כתבתו של דייוויד הורוביץ ב-Times of Israel מ-6 בפברואר 2019 שופכת אור על אירוע משמעותי נוסף מקיץ 2015 - תל אביב לגדות נהר הסיין - שנראה כי שיחק תפקיד משמעותי בעיצוב הקריירה הדיפלומטית של רצון בשנים שלאחר מכן. הורוביץ מצטט מקור דיפלומטי בכיר במשרד החוץ הישראלי שמתאר את אירועי תל אביב לגדות נהר הסיין כ"דרמטיים, אשר מקורם המזויף היווה תגלית משמעותית עד כדי כך שבעקבותיהם הוקמה יחידת המחקר והפיתוח לדיפלומטיה אלגוריתמית במטה משרד החוץ" בירושלים, ואלעד רצון בראשה.
במאמר שפרסם רצון על האירוע, בו נשען על כתבת התחקיר של החוקר הבלגי ניקולס ונדרביסט (Nocholas Vanderbiest) וכן על כתבת תחקיר נוספת של הבלוגר/האקר הצרפתי קאדה סאחנין (Kadda Sahnine), שהעמיק במחקרו של ונדרביסט, הוא מתאר כיצד "קומץ של קיצוניים בצרפת חטפו את סדר היום התקשורתי והציבורי במדינה, באמצעות טכניקת אסטרוטרפינג מניפולטיבית".
מנהל מחקר ופיתוח - מטה משרד החוץ בירושלים.
בין ספטמבר 2015 ליולי 2017 ניהל רצון את המחקר והפיתוח במטה משרד החוץ בירושלים, ושימש כאחראי על "פיתוח של אלגוריתמים ותוכנות חדשניות לקידום והשגת יעדים דיפלומטיים". ריאיון עם רצון עבור ה-Irish Tech News מציג את תחום עיסוקו "כגישה דיגיטלית ייחודית למקצוע הדיפלומטיה". בראיון הוא מצוטט בהסבירו כי עבודתו מתמקדת "בפיתוח תוכנות הרותמות את ההשפעה האדירה שיש לרשתות החברתיות על האופן בו אנשים מגבשים את תפיסות עולמם, לצורך קידומם של נרטיבים חיוביים או בלימת התפשטותם של נרטיבים אלימים".
מנהל יחידת המחקר והפיתוח לדיפלומטיה דיגיטלית - משרד החוץ.
החל מאוגוסט 2017 משמש רצון כמנהל יחידת המחקר והפיתוח לדיפלומטיה דיגיטלית של משרד החוץ, ומקום מושבו בשגרירות ישראל בלונדון.
דיפלומטיה דיגיטלית.
חלוץ בתחום הדיפלומטיה האלגוריתמית.
רצון הוא מראשוני הדיפלומטים בעולם שיישמו גישה אלגוריתמית בעיסוק הדיפלומטי. פרסום רשמי של משרד החוץ מדצמבר 2017 מציג את רצון כדלהלן:
מניעת התערבות זרה ברשתות החברתיות.
סדרה של כתבות שהתפרסמו בעיתונות הישראלית ובעיתונות העולמית, שהתפרסמו במהלך הבחירות לכנסת העשרים ואחת, שופכות אור על תפקידו של רצון במשרד החוץ באיתור ומניעה של התערבות זרה בבחירות בישראל.
כתבה שפורסמה בעיתון הארץ ב־29 בינואר 2019 דיווחה על כך שטוויטר השעתה 343 חשבונות הקשורים למאמץ מניפולטיבי של גורם חיצוני לזרוע "פייק ניוז" בקרב הציבור בישראל לקראת מועד הבחירות ב־9 באפריל. המידע בכתבה מיוחס לדיפלומט של משרד החוץ, אלעד רצון.
כתבה של סוכנות הידיעות הצרפתית מ-2 בפברואר 2019 מצטטת את אלעד מתבטא בנושא התערבות זרה במהלך הבחירות לכנסת העשרים ואחת:
אותה כתבה מצטטת את ההאקר כובע לבן הידוע נועם רותם, מסביר על פעילותו לאיתור וסיכול פעולתם של חשבונות בובות גרב ברשתות החברתיות: "אם הם [הרשתות החברתיות] לא מקשיבים לנו, אנו מערבים אנשי מקצוע כמו רצון ממשרד החוץ".
התמודדות עם תופעת הבריונות ברשתות החברתיות.
קיימים מספר מקורות אקדמיים ועיתונאיים המספקים מידע על הפן האלגוריתמי בעבודתו של רצון הקשור בהתמודדות עם תופעת הבריונות ברשתות החברתיות ועל הטכנולוגיות שפותחו על ידי רצון להסרתם של סטטוסים וציוצים אלימים ברשתות החברתיות בפייסבוק ובטוויטר ולניפוץ תיבות תהודה (Echo Chambers) ברשתות החברתיות. כתבה של העיתון היומי האמריקאי USA Today מ-25 באוגוסט 2016 מדווחת:
כתבה נוספת שפורסמה ב-ynet News ב־27 בדצמבר 2016 שופכת עוד אור על אותן טכנולוגיות:
החוקר אילן מנור מאוניברסיטת אוקספורד, שמחקריו מתמקדים בהשפעת הדִּיגִיטַצְיָה על מקצוע הדיפלומטיה, הקדיש פרק בספרו "The Digitization of Public Diplomacy" לניתוח של מודל הדיפלומטיה האלגוריתמית של ישראל, המבוסס על "ראיונות עם מנהל הדיפלומטיה האלגוריתמית של ישראל". מסקנותיו שופכות אור נוסף על עבודתו של רצון:
חיים אישיים.
רצון נשוי ואב לשני ילדים.
Paradise (מיני-אלבום של לנה דל ריי)
Paradise (בעברית: גן עדן) הוא המיני-אלבום השלישי של הזמרת-יוצרת האמריקאית לנה דל ריי. המיני-אלבום יצא לאור ב-9 בנובמבר 2012, על ידי חברות התקליטים אינטרסקופ רקורדס ופולידור רקורדס.
באותו היום יצא מארז כפול שנקרא , אשר מכיל את אלבום האולפן הראשון שלה Born to Die, ואת המיני-אלבום עצמו.
רקע.
ב-15 ביוני 2012, הודיעה דל ריי שכתבה מספר שירים וכי הגרסה המחודשת של האלבום תצא לאור בנובמבר.
ב-20 בספטמבר, הוציאה דל ריי סינגל שיווקי בשם "Blue Velvet", שקידם גם את הפרסומת שלה בחברת "H&amp;M".
ב-25 בספטמבר, חשפה דל ריי את רשימת השירים של המהדורה המחודשת, ובאותו יום הוציאה את הסינגל הראשון "Ride". ב-28 בספטמבר, הוציאה לאור את השיר "Burning Desire", בחנות ה-iTunes, אשר בהזמנת האלבום ב-iTunes בלבד.
קרחון שינאן
קרחון שינאן (באנגלית: Shinnan Glacier ;ביפנית: 新南氷河) הוא קרחון בארץ המלכה מוד שבאנטארקטיקה.
הקרחון זורם לכיוון צפון מערב ונשפך אל האוקיינוס הדרומי מזרחית לסלעי שינאן בחוף הנסיך אולף.
הסלעים מסמנים את נקודת הגבול בין ארץ המלכה מוד, לבין ארץ אנדרבי.
היסטוריה.
גילוי הקרחון.
הקרחון מופה בהתבסס על סקרים על הקרקע ועל תצלומי אוויר, על ידי משלחת החקר האנטארקטית היפנית (Japanese Antarctic Research Expedition)(בין השנים 1962–1957).
מקור השם.
המשלחת היפנית קראה לקרחון "קרחון שינאן" - שמשמעו - "קרחון הדרום החדש".
דמרקו ג'ונסון
ג'אגהד ג'ונס
פורסיית' פנדלטון "ג'אגהד" ג'ונס השלישי (באנגלית: Forsythe Pendleton "Jughead" Jones III) הוא דמות בדיונית ואחת מהדמויות הראשיות שנוצרו עבור "ארצ'י קומיקס" על ידי ג'ון ל. גולדווטר והאמן בוב מונטנה, והופיע לראשונה בחוברת "Pep Comics #22". דמותו של ג'אגהד מגולמת על ידי השחקן קול ספראוס בסדרה "ריברדייל".
קונספט ויצירה.
האמן בוב מונטנה הצהיר שדמותו של ג'אגהד, בניגוד לדמויות אחרות ב"ארצ'י קומיקס" אותן הוא ביסס על אנשים שהכיר, היא דמות שהומצאה לחלוטין עבור הקומיקס. אלמנתו של מונטנה, פג ברתולט, הצהירה כי חבר תיכון של מונטנה בשם סקיני ליניאן חלק לכאורה חלק מתכונותיו המיוחדות של ג'אגהד. ברתולט הצהירה כי האות "S" של חולצתו של ג'אגהד מתייחסת למקום שנקרא סקאנק היל בהאברהיל, מסצ'וסטס, שם מונטנה הפך לצופה משבט "סנאי הגבעה". לכאורה, האות "S" מרמזת על שילוב של מיקום וקבוצה אתלטית בבית הספר היסודי בו מונטנה למד ליד האברהיל בשם "טייגרס".
ביוגרפיה בדיונית ואפיון.
לדמותו של ג'אגהד יש בדרך כלל חוש הומור אופייני וסרקסטי, והוא נחשב למוזר וחריג יחסית לחבריו. התנהגותו החריגה לרוב הופכת אותו קורבן לקינטורים ולהיטפלות מצדם של רג'י, ורוניקה, ואפילו חברי כיתה ומורים אחרים. קווי עלילה רבים בקומיקס מתארים את התחרותם של רג'י וג'אגהד אחד בשני באמצעות מתיחות או הימורים, בסופן ג'אגהד כמעט תמיד יוצא המנצח. אף על פי שג'אגהד מתואר כעצלן, הוא מפגין אינטליגנציה גבוהה, חוכמת רחוב ויצירתיות בעת הצורך והוא לעיתים קרובות מנצל זאת נגד רג'י ונערים אחרים הנטפלים אליו.
בתחילת דרכה של "ארצ'י קומיקס", הדמויות השונות ניסו לגלות את שמו האמיתי של ג'אגהד, בעוד שהוא עצמו סיכל את מאמציהם. בקו עלילה אחד, ארצ'י אנדרוז ורגי מנטל הולכים למשרדי ההנהלה של התיכון, שם מספרת להם אשה ששמו הפרטי של ג'אגהד הוא סטיב. אחרי שארצ'י ורגי עוזבים את המשרד, הקורא לומד כי האישה היא למעשה דודתו של ג'אגהד, שעזרה לג'אגהד לשמור על שמו האמיתי שלו (פורסיית') מוסתר. בסיפור אחר ("Jaghead Jones Comics Digest #1", יוני 1977) הקורא מגלה שהוא נקרא על שם אביו הקדמון שהיה גיבור אמריקאי. במשך זמן קצר, ג'אגהד התחיל להשתמש בשמו לזכר אביו הקדמו, אך לאחר שנודע לו שאביו הקדמון היה נשוי תשע פעמים, ג'אגהד חזר להשתמש בכינוי שלו. בקומיקס "The Little Archie", שמו האמיתי מתגלה על ידי מיס גראנדי בתחילת השיעור.
תעלומה נוספת המלווה את דמותו של ג'אגהד היא המשמעות של האות "S" על גבי הסווטשירט שלו. משמעות האות לוטה בערפל עד עצם היום הזה, אם כי סיפורים רבים רמזו על משמעות כלשהי. ב-(Jughead #30" (1992", כאשר הפסיכיאטרית שלו, שרה, שואלת אותו למשמעות האות, הוא משיב לה: "אני לא יודע... בן דוד שלישי שלי נקרא סקיני (Skinny; באנגלית)..." הדגל המשולש על עטיפת החוברת מספר 140 של "Archie &amp; Friends" מראה כי האות "S" מייצג את השם "סילבי", תיכון סילבי, שבו ג'אגהד שהה מספר חודשים כתלמיד שנה ראשונה. פעם אחת אחרי שהסוודר שלו התמלא חורים כתוצאה מתאונה כימית שנגרמת בכיתה המעבדה, הוא מגלה שהוא פשוט אוהב את האות "S" ומוצא את זה "תואם", מכיוון שהאות יכולה לסמל "מרק, כריך, סטייק וכל מיני דברים טובים!" (רשימת מאכלים המתחילים באות S באנגלית) אחרי שחבריו שואלים אותו. בטי מגלגלת את עיניה כתגובה להסברו של ג'אגהד ומוסיפה, "S מייצג 'מצטערת ששאלתי'! (Sorry I asked; באנגלית)" תאוריה אחרת טוענת כי ג'אגהד פשוט נהנה ללכת נגד הזרם המקובל, כך כאשר כולם לובשים את האות "R" שמייצגת את "ריברדייל" (Riverdale), הוא פשוט הולך עם האות הבאה אחריה, "S".
אובססיה לאוכל.