בשל טבע הסקירה האפיזודית, היה קשה לביקורת הטלוויזיה להמריא באמת לפני עידן האינטרנט. כעת למבקרי הטלוויזיה יש את המותרות לסקר תוכנית טלוויזיה שבועית כמעט באופן מיידי באמצעות אתר אינטרנט.
פליסיטה
פליסיטה (באנגלית: Félicité) הוא סרט דרמה סנגלי-צרפתי בבימויו של אלן גומי. הסרט שודר לראשונה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין לשנת 2017 ב-11 בפברואר 2017. בישראל, הסרט שודר במסגרת "פסטיבל הקולנוע ירושלים".
הסרט התחרה על "פרס דב הזהב" במסגרת התחרות של פסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין. בברלין הסרט זכה בפרס מחבר השופטים. באקדמיית אפריקה לשנת 2017, הסרט זכה בשישה פרסים: הסרט הטוב ביותר, השחקנית הטובה ביותר, השחקן הטוב ביותר, העריכה הטובה ביותר, הפסקול הטוב ביותר והסרט הטוב ביותר בשפה אפריקאית
תקציר העלילה.
הסרט מספר על פליסיטה, אם חד-הורית שיוצאת למסע מאתגר ברחובות קינשאסה כדי לגייס מספיק כסף למען ניתוח בשביל בנה בן ה-14 המאושפז בבית חולים עקב תאונת אופנוע קשה. תוך כדי התרוצצות לאורכה ורוחבה של העיר התוססת, פליסיטה מוצאת זמן לשמר את מערכת היחסים שלה עם מכונאי רכב שיכור ומלא חן שמספק מעט רוך ושקט ברגעים הקשים.
ביקורות.
באתר האינטרנט "Rotten Tomatoes" הסרט קיבל דירוג של 97% על סמך 36 ביקורות, ודירוג ממוצע של 6.9 / 10. באתר "Metacritic", אשר עושה ציון ממוצע משוקלל, הסרט מחזיק בציון של 75 מתוך 100, אשר מתבססות על ביקורות של 13 מבקרים שרובן טובות. חורדן מינזר, כתב מעיתון "הוליווד ריפורטר" תיאר את הסרט כסרט "קשוח ולבבי".
FIRST Robotics Competition
"FIRST" Robotics Competition (או בקיצור FRC) היא תחרות פיתוח טכנולוגי בין-לאומית במסגרת ארגון FIRST, שמיועדת לבני נוער בכיתות ט' עד יב'. התחרות נוסדה על ידי דין קיימן ב-1992, ומאז 2005 ישראל שולחת קבוצות לתחרות. קבוצות מורכבות מתלמידי בית ספר מסוים או אזור מסוים, ונודעות במספר (בהתאם למועד הרשמותם) ובשם.
בכל שנה ביום שבת הראשון של השבוע הראשון של חודש ינואר נחשף משחק שונה, ועל הקבוצות לבנות רובוט שמסוגל לבצע את המשימות הנדרשות במהלך המשחק.
לכל קבוצה ניתן פרק זמן של 6 וחצי שבועות כדי לבנות את הרובוט ולהכין אותו לתחרות על פי חוקי התחרות.
לכל קבוצה ניתנת ערכת כלים בסיסית, והיא מהווה את הבסיס לבנייתו של הרובוט. על כל קבוצה להתחלק למספר תת-קבוצות, העוסקות כל אחת בפן אחר בבנייתו של הרובוט, תכנותו, בניית אתר אינטרנט לקבוצה, וכן הלאה. על הרובוט, לבסוף, לבצע 3 משימות עיקריות, פעולה אוטונומית שנקבעת כחלק מהמשחק (ללא כל עזרת מגע אנושי) כגון קליעת סלים, משחק ידני (בו מפעילים את הרובוט חברי הקבוצה) ויכולת ביצוע משימת מבטחים, כגון עליה על רמפות והרמת רובוט אחר.
ישראל משתתפת בתחרות הרובוטיקה מאז 2005. בשנה הראשונה התחרות נערכה במרכז הקונגרסים בחיפה, ובשנים לאחר מכן עד שנת 2016 היא נערכה באופן קבוע בהיכל מנורה מבטחים שבתל אביב. משנת 2017, נערכים בארץ כ-5 אירועים במסגרת מעבר לשיטת תחרות שונה, שיטה אזורית, כאשר עד 2019 הגמר נערך בהיכל מנורה מבטחים שבתל אביב, ומשנת 2022 נערך הגמר בפיס ארנה ירושלים. בין 2020 ו-2021 לא נערכה תחרות עקב מגפת הקורונה.
מהלך תחרויות הדירוג.
התחרות בנויה בצורה בה כל קבוצה משתתפת בשתי תחרויות וזוכה בנקודות המוסיפות לה לדירוג הכללי באזור.
הקבוצה משחקת מספר משחקים במהלך יומיים של תחרות ועל כל ניצחון צוברת נקודות לדירוגה הכללי.
לאחר שכל תחרויות הדירוג מסתיימות באזור, אחוז מסוים מהקבוצות עולה לתחרות הגמר.
בשנת 2017 העפילו לתחרות הגמר האזורי כ-45 קבוצות. אם קבוצה אינה רוצה להתחרות בתחרות הגמר, תופסת את מקומה הקבוצה הבאה בדירוג.
מהלך תחרות הגמר.
התחרות מחולקת לשלושה ימים:
ליום האימונים מגיעות רק הקבוצות שמעוניינות בו. בתחילת היום כל קבוצה מקבלת את מיקומה ב-"אזור ההתארגנות" (Pit Area). בעבר נהגו להקים את "אזור ההתארגנות" בחלק האחורי של המגרש בנוקיה, כיום נוהגים להקים אותו במאהל גדול ליד ההיכל. את הארגז בו אוחסן הרובוט מרגע סיום בנייתו ועד ליום זה ולוח זמנים של משחקי האימונים. אף שהמשחקים ביום זה לא משפיעים על ניקוד הקבוצות, כל סגל השופטים יושב מול המגרש על מנת לבחון סיטואציות שונות שעלולות להופיע במהלך המשחקים העתידיים ולעורר בעיות שיפוט.
ביום התחרות הראשון מתחרות ביניהן כל הקבוצות, בכל משחק נמצאים על המגרש 6 רובוטים המתחלקים לשתי בריתות יריבות (3 רובוטים בכל ברית). הקבוצות שמשחקות בכל משחק, נבחרות באופן אקראי ובסופו של דבר, כל הקבוצות משחקות מספר זהה של משחקים. בסוף היום מתפרסם לוח תוצאות המסכם את מיקומן (על פי כמות הניצחונות) ההיררכי של כל הקבוצות לאותו יום.
ביום התחרות השני ממשיכות להתחרות ביניהן כל הקבוצות, באותו אופן של היום הקודם. כשכל הקבוצות שיחקו מספר זהה של משחקים גם ביום השני, מתחילים סיבובי הגמר. בסיבובי הגמר משתתפות 24 קבוצות, שמתחלקות לשמונה בריתות קבועות.
הרכבת הבריתות נעשית כך:
8 הקבוצות בעלות מספר הניצחונות הגבוה ביותר הן ראשי הבריתות, כל אחת תבחר בתורה קבוצה אחרת שאיתה תרצה להקים ברית. הקבוצה לה הוצע להצטרף לאחת מ-8 הגדולות רשאית להחליט אם לקבל את ההצעה או לשלול אותה. אם הקבוצה שוללת את ההצעה, היא אינה רשאית להיבחר שוב. במקרה ואחת קבוצות המובילות בוחרת בקבוצה אחרת משמונה הקבוצות המובילות וזו מסכימה, הקבוצה הבאה בתור בעלת מספר הניצחונות הגבוה ביותר הופכת להיות במקום השמיני. סבב בחירה זה נמשך פעמיים, על מנת שכל ברית תכיל 3 קבוצות. הברית שהורכבה תהיה קבועה לאורך כל סיבובי הגמר ולא אקראית כפי שהיה לפני סיבובי הגמר. כל שאר הקבוצות שלא משתייכות לברית מסוימת, אינן משתתפות בסיבובי הגמר וכאן מסתיים חלקן בתחרות, אלא אם כן לאחת הקבוצות יש בעיה עם הרובוט, ובמקרה זה ראש הברית רשאי לבחור קבוצה מהנותרות שתחליף את זו שלא יכולה לשחק.סיבובי הגמר מתחילים בשלב רבעי גמר ומסתיימים בשלב הגמר, בו מתחרות שתי בריתות. כל משחק בסיבובי הגמר יוכרע על ידי שני משחקים לפחות, כשאחת הבריתות תגבר בכמות הניצחונות על הברית שמולה. כל ברית שמפסידה באחד מסיבובי הגמר, מסיימת את חלקה בתחרות.
המוקדמות בישראל.
בכל שנה נערכים משחקי מוקדמות שמטרתם היא לשלוח את הקבוצות הטובות ביותר מהארץ לתחרות הבינלאומית ביוסטון, טקסס. בתחרות של שנת 2015, שנערכה בהיכל נוקיה השתתפו 55 קבוצות ישראליות, ובתחרויות עבר השתתפו גם קבוצות מבוסניה, טורקיה ומארצות הברית.
עד לשנת 2017 ישראל שלחה 6 קבוצות לתחרות הבינלאומית: 3 הקבוצות שהרכיבו את הברית המנצחת וזכו בסיבוב הגמר של המשחק, הקבוצה שזכתה בפרס ה-Rookie All Star (קבוצה שמשתתפת פעם ראשונה בתחרות והראתה את הביצועים הטובים ביותר), הקבוצה שזכתה בפרס ה-Chairman's (פרס הניתן לקבוצה שמהווה מקור השראה ומודל לחיקוי לקהילה) והקבוצה שזכתה בפרס ה-Engineering Inspiration (שילוב בין בניית רובוט מצטיין והענקת הרשאה לטכנולוגיה ומדע לסביבה).
משנת 2017 ישראל נכנסה למודל תחרות שונה, מודל ה-Districts והחל משנת 2017, ישראל שולחת את 16 הקבוצות בעלות הניקוד הגבוה ביותר, וקבוצות נוספות שזכו להישגים בתחרות העולמית בשנה הקודמת.
בשנת 2022 לאור צמצום התחרויות בשל הקורונה ישנה רק תחרות עולמית אחת ביוסטון אליה העפילו 9 קבוצות הברית הזוכה של אירוע גמר זוכות פרסי ה-Chairman's ו-Engineering Inspirtion וארבע הקבוצות בעלות הניקוד הגבוה ביותר אשר לא זכו באף אחד מהפרסים אללו.
כרונולוגיה.
אתגר 2007 – Rack N' Roll (ראק אן' רול).
אתגר 2007 נקרא Rack N' Roll.
במרכזה של זירת המשחק ישנו מתקן גדול בשם "The Rack" (סד) שגובהו כשלושה מטרים וקוטרו כשני מטרים. צורתו מתומנת, כאשר על כל צלע של התומן ממוקמות שלוש רגלי עכביש. רגלי העכביש הן בעצם סוג של עמדות תלייה לאבובים, אותם אמורים הרובוטים להציב על פני הרגליים. ישנן סך הכל 24 רגלי עכביש, המחולקות לשלוש דרגות גובה.
במשחק מתחרה הברית האדומה כנגד הכחולה, והוא מחולק לשלושה שלבים עיקריים.
השלב הראשון הוא השלב האוטונומי ואורכו 15 שניות. בשלב זה הרובוטים פועלים על פי התוכנה שנמצאת בבקרים שלהם, ואינם נשלטים על ידי מערכות הבקרה של הנהגים. כל רובוט זכאי להתחיל את השלב הזה עם אבוב אחד בזרוע שלו או על גביו, והמטרה שלו היא לתלות אותו על ה-Rack בעזרת מערכת ההכוונה שלו, שיכולה להיות מורכבת ממצלמה רגישה לאור ירוק, חיישני מרחק, זווית, שיניים וכו'.
אבוב שנתלה במהלך השלב האוטונומי אינו ניתן לאיפוס (ראו בהמשך).
השלב השני במשחק, אורכו דקה וארבעים וחמש שניות. במהלך שלב זה הרובוטים נשלטים על ידי הנהגים. בשלב זה הרובוטים מרימים אבובים מהרצפה, מעמדות הטענה מיוחדות, או מורידים אבובי איפוס שחורים מהמיתקן. אבוב איפוס גורם לכך שאבוב של הקבוצה היריבה שהיה על אותה רגל עכביש, לא ייחשב, מהרגע שמעליו נתלה אבוב האיפוס. אין לתלות על רגל העכביש יותר משני אבובים, והאבוב היחיד הניתן להסרה מהמיתקן הוא אבוב האיפוס.
בתום השלב השני מושמע צליל, שמתריע על כך שהשלב השלישי של המשחק החל, אורכו - 30 שניות. במהלך שלב זה הקבוצות ינסו להרים רובוטים של עצמם, בתוך אזור הבית שלהם, הנמצא קרוב לעמדת השליטה של הנהגים.
הניקוד נקבע כך: כל רובוט מעל 15 סנטימטרים מזכה את הברית ב-15 נקודות, וכל רובוט מעל 30 סנטימטרים מזכה את הברית ב-30 נקודות.
עבור האבובים על מתקן הניקוד נקבע לפי הרצפים, כך שהניקוד הוא 2 בחזקת אורך הרצף, וזה כולל כפילות רצפים לרצפים אנכיים ואופקיים בלבד.