סיפורו של וטר מעורר שאלות רבות הקשורות לאתיקה רפואית. היו מומחים שביקרו את הדבר, וטענו שהרופאים עודדו את ההורים באופן מכוון כדי שיוכלו לחקור את המקרה, והיו אף שקראו לווטר "שפן הניסיונות האנושי הראשון בעולם". עם זאת, הניסיון הוכיח, בין היתר, עובדה שכבר הייתה ידועה, שווירוס יכול לחולל סרטן.
קוניה-אורגנץ'
יונייטד טכנולוג'יס
יונייטד טכנולוג'יס (אנגלית: United Technologies Corporation) הוא קונצרן רב-לאומי אמריקני שהנהלתו יושבת בהרטפורד, קונטיקט, והיצרן העשרים בגודלו בארצות הברית. החברה מייצרת מנועי מטוסים, מסוקים, מערכות חימום וקירור, מעליות ודרגנועים. החברה גם מייצרת מערכות צבאיות, ובהן את מסוק הבלק הוק. מניות החברה נסחרות בבורסה לניירות ערך בניו יורק, והיא נכללת במדד הדאו ג'ונס. מנכ"ל החברה הנוכחי (2022) הוא גרגורי הייז.
היסטוריה.
ב-1929 מוזגו החברות בואינג, Chance Vought, המילטון סטנדרד, פראט &amp; וויטני וסיקורסקי והוקם תאגיד יונייטד איירקראפט ותחבורה. ב-1934 התאגיד פורק לשלוש חברות עצמאיות: בואינג, יונייטד איירקראפט ויונייטד איירליינס.
ב-1975 יונייטד איירקראפט שינתה את שמה ליונייטד טכנולוג'יס, וב-1976 היא רכשה את חברת אוטיס. ב-1979 החברה רכשה את קרייר ואת מוסטק, שנמכרה ב-1985 לתומסון. ב-1999 החברה רכשה את תאגיד סנדסטרנד ואיחדה אותו ואת המילטון סטנדרד לחברה אחת: המילטון סנדסטרנד. כמו כן התאגיד רכש את החברות צ'אב, קידה ורוקטדיין.
יציבות האוויר
יציבות האוויר (או יציבות אטמוספירית) היא היכולת של עמודת אוויר להישאר במקומה המקורי. היא משפיעה על תופעות מזג האוויר השונות. אוויר עשוי להיות יציב אם שכבת אוויר חמה נמצאת מעל שכבת אוויר קרה. המצב ההפוך הוא אי יציבות, שבו אוויר קר נמצא מעל אוויר חם. רק במצב כזה מתאפשר מזג אוויר סוער.
כאשר בשכבת אוויר יציבה זזה קלות מסת אוויר מעלה או מטה היא חוזרת מיד למקומה. מצב זה משול לשני מצבים שונים. בראשון, כדור נמצא בפסגת גבעה כך שכל דחיפה של הכדור תגרום לנפילתו. בשני, מצב נמצא בעמק, וכל דחיפה שלו לכל כיוון תוביל לחזרתו לאותה הנקודה. המצב הראשון משל לחוסר יציבות והמצב השני משל ליציבות. במצב לא יציב באוויר כל תנודה קטנה באוויר תגרום לתנועה גדולה יותר שתלך ותגבר.
ידוע שאוויר חם מתפשט, הוא יותר קל ולכן מרחף מעל שכבת אוויר קרה ממנו. כאשר יש מצב ששכבת אוויר קרה נמצאת מעל שכבת אוויר חמה, עשוי להיווצר מצב של חוסר יציבות, שכן האוויר החם ישאף לעלות מעלה, בעוד הקר מטה. לעומת זאת, במצב הפוך, שבו האוויר הקר והאוויר החם מעלה קיימת יציבות.
ככל שעולים באטמוספירה, לחץ האוויר נהיה נמוך ונמוך יותר, כך גם הטמפרטורה. כאשר מסת אוויר עולה כלפי מעלה ומתקררת בקצב נמוך יותר משיעור ההתקררות האדיאבטי היא תהיה כל הזמן חמה מסביבתה, ולכן תמשיך לעלות, כך שהאוויר לא יהיה יציב. כשקצב ירידת הטמפרטורה גבוה מהשיעור האדיאבטי תהיה האטמוספירה יציבה. מצב זה יכול לקרות גם כשלא מתרחשת ירידה בלחץ עם הגובה. כשיש שכבת אוויר שהטמפרטורה עולה עם הגובה היא יציבה במיוחד, והיא נקראת אינוורסיה. כשיש אינוורסיה השפעת זיהום האוויר משמעותית יותר. עשן המפעלים עולה מעלה, מתקרר ומגיע לשכבת אוויר באותה הטמפרטורה כך שהוא מפסיק לעלות ומזהם שכבות אוויר נמוכות.
מצב של יציבות אטמוספירית מוחלטת יתרחש כאשר מפל הטמפרטורה הסביבתי באטמוספירה קטן הן מהמפל היבש (10 מעלות לקילומטר) והן מהמפל הלח (6 מעלות לקילומטר). במצב זה עמודת אוויר שתגביה רום (משיקולי לחץ וצפיפות) תהיה בטמפרטורה נמוכה מהסביבה (לדוגמה, מפל הטמפרטורה שלה 10-6 מעלות לקילומטר, בעוד מפל הסביבה 4 מעלות לקילומטר) וכפועל יוצא כבדה מהסביבה ולכן תשאף לחזור למקומה המקורי.
היציבות באוויר נמדד באמצעות רדיוסונדה, אשר נותנת את ערכי הטמפרטורה, מידע על נקודת הטל ועוד. ניתוח הנתונים ליציבות האוויר, והסיכוי ליצירת עננים ערמתיים (למשל קומולוס וקומולונימבוס) נבדקת באמצעות דיאגרמות תרמודינמיות שונות, ביניהן, טפיגרמה.
לאוורת השילוש-סרגייב
לאוורת השילוש-סרגייב (רוסית: Троице-Сергиева лавра) הוא המנזר הגדול ביותר ברוסיה, והוא שוכן במרכז העיר סרגייב פוסאד במחוז מוסקבה הנמצאת במרחק של כ-90 ק"מ ממוסקבה, על הדרך המובילה לירוסלבל. המנזר הוקם במאה ה-14 על ידי סרגיי רדונז'סקי ומילא תפקיד חשוב בהיסטוריה של רוסיה.
היסטוריה.
המאה ה-14.
המנזר הוקם ב-1345 על ידי סרגיי רדונז'סקי, אחד מהקדושים הרוסים הידועים ביותר. האב סרגיי בנה בגבעת מאקובץ כנסייה מעץ לכבוד השילוש הקדוש. התקופה שלאחר הקמת המנזר מתועדת היטב במסמכים המתייחסים לחייו של האב סרגיי ותלמידיו.
האב סרגיי הסדיר את מעמדו החוקי של המנזר (באמצעות כתב זכויות) ב-1355, אך בעקבות פעולה זו עלה הצורך להקים בניינים נוספים כגון רפקטוריום, מטבח ומאפייה. כתב הזכויות של האב סרגיי היה מודל עבור מאמיניו שהקימו למעלה מ-400 קלויסטרים ברחבי רוסיה.
האב סרגיי תמך בדמיטרי דונסקוי ובמאבקו נגד הטטרים, ושלח שניים מנזיריו, פרסבט ואוסליביה, להשתתף בקרב קוליקובו (1380). פרסבט נהרג מיד בתחילת הקרב כשנלחם נגד בוגיטאר טטרי. האב סרגיי נפטר ב-1392 והמנזר עצמו נשרף באש כאשר יחידה מטעם אורדת הזהב פלשה לאזור ב-1408.
המאה ה-15.
האב סרגיי הוכרז כקדוש של נסיכות מוסקבה ב-1422. באותה שנה נבנתה קתדרלת האבן הראשונה על ידי קבוצה של נזירים סרבים, שהקימו מקלט במנזר לאחר קרב קוסובו. שרידיו של האב סרגיי מצויים מאז בקתדרלה, המוקדשת לשילוש הקדוש. ציירי האיקונינים הרוסים הבכירים של רוסיה, אנדריי רובלב ודנייל צ'יורני, הוזמנו על מנת לקשט את הקתדרלה בפרסקות. המסורת שהונהגה מאז הייתה שבני משפחת המלוכה של נסיכות מוסקבה מוטבלים במקום ומתפללים שם.
ב-1476 הזמין איוואן השלישי מספר אומנים מפסקוב על מנת שיבנו עבורו את כנסיית רוח הקודש. מבנה זה הוא אחת הדוגמאות הבודדות ששרדו מאז לכנסייה רוסית עם מגדל פעמונים. פנים הכנסייה מכיל את הדגמים הקדומים ביותר של אריחי זכוכית קישוטיים. בתחילת המאה ה-16 הוסיף ואסילי השלישי את אגף ניקון ואוהל סראפיון. במקומות הללו נקברו כמה מתלמידיו של האב סרגיי.
המאה ה-16.
בנייתה של קתדרלת לקיחתה של מריה הקדושה לשמים נמשכה 26 שנים, והיא החלה ב-1559 לפי הוראה של איוואן האיום. הקתדרלה מבוססת על הקרמלין במוסקבה, אך גדולה ממנו בהרבה. בין האיקונות מהמאות ה-16 עד ה-18 מוצגת יצירת המופת של האמן סימון אושאקוב, האיקונין של הסעודה האחרונה. קבוצה של אמנים מירוסלבל צבעה את הקירות הפנימיים בפרסקות בצבעי סגול וכחול ב-1684. בקטקומבה קבורים בוריס גודונוב, משפחתו ומספר פטריארכים אחרים מהמאה ה-20.
עושרו ושטח אדמותיו של המנזר גדלו מאוד במהלך המאה ה-16. במקביל, העצים שמסביב למנזר הוסרו, ובמקומם הוקם כפר ליד חומות המנזר. הכפר הזה התפתח לעיר המודרנית סרגייב פוסאד. הקלויסטר עצמו היה מרכז חשוב של תיעוד ההיסטוריה וציור איקונינים. מול חומות המנזר הוקם מנזר הנשים על שם הקדוש פאראסקבאס.
המאה ה-17.
גדר הכלונסאות מעץ שהקיפה את הקלויסטר הוחלפה בחומת אבן שאורכה 1.5 ק"מ ב-1550, והיו בה 12 מגדלים שמילאו תפקיד חשוב בהגנת המנזר מפני המצור הפולני-ליטאי שהיה בין 1608 ל-1610. ב-1618 המלך ולאדיסלב הרביעי מפולין צר על המנזר, אך לא הצליח במאמציו לכבוש אותו. כעדות למצור זה לא תוקן חור שנפער בשערי הקתדרלה.
עד לתקופה שבה הקיסר פיוטר הגדול הצליח פעמיים למצוא מקום מחסה במנזר, בשלהי המאה ה-17, נבנו במנזר בניינים ספורים. בהם ארמון הבארוק של הפטריארכים, וארמון מלוכה שחזיתו צבועה בדגם לוח שחמט. הרפקטוריום על שם האב סרגיי, ששטחו 510 מ"ר ואף הוא צבוע בדגם לוח שחמט, נחשב לחדר הגדול ביותר ברוסיה. כנסיית לידתו של יוחנן המטביל (1699–1693) מומנה על ידי משפחת סטרוגאנוב ונבנתה מעל אחד השערים. מבנים אחרים מהמאה ה-17 כוללים את תאי הנזירים, בית חולים עם כנסייה סמוכה וקפלה שנבנתה מעל באר מים מקודשת ב-1644.
המאה ה-18 והמאה ה-19.
ב-1744 הוענק לקלויסטר שבמנזר מעמד של לאוורה על ידי הקיסרית יליזבטה. המטרופוליט של מוסקבה התמנה בעקבות זאת לארכימנדריט של הלאוורה. יליזבטה חיבבה את הלאוורה ובכל שנה הלכה ברגל ממוסקבה לקלויסטר. בן זוגה הסודי, אלכסיי ראזמובסקי, ליווה אותה במסעותיה ומימן כנסיית בארוק גדולה עבור הבתולה מסמולנסק, וכנסייה זו הייתה הבניין החשוב האחרון שנבנה במנזר. תרומה נוספת של יליזבטה ללאוורה הייתה מגדל הפעמונים הכחול-לבן בסגנון הבארוק, שגובהו 88 מטרים והוא אחד הבניינים הגבוהים ביותר ברוסיה מאז. האדריכלים שבנו את המגדל היו איוואן מיצ'ורין ודמיטרי אוכטומסקי.
במהלך המאה ה-19 הלאוורה שמרה על מעמדה כמנזר הרוסי העשיר ביותר. ב-1742 הוקם בה בית קברות, וב-1814 הוא הוחלף באקדמיית הכנסייה הנוצרית. בתקופה זו הוקמה הספרייה בלאוורה המכילה אוסף מכובד של כתבי יד וספרים שהשתמרו מאז הקמתה. אוסף חפצי הקודש מימי הביניים משך אלפי מבקרים. הלאוורה שמרה על מספר נחלות בסרגייב פוסאד, ואחת מהן היא מקום הקבורה של הפילוסופים השמרניים קונסטנטין לאוניטב וואסילי רוזאנוב.
המאה ה-20.
ב-1920 סגרה ממשלת ברית המועצות את הלאוורה. הבניינים עברו לשימושם של מוסדות אזרחיים או הוכרזו כמוזיאונים. ב-1930 נהרסו פעמוני המנזר, כולל פעמון הצאר שמשקלו היה 65 טון. פאוול פלורנסקי ותומכיו נכשלו בהשגת מטרתם שהייתה למנוע מהשלטון לגנוב ולמכור את אוסף חפצי הקודש הנוצריים. חפצים רבים אבדו או הועברו לאוספים אחרים.