סרטן הגרון מתגלה לרוב מעל גיל 55 ומצוי בשכיחות גבוהה יותר בגברים. קרוב לוודאי עקב כך שעישון וצריכת אלכוהול נהוגים יותר בקרב גברים. עישון נמצא כי מעלה את הסיכוי למוות מסרטן הגרון פי 20 ביחס לאנשים שאינם מעשנים. גם לשתיית אלכוהול השפעה משמעותית. בשילוב של שני גורמי סיכון אלו נוצר אפקט סינרגיסטי אשר מעלה את הסיכון אף יותר, במיוחד בצריכה לטווח ארוך.
אבחנה.
האבחנה תורכב מראיון רפואי על מצב החולה ועברו הרפואי, בדיקה גופנית, מבט על הגרון שעשוי לכלול בדיקת ראי גרון (לרינגוסקופיה) ישירה או עקיפה (באמצעות סיב אופטי) וכן בדיקות הדמיה (כגון CT, MRI ורנטגן) וביופסיה (בדרך כלל בהרדמה מלאה).
הבדיקה הגופנית תהיה בדיקה כללית של החולה לאמוד מצב בריאותי כללי ותכלול מישוש ובדיקה חיצונית של כלל אזור הצוואר לנפיחויות כלליות ולימפתיות או לרמזים למחלה גרורתית.
בדיקת גרון (לרינגוסקופיה) - חלל הפה והגרון נבדקים על ידי ראייה ישירה על מנת לקבוע הימצאות גידול, מיקומו וגבולותיו. חלל הגרון נבדק באמצעות בדיקת ראי גרון עקיפה הכוללת שימוש בפנס ומראה מעוקלת המחוברת לידית ארוכה (בדומה למראת רופא השיניים), או בדיקת ראי גרון ישירה המבוצעת על ידי טלסקופ גמיש המוחדר לגרון דרך האף או הפה. בדיקה זו מאפשרת קביעת הימצאות גידול, מיקומו, גבולות חדירה ראשוניים ומידותיו.
ביופסיה - במקרה ויש חשד לגידול סרטני תבוצע ביופסיה, בדרך כלל תחת הרדמה כללית. בבדיקה זו מתבצעת בדיקת תאים מהדגימה תחת מיקרוסקופ. בצורה זו מתאפשרת אבחנה מבדלת של מאפייני רקמת הגידול וניתן להוכיח בצורה היסטולוגית קיום סרטן, סוגו ושלב הגידול. תוצאות הביופסיה מתקבלות כעבור כשבוע. במקרה שיש גידול קטן הממוקם בצורה ברורה, המנתח עשוי לבצע ביופסיה חיתוכית שמהווה ניסיון להסיר את הגידול לחלוטין בזמן הביופסיה הראשונית. במקרה הזה תפקיד הבדיקה הפתולוגית בנוסף למתן הדיאגנוזה הסרטנית יהיה לאבחן אם הגידול הוסר בשלמותו. בדיקה אנדוסקופית מלאה של חלל הגרון, קנה הנשימה והושט בדרך כלל מבוצעת בזמן הביופסיה.
הדמיה (רנטגן, סיטי, אולטרסאונד) - צילומי רנטגן יבוצעו בעיקר על מנת לברר האם ישנם תאים סרטניים שהגיעו לריאות ויצרו גידולים גרורתיים. בדיקות הדמיה מסוג CT ו–MRI יסייעו להגדרת התפשטות הגידול ופיזורו לבלוטות הלימפה ולאיברים מרוחקים. US מהווה בדיקה מדויקת ביותר לנוכחות בלוטות לימפה חשודות בצוואר כאשר מבוצע בידיים מיומנות.
ניהול תוכנית הטיפול יהיה תלוי באזור, בשלב הגידול (גודל הגידול, התפשטות לבלוטות לימפה, גרורות מרוחקות) וסיווג היסטולוגי. בריאות כללית ובקשת המטופל חייבת להילקח בחשבון.
קביעת שלב הגידול (staging).
על מנת לתכנן את הטיפול המיטבי לכל חולה יש לקבוע את היקף המחלה, כלומר את שלב הגידול. מחלה בשלב ראשוני יחסית צפויה להיות עם פרוגנוזה (תחזית להתפתחות המחלה) טובה יותר, בעוד שמחלה בשלב מתקדם תהיה כזו שסיכויי הריפוי שלה גבוהים פחות.
המידע נקבע באמצעות הבדיקה הגופנית, הביופסיה ובדיקות הדימות. את השלב נקבע לפי מספר משתנים בעזרת צורת סיווג מסוג TNM המדרגת את חומרת הגידול לפי גודלו (Tumer), פיזור לבלוטות לימפה (Lymph Node) ופיזור גרורתי (Metastasis). גודלו של הגידול נאמד מ T1-4 כאשר T1 מסמן גידול קטן ביותר ו-T4 גדול ביותר. N0 מסמל מצב בו אין בלוטות לימפה מוגדלות וככל שעולה שלב ה-N כך מתרבות הבלוטות החשודות בצוואר כאשר ב-N3 ישנן בלוטות חשודות רבות בשני צידי הצוואר. M0 מתייחס לגידול ללא גרורות מרוחקות בעוד ב-M1 נמצאו אצל החולה גרורות (בדרך כלל בריאות).
טיפול.
קביעת סוג הטיפול תלויה במיקום הגידול, סוגו והשלב בו הוא נמצא. הטיפול עשוי להיות ניתוחי, כימותרפי, הקרנתי, ביולוגי או שילוב של אלו. בגידולים קטנים ובשלב מחלה התחלתי ניתן בדרך כלל לטפל בניתוח או בהקרנות כטיפול יחיד. בגידולים מתקדמים יידרש שילוב במספר שיטות.
בקביעת סוג הטיפול נלקחים בחשבון גם משתנים נוספים כגון בקשות המטופל, מצבו הסוציאלי, מוכנות היענותו לסוג הטיפול, כמו גם ניסיון והעדפות המרכז הרפואי המטפל.
הטיפול האידיאלי עבור קרצינומות גרון בשלב 1–2 הוא הקרנות או טכניקות כירורגיות (אנדוסקופיה או ניתוח פתוח) המשמר פעילות לרינגיאלית תקינה. עבור קרצינומות פולשניות של הגלוטיס או של הסופרה-גלוטיס, בשלבי מחלה מוקדמים, מומלץ לטפל באמצעות הסרה כירורגית אנדוסקופית או באמצעות הקרנות (שתי השיטות יעילות באותה מידה ומניבות תוצאות דומות). טיפול בנגעים מסוימים שעדיין נמצאים בשלבים המוקדמים של המחלה עלול להיות כרוך בכריתה חלקית של מיתרי הקול.
בשלבים המאוחרים יותר של המחלה (שלבים 3–4), פרוטוקול הטיפול משלב הקרנות וטיפול כימותרפי (cisplatinum and fluorouracil). למרות שהשימוש בטיפול זה הולך וגובר, הצורך בניתוח להסרת מיתרי הקול עדיין נותר תדיר. הטיפול הראשוני היעיל ביותר בחולה במצב חמור עלול להיות כרוך בכריתה חלקית או מלאה של מיתרי הקול (laryngectomy).
אופציית הניתוח כטיפול ראשון מיועדת לחולים בהם נפח התפשטות סרטן הגרון גדול, חולים בשלב T4a, או חולים הצפויים לפתח בעיות תפקודיות כתוצאה מהמחלה.
גם אחר כריתת גרון ניתן כיום להחדיר תותב דיבור (שמתבצע בדרך כלל תוך כדי הניתוח לכריתת הגרון) שמאפשר לחולה דיבור ברמה ועוצמה מצוינים כבר עם שחרורו מהמחלקה. יש לציין שאכילה ובליעה יהיו תקינים וללא כל מגבלות אחר כריתת גרון מלאה.
נואבו לאון
נואבו לאון (בספרדית: Nuevo León; רשמית: המדינה החופשית והריבונית של נואבו לאון, בספרדית: Estado Libre y Soberano de Nuevo León) היא אחת מ-31 המדינות המרכיבות את מקסיקו. נואבו לאון נמצאת בצפון-מזרח מקסיקו וגובלת בטמאוליפס בצפון ובמזרח, סן לואיס פוטוסי בדרום, סקטקס בדרום-מערב, קואווילה במערב ומדינת טקסס האמריקנית בצפון. בירתה והעיר הגדולה ביותר בה היא מונטריי.
היסטוריה.
מתיישבים אירופאים הגיעו לראשונה לאזור נואבו לאון של ימינו בסוף המאה ה-16. בין המתיישבים הראשונים היו מספר משפחות יהודים אנוסים שבאו מחצי האי האיברי. האנוסים בהנהגתו של לואיס קרווחל התיישבו בעיר מונטריי ובאזור הוקמה הממלכה החדשה של לאון שבראשה עמד קרווחל. האנוסים סבלו מתנאים קשים ולבסוף ההתיישבות ננטשה. מונטריי הוקמה סופית ב-1596.
עם קבלת עצמאות מקסיקו, הוקמה מדינת נואבו לאון ב-1824. במהלך השנים שלאחר מכן נואבו לאון ניסתה להיפרד מכלל מקסיקו. הניסיון המוצלח הראשון היה ב-1840 כשהיא הצטרפה לרפובליקת ריו גרנדה העצמאית, ששרדה כשנה בלבד. בניסיון המוצלח השני מושל נואבו לאון סנטיאגו וידאורי הכריז ב-1855 על עצמאות נואבו לאון וסיפח את מדינת קואווילה במסגרת רפובליקת לה סיירה מדרה, אך כעבור זמן קצר וידאורי הובס והובא אל בניטו חוארס שביטל את סיפוח קואווילה.
כלכלה.
רמת החיים במדינה המתועשת היא מהגבוהות במקסיקו ודומה אף לכמה ממדינות אירופה, כמו למשל פולין וסלובקיה. במדינה גם יש גם חקלאות רבה, הכוללת גידול תפוזים ודגנים. בשנים האחרונות הממשל פועל למשיכת השקעות באזור באווירונאוטיקה, ביוטכנולוגיה, מכטרוניקה, טכנולוגיות מידע ותקשורת והקמת פארק לטכנולוגיה ומחקר באזור.
בעיית התרמיל
ישראל (סדרת טלוויזיה)
ישראל היא קומדיית מצבים ששודרה בערוץ 10 בת 8 פרקים, הפרק הראשון שודר ב-4 בנובמבר 2013, והאחרון ב-16 בדצמבר 2013. הסדרה נמכרה לרשת ABC האמריקאית ותופק על ידי SONY.
רקע כללי.
הסדרה מבוססת על הזוג ישראל (ישראל קטורזה) ואשתו ורד (הילה סורג'ון פישר), בכל פרק מבקרים במקום אחר ששם מתבססות הסצנות. במקום מתרחשים אירועים מוזרים, משעשעים ומצחיקים. בכל פרק מופעים מפורסמים שונים : נדב אבוקסיס, מוני מושונוב, איציק זוהר, פיני בלילי, יובל המבולבל, עינת שרוף ועוד
אוניברסיאדת שפילד (1991)
אוניברסיאדת הקיץ ה-16 נערכה בשפילד, אנגליה ב-1991; טקס הפתיחה והמשחקים נערכו באצטדיון דון ואלי שנבנה לקראת האירוע. במשחקים השתתפו כ-3,300 ספורטאים.
באוניברסיאדה זו נערכו תחרויות ב-11 ענפי ספורט: אתלטיקה, הוקי שדה, התעמלות (כולל התעמלות אמנותית והתעמלות מכשירים), טניס, כדורמים, כדורסל, כדורעף, כדורגל, סיף, קפיצה למים ושחייה.
סך הכול הוענקו 366 מדליות, מתוכן 75 לארצות הברית.
בית הסוהר אשמורת
בית הסוהר אשמורת (בעבר "כלא בית ליד") הוא מתקן כליאה לשעבר של שירות בתי הסוהר, ממוקם ליד צומת בית ליד שבכביש 4.
היסטוריה.
המבנה הישן של בית הסוהר נבנה במקור בשנות ה-30 של המאה ה-20, בתקופת המנדט הבריטי, כתחנת משטרה על צומת הדרכים כביש 57 (טול-כרם נתניה) וכביש 4 (כביש חיפה תל אביב הישן) בשם "משטרת בית ליד".
בינואר 1948 בעקבות העברת משטרת תל מונד לידי היהודים, היו שמועות שבכוונת הבריטים להעביר גם את התחנה בבית ליד לידי היהודים, אולם בהמשך פורסם שהתחנה לא תפונה על ידי הבריטים לפני סוף מרץ.
ב-15 באפריל 1948 הוצאו השוטרים הבריטים והערבים מהתחנה ומפתחות התחנה הועברה לידי יעקב זלוטניק שהניף על התחנה את הדגל העברי. אולם לאחר קבלת פקודה ממפקד המשטרה בטול כרם הדגל הורד. בפברואר 1949 הוקמה במבנה תחנה של מגן דוד אדום. בשנת 1950, נפתחה במקום תחנת משטרת ישראל של מעברת שבות עם.
בשנת 1960 הוסב המבנה לבית סוהר ששימש את בית הסוהר נווה תרצה. בשנת 1968 פונו ממנו הנשים והוא שימש ככלא לכליאת מחבלים. בית הסוהר המשיך לשמש לכליאת אסירים ביטחוניים אל תוך שנות ה-80, כשבמקביל הוכנסו אליו גם אסירים פליליים.
בינואר 1972 נהרג מנהל הכלא, ד. זמיר, בתאונת דרכים. ביוני 1989 נעצר מפקד הכלא בחשד שקיבל שוחד מאסירים, בהם שבתאי קלמנוביץ.