של ליא קניג, אלברט כהן, עינת ארליך ומשה בן-בסט, כאשר העבודה בהפקה זו סללה את דרכו לשיתוף פעולה רב שנים עם הבמאי חנוך רוזן.
מינסטר הלחין ועיבד את המוזיקה למחזמר המקורי "ספר הג'ונגל" למילים של אפרים סידון. המחזמר הועלה לראשונה בחנוכה 1996 בכיכובם של תום אבני (אז עדיין ילד אלמוני למדי) בתפקיד מוגלי, ששי קשת בתפקיד בגירה הפנתר וטוביה צפיר בתפקיד באלו הדוב. המחזמר הצליח מאוד בקרב הקהל והמבקרים ובסוף אותה שנה זכה בפרס התיאטרון כ"מחזמר השנה".
שיתוף הפעולה בין חנוך רוזן כבמאי למינסטר כמנהל מוזיקלי המשיך בפסטיגלים בשנים 1997, 1999, 2000, 2001, 2005 ו-2006 הלחן הזכור ביותר מאותה התקופה הוא "זה לא כל כך פשוט להיות כאן ילד", שהועלה בפסטיגל 1997, בוצע על ידי כל המשתתפים במופע והפך למעין המנון תקווה עבור הילדים.
ב-1998 שב מינסטר להלחין מחזמר לילדים, גם הפעם למילותיו של אפרים סידון – "מעלה קרחות" בבימויה של ציפי פינס בתיאטרון לילדים ולנוער וניהל מוזיקלית את המופע לילדים "מותק, הילדות התחברו", בכיכובן של ציפי שביט וחני נחמיאס.
ב-2002 ניגן והפיק את המוזיקה לפרויקט האנימציה לילדים "סרטים מהספרים" (או בשמו המשני: "שמוליקיפוד") ואף כתב את המוזיקה לשיר הנושא, למילים של ציפי שחרור.
מיצירתו.
שירים שהולחנו עי מינסטר
שירים ומופעים.
2022 עיבוד וביצוע משירי מרטין מוסקוביץ: "רומנטיקה", "בואי נדבר אהבה"
2022 מילים וביצוע לשיר "איתך"
2021 ערב שירי יגאל בשן, להקת כחול ירוק חוף כרמל
2020, ספטמבר, "קורונה"
2020, מאי, סינגל חדש "להיות כאן ילד", המוקדש לילד הראשון שמסיים את דרכו במקהלת משאלות, דרור יריחובר, מקבוצת המייסדים של להקת הילדים המצליחה, שהגיע
לגיל 14 (סינגלים)
2020 פסטיגל מקוון, עקב מגפת הקורונה - הולכים לפסטיגל , זה לא כל כך פשוט להיות כאן ילד
2017 "הקול זורם", חברת החשמל
2017 שרים עם חברים משירי ישראל גוריון
2016 מופע שלישיות, צלילי הקשת ראש העין
2016 שיר הנושא של צעצוע של פסטיגל בביצוע צביקה הדר ומיכל ינאי
2012 רוי בוי: לטבע נולד שיר "רוי בוי" (לחן)
2012 גיבורי האור 2 - משימה בחלל, לחן לשיר "רוי בוי"
2012 בג'ונגל של רוי בוי, שיר פתיחה (לחן ועיבוד)
2006 פסטיגל גיבורי הממלכה האבודה
2005 פסטיגל גיבורי על, ניהול מוזיקלי
2004 האסופית - המחזמר, לחנים לשירים וניהול מוזיקלי
2004 מאמא מיה, לחנים לשירים ועיבוד מוזיקלי
2001 פלאנובלה של פסטיגל, ניהול מוזיקלי
2000 צעצוע של פסטיגל
1999 פסטיגל 99, שיר המילניום הלחין יחד עם ירון בכר
1998 מותק הילדות בשבת, שיר פתיחה (לחן)
1997 פסטיגל 97 - כי העולם שייך לילדים!
1996 ספר הג'ונגל, לחנים לשיריהמחזמר
1995 סבתא בישלה דייסה
1994 מי שטוב לו ושמח כף ימחא - שירי משחק
1993 אלבום "מדינה חמה" c.d
1991 שירים קטנים 5, ניהול מוזיקלי
1991 שירים קטנים 4, ניהול מוזיקלי
1991 שירים קטנים 3, ניהול מוזיקלי
1991 שירים קטנים 2, ניהול מוזיקלי
1990 שירים קטנים, ניהול מוזיקלי
חיים אישיים.
נשוי למיכל שחקנית ויוצרת "בובה של תיאטרון", ולהם שלושה ילדים. מתגורר בפתח תקווה.
ג'וש קלינגהופר
ג'וש אדם קלינגהופר (באנגלית: Josh Adam Klinghoffer; נולד ב-3 באוקטובר 1979) הוא רב נגן יהודי-אמריקאי, ידוע בעיקר כגיטריסט להקת הרוק רד הוט צ'ילי פפרז בין השנים 2009–2019. קלינגהופר החליף בשנה זו את עמיתו ושותפו לשעבר, הגיטריסט הקודם והוותיק של הלהקה, ג'ון פרושיאנטה, לאחר עזיבתו אותה. אחרי 10 שנים, עזב קלינגהופר את הלהקה והוחלף בפרושיאנטה עצמו. ב-2012 נכנס להיכל התהילה של הרוק אנד רול עם ה"רד הוט צ'ילי פפרז", מה שהפך אותו לחבר הצעיר ביותר בהיכל התהילה, בגיל 32.
ג'וש קלינגהופר הוא קרוב משפחה של לאון קלינגהופר, שנהרג על ידי מחבלים בשנת 1985 בספינה אקילה לאורו.
היסטוריה.
לאורך השנים ניגן קלינגהופר במספר להקות ושיתף פעולה עם אמנים ידועים. ב-1998 ניגן בלהקת הרוק האלטרנטיבי "The Bicycle Thief", לצד בוב פורסט. הלהקה הוציאה אלבום יחיד, "You Come and Go Like a Pop Song", ב-1999, והוא יצא בגרסה מחודשת גם ב-2001. קלינגהופר ניגן במסגרת הלהקה בגיטרות, קלידים ותופים. ב-2004 הקים עם פרושיאנטה וג'ו ללי את להקת הרוק האקספרימנטלי "Ataxia", בה ניגן כמתופף; הלהקה הקליטה שירים במשך שבועיים בלבד, והם יצאו במסגרת שני אלבומים, "Automatic Writing" (2004) ו-"AW II" (2007). קלינגהופר היה שותף גם לשני אלבומי סולו של פרושיאנטה בתקופה זו. שניהם שיתפו פעולה גם באלבום הסולו היחיד של קלינגהופר, "A Sphere In The Heart Of Silence", שיצא ב-2004.