הכנסיות בעיר מציגות השפעה אירופית חזקה האופיינית לדומיניקה בשילוב קל עם סגנון קריאולי. הכנסייה הקתולית בנויה בסגנון המשלב אדריכלות רומנסקית וגותית. הכנסייה האנגליקנית בנויה בסגנון ג'ורג'יאני. לצד מבנים כאלה ניתן למצוא מבנים שנבנו בסגנון בנייה עממי.
מאפייני העיר.
בגלל תופעת הפרבור הקיימת בסביבת העיר תושבים מעטים יחסית מתגוררים במרכזה. אף על פי כן, תושבים רבים פוקדים אותו על בסיס יומיומי. רחובות העיר הם רב שימושיים ובד בבד עם תחבורה מנועית הנפוצה בעיר רחובותיה גם משמשים למשחקי ספורט, גננות ומפגשים חברתיים.
הימצאותם של הגנים הבוטניים במרכז העיר מהווה ניגוד לצפיפות והעומס שיש באזור המסחרי הסמוך. כמה בתי ספר ממוקמים קרוב לגנים וביום רגיל ניתן לראות בעיקר תלמידי בית ספר ותיירים פוקדים את הגנים. ביום בו נערך משחק קריקט בתחומי הגן הוא בדרך כלל מושך צופים רבים.
בעיר ממוקמים כמה בנייני שגרירות, הגדולים שבהם שייכים למדינות ונצואלה והרפובליקה העממית של סין.
ספורט ופנאי.
הגנים הבוטניים הם מקום בילוי פופולרי, אחד מני רבים. בעיר, גם בתחומי הגנים, נערכים משחקי קריקט ואימוני ספורט שונים. ספורט נוסף המוכר בעיר הוא כדורגל. קריקט וכדורגל נפוצים מאוד בעיר ואף ברחובות ובחוף הים ניתן להיתקל בתושבים המעבירים את זמנם הפנוי במשחקים אלה. בעיר יש 4 מגרשים ואצטדיון גדול אחד בוינסדור פארק. בעיר ניתן גם למצוא מגרשי טניס. מגרשי נטבול וכדורסל ניתן למצוא בכל בתי הספר בעיר.
בנייתו של אצטדיון וינסדור פארק, מגרשה הביתי של נבחרת דומיניקה בכדורגל, הושלמה בשנת 2007. את בנייתו מימנה הרפובליקה העממית של סין שתרמה לטובת הקמתו 33 מיליון דולר מזרח קריבי.
בעיר פועלות 3 תחנות רדיו. אחת ממשלתית ושתיים פרטיות.
חתולו של שרדינגר
סנט ג'ורג'
ניסוי מחשבה
שכיר חרב
שכיר חרב הוא חייל אשר נלחם, או מעורב בלוחמה תמורת כסף, ללא מניעים אידאולוגיים, לאומיים או פוליטיים. כאשר משתמשים במונח ביחס לחייל סדיר בצבא לאומי, הדבר נחשב בדרך כלל כעלבון או כזילזול. בסוף המאה העשרים קמו מספר רב של חברות שמשכירות שירותי לחימה, בעיקר למדינות שבהן מתקיימים סכסוכים.
צבא שכיר הוא צבא המבוסס על כוח אדם שכיר שאינו חייב בגיוס. החיילים השכירים מתוגמלים בהתאם לתפקידם, לדרגתם ולמידת הסכנה הכרוכה במילוי תפקידם. יתרונו העיקרי של צבא כזה, בניגוד לצבא שמגויס בגיוס חובה, הוא מקצועיות רבה יותר ומיעוט בעיות הנגרמות כתוצאה מחוסר התאמה או מהיעדר משמעת. במקרים מסוימים צבא כזה מתבסס על לוחמים זרים. במקרים אלה, על פי ההגדרה דלעיל, זהו צבא של שכירי חרב. לגיון הזרים הצרפתי הוא דוגמה מפורסמת של צבא שכיר שמשך בעבר שכירי חרב רבים.
דוגמה ידועה של חברה פרטית להשכרת שירותי לחימה היא אקזקיוטיב אאוטקמס (תוצאות ביצועיות), חברה דרום אפריקאית שהצליחה להתגבר על המורדים שזרעו הרס בסיירה לאון ולהשתלט מחדש על מכרות היהלומים אך בעקבות לחץ שהפעילו ארצות הברית והאו"ם נחקק בשנת 1998 חוק האוסר על שימוש בשכירי חרב ונשיא סיירה לאון פיטר את החברה. במהלך רצח העם ברואנדה בשנת 1994 שקל האו"ם שקל עשות שימוש בשירותי החברה כדי לעצור את הטבח, אבל הדבר לא יצא אל הפועל בסופו של דבר. המצדדים בשימוש בשירותי החברה ברואנדה טענו שכוח המורכב מכמה מאות לוחמים בעלות של 100 מיליון דולר מסוגל לבצע משימה שכוחות האו"ם אינם מסוגלים לעשות על אף שהיקף התקציב וכוח האדם שלהם גדול בהרבה.
בארצות הברית פועלות מספר רב של חברות פרטיות להשכרת שירותי לחימה. ישנן כמה חברות פרטיות (קבלני כוח אדם) המשכירות שירותי לחימה לצבא ארצות הברית בעיראק והן היוו את הכוח השני בגודלו בעיראק אחרי צבא ארצות הברית.
לגיון הזרים.
לגיון זרים הוא כוח צבאי המוקם על ידי המדינה מבני לאומים זרים. חיילי לגיון הזרים מתפקדים כמו שכירי החרב אך הם לא שכירי חרב במובן הרגיל של המילה מפני שבשונה משכרי חרב אחרים הלגיונרים אינם משכירים את עצמם "למרבה במחיר". הלגיון מוקם על ידי מדינה ולא על ידי שכרי החרב עצמם (כמו גדודי הזרים בעבר). מעמדו של הלגיונר קרוב למעמדו של חייל רגיל. נחשבים ובעבר היו נפוצים בכל רחבי אירופה. כיום נותרו רק שני לגיוני זרים ביבשת: לגיון הזרים הצרפתי ולגיון הזרים הספרדי. הביטוי "לגיון הזרים" מתייחס בדרך כלל ללגיון הזרים הצרפתי, שהוא המפורסם מבין כולם.
שכירי חרב וחוקי המלחמה.
לפי הרחבה של אמנת ז'נבה: סעיף 47. שכירי חרב
מדינות רבות, כולל ארצות הברית, לא חתמו על אמנה זו, ולכן ניתן לראות סעיף זה בתור מדריך בלבד ולא הוראה מחייבת. על אף הקשיים שבקבלת הסעיף, בהיעדר הגדרה בינלאומית מוסכמת, סעיף זה הוא הקרוב ביותר שישנו להגדרה כזו.
ניסוי שני הסדקים
ניסוי שני הסדקים (מוכר גם בתור ניסוי יאנג) הוא ניסוי שנועד להבחין האם קרינה מסוג מסוים, מתפשטת כגל או כשטף של חלקיקים. רעיון הניסוי הוא שגלים, בשונה מחלקיקים, מחזקים או מחלישים זה את זה בהתאם למופע בו הם נפגשים.
הניסוי הראשון מסוג זה נערך על ידי הפיזיקאי האנגלי תומאס יאנג בשנת 1801. הניסוי הראה שהאור מתנהג כגל.
השלכות הניסוי היו מכריעות. הן הניעו שני שינויים יסודיים בחשיבה הפיזיקלית על האור - 1. המעבר מהתיאור של ניוטון את קרינת האור כשטף חלקיקים המכונים פוטונים, למושג הגל האלקטרומגנטי. 2. המעבר מתיאור החומר לפי התפיסה הקלאסית של חלקיקים, לתפיסה משולבת של גלים/חלקיקים.
רקע - תפיסת האור טרם הניסוי.
עד ביצוע הניסוי, רווחו בקרב הפיזיקאים שתי תפיסות שונות בנוגע למהותו של האור, כשאחת מהן נחשבה לטובה יותר. המודל החלקיקי, אותו קידם הפיזיקאי אייזק ניוטון, גרס שהאור הוא אוסף של חלקיקים בעלי מסה אפסית, שנקראו פוטונים. תפיסה שנייה בנוגע לאור הייתה התפיסה שהציג הפיזיקאי כריסטיאן הויגינס בשנת 1690, שייצגה את האור כתופעה גלית. לפי תפיסה זו האור הוא גל תלת ממדי כדורי, המתפשט בתווך הנקרא אתר. הויגנס אף שיער שמהירות גלי האור היא סופית, כפי שהדגים אולה רמר כבר בשנת 1679. יאנג ביצע את ניסוי פיצול האור על מנת להכריע בין שתי התפיסות הללו, זו החלקיקית וזו הגלית.
הניסוי.
הניסוי המקורי בוצע באור ב-1801, על ידי הפיזיקאי תומאס יאנג, במטרה להכריע אם האור הוא גל או חלקיק.
בניסוי, יאנג הצליח לפצל את אלומת אור השמש לשתי אלומות נפרדות בעזרת "קלף" דק שהוצב בצורה אנכית לכיוון האור. כתוצאה מכך, האור הפגין התנהגות גלית, והציג תופעות של התאבכות ועקיפה.
תוצאות הניסוי.
איור המסכם את התוצאות.
תוצאות הניסוי מתוארות באיור הבא:
הקרנת אלקטרונים.
בתחילת המאה ה-20, האלקטרונים נחשבו לחלקיקים מובהקים, ולכן ציפו שהם יראו התנהגות חלקיקית בניסוי, כלומר: כאשר שני הסדקים פתוחים רוב האלקטרונים יתרכזו מול כל אחד מהסדקים.
בפועל התוצאות היו שונות:
היה ניסיון להסביר זאת באמצעות הסתברות של זרם חלקיקים שמתנהג כמו גל, אך ניסוי שבו כל אלקטרון שוגר לחוד (לא שוגר אלקטרון אחר כל עוד האלקטרון הקודם לא פגע במסך) הראה תוצאות זהות - תבנית ההתאבכות נשארה. תופעה זו ניתנת להסבר על ידי כך שהאלקטרון עובר בו-זמנית דרך שני הסדקים, כפי שמנבאת המכניקה הקוונטית.
מסקנות מהניסוי.
המסקנה הבלתי נמנעת מהניסוי היא שלאלקטרון יש תכונות גליות. הניסוי גם מראה שאלקטרונים יכולים לבצע התאבכות ואף מוזר מכך - אלקטרון בודד יכול לבצע התאבכות עם עצמו. כלומר, לאלקטרון יש פונקציית גל (במובן של פונקציה הפותרת את משוואת הגלים ומתארת ישות בעלת תכונות של גל) המתפרשת על פני כל המרחב (ולכן יכולה לבצע התאבכות דרך שני סדקים).
עוד מסקנה מהניסוי היא שכאשר בודקים תכונות חלקיקיות של האלקטרון, הבדיקה מתגלית כחיובית; וכאשר בודקים תכונות גליות של האלקטרון, הבדיקה מתגלית כחיובית אף היא. כלומר, כמו האור, גם האלקטרון מקיים דואליות גל-חלקיק.
השאלה "באיזה מובן האלקטרון הוא גם גל", לא נפתרת על ידי ניסוי זה. אמנם במכניקת הקוונטים האלקטרון זוכה לפונקציית גל כאשר פונקציית הגל בערכה המוחלט בריבוע (אמפליטודה בריבוע) מתארת את ההסתברות למדוד את האלקטרון במקום x (בנקודה מסוימת במרחב), אך יש חילוקי דעות לגבי משמעות פונקציית הגל, כאשר הפירוש ההסתברותי הוא המקובל ביותר, אם כי לא חף מבעיות.
וריאציות על הניסוי.
במכניקת הקוונטים תופעה זו ידועה בשם אפקט הצופה.
ניתוח מתמטי.
מיקום השיאים (קווי האור) והשקעים (קווי החושך).
השיא הראשון ממוקם מול מרכז הקו המחבר את שני הסדקים (formula_1 באיור). את מיקומם של שאר השיאים ניתן לאפיין בעזרת הזווית formula_2. מיקום קווי האור (התאבכות בונה) נתון על ידי:
ואילו מיקום קווי החושך (התאבכות הורסת) נתון על ידי:
כאשר
בקירוב של התאבכות פראונהופר בו הזוויות המדוברות קטנות (מסך רחוק מאוד) מקבלים ש
כאשר formula_10 הוא ההיטל של קרן האור על המסך.
כך לדוגמה, המינימום הראשון נמצא ב-formula_11
בנוסף, ייתכנו מצבים בהם יש הפרש מופע בין שני הסדקים, שיכול להיגרם ממספר סיבות, כמו למשל הנחת מקור האור במקום שאינו נמצא על האנך האמצעי. במקרים כאלו, תבנית ההתאבכות תזוז למטה או למעלה.
ההפרדה בין רצועות האור.
המרחק x בין פסי האור נתון בקירוב על ידי
formula_13 הוא אורך הגל של האור המוקרן
formula_6 הוא המרחק בין הסדקים
formula_9 הוא המרחק בין הסדקים לקיר
נוסחה זו היא מקורבת ונכונה רק בתנאים מסוימים (לרבות קירוב זוויות קטנות).
תבנית ההתאבכות והתמרת פוריה.