בפלייאוף 2020 סייע רובינסון להיט להעפיל לגמר ה-NBA, כשחקן חמישייה קבוע, עם ממוצע של 11.7 נקודות למשחק. במשחקו השני בפלייאוף, מול אינדיאנה פייסרס, קלע 24 נקודות, ובמשחק החמישי של סדרת הגמר, מול לוס אנג'לס לייקרס, קלע 26 נקודות. בסופו של דבר הפסידו ההיט ללייקרס, בתוצאה 2–4.
דנקן רובינסון
המרכז למניעת סמים בספורט (רוסיה)
המרכז למניעת סימום בספורט, או המעבדה המוסקבאית למניעת סימום בספורט (ברוסית: Антидопинговый центр, московская антидопинговая лаборатория) היא מעבדה אנליטית לכימיה וטוקסולוגיה במוסקבה, רוסיה, המתמחה באיתור סמים בספורט. המעבדה ניצבה במרכזה של פרשת הסימום הממשלתית שנחשפה על ידי ראשה, גריגורי רודצ'נקוב והביאה להחרמת רוסיה מהשתתפות במשחקים האולימפיים.
היסטוריה.
המעבדה למניעת סמים נוצרה בהוראת משרד הבריאות ו-ועדת הספורט הממלכתית של ברית המועצות בשנת 1971 בחסות מכון המחקר המדעי לספורט (VNIIIFK) במוסקבה. ראש המעבדה הראשון היה אלכסיי איוואנוביץ' שאייב. אז ראש המעבדה במשך זמן רב היה ויטלי אלכסנדרוביץ' סמיונוב. ההסמכה מטעם הוועד האולימפי הבינלאומי והזכות לנתח דגימות שנלקחו בתחרויות עולמיות מרכזיות, כולל המשחקים האולימפיים, קיבלה המעבדה ב-7 ביולי 1980.
בשנת 2005 מונה גריגורי רודצ'נקוב לממלא מקום מנהל המרכז למניעת סמים. ב-6 ביולי 2006 מונה רודצ'נקוב למנהל קבוע. הוא נשאר בתפקיד זה עד 11 בנובמבר 2015, כאשר עקב שערוריית סמים הוא נאלץ להתפטר.
עד דצמבר 2015 המעבדה התקיימה בצורה של מפעל פדרלי ממלכתי ובדצמבר 2015 היא הפכה למוסד פדרלי המתוקצב על ידי משרד הספורט.
ב-11 באוקטובר 2016, הודיע נשיא רוסיה ולדימיר פוטין בישיבת המועצה לפיתוח תרבות גוף וספורט כי מתוכננים שינויים במערכת הניהול של המעבדה למניעת סמים, כאשר אוניברסיטת מוסקבה מרכזת את עבודת המעבדה. בהמשך הודיעה ראש המעבדה למניעת סמים במוסקבה, מרינה דיקונץ, כי הארגון יועבר רשמית לאחריות אוניברסיטת מוסקבה, בתחילת נובמבר אותה שנה.
פעילויות.
לפני המשחקים האולימפיים בסוצ'י, הפך המרכז למניעת סמים לאחת המעבדות המובילות מבחינת מספר הדגימות שניתחו בין כל המעבדות שהוסמכו על ידי הסוכנות העולמית למניעת סמים (WADA). כך שבשנים 2012 ו-2013, המרכז דורג במקום הראשון בעולם מבין כל 34 המעבדות למניעת סמים שהוסמכו על ידי WADA במספר הדגימות שניתחו.
מעבדת סוצ'י.
לצורך בקרת הסמים באולימפיאדת חורף 2014 הוקמה בסוצ'י מעבדה לטיפול בסמים, שנוהלה על ידי צוות המעבדה למניעת סימום ממוסקבה. בפרט, מנהל המעבדה במוסקבה, רודצ'נקוב, הגיע לנהל את המעבדה בסוצ'י. במעבדה הועסקו 50 מומחים מקומיים ו-25 זרים, כולל משקיפים עצמאיים. במהלך המשחקים ניתחה המעבדה יותר מ-2,500 דגימות שתן וכמעט 600 דגימות דם.
שערוריית הסימום.
בדצמבר 2014, רשת הטלוויזיה הגרמנית ARD הציגה סדרת סרטי תעודה שצולמה על ידי העיתונאי חאיו זפלט והוקדשה למספר הפרות בתחום הסמים מצד ספורטאים רוסים. בעניין זה, בינואר 2015, החליטה הסוכנות העולמית למלחמה בסמים (WADA) לערוך חקירה. בהתבסס על תוצאות החקירה הזו, ב-9 בנובמבר 2015, ועדת WADA עצמאית הציגה דו"ח בו האשימה, בפרט, את מנהל המעבדה גריגורי רודצ'נקוב בהשמדה מכוונת של יותר מאלף דגימות בספטמבר 2015 במטרה להסתיר את השימוש בסמים על ידי ספורטאים רוסים. הנציבות מצאה עוד כי המעבדה למניעת סמים במוסקבה התבררה כתלותית בפעילותה המבצעית בסוכנות הרוסית למניעת סימום בספורט (RUSADA) ובמשרד הספורט ושירותי הביטחון התערבו ישירות בעבודתה. העובדות שנחשפו במהלך החקירה, לטענת הנציבות, צריכות להביא לפיטוריו המיידיים של רודצ'נקוב מתפקיד מנהל המעבדה ויש להשעות את המעבדה מפעילות. בנובמבר 2015, רודצ'נקוב התפטר מתפקיד מנהל המעבדה ופעילות המעבדה הופסקה.
בדצמבר 2015, בצו של ראש ממשלת הפדרציה הרוסית דמיטרי מדבדב המעבדה הוסבה למוסד לתקציבי המדינה הפדרלית, אשר מייסדה הוא משרד הספורט.
ב-15 באפריל 2016, נשללה מהמעבדה הסמכת WADA לביצוע ניתוחי מעבדה. ב־20 במאי 2016 הוחזרו למעבדה חלקה מזכויותיה והיא קיבלה הסמכה מ-WADA לביצוע בדיקת דם.
הישגים מדעיים.
עובדי המרכז בשנת 2012 וב-2015 זכו בפרס מנפרד דוניקה, על תרומתה המדעית למאבק בסמים ומשמעותו הכרה בינלאומית ברמת המחקר הגבוהה. בשנת 2012 הוענק לטימופיי סובולבסקי, עובד המרכז לטיפול בסמים, על מחקר בסיסי על מטבוליטים ארוכי שנים של סטרואידים אנאבוליים. כתוצאה ממחקרו של סובולבסקי, השימוש בסטרואידים אנבוליים הפך כמעט חסר משמעות, מכיוון שתקופת גילוים הייתה שלושה עד שישה חודשים, העולה באופן משמעותי על משך ההשפעה האנאבולית. בשנת 2015, גריגורי קרוטוב זכה בפרס, שהוענק למחקר על ניתוח סמים פפטידים, התכונות המבניות של התרופה המעוררת אריתופרוזיס החדשה EPO-Fc וקביעת מטבוליטים פעילים בעלי זיקה לקולטני הורמוני גדילה.
פאראמונד
פאראמונד (בפרנקית: Faramund; 365-430) הוא מלכם הראשון של הפרנקים, מתואר לראשונה בטקסט אנונימי שנכתב במאה השמינית לספירה "ליבר היסטוריה פרנקורום"
האגדה.
לפי מקורות עממים הוא נחשב למלך הראשון שאיחד שני שבטים גרמאניים תחת ממלכה אחת - הפרנקים. מסופר שלאחר מותו של אחיו (במקורות אחרים אביו) של פאראמונד, מרכומר, הציע לפרנקים שינויים ורפורמות על מנת לחזק את השבט ולבטח את כוחם באירופה בתקופתה של נפילתה של האימפריה הרומית המערבית, ובכך להפוך את עצמם משבט נודד למעצמה שתתקיים זמן רב. מוזכר גם כי לאחר מותו של פאראמונד, בנו, כלודיו, ונכדו, מרובך, שלטו על הפרנקים ובכך הקימו את השושלת המרובינגית. אין עוד מקורות מידע נוספים שהזכירו את פאראמונד.
מקורות היסטוריים.
ההיסטוריון והבישוף הרומאי של העיר טור, גרגוריוס, הזכיר את המלך פאראמונד בספרו "שלטונו של פאראמונד בפרנקיה" -("Pharamundus regnat in Francia" - Annales Francici, page 151).
סיגברט מגמבלו הזכיר את פאראמונד מלך הפרנקים וטוען שהוא מלך בין תקופת שלטונם של המלכים כלודיו ומרכומר.
גרגוריוס הקדוש כתב מכתב על שבט גרמאני שנדד ממזרח אירופה לפנוניה יחד עם הסקיתים ולבסוף התיישב בפרובינקיות גאליה והיספניה בשם סיקמברי. המלך פאראמונד מוזכר במכתב בשם "פרומונדוס"
והוא בנו של מרכומר, מלך פרנקי אחר ששלט לפניו.
בספר "גאסטה פרנקורום" שנכתב ב-1100 לערך, מסופר בפרק השמיני על הרפורמות של המלך פאראמונד.
הר סטורר
הר סטורר (באנגלית: Mount Storer) הוא פסגה בהרי טולה, בארץ אנדרבי שבאנטארקטיקה.
גובהו של ההר 415 מטרים מעל פני הים.
פסגתו של ההר משוננת.
ההר ממוקם 7 קילומטרים מזרחית - צפון-מזרחית להר הארווי; ההר ממוקם 19 קילומטרים דרומית - מזרחית להר ריסר-לארסן.
היסטוריה.
גילוי הפסגה.
ההר נראה לראשונה מהאי אובזרווישן באוקטובר 1956, על ידי משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה בראשותו של פ. וו. קרון (P.W. Crohn).
מקור השם.
שמו של ההר ניתן לו על ידי ועדת השמות האנטארקטית של אוסטרליה.
ההר נקרא על שמו של ויליאם סטורר (William Storer), מפעיל רדיו בתחנת מוסון בשנת 1954.
אייל הפאמפאס
דאטסון סוג 14
דאטסון סוג 14 (באנגלית: Datsun Type 14) היא מכונית קטנה מתוצרת יצרנית כלי הרכב היפנית Datsun (שם רשמי: Datsun Motor Corporation) אשר יוצרה בין אפריל 1935 – אפריל 1936 ביפן.
דגם "דאטסון סוג 14" הייתה המכונית היפנית הראשונה שבפסי הייצור שלה נבנו אלפי יחידות.
בשנת 1934 השתלטה יצרנית המכוניות ניסאן על Datsun.
ענף (טקסונומיה)
גאוגרפיה אזורית
בוראואאותריה
בוראואאותריה (שם מדעי: Boreoeutheria; מילולית: "Boreas" - האלה היוונית של רוח הצפון, "eu" - נכון/ישר, "thēríon" - חיה/בהמה. כלומר: "רוח הצפון של החיות האמיתיות") הוא ענף של יונקי שליה ממחלקת היונקים. בתוכה ישנם 2 קבוצות גדולות: אאוארכונטוגליריים ולאורסיאתריה, מהם התפתחו רוב מיני השלייתנים וכל המינים הקיימים כיום, למעט בני קבוצת האפרותריה, מהמוצא האפרוטרופי והדלשינאים, ממוצא נאוטרופי. הדלשינאים נחשבים לקרובים יותר לקבוצה, ושתי הקבוצות שייכות לקבוצת השלייתנים Exafroplacentalia (אם כי לא כל החוקרים מסכימים על כך). החוקרים קובעים את הקרבה של המינים באמצעות ריצוף DNA וגורמי רטרוטרנספוזון דומים בבני הקבוצה.
בני הקבוצה התפתחו כבר בתחילת הפלאוקן לפני 65 מיליון שנה וכמה מהחוקרים סוברים שהם עוד יותר קדומים, כך שהם חיו כבר בקרטיקון ושרדו את ההכחדה הגדולה בסופו. קבוצה זו היא על כן אחת מהעתיקות ביותר מבין היונקים והיא התפתחה למגוון של צורות חיים מיונקים ימיים ענקיים, עד עטלפים מעופפים וחדפיים קטנים. גם הפרימטים ובכללם האדם שייכים לקבוצה זו.
מיון.
תרשים קבוצה אפשרי:
עורף כלכלי
בית מגנט (רוטשילד 93)
בית מגנט שבשדרות רוטשילד 93 בתל אביב הוא המאוחר מבין שלושת הבתים בתל אביב הנקראים על שמם של בעלי הבית משה וברטה מגנט. הוא תוכנן והוקם בשנת 1934 על ידי האדריכל יהודה מגידוביץ, ומהווה דוגמה לאדריכלות הסגנון הבינלאומי בארץ ישראל. המבנה הוכר על ידי עיריית תל אביב כמבנה לשימור.
הרקע להקמת המבנה.
שדרות רוטשילד, אשר נסללו לראשונה בשנת 1909 כחלק ממערך הרחובות של שכונת אחוזת בית, התפתחו עם השנים והוארכו לכיוון מזרח על מנת לחבר את תל אביב הקטנה עם השכונות החדשות שהתפתחו לצידה. בשנת 1927 אושרה תוכנית גדס שהציעה כי השדרות יוארכו עוד כלפי מזרח ויהוו את אחד מצירי התנועה של העיר המתפתחת. בהתאם לתוכנית זו הפקיעה העירייה בשנת 1933 את הקרקעות הדרושות לפיתוח השדרה ואיפשרה את המשך הבנייה כלפי מזרח.