כיום גופים רבים פועלים בתחום מתפתח זה של העברת קורסי מוק, ביניהם אוניברסיטאות מכל הרמות, חברות מסחריות וארגונים שלא למטרת רווח. לעיתים קרובות הפעילות של הגופים השונים מושתתת על שיתופי פעולה בין גורמים מתחומים שונים. בעוד האוניברסיטאות מביאות לעסקה מוניטין וידע אקדמי בתחומים שונים, החברות והארגונים מביאות עמן פלטפורמות טכנולוגיות, מתודולוגיה סדורה להפעלת המנגנון ולעיתים גם תפיסה פדגוגית ללמידה מקוונת יעילה ועוד.
משתמשים.
קורסי המוּק מיועדים לאוכלוסיות מגוונות ולא רק לתלמידים הנמצאים במסגרת פעילה במוסדות לימוד. ישנן מגוון סיבות להשתתפות בקורסי מוק כגון למידה לצורך העשרה אישית, השתתפות בקורס לאור אי-עמידה בדרישות הקבלה למוסדות
אקדמיים, גישור על חוסר יכולת להשתתף באופן פיזי בשיעורים, חוסר יכולת למימון לימודים במוסדות להשכלה גבוהה ועוד.
חלוקה דיכוטומית של משתתפים בקורסי מוק לכאלו שסיימו את הקורס במלואו ולכאלו שפרשו במהלך הקורס היא טעות נפוצה שאינה לוקחת בחשבון את הסיבות שהובילו את המשתתף לקחת חלק בקורס מלכתחילה. למשתתפים שונים ישנן מטרות שונות מהקורס המשפיעות על אופן ההשתתפות שלהם. שלושה חוקרים מאוניברסיטת סטנפורד
הציעו לחלק את המשתתפים בקורסי מוק לקטגוריות הבאות על פי נתונים סטטיסטיים:
סיווג.
קיימים מספר מודלים, טקסונומיות וסיווגים של קורסי מוּק.
xMOOC לעומת cMOOC.
cMOOC הם קורסי המוק המקוריים שבסיסם בקישרונות (Connectivism) - למידה מקוונת פתוחה, השמה את המשתתפים במרכז, תוך דגש על קשרים, קהילתיות ולמידה משותפת ברשת החברתית. בסביבת למידה מסוג cMOOC המשתתפים למעשה משמשים כמורים ותלמידים כאחד, תחת רעיון מרכזי של אינטראקציה אינטנסיבית, שיתוף מידע והוראה ולמידה משותפת אשר מתאפשרת על ידי טכנולוגיה.
xMOOC הם קורסי המוק החדשים, השמים את המורה במרכז ומשמרים במידה מסוימת את הפדגוגיה של למידה מסורתית, תוך דגש על גודל הכיתה. הקורסים מבוססים על שיטות הוראה פורמליות כדוגמת הרצאות פרונטליות ושיטות הערכה כדוגמת תרגילים ומבחנים.
בעוד שבקורס מסוג xMOOC המילה קורס מדגישה צריכה של תוכן, בקורס מסוג cMOOC הלומדים צפויים ליצור תוכן משלהם ולשתף את הקהילה המקוונת. עבור רוב ה-xMOOCs, משמעות המילה 'פתוח' היא גישה פתוחה עם הרשאות מוגבלות יחסית לתוכן, בעוד שב-cMOOCs מדובר על גישה פתוחה עם הרשאות המאפשרות שימוש בתוכן במקום אחר בתנאים מסוימים. ב-xMOOCs המילה 'אינטרנט' מתמקדת בלמידה פרטנית, בעוד שב-cMOOCs הדגש הוא על למידה ברשת כלמידה שיתופית. בקורס מסוג xMOOC, המילה 'מרובה משתתפים' מתמקדת ביכולת הרחבה וזרמי הכנסות פוטנציאליים, ואילו עבור קורסי cMOOC ההתמקדות היא בהקמת קהילות משתתפים וקשרי למידה.
סיווג לפי היבטים פדגוגיים.
דונלד קלארק, חוקר בריטי של טכנולוגיות למידה, מציע להתרכז בהיבטים הפדגוגיים ובאפשרויות הלמידה ומחלק את קורסי המוק לשמונה סוגים.
התרגום לעברית המובא להלן מבוסס על הבלוג של ד"ר דלית לוי.
אתגרים וביקורות.
ההתלהבות הרבה סביב קורסי המוק העלתה חששות רבים וביקורת ברחבי הרשת ובפורומים חינוכיים על ידי עיתונאים ואנשי אקדמיה. רוב הביקורת סובבת סביב נושאים כמו קיימות (מודלים עסקיים), סוגיות פדגוגיות, איכות ושיעורי השלמת הקורסים, והענקת נקודות זכות אקדמיות למוקים.
סוגיות פדגוגיות.
השפעות קורסי המוק על מבנה ההשכלה הגבוהה כאמור זכו לביקורת רבה ונבחנו על ידי גורמים רבים, ביניהם משה ורדי, שמוצא "היעדר חמור של פדגוגיה במוקים", ובכלל בהשכלה גבוהה. לפי ורדי, הרטוריקה המוקדמת בנוגע לערך החינוכי של קורסי מוק סבבה סביב המטרה לבנות קורסים באיכות שיעורים פרטיים, אבל קשה ליישב רטוריקה כזו עם כמות המשתתפים העצומה שהיא תכונה מהותית של קורסי מוק.
להלן כמה סוגיות פדגוגיות שטוב יהיה לתת עליהם את הדעת.
טכנולוגיה.
בפיתוח של קורס מּוּק חייבים לשלב צוות תמיכה עם
מומחים מתחומים שונים שיתכננו את התכנים, את
הפדגוגיות, את המטלות ואת משימות ההערכה כך
שיתאימו לתנאים המיוחדים של המּוּק. בניגוד לקורסים מסורתיים, פיתוח קורסי מוק דורש מיומנויות נוספות מעבר להוראה, יש לשלב צוות תמיכה עם מומחים מתחומים שונים שיתכננו את הפלטפורמה, התכנים, את הפדגוגיות, את המטלות ואת משימות ההערכה, צילום הווידאו, העיצוב, טכנולוגיית מידע והתקשורת (IT). מהמכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה דווח כי 19 אנשים עובדים על קורס מוק, וכי אף יש צורך ביותר. מהפלטפורמות עליהם מבוססים קורסי המוק נדרשת זמינות דומה לאתרי שיתוף מדיה ותוכן, בשל המספר הגדול של נרשמים. קורסי מוק משתמשים בדרך כלל במחשוב ענן (cloud computing).
קורסי מוק מאפשרים גישה אסינכרונית לקטעי וידאו וחומרי לימוד אחרים, בחינות ואמצעי הערכה אחרים, כמו גם פורומים וקבוצות דיון. לפני 2013 כל מיזם מוק נטה לפתח פלטפורמה משלו. באפריל 2013 EdX ואוניברסיטת סטנפורד, שהייתה לה בעבר פלטפורמה משלה שנקראה Class2Go, החלו לעבוד על XBlock SDK, פלטפורמת קוד פתוח משותפת. פלטפורמה זו פתוחה לשימוש הציבור על פי רישיון הקוד פתוח GPL Affero, הדורש שכל השיפורים לפלטפורמה יפורסמו באופן פומבי וירשמו תחת אותו הרישיון. סגן ראש אוניברסיטת סטנפורד ג'ון מיטשל אמר כי המטרה הייתה לספק מערכת לינוקס (Linux) של למידה מקוונת. בניגוד לזאת, חברות כגון קורסרה פיתחו פלטפורמות משלהם שאינן פתוחות.
ספקים.
אתרי מוקים מהעולם:
שילוב קורסי מוק במערכת החינוך בישראל.
אגף טכנולוגיות מידע מפעיל את מיזם "MOOC במערכת החינוך"זו השנה הרביעית (תשע"ז). מיזם זה מוגדר על ידי המשרד כמיזם המשנה את תפיסת ההוראה-הלמידה המסורתית והופך אותה ללמידה חדשנית, המפתחת כישורי למידה משמעותיים, מעצימה את חוויות המורה המוביל ומהווה חוויה מעצימה לתלמידים בשיעורים. במסגרת התוכנית מצטרפים תלמידים לקורס אקדמי בלמידה מרחוק, שמופעל על ידי אחת מהאוניברסיטאות המובילות (MIT, סטנפורד, פרינסטון, יל, הרווארד, דיוק ועוד).
בשנת תשע"ד, החל פיילוט ראשון בשיתוף של משרד החינוך עם ארגון ערי חינוך בתחום החינוך המקוון. 413 תלמידים מבתי ספר שונים ברחבי הארץ, ב-14 כיתות ח' עד י"ב, יחד עם מוריהם, השתתפו בקורסי מוק אקדמיים ברובוטיקה ובאסטרונומיה – "מבוא לאסטרונומיה" של האוניברסיטה הפתוחה האוסטרלית, ו"שליטה ברובוטים ניידים" של המכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה. שיעור ההתמדה וההצלחה של כלל התלמידים בקורסי מוק בארץ היה גבוה במיוחד ועמד על 83% לעומת כ-8% של קורסי מוק בעולם.
על מנת לשלב קורס מוק בתוכנית הלימודים בבית הספר, נדרש המורה להשתלם בקורס המכונה How2MOOC, קורס אינטרנטי מקוון, הניתן ללמידה מכל מקום ובכל זמן. במהלכו, חווה המורה את חוויית הלמידה של קורס מוק על פי מודל "הנבחרת", שהוצג לראשונה על ידי יעקב הכט, העומד בראש ארגון ערי חינוך. בהמשך, נבחר מוק רלוונטי לתחום הדעת ומתבצעת למידה שיתופית בגישה הקונקטיביסטית התומכת בלמידת רשת (סימנס 2012), תוך בנייה ויצירת ידע חדש סביב פרויקט משותף. המודל השיתופי, מודל "הנבחרת", הופך את קבוצת הלומדים ל"נבחרת" בעלת מטרה משותפת שכל חבריה גם לומדים וגם מלמדים.
בנוסף לשימוש במודל "הנבחרת" כולל מודל ערי חינוך ללמידת מוק שני מרכיבים נוספים: שיטת הכיתה ההפוכה ושימוש בכלי מדיה חברתית. בשיטת הכיתה ההפוכה - הקניית הידע נעשית באופן עצמאי על ידי הלומדים באמצעות תכנים וכלים דיגיטליים המסופקים במוק הנבחר במסגרת זמן חוץ כיתתית ואילו במסגרת הכיתתית, הזמן מוקדש לתרגול, לדיון ולהעמקה בתכנים שנלמדו קודם לכן. במובן זה, מודל How2MOOC מאפשר, בין היתר, חיסכון משמעותי במשאב הזמן. במהלך הלמידה, נעשה שימוש במדיות חברתיות כמו וואטסאפ ופייסבוק כמרחב למידה נוסף שבו יכולים התלמידים והמורים להתייעץ, לדון בחומרי הלמידה, ולהעשיר את הקבוצה. הערכת הלומדים נעשית באמצעות כלי ההערכה המוטמעים במוק הנבחר.
מעמדו של המורה עובר אף הוא שינוי מהותי במודל למידה - הוראה זה ושונה עד מאוד מזה של המורה בכיתה המסורתית. המורה אינו מהווה עוד מקור מידע בלעדי וספק תוכן אלא משמש כמנחה המסייע לחברי הנבחרת להגדיר מטרה משותפת, למצוא את החוזקות האישיות שלהם, לחלק תפקידים ולתמוך זה בזה לכל אורך התהליך. במודל זה, המורה הוא שותף מלא להבניית הידע.
יש המוצאים במודל ערי חינוך יתרונות רבים. מעבר לחיסכון בזמן במסגרת הכיתתית, מספק מודל הוראה - למידה זה תשתית להעשרת התלמידים בידע חדש ברמה אקדמית בינלאומית, התנסות בעבודת צוות תוך פיתוח יכולות של לומד עצמאי, יישום מיומנויות של המאה ה-21, כפי שהוגדרו על ידי משרד החינוך והתמודדות עם אתגרים שונים ורבים, כדי להשיג מטרה משותפת. במחקר שבוצענמצאה השפעה חיובית מובהקת על המוטיבציה ותחושת ההישג של תלמידים.
בשנת תשע"ו – השתתפו בתוכנית 1,189 תלמידים, מתוכם סיימו את קורסי המוק 88%. הקורסים שנלמדו היו בתחומי הדעת מגוונים ובניהם: ראשית הציונות, מבוא לתכנות, Java, פייתון, חקר הסרטן, תזונה, חלל, מבוא לשואה, אנגלית, מתמטיקה, מבוא לאנרגיה מתחדשת, הפרעות אכילה, מדעי האושר, כימיה, פיזיקה, הבנת תולדות הפשע, תחביר וחלקי המשפט, פסיכולוגיה בחינוך.
קישורים חיצוניים.
סרטונים
סנג'י גופטה
חוסם
חוסם (באנגלית: Jammer) הוא מכשיר המסוגל לשדר אותות רדיו אשר באופן מכוון, חוסם, מפריע או מתערב בתקשורת חוקית כגון שיחות טלפונים ניידים , הודעות טקסט, מערכות GPS, ו Wi-Fi.
חוקיות.