האנדרטה משתמשת במבנה אוורור שאורכו 25 מטרים והוא מצופה גרניט. המבנה שימש בעבר ארובת קיטור לרכבות שעברו מתחת לרציף בדרכן לתחנת הרכבת. במסגרת בניית האנדרטה נחצב מעבר דרך מרכז המבנה ונוצקו לוחות ברונזה המתארים את הקרב. במרכז האנדרטה פסל בגודל טבעי של טייס בדרכו למטוסו בפתיחת הקרב. על צידה החיצוני של האנדרטה רשומים בלוחות ברונזה שמות כל הטייסים שהשתתפו בקרב ההגנה על שמי בריטניה.
הפסל שנבחר להקמת האנדרטה הוא פול דיי, והנפחייה אשר יצקה את הפסלים היא מורסי סינגר בע"מ - אותה נפחיה אשר יצקה את האריות בכיכר טרפלגר.
אנטי-סימטרית
קושי
חאן-יונס
רציף ויקטוריה
רציף ויקטוריה (באנגלית: Victoria Embankment) הוא חלק מרציפי התמזה. הרציף מצוי לאורך הגדה הצפונית של התמזה בלונדון שבאנגליה.
היסטוריה.
רציף ויקטוריה הוקם בשנת 1870 על ידי ג'וזף באזאלגט, במטרה להקים ללונדון מערכת ביוב מודרנית. לצורך זה הוקם הרציף ותחתיו הוקמה מערכת הביוב של לונדון. על הרציף נבנה כביש במטרה להקל על עומסי התנועה בסטרנד וברחוב פליט.
הרציף נבנה על שטח שיובש מנהר התמזה, ומתחתיו נבנתה גם מנהרת קו דיסטריקט של הרכבת התחתית של לונדון. כמו כן נמצאים על הרציף גנים נרחבים ועליהם פסלים ואנדרטאות.
מיקום הרציף.
רציף ויקטוריה מתחיל בגשר וסטמינסטר, צפונית לארמון וסטמינסטר. הרציף נמשך צפונה מעבר לגשר הנגרפורד וגשר ווטרלו. הרציף מסתיים בגשר בלקפריירס.
אתרים תיירותיים לאורך הרציף.
על גדת הרציף נמצאת מחט קלאופטרה ואוניית הוד מלכותה פרסידנט עוגנת לידו דרך קבע, על הרציף נקבעה בשנת 2005 אנדרטת הקרב על בריטניה.
ויסות מניות הבנקים
עליית משה
עליית משה, אחד מן הספרים החיצוניים לתנ"ך, נכתב ככל הנראה בארץ ישראל במאה הראשונה, כמה עשרות שנים לפני חורבן בית המקדש השני. המקור, שנכתב ככל הנראה בעברית, לא השתמר. השתמרו רק קטעים ממנו בתרגום ללטינית.
הספר פורסם לראשונה בשנת 1861 מתוך כתב יד לטיני בן המאה השישית שנמצא בספרייה האמברוזיאנית שבמילאנו. החוקרים זיהו אותו כתרגום של הספר האבוד עליית משה, או צוואת משה הנזכר בכתבי יד של ההיסטוריון גלסיוס.
כתב היד, הקטוע בסופו, כולל נבואה פסאודואפיגרפית בשמו של משה רבנו, המדברת על מהלך ההיסטוריה הישראלית בדורות שיבואו אחריו ועד לתקופת בניו של הורדוס. נבואה זו ניתנת בתוך תיאור של התכוננות משה לפטירתו ומינוי יהושע בן נון כממלא מקומו.
על פי גלסיוס, מכיל חלקו האבוד של הספר קרוב לוודאי ויכוח בין השטן לבין רב המלאכים מיכאל. ויכוח זה נזכר גם בברית החדשה.
תקוע
תְּקוֹעַ היא התנחלות השוכנת במזרח הרי יהודה, ומשתייכת למועצה אזורית גוש עציון. היישוב כולל משפחות דתיות ומשפחות חילוניות.
גאוגרפיה.
היישוב שוכן צפונית-מזרחית לחורבות היישוב המקראי תקוע, בסמוך לעיירה הפלסטינית תוקוע, ודרומית-מערבית להר ההרודיון. ליד תקוע נמצאת מערת חריטון.
היסטוריה.
תקוע הוקמה כהיאחזות נח"ל בשנת 1975 על ידי גרעין שח"ם כפר עציון, אוזרחה לאחר שנתיים על ידי גרעיני הנח"ל "קשת" ו"ארגוב", והייתה בסיס להתיישבות במזרח גוש עציון. בשנת 1977 הצטרף להאיחזות גרעין של גוש אמונים שכלל כ-20 צעירים וצעירות שעלו מברית המועצות.
בתחילת שנות ה-80 ישראל הכריזה על 1,455 דונם בסביבת ההתנחלות כאדמות מדינה, מתוכם 1,071 דונם שהופקעו מאדמות הכפר תוקוע, ששימשו להרחבת היישוב.
בשנת 2007 נפתח כביש חדש מירושלים לתקוע (כביש 356) שקיצר את הדרך לירושלים.
בשנת 2020 גורמים במנהל האזרחי המכונים 'צוות הקו הכחול' ביצעו מדידה מחודשת לאדמות היישוב, וגרעו משטח היישוב שטחים רבים שנחשבו עד אז לאדמות מדינה מוסדרות. החלטת המנהל הייתה פעולה מנהלית, שלא היה בה בהכרח משום הגדרה שהשטח הוא בבעלות פרטית פלסטינית. לאחר ערעור על ה"קו הכחול", שהגישה המועצה האזורית גוש עציון, בשיתוף היישוב תקוע ותנועת אמנה, חזר רוב אותו שטח וקיבל הגדרה כאדמת מדינה.
בפברואר 2021 התקיים מבצע נטיעות בהובלת נציגים ממחוז בית לחם של הרשות הפלסטינית בסמוך לתקוע. לטענת גורמים בימין מדובר בניסיונות השתלטות מכוונים של הרשות הפלסטינית על אדמות מדינה.
ב-8 במאי 2022 חדר ליישוב מועתצם מוחמד טאלב עטאללה, מחבל פלסטיני בן 17 מהכפר חרמלה, בניסיון לבצע פיגוע דקירה עם סכין. המחבל נורה למוות על ידי חבר כיתת הכוננות בחצר ביתו.
אוכלוסייה.
היישוב מונה מעל 5,000 תושבים. התושבים ברובם דתיים לאומיים, אך האוכלוסייה בו מגוונת יותר מיישוב ממוצע במועצה אזורית גוש עציון, וגרים בו גם חסידי ברסלב, חסידי חב"ד, חילונים ועוד.
חינוך ותרבות.
במקום שוכנת ישיבת הסדר בשם "ישיבת תקוע" שנשיאה היה הרב עדין שטיינזלץ. ביישוב בית ספר מעורב עד כיתה ח', בו לומדים תלמידים דתיים וחילונים. בשנת הלימודים תשע"ה התווספה לבית הספר חטיבת ביניים. ביישוב פועל סניף של תנועת בני עקיבא.
בתקוע קיימת קהילה רחבה של יוצרים ואמנים. בשנת 2011 נפתחה ביישוב גלריה, המציגה עבודות מעשה ידי התושבים. כמו כן יצאו חמישה גליונות של מגזין ספרותי בשם "שחרית תקוע", על טהרת יצירותיהם של תושבי תקוע.
במרץ 2015 הוצב פסל אישה באחד הכיכרות ביישוב. הפסל, מעשה ידי פסלת מקומית, עורר התנגדות בקרב דתיים, וכעבור יום הושחת חלקית על ידי אלמוני.
הרב מנחם פרומן שימש כרב היישוב עד לפטירתו ב-2013. החליף אותו הרב אבי בלידשטיין שמונה לתפקידו ב-2015.
"בית האמנים" בקיץ 2020 נפתח מרכז האמנים ובו כ-14 סטודיואים של יוצרים מקומיים - פסלים, ציירים, מעצבים, ואולם שמשמש לאירועים ולגלריות.
פסטיבלים.
"עד עלות השחר" - משנת 2007 עד שנת 2014 התקיים פסטיבל שנתי בליל הושענא רבה.
"פסטיבל הבירה" - משנת 2015 מתקיים בקיץ פסטיבל שבו נמכרות בירות שונות שכולן תוצרת מקומית.
"פסטיבל ירח מלא אהבה" - משנת 2017 מתקיים פסטיבל שנתי בט"ו באב בתקוע ד', בין האמנים שהשתתפו בפסטיבל: עלמה זהר, מארק אליהו, רבע לאפריקה ועוד..
קשיות
קשיות היא מאפיין של חומר מוצק המשקף את מידת ההתנגדות של החומר לשינוי של קבע בצורתו. יש שלוש הגדרות מעשיות לקשיות:
קשיות חריצה.
במינרלוגיה, קשיות המינרל נמדדת במידת ההתנגדות שלו לחריצה על ידי מינרל אחר. עצם העשוי ממינרל קשה יחרוץ עצם העשוי ממינרל רך יותר. קשיות חריצה נמדדת בדרך כלל בסולם מוס. יהלום טהור הוא המינרל הטבעי הקשה ביותר, וביכולתו לחרוץ כל מינרל אחר. החומר הקשה ביותר הידוע כיום הוא Ultrahard fullerite, שהוא גרסה של פולרין. קשיותו של חומר זה גדולה פי 1.17-1.52 מזו של יהלום. חומר זה קיים רק בכמויות מיקרוסקופיות, וקשיותו נמדדת תחת מיקרוסקופ אלקטרוני.
קשיות עיוות.
קשיות עיוות, שבה עוסקים בעיקר בהנדסה ובמטלורגיה עוסקת בהתנגדותו של חומר לעיוות קבוע של צורתו. קשיות זו נמדדת בעיקר באמצעות הנחת חודרן עם משקל מסוים על החומר הנבדק, ומדידת ממדי העיוות שנוצר. יש דרכים חלופיות אחדות למדידת קשיות זו, לדוגמה קשיות רוקוול, שיטת ויקרס ושיטת ברינל.
קשיות מוחלטת.
קשיות מוחלטת נמדדת באמצעות סקלרומטר, שהוא מכשיר שנועד למטרה זו.
הטבלה הבאה משווה בין קשיות החריצה (בסולם מוס) לבין הקשיות המוחלטת של חומרים אחדים.
צוות הווי בני עקיבא
מיצד
מיצד (אַסְפָר) היא התנחלות חרדית במדבר יהודה בדרום הר כנוב בין בית לחם לחברון. מיצד הוא היישוב הדרום-מזרחי ביותר בתחום המועצה האזורית גוש עציון ואחד משני היישובים החרדים בגוש. שטחו של היישוב הוא כ-15,000 דונם.
הנוף הנשקף ממיצד הודות לגובהו הרב, צופה מגשר המיתרים שבירושלים מצפון ועד ערד בדרום, ומחברון במערב ועד ים המלח באזור עין גדי ממזרח. המוטו של מיצד הוא: תורה ושלווה בהרי יהודה.
היסטוריה.
בשנת 1983 הוקמה במקום היאחזות נח"ל בשם "נח"ל אספר". שנה לאחר מכן, בי' באב תשמ"ד (1984), נוסד היישוב על ידי עולים מארצות הברית, מבריטניה, מדרום אפריקה ומצרפת, שלמדו בישיבת התפוצות בירושלים.
שם היישוב הרשמי הוא "אספר". מקור השם מבאר אספר, בה חנו יונתן הוופסי, שמעון התרסי ויוחנן הגדי, אחיו של יהודה המכבי לפני חידוש המרד בסלאוקים, כאמור: הבאר מזוהה כיום עם ח'רבת זפרן הסמוכה.
במועצת גוש עציון מכנים את היישוב "מיצד שמעון", שם שניתן על ידי ועדת השמות הממשלתית ליישוב סמוך, על שם שמעון החשמונאי.
באוגוסט 2000 הוקם ממזרח למיצד המאחז פני קדם, המנהל אורח חיים קהילתי דתי ובשנת 2013 התגוררו בו 55 משפחות והחלה הרחבתו ב-300 יחידות דיור.
ב-2022 חצתה אוכלוסיית מיצד רף ה-1,000 תושבים.
חיי קהילה.
יישוב מיצד הוא בעל צביון חרדי. תושבי מיצד הם משפחות בני תורה המחנכים ילדיהם בתלמודי תורה ובבית יעקב. המגורים במיצד מותנים באישור ועדת קבלה. תפקיד הוועדה הוא שימור הצביון החרדי של מיצד. קהילת מיצד מונה כמאה משפחות בוגרי מגוון רחב של ישיבות וסמינרים. בשנים האחרונות נוצר ביקוש של משפחות בני תורה להצטרף למיצד, עקב כך נבנתה ביישוב שכונת רמות מיצד.
בבית הכנסת מתקיים כולל אברכים בחמש מסגרות שונות בכל שעות היממה. נוסח התפילות בבית הכנסת היא נוסח אשכנז. רב היישוב הוא הרב ישראל גולדשטיין, בוגר ישיבת חברון ובנו של הרב מרדכי גולדשטיין ראש ישיבת התפוצות.
לשירות התושבים פועלים במיצד סניף של קופת חולים לאומית, מכולת, מתנ"ס, שירותי חירום רפואיים, מקווה טהרה, אוצר ספרים, חדר פעילות לילדים, ספרייה ואולם שמחות.
בפאתי היישוב ממוקם בסיס צבאי החולש על כל מזרח גוש עציון.
חינוך.