היה זה המונדיאל הראשון שעל מנת להשתתף בו נדרשו הנבחרות להשתתף בטורניר מוקדמות. מספר הנבחרות בטורניר זה היה כפול מבטורניר הקודם, אך רק 10 מתוך 32 הנבחרות שהשתתפו בטורניר (כולל שלב המוקדמות) הגיעו מחוץ ליבשת המארחת, אירופה. בין אלה הייתה מצרים, שהעפילה לאחר ניצחון על נבחרת ארץ ישראל.
נבחרת איטליה נדרשה אף היא להתמודד בשלב המוקדמות, על מנת להשתתף בטורניר שאותו אירחה. הייתה זו הפעם היחידה בהיסטוריה שמדינה שאירחה את טורניר הגביע העולמי נדרשה להעפיל אליו דרך שלב המוקדמות.
נבחרת אורוגוואי, מחזיקת הגביע, החרימה את הטורניר, בשלב סירובן של מדינות אירופיות רבות לקחת חלק בטורניר שאותו אירחה ארבע שנים לפני כן. כך הפכה אורוגוואי למחזיקת הגביע הראשונה והיחידה שלא השתתפה בטורניר העוקב.
בניגוד לטורניר הקודם, בטורניר זה לא נערך שלב בתים, ועל כן נערך הטורניר כולו בשיטת נוקאאוט. במקרה של תוצאת תיקו, התקיים משחק חוזר.
טורניר הגמר.
שמינית גמר.
בשלב שמינית הגמר כל שמונה הנבחרות שניצחו והעפילו לשלב הבא היו אירופיות, ולכן החל משלב רבע הגמר לא התמודדה אף נבחרת מחוץ ליבשת אירופה.
רבע גמר.
שלב רבע הגמר סיפק את המשחק החוזר הראשון בתולדות משחקי הגביע העולמי, כשנבחרות איטליה וספרד סיימו בתיקו 1:1 לאחר הארכה. במשחק החוזר ניצחה איטליה את ספרד בתוצאה 1:0, ועלתה לשלב חצי הגמר.
משחק חוזר.
איטליה וספרד סיימו בתיקו 1–1 לאחר הארכה. באותה תקופה לא היו נהוגות בעיטות עונשין, ועל כן המשחק הוכרע במשחק חוזר.
חצי גמר.
בשלב חצי הגמר ניצחה נבחרת איטליה את נבחרת אוסטריה בתוצאה 1–0, ובמשחק השני ניצחה נבחרת צ'כוסלובקיה את נבחרת גרמניה בתוצאה 3–1.
גמר.
משחק הגמר של הטורניר בין נבחרות איטליה וצ'כוסלובקיה התקיים באצטדיון המפלגה הפשיסטית שברומא לעיני כ-45,000 צופים.
לאחר 71 דקות של משחק עלתה צ'כוסלובקיה ליתרון 1–0. איטליה הצליחה לאזן את התוצאה דקות ספורות לפני סיום המשחק, והוסיפה שער נוסף בתוספת הזמן, שהכתיר אותה כאלופת העולם לראשונה בתולדותיה.
מצטיינים.
נבחרת הטורניר:
נחל קישון
נַחַל קִישׁוֹן (בערבית: نهر المقطع, נהר אל-מוּקַטַע) הוא נחל הזורם מאזור ג'נין שבשומרון (מקורותיו מגיעים עד רכס הגלבוע), לאורך כ-70 ק"מ, דרך עמק יזרעאל, מפער נחל קישון (המעבר הצר בין הכרמל לגבעות אלונים שפרעם) ועמק זבולון, עד הישפכו לים התיכון במפרץ חיפה. בשפך הנחל נמצא נמל הקישון. שטח אגן הניקוז שלו הוא השני בגודלו מבין נחלי החוף, כ-1,110 קמ"ר, ולאורך חלק ניכר מאפיקו זרימתו איתנה. נחל גדורה, אחד מיובליו של נחל קישון, נשפך לתוכו ליד בתי הזיקוק שבמפרץ חיפה. בין יובליו האחרים של הנחל נמצאים נחל השופט, נחל סעדיה, נחל יקנעם, נחל נהלל ונחל ציפורי. נחל קישון נזכר במקרא בשירת דבורה שבספר שופטים כנחל אליו נסחפו מרכבות סיסרא, שר צבא יבין מלך חצור, שנלחם בבני ישראל בראשות ברק בן אבינעם. בסמוך לנחל הוקמו מספר פארקים - פארק מעגן הדיג קישון בסמוך לשפך נחל קישון, פארק העמקים ופארק אלרואי. בחורף 1991–1992 עלו נחל קישון ויובלו נחל גדורה על גדותיהם מספר פעמים וגרמו נזקים למבנים בסביבתו.
מלחת הקישון - "האפנדיקס".
מלחת הקישון היא שריד למלחת חוף היסטורית, בית גידול לח בשילוב מליחות קרקע קיצונית הייחודי לשפכי הנחלים בארץ ומתאפיין בחברת צומח וחי עם התאמות אבולוציוניות לקליטת מים עם רמת מליחות קיצונית האופיינית למשטחי הצפה תלויי משטר גאות ושפל בקרבת הים. שלוחת "האפנדיקס" (מזכירה בצורתה תוספתן) וגדותיה, משתרעים לאורך כ-400 מטרים במסעף ללא מוצא של נחל הקישון היוצר לגונה הניזונה ממי הקישון, מעיינות מלוחים והצפת מי ים מדרום להתרחבות הגדולה בנחל, מדרום לפארק הקישון וממערב לגשר יוליוס סימון. האפנדיקס מציין את תוואי הנחל הקדום, שהוסט לכיוון צפון לצורכי פיתוח וניקוז. גרעין רבייה לשימור הלופיטים - צמחיית המקור של המלחה וצמחיית המסדרון האקולוגי לאורכו של כל הנחל מטופח בגן הבוטני במכללת אורנים בשיתוף רשות נחל הקישון.
זיהום הנחל וההליכים המשפטיים.
מאחר שהנחל מזוהם בשפכים תעשייתיים, הרחצה בו אסורה.
מספר משפטים מתנהלים בטענה לקשר סיבתי עובדתי בין חשיפה למי הנחל ומחלות סרטן ומחלות אחרות שנתגלו אצל התובעים. קבוצה אחת של משפטים נוגעת לכ-50 דייגים ממעגן נחל קישון אשר חלו בסרטן. במהלך המשפט מנסים הדייגים להוכיח כי קיים קשר סיבתי בין זיהום הנחל והמעגן וסרטן בקרב הדייגים. לדעת הנתבעים, אין יותר דייגים חולים בסרטן ביחס לחולים באוכלוסייה הכללית, אך לעת עתה יש חילוקי דעות (המתבררים כעת בבית המשפט) ביחס לדרך בה יוכח הקשר הסיבתי. למן הגשת התביעה חזרו בהם 9 דייגים מתביעתם. כמו כן, התברר כי כ־95% מהדייגים שחלו בסרטן עישנו, וכמחציתם היו מעשנים כבדים. מאידך, טוענים הדייגים, כי אין הרגלי החיים ותנאי עבודתם שונים מאלה של הדייגים בנמלים אחרים (עכו, יפו, אשדוד), אך אף על פי כן רק בין דייגי נחל קישון קיימת התפרצות של מחלות הסרטן.
קבוצת תביעות של 76 חיילי צה"ל אשר שירתו באזור נחל קישון ונמל חיפה, חלקם כצוללים בשייטת 13 וחלקם בתפקידים אחרים, הוגשו כנגד חלק מן המפעלים. חלק ניכר מתובעים אלו הוכרו, לפנים משורת הדין, על ידי קצין התגמולים כנכי צה"ל (בעקבות דו"ח ועדת שמגר). ב-17 ביוני 2013 דחה בית המשפט את תביעות החיילים בנימוק שלא הוכח הקשר הסיבתי בין הצלילות בנחל ובין המחלות בהן חלו התובעים, או מי מהם. בספטמבר 2015 דחה בית המשפט העליון את ערעור התובעים.
בחודש יולי 2011 התפרסם בעיתונות כי בקרקעית נחל קישון, על גדותיו ובצמחיה שלאורכו, התגלו חומרים רדיואקטיביים, שמקורם להערכת המשרד להגנת הסביבה בגלישות מאתר פסולת תעשייתית במפעל דשנים שמכיל שאריות פוספטים. המשרד להגנת הסביבה טען שהדבר אינו מהווה סכנה לציבור.
מיזמים לשיקום הנחל.
רשות נחל הקישון הוקמה ב-1994 ומאגדת בתוכה 32 גופים שונים. מטרת הקמתה הייתה לטפל בקטע הנחל באורך 25 ק"מ לפני כניסתו לים התיכון. שבעת הקילומטרים האחרונים שלו סבלו מאוד מזיהומים של שפכי תעשייה של מפעלים במפרץ חיפה. תחום זה משלב בתוכו קטעי נחל בעלי אופי שונה. התחום שבמעלה הנחל הוא קטע טבעי חי ונקי ברובו, בעל ערכי טבע, נוף, היסטוריה ומורשת. הזיהום הסביבתי ממנו סבל הנחל בעבר הביא בעבר לתמותה של המערכת האקולוגית הטבעית ולהפיכת הערוץ לתעלת שפכים פתוחה הזורמת למפרץ חיפה ופוגעת גם בו. קטע זה של הנחל הוא שהניע את תהליך הקמת הרשות ואת העבודה לשיקום הנחל. במרץ 2001 הוגשה "תוכנית אב לנחל קישון" בשיתוף גופים ותאגידים כגון: החברה הממשלתית לתיירות, הקרן הקיימת לישראל, החברה להגנת הטבע, איגוד ערים אזור מפרץ חיפה - הגנת הסביבה ועוד. מטרת התוכנית הייתה הפיכת הנחל ממטרד למשאב. התוכנית הציעה את המדיניות והאמצעים לשיקום הנחל והפיכתו לנחל חי שיהווה ליבה ירוקה שתקשר בין העיר חיפה וערי הלוויין שלה נשר, קריית טבעון והקריות, לצמצום נזקי הצפות ועוד. מטרות אלו פורטו בתוכנית לעשרות רבות של יעדים משלוש קבוצות, לפי רמת החשיבות שלהן: הכרחיות, רצויות ואפשריות. התוכנית כוללת גם מדיניות לגבי כל קטע הנחל מהים ועד אזור יקנעם, כולל שיקום נחל גדורה, שגם הוא בתחום אחריותה של הרשות.
המדיניות הבחינה בנחל קישון ובנחל הגדורה בין מסדרון הנחל לבין מרחב הנחל. מסדרון הנחל הוא הנחל, גדותיו וסביבתם הקרובה במרחק כמה עשרות מטרים לפחות. מרחב הנחל מורכב משטחים שאינם חלק ממסדרון הנחל, הכוללים פארקים, שטחים חקלאיים, שטחי בינוי ועוד. תפקידה של רשות נחל הקישון הוא לשקם את מסדרון הנחל, אך לא ניתן לעשות זאת מבלי להתייחס גם למרחב הנחל.
ב-2010 אישרה עיריית חיפה תוכנית של חברת נמלי ישראל להקצות שטח של 95 דונם סמוך לגדות הנחל כשטח אחסון למכולות, לשימוש נמל חיפה, וזאת על-אף התנגדות רשות נחל הקישון, שחוששת שהתוכנית תפגע בפארק המתוכנן לקום לגדות הנחל.
ב-15 בפברואר 2011 נערך טקס הנחת אבן פינה לפארק מורד נחל קישון ושיקום הנחל במעמד רה"מ, בנימין נתניהו, והשר להגנת הסביבה, גלעד ארדן. פארק הקישון המורחב יכלול מערכת פארקים רציפה הכוללת פארק רחב ידיים במורד הנחל, פארק מטרופוליני מרכזי באזור מפרץ חיפה, פארקים במעלה הנחל, ומערכת שבילים המקשרת ביניהם. הפארקים ישלבו פעילות פנאי ונופש במקביל לשיקום אקולוגי ושימור בתי-הגידול הייחודיים המאפיינים כל קטע וקטע לאורך הנחל.