גרין קארד (Permanent residence, כלומר תושבות קבע) הוא כרטיס זיהוי המזהה את נושאו כבעל מעמד של תושב קבע שאינו אזרח בארצות הברית. המונח "גרין קארד" גם מתייחס לתהליך ההגירה במהלכו הופכים המהגרים לתושבי קבע חוקיים. למחזיקי גרין קארד זכויות מסוימות, ובכללן הרשות להתגורר ולעבוד בארצות הברית במשך תקופה ממושכת. מי שהוענק לו גרין קארד צריך לשמור על כללים מסוימים, ויכול להיות מגורש אם הפר תנאים אלו.
הגרין קארד הוצא בעבר על ידי שרות ההגירה והאזרוח (INS). סוכנות זו אוחדה עם והוחלפה על ידי משרד האזרחות ושרותי ההגירה (BCIS). זמן מה לאחר מכן שונה שמו של הארגון ממשרד האזרחות ושרותי ההגירה (BCIS) למשרד שירותי האיזרוח וההגירה האמריקאי (USCIS).
אזרח זר בעל כרטיס גרין קארד רשאי להשיג שני היתרים חשובים בזמן שהבקשה נמצאת בתהליכי טיפול: אישור עבודה, והיתר המאפשר לצאת ולהיכנס למדינה.
שמירה על סטטוס תושב הקבע.
על פי החוק, תושבי הקבע בארצות הברית חייבים לשאת בכל עת כרטיס גרין קארד בר תוקף ולהציג אותו על פי דרישה לקצין מטעם מחלקת ההגירה. על אף שהתושבים הזרים בסטטוס של תושב קבע נדרשים לשאת עמם את כרטיסי הזיהוי הללו, אזרחי ארצות הברית אינם נדרשים לשאת תעודת זיהוי כלשהי. לפני ה-11 בספטמבר 2001 הרשויות הסתפקו בבדיקת הסטטוס של תושבי הקבע בביקורת הגבולות כשחזרו מחו"ל, והדרישה לשאת הגרין קארד עצמו בכל עת בתוך גבולות ארצות הברית לא נאכפה. לאחר אירועי ספטמבר 2001, פקידי מחלקת המדינה של ארצות הברית החלו לעיתים לבצע בדיקות שגרתיות בהם נשאלים אנשים אם הם אזרחי ארצות הברית, ובמקרה שאינם הם מתבקשים להציג את הגרין קארד או הוכחה אחרת המצביעה על סטטוס תושבות חוקי.
הרשויות האמריקאיות יכולות לבטל את סטטוס תושב הקבע. בין השאר כתוצאה מביצוע עבירות פליליות שעלולות גם להיות עילה לגירוש. הרשויות האמריקאיות יכולות גם לקבוע כי תושב קבע איבד את הסטטוס שלו משום ששהה מחוץ לגבולות ארצות הברית יותר מ-365 ימים (מבלי לקבל אישור על כך לפני שעזב), או משום שלא הגיש דו"ח מס הכנסה בזמן שהותו מחוץ לגבולות ארצות הברית. הרשויות רשאיות גם לבטל את הסטטוס של תושב הקבע אם נמצא כי הסטטוס הושג במרמה.
מי שאיבד את סטטוס תושב הקבע חייב לעזוב את גבולות ארצות הברית בהקדם האפשרי או שיעמוד בפני גירוש של רשויות ההגירה. במקרים מסוימים הרשויות יכולות לאסור על אנשים מסוימים להיכנס לגבולות ארצות הברית במשך שלוש או שבע שנים, ולעיתים אף לצמיתות.
הגרלת הגרין קארד.
כל שנה, בסביבות 50,000 אשרות הגירה ניתנות דרך הגרלת הגרין קארד לאנשים שנולדו בארצות בעלות שיעור הגירה נמוך יחסית לארצות הברית (בעל שיעור של פחות מ-50,000 מהגרים בחמש השנים האחרונות). הפונים יכולים להגיש את הבקשה רק לפי ארץ הלידה, ולא לפי אזרחותם. מי שעלה בגורל יכול להגיש מועמדות לתושבות קבע בארצות הברית. הזוכים בהגרלה יכולים גם להגיש בקשה זהה לבני או בנות זוגם ולילדים אם הם אינם נשואים ומתחת לגיל 21.
אם תושבות הקבע ניתנת, הזוכה – ומשפחתו, אם הם עומדים בתנאים שהוגדרו – מקבלים אשרת הגירה בדרכוניהם, שאותה יש לממש בתוך שישה חודשים מתאריך הנפקתו באחד מנמלי הכניסה השונים לארצות הברית. המהגר החדש מקבל חתימה בדרכון המוכיחה שהוא נכנס באופן חוקי לארצות הברית, ושהוא זכאי כעת לחיות ולעבוד לצמיתות בארצות הברית. הגרין קארד עצמו מגיע בדרך כלל בדואר תוך מספר חודשים.
תעשיית ההונאות ותרגילי העוקץ סביב הגרלת הגרין קארד.
יש חברות המנסות לגבות כסף דרך ההונאות ותרגילי עוקץ שונים סביב הגרלת הגרין קארד, בהן סוכנים לוקחים כסף מהפונים ומבטיחים להם שיגישו בשמם את טופסי ההשתתפות בהגרלה, בדרך כלל תמורת תשלום של בין 50 דולר ל-250 דולר. חלק מהחברות הללו טוענות כי הן מסוגלות להגדיל את הסיכויים של הפונים לזכות בהגרלה. טענה זו אינה נכונה - למעשה, הם יכולים לעכב את הבקשה או לא להגישה כלל. כמו כן, חלק מהחברות טוענות שהן מספקות כרטיסי טיסה חינם לזוכים או רווחים אחרים, כמו הנחות על הגשת טפסים נוספים בהגרלות נוספות בעתיד ואף מענקים כספיים אם יזכו. אין דרך כלשהי להבטיח שהחברות יקיימו את הבטחותיהן.
גם מחלקת המדינה של ארצות הברית וגם ועדת הסחר הפדרלית (FTC) הוציאו הודעות לציבור המזהירות מפני חברות מסוג זה.
מגמות עכשוויות.
מעל 6.4 מיליון איש השתתפו בהגרלת הגרין קארד בשנת 2008. זהו גידול משמעותי מההגרלה של 2007 בה השתתפו כ-5.5 מיליון מתמודדים. רוב המשתתפים בהגרלה זו היו מאפריקה ואסיה - 41% היו מאפריקה, 38% מאסיה, 19% מאירופה, ו-2% מדרום אמריקה, אמריקה המרכזית, והקריבים. המספר הגדול ביותר של הפונים הגיע מבנגלדש (יותר מ-1.7 מיליון פונים) לאחר מכן ניגריה ( 684,735 פונים) ולאחר מכן אוקראינה עם (619,584 פונים).
קלינאית תקשורת
גבעת פינחס
גִּבְעַת פִּינְחָס היא אתר בשומרון, בכפר הפלסטיני עוורתא, דרומית לשכם וסמוך ליישוב איתמר. על הגבעה מספר קברים, שחלקם מיוחסים במסורות מסוימות לדמויות מתקופת המקרא.
תיאור האתר.
בתחום עוורתא יש כמה ריכוזים של קברים קדומים:
תולדות המסורות.
לפי מסורות יהודיות, שומרוניות וערביות מצויים בכפר עוורתא קבריהם של אלעזר ואיתמר בני אהרן, פינחס בן אלעזר, אבישוע בנו של פינחס (כותב ספר אבישע על פי המסורת השומרונית) ושבעים הזקנים שכיהנו בסנהדרין הראשונה בתקופת המדבר.
ראשיתה של המסורת אינה ברורה. הנוסע האלמוני מבורדו שעבר במקום בשנת 333, מראשוני כותבי ספרי המסעות בארץ ישראל, אינו מתאר בחיבורו את האתר על אף שעבר בסמוך לו. מסורת זו מופיעה לראשונה על ידי רבי יעקב השליח שביקר בארץ ישראל סביב שנת 1235:
כמה עשרות שנים לאחר מכן, בספרו של אשתורי הפרחי, כפתור ופרח, מספר אשתורי כי ביקר בעוורתא וכי שם קבורים אלעזר ואיתמר, פינחס ושבעים הזקנים. הנוסע היהודי אברהם משה לונץ כתב בשנת 1891 בספרו מורה דרך בארץ ישראל וסוריה כך: "הכפר עוורתא היא גבעת פינחס, ובו יראו כיום קברי אלעזר הכהן ופינחס בנו" ומוסיף כי "על ההר ממולו קבר איתמר". תימוכין לגרסה זו נמצאים גם אצל זכות (1857). החוקר הצרפתי ויקטור גרן, שסייר בארץ ישראל במאה ה-19, כתב דיווח מפורט על הכפר עוורתא והקברים שבו. גרן ביקר במבני הקבר באל עזיראת (אל עזילאת, בלשונו) ולא הבחין במצבה כלשהי. גרן שמע מפי יהודים ושומרונים על המסורות הקשורות בקברים שבכפר, אך סבר כי ייחוס קברו של אלעזר הכהן לעוורתא בטעות יסודו, שכן נכון לזהותה בגבעת פינחס שבהר אפרים, "בכפר ג'יביע, לא רחוק מחרבת ת'בנה".
קברו של אלעזר הכהן כשדה חרם.
על הפסוק , יש מפרשני התורה שמסבירים שבני שבט יוסף רצו לזכות שייקבר אלעזר הכהן בנחלתם. ובעת מיתתו, החרימו את גבעת פינחס כ"שדה חרם" (הניתן לכהן שבאותו משמר) וכיוונו להחרים במשמרתו של פינחס הכהן, ובכך ייצא ויקבור אביו בנחלת בני יוסף בהר אפרים.
עליות לרגל.
יש הנוהגים לבקר בציון קברם של "שבעים הזקנים" ביום ההילולה, ה' בשבט. מקורה של הילולת "שבעים הזקנים" בתאריך זה נמצא בדברי הטור: "בחמישה בשבט מתו הזקנים שהיו בימי יהושע בן נון". מתקופת הרמב"ן קיימים תיאורים על עליית גדולי ישראל ועולי רגל למערת שבעים הזקנים ולמצבות קבריהם של אלעזר ופינחס בני אהרון הכהן. יום ההילולה של אהרן אבי אלעזר ואיתמר חל בא' באב וביום זה עולים מתפללים רבים לציונו, באבטחת כוחות צבא גדולים. על רקע מעשי חבלה וצביעת מצבת ציון אלעזר הכהן בירוק, צבע האסלאם, פנו אגודת שכם אחד וועד המקומות הקדושים בשומרון ב-2008 למנהל האזרחי ולמשרד הדתות, אך ידם אזלה מלתחזק את המקום.
מקצוע פארה-רפואי
סיפורן של שתי ערים
Wonderland (אלבום)
Wonderland הוא אלבומם השני של להקת הפופ רוק McFly. הוא יצא ב-29 באוגוסט 2005 והגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי. האלבום מכר פלטינה, ופרסם את McFly לאחר הביקור שלהם באוגנדה למען אירוע הצדקה של Comic Relief. שם הם גם צילמו את הקליפ לשיר You've Got A Friend.
The Dark Side Of The Moon
ויקיפדיה האנגלית
ויקיפדיה האנגלית (באנגלית: English Wikipedia) היא הגרסה בשפה האנגלית של אנציקלופדיית האינטרנט החופשית ויקיפדיה, המנוהלת ומתופעלת בידי קרן ויקימדיה. ויקיפדיה זו היא הראשונה והגדולה מבין כלל הוויקיפדיות. החומר שנכתב עבור ויקיפדיה מציית לרישיון ה-CC-BY-SA. ויקיפדיה האנגלית נוסדה ב-15 בינואר 2001 והגיעה לשני מיליון ערכים בספטמבר 2007, ולארבעה מיליון ביולי 2012. ב-1 בנובמבר 2015 נחצה הרף של חמישה מיליון ערכים. ב-23 בינואר 2020 נחצה הרף של שישה מיליון ערכים, המהווים 11.6% מכלל הערכים בוויקיפדיות בשפות השונות. חלק יחסי זה יורד בהתמדה בשל התפתחות ויקיפדיות בשפות השונות. נכון לינואר 2020 רמת העומק שלה היא 989 והיא הוויקיפדיה הראשונה ברמת העומק, מבין כל הויקיפדיות המכילות מעל 50 אלף ערכים.
נכון ל- ב ישנם בו ערכים.
מקומה בין הוויקיפדיות.
ויקיפדיה האנגלית הייתה המהדורה הראשונה של ויקיפדיה ועד היום היא הגדולה ביותר בהיקפה ביחס לשאר מהדורות ויקיפדיה בשפות האחרות. בוויקיפדיה האנגלית גובשו לראשונה מוסכמות, מדיניות ומאפיינים אשר אומצו בהמשך על ידי מהדורות אחרות של ויקיפדיה. גם ויקיפדיה האנגלית אימצה חלק מהמאפיינים שלה מוויקיפדיות אחרות, בפרט מוויקיפדיה הגרמנית. אלה כוללים את "", , תבניות הניווט, מיון של ערכים "קצרמרים" לתת קטגוריות, מנגנונים להשגת רזולוציה כגון תיווך ובוררות, ושיתופי פעולה שבועיים.