אפק מוכר בעולם בעיקר בזכות הישגיו בתחום הקומפוזיציה השחמטאית. אפק פרסם את הסיום הראשון והבעיה הראשונה שחיבר כאשר היה בן 15, בהדרכת האחים התאומים הלל ויואל אלוני. מאז פרסם אפק למעלה מ-250 אטיודים ולמעלה מ-100 בעיות שחמט מסוגים שונים, כשיותר ממחציתם זכו בפרסים ועיטורים אחרים. הוא ארגן תחרויות רבות של חיבור בעיות וכן תחרויות של פתרון בעיות והוזמן לעיתים קרובות לחבר אטיודים מקוריים לאירועי שחמט תחרותי המתקיימים באירופה. בשנת 2000 היגר להולנד ומתגורר באמסטרדם. אפק ממשיך לעסוק שם (וגם בארץ) באימון ובכתיבה. בגילו המתקדם הוא עדיין שחקן פעיל מאוד בתחרויות אישיות אבל גם במשחקי הליגה ההולנדית, הגרמנית, הבלגית והישראלית. ממקום מושבו הנוכחי הוא משתדל להמשיך ולסייע לשחמטאים ישראליים (בעיקר צעירים) לקבל הזמנות לתחרויות חשובות בהולנד.
אטיוד של אפק הוכתר כסיום השנה לשנת 2012. האטיוד נוצר במקורו לתחרות לכבוד מלאת 60 לרב האמן ההולנדי יאן טימן, שחיבר בעיות לאורך השנים וכתב בתחום.
היה דובר אליפות אירופה בשחמט 2015.
משחק ששיחק.
לבן: רב אמן ולדימיר ליברזון שחור: יוחנן אפק, תחרות משנת 1992
1. ה4 ג5 2. פו3 ד6 3. ז3 (בחירה מיוחדת של ליברזון שבדרך כלל העדיף את ההסתעפויות העיקריות בפתיחה) 3...ז6 4. רז2 רז7 5. 0-0 פג6 6. ד3 פו6 7. פבד2 0-0 8. צה1 (המסע 8. א4 נחשב למדויק יותר)
8...צב8 9. א4 א6 10. פח4 ה5 (חלופה מעניינת היא 10...ב5 והפעלת לחץ על הפרש הלבן ב-ח4)
11. פג4 ב5 12. א:ב5 א:ב5 13. פה3 רה6 14. ו4 ה:ו4 15. ז:ו4 פח5!? (אחרי 15...פז4 השחור מגיע לעמדה שקולה, המסע פח5 מביא לסיבוכים מעניינים) 16. פהו5 רו6 17. פח6+ מח8 18. פו3
המסע 18. פו3 הוא הגיוני וטבעי, אך ייתכן ש-18. פ4ו5 היה יותר עקבי ולא נוטש את הפרש השני ב-ח6.
18...פד4 19. פז5? (19. ו5 היה מביא לעמדה שקולה. לאחר מסע זה עמדת הלבן מתחילה להתפרק.) 19...פ:ו4! 20. פז:ו7+ ר:ו7 21. ר:ו4 (או פ:ו7+
צ:ו7 22. ר:ו4 רה5 ועמדת הרץ ב-ז2 רעה מאוד) 21...רה6 22. צא6 רז5!! 23. צ:ד6
23...צ:ו4 24. צ:ד8+ צ:ד8 25. ג3 רב3 (חזק יותר מ-פג6 שלאחריו הלבן יכול ליצור בעיות עם 26. פו5!?)
26. מהג1 פה6 27. ג4 ר:ח6 (מאיים 28...צו1+ אם כי ייתכן ש-27...ב:ג4 חזק עוד יותר) 28. מהג3+ פד4 29. ג:ב5 רז7
30. ה5 (לאחר 30. מה:ג5 פו3+ 31. ר:ו3 רד4+) 30...רד5 31. מהא5 צא8 32. מה:א8 ר:א8 33. ר:א8 צו8 34. רג6 פ:ג6 35. ב:ג6 צג8
36. ה6 מז8 37. ג7 מו8 38. צו1+ מה8 39. צו7 רה5 50. צ:ח7 צ:ג7 41. צח6 צז7 ולבן נכנע.
בעיות שחיבר.
פתרון: 1. מג7! (הטעיה: ב6? - מאיים צא5 מט ואם 1...מהד4+ 2. רד6 מט או 1...מה:ה5 2. רג5 מט אבל 1...מהג3!)
מאיים 2. צה8 מט ואם 1...מהד4 2. רג5 מט, אם 1...מה:ה5 2. רד6 מט
פתרון: 1. מהא5! מרתק למחצה את הרגלים השחורים ומאיים 2. מהד8+ רו6 3. מה:ו6 מט.
אם 1... מהה6 2. פה4+! (ולא 2. ו4+?) ו:ה4 3. ו4 מט או 1...מהו7 2. ו4+! (ולא 2. פה4+?)ה:ו4 3. פה4 מט
חצאי כפיתות.
עכשיו נחזור לעמדת הדיאגרמה ונבדוק מהן התשובות הלבנות לאותן הגנות שחורות עוד בטרם בוצע המסע הראשון (המשחק במעמד): 1...מהה6 2. ו4+ (ולא 2.פה4+?) ה:ו4 3.צח5 מט; 1...מה:ו7 2.פה4+ (2.ו4+?) ו:ה4 3.מהז1 מט. המלכה השחורה מונעת בכל פעם את המט האפשרי בווריאנט האחר. אז מה היה לנו? שוב חילופי מטים עם מניעות דואליים הן בהתעייה והן בפתרון.
משחק במעמד: 1...ה:ד5 2.רה2! ד:ה4 מט 1...ה5 2.פה2! ז1 מט.
הכל מוכן רק שאין מסע המתנה יעיל המשאיר את כל התשובות. המפתח הופך את היוצרות.
פתרון: צה1! 1... ה:ד5 2. פה2! ז1 מט; 1...ה5 2. רה2! ה4 מט
אטיודים שחיבר.
פתרון: 1. פה7+ מו8
2. רג6! מה:ג6+
3. פ:ג6 ה2 4. צ:ו2 ה1=מה 5. צו3!!
אם 5. צא2? מהה8! 6. פב4 מהו7+ 7. מה5 מהה7+ 8. מד5 מה:ב4 וזוכה ;
אם 5. צג2? מהו1+ 6. מ:ז6 מהד3+ וזוכה ; אם 5. צח2 מהו1+ 6. מ:ז6 מהו7+ 7. מח6 מהז7+ וזוכה בצריח ;
אם 5. צו4 מהה3 6. צו1 מהד3!
5...מהד1! 6. פד4! מה:ד4+ 7. מה6+! מז7 8. צו7+ מז8 9. צו8+! מ:ו8 פט
פתרון: 1. צ:ב5+! (אם 1. פה5? מ:ב6 2. פד7+ מג6 3. פ:ו7 ר:ז4 4. פח7 רד1 5. פ:ז5 ב4 ותיקו)
1...מ:ב5 2. פה5+! מא4 3. פד7 רה2! 4. ר:ה2 (אם 4. רז2? צו2! ושחור זוכה)
4...צב8+! 5. רב5+!! צ:ב5 6. מא2 וזוכה משום שלכל ערוגה אליה ינוע הצריח הוא יוכה על ידי הלבן או שהלבן יאוים בשח על ידי הפרש השחור שבמסעו הבא יכה את הצריח (למשל, אם הצריח ינוע לערוגות ב7 או ב-3, הפרש יתן שח ב-ג5 (מזלג)) ואם צד5 אז פב6+)
פתרון: 1...פו5+ 2. מה8! מהה4+ 3. רה5!! מה:ה5+ 4. רה6+! מג7 5. צו7+ מד6 6. פג4+ מ:ה6 7. צו6+!! מה:ו6 8. פו4 מט
10 סיפורים
10 סיפורים (באנגלית: ) הוא אוסף של סיפורים קצרים שכתב ארנסט המינגוויי. אוסף זה לא יצא לאור בצורה כזו על ידי המינגוויי, והוא מבוסס על בחירה חדשה של עורכי הספרים של המינגוויי בעברית.
מעטיפת הספר אפשר ללמוד כי הסיפורים הכלולים בכרך זה לקוחים מהקובץ ארבעים ותשעה הראשונים, שיצא לאור בשנת 1938. במבוא של המינגוויי לקובץ הנזכר הוא כתב: "הספר הזה כולל סיפורים מסוגים שונים. אני מקווה שתמצאו כמה שאתם אוהבים. לאחר שקראתי אותם שוב, החביבים עלי ביותר הם: חיי האושר הקצרים של פרנסיס מקומבר; בארץ אחרת; גבעות כמו פילים לבנים; אבוד לך; שלגי הקילימנג'רו; מקום נקי, מואר היטב; וסיפור בשם אור העולם, שמעולם לא היה חביב על אף אחד אחר. יש גם כמה אחרים. משום שאילו לא אהבת אותם, לא היית מפרסם אותם". שבעה מתוך עשרת הסיפורים כאן הם אלה שמונה המינגוויי ונוספו להם גם הרוצחים, חתול בגשם וקנרית לאחת.
רוב הסיפורים שפורסמו בקובץ הזה מופיעים לראשונה בעברית והם חלק ממפעל התרגום החדש של כתבי המינגוויי, בעריכת רחל פן. כמו שאר ספריו של המינגוויי, גם אוסף הסיפורים כאן מושפע מהרפתקאותיו של הסופר ומהאירועים שחווה בחייו.
עליית רבי יהודה חסיד
הישוב החדש
מרדכי לינדמן
פרופסור מרדכי לינדמן (1907 - 20 בנובמבר 1974) היה פיזיקאי ישראלי ממוצא הולנדי, ומחבר חלוצי של ספרי לימוד בפיזיקה תיכונית וקדם-אוניברסיטה.
ביוגרפיה.
לינדמן נולד בהולנד ב-1907, ולמד שם פיזיקה ומתמטיקה באוניברסיטת אוטרכט. תחומי התעניינותו מתחילת דרכו, היו ספקטרוסקופיה ורדיואקטיביות, ואלה התבטאו גם בפעילותו המחקרית. סיים את לימודיו לתואר שלישי ב-1933, כאשר נושא עבודת הדוקטוראט שלו היה 'התנגשויות של אלקטרונים באטומי מימן'. לאחר תום לימודיו, המשיך כחוקר באוניברסיטה זו, עד לשנת 1940, עם הגיע הכיבוש הגרמני להולנד, במאי אותה שנה, במלחמת העולם ה-2. הוא שרד את השואה אשר פקדה את יהודי הולנד, יחד עם אשתו ושתי בנותיו אז, הודות לחבר מתקופת הלימודים, לאו גינטן (Leo Ginten), אשר הסכים להסתירם בדירתו בליידן, עד לשחרורה של הולנד, ב-1945. לאחר המלחמה, חזר ללמד באוניברסיטה אותה נאלץ לעזוב עם הכיבוש הנאצי.
עלה לארץ ב-1947, יחד עם בני משפחתו, ובה גם נולדה בתו השלישית, עליזה, אחות לרבקה ושושנה. החל את דרכו בארץ בהוראת פיזיקה בגימנסיה הרצליה בתל אביב, בבתי ספר שונים נוספים ובמסגרת אוניברסיטת ערב שנקראה גם אוניברסיטת הפועלים, ואשר הייתה נהוגה אז בארץ. בגימנסיה 'הרצליה' הכיר את ישראל ליפשיץ, שותפו למפעל כתיבת ספרי הלימוד בפיזיקה, יותר מאוחר. בשנת 1950 הצטרף לסגל הטכניון בחיפה, והפך בה לפרופסור חבר ב-1956, במקביל לעבודת ההוראה שלו בבית-ספר תיכון. מחקריו בתקופת עבודתו בטכניון התמקדו בעיקר בפיזיקה גרעינית, ואחד מהם, אשר גם זכה לפרסום, עסק ברדיואקטיביות של המעיינות החמים בטבריה. במקביל, שמר על קשר עם מקום הורתו האקדמי, אוניברסיטת אוטרכט, ואף שב אליה למשך שנתיים, בסוף שנות ה-60, בהן עסק במחקר ובהוראה.
הוראת הפיזיקה הייתה יקרה מאוד לליבו. בתחילה הוא קיים, במסגרת הפקולטה בה לימד בטכניון, סדרה של הדגמות בפיזיקה שיועדה לתלמידי תיכון. הוא כתב ספרי לימוד רבים, שלושה מהם בהולנדית אשר גם תורגמו לאינדונזית. מפעלו הפדגוגי החשוב ביותר היה הוצאתה של סדרת ספרי הוראה ולימוד בתחומי פיזיקה רבים. לספרים אלו היו שתי רמות לימוד: בסיסית, שיועדה, בדרך כלל, לתלמידי הכיתות הנמוכות בבתי-ספר תיכוניים (חוג ראשון), ומתקדמת, שיועדה לתלמידי המגמה לפיזיקה בבתי-ספר אלה (חוג שני). מפעל זה היה חלוצי בתחומו בארץ, ועליו שקד במשך עשרים שנה, עד לפטירתו.
מרדכי לינדמן היה גם חבר בוועדה להוראת המדעים במשרד החינוך והתרבות.
אוגוסט קונדט
אוגוסט אדולף אדוארד אבֶּרהארד קונדט (בגרמנית: August Adolf Eduard Eberhard Kundt ; 18 בנובמבר 1839 - 21 במאי 1894) היה פיזיקאי גרמני בן המאה ה-19, אשר התפרסם במחקריו בתנאי היווצרותם של גלים עומדים בגזים, ובחקר התוצא המגנטו-אופטי והנפיצה האנומלית.
ביוגרפיה.
אוגוסט קונדט נולד בשווֶרין שבמקלנבורג-שוורין, גרמניה. את פרק לימודיו המדעיים החל בלייפציג, אך עבר מאוחר יותר, לאוניברסיטת ברלין. שם, הקדיש את עצמו תחילה, ללימודי אסטרונומיה, אבל פנה ללימודי פיזיקה בהשפעת היינריך מגנוס, ואת לימודיו לתואר שלישי סיים ב-1864, כאשר תיזת המחקר שלו הייתה הדפולריזציה של אור.