ההמנון הלאומי של בוסניה והרצגובינה (בבוסנית: Državna himna Bosne i Hercegovine) אומץ ב-25 ביוני 1999, עם חקיקתו של חוק ההמנון הלאומי של בוסניה והרצגובינה. ההמנון החליף את ההמנון הקודם, "האחת והיחידה" (Jedna si jedina). מנגינת ההמנון, אשר בתחילה היה ללא מילים, הולחנה על ידי דושאן שסטיץ' ונקראה "אינטרמצו", כותרת שעדיין משמשת רבים עבור שם ההמנון. המילים נכתבו על ידי שסטיץ' ובנימין איסוביץ' והתקבלו על ידי ועדה פרלמנטרית בפברואר 2009. מילות ההמנון אינן מציינות את שתי הישויות המנהליות או את האומות המרכיבות את המדינה ומסתיימות בשורות: "אנחנו הולכים אל העתיד / יחדיו!".
קדושה אחת
קדושה אחת הוא כינוי למחלוקת הלכתית בתלמוד, אודות שני ימים של שבת, ראש השנה, וחגים אחרים האם הם נחשבים לקדושה אחת וכיום אחד ארוך, או לשתי קדושות נפרדות.
יום טוב.
במסכת ביצה נחלקו רב ורב אסי אודות יום טוב שני של גלויות, שהוא תקנה אותה תקנו חז"ל שהיום שלאחרי כל יום טוב יחשב גם כן ליום חג, מחשש שמא המניין שבידי אנשי חוץ לארץ אינו המניין המדויק.
לפי רב אסי, ייתכן שהם נחשבים לקדושה אחת, כלומר שתקנת חכמים הייתה שגם היום השני יחשב ליום טוב, וגם כאשר יהיה מניין השנים ידוע - כבימינו, גם אז יהיה החג בן שני ימים. לפי זה, נמצא שקדושת היום השני של החג נחשבת להמשך קדושת היום הראשון של החג, שכן חכמים הרחיבו את קדושת החג ליום נוסף.
ולפי רב תקנת חז"ל לא הייתה לחדש יום נוסף של חג, אלא שעל בני חוץ לארץ לחשוש מספק ליום שאחרי החג שמא הוא היום הנכון, ולפי זה כאשר יהיה ידוע המנין הנכון, יהיה רק יום אחד של חג. לפי זה, נמצא שלכל יום קדושה לעצמו, שכן חכמים לא הרחיבו את קדושת החג, אלא תיקנו קדושה נוספת מספק, שתחול ביום השני שאחרי היום הראשון של החג. ספק זה נקרא ספיקא דיומא.
גם לפי רב, בימינו יש שני ימים של יום טוב למרות שאנו בקיאים בקביעות החודש, וזאת משום שחכמי ארץ ישראל הזהירו את חכמי בבל לעשות יום נוסף לחג, שמא יחזור הדבר לקלקולו וישתכח סדר הקביעות.
ראש השנה.
לחג ראש השנה בעיה הלכתית מיוחדת בזמן שבית המקדש היה קיים, שכן הוא חל ביום הראשון של חודש תשרי, כך שאפילו בית הדין שבארץ ישראל לא ידעו אם החודש יתעבר עד שקיעת החמה של היום הראשון של ראש השנה, דבר שגרם לתקלות הלכתיות, שכן לפעמים באו עדים על כך שחודש אלול הוא חודש מלא - רק לאחר השיר של יום, כך שהלויים המזמרים חשבו שיום זה הוא יום ראשון של ראש השנה, ובהתאם שרו את השיר של יום, למרות שלמעשה התברר למפרע שיום זה היה היום האחרון של חודש אלול.
מסיבה זו תיקנו חז"ל, שאם לא באו עדים עד זמן המנחה, יהיה ראש השנה יומיים גם במידה ויבואו עדים להעיד שיום זה הוא חול, כך שבכל מקרה לא תהיה תקלה בשירת לויים, ובכל מקרה הם יוכלו לשיר את השיר של יום כמתאים לראש השנה. לפי תקנה זו, שני ימי ראש השנה נחשבים לקדושה אחת, שכן תקנה זו נתקנה גם כאשר ידוע ימי עיבור החודש, ואינה מחמת ספק.
בשלב מאוחר יותר, רבן יוחנן בן זכאי ששימש כנשיא הסנהדרין, עקר את התקנה שאין מקבלים את העדים מהמנחה ולמעלה, והחזיר את המצב הקודם שבית הדין קבלו עדים שבאו להעיד על קידוש החודש כל היום. לפי זה, נחלקו חכמי הגמרא, אם גם התקנה הראשונה, שבה שני ימי ראש השנה הם קדושה אחת, נותרה. לפי רבה מתקנת רבן יוחנן בן זכאי נעקרה גם תקנה זו שראש השנה יהיה חג בן שני ימים, שכן טעם התקנה נעקר, ומשבטל הטעם בטלה תקנה
רב ושמואל, חלוקים על רבה לחצאין, וסבורים שלמרות שהתקנה נעקרה בארץ ישראל, בחוץ לארץ, מכיוון ששם יש לנהוג שני ימים בכל מקרה, אם לא מוודאי - מספק, לא עקרו את התקנה הראשונה שראש השנה יהיה שני ימים, ובחוץ לארץ ראש השנה היא קדושה אחת. לפי רב אסי, התקנה לא נעקרה כלל, שכן קיים כלל שאין בית דין רשאי לעקור דברי בית דין חבירו אלא אם כן הוא גדול ממנו בחכמה ובמנין חברי בית הדין.
שבת ויום טוב.
כאשר שבת סמוכה ליום טוב, נחלקו תנאים במשנה, אם הם נחשבים ליום אחד ארוך, שכן קדושתם אחת היא ומתמשכת מיום לחבירו או שהם נחשבים לשתי קדושות. בכך תלויות הלכות רבות, כמו האם אדם שתיקן עירובי תחומין ליום הראשון שביניהם, רשאי לשבות באותו מקום גם ביום השני - למרות שאין עירובו קיים במקום בו הניח אותו ביום הראשון, ולפי רבי אליעזר ששני הימים נחשבים לשתי קדושות, אין שביתה של יום אחד מועלת לחבירו.
הלכה נוספת התלויה בשאלה זו, היא אם ניתן לשבות ביום הראשון שבין שני הימים במרחק מסוים מצד מזרח של העיר למשל, וביום השני במרחק מצד מערב של העיר, כי אם שני הימים נחשבים לקדושה אחת בת שני ימים, לא ניתן לחלק את השביתה מיום אחד לחבירו, כשם שלא ניתן לחלק את השביתה מיום אחד למחציתו השני.
שאלה נוספת הנדונת במסכת ביצה, האם מותר לערב מיום אחד לחבירו, שכן אם שני הימים נחשבים לשתי קדושות, נחשב היום הראשון לערב החג השני וניתן לערב ממנו לחבירו, אבל אם הימים נחשבים ליום אחד ארוך, לא ניתן לערב מיום לחבירו כשם שלא ניתן לערב ביום החג עצמו, אלא דווקא מערב החג.
לפי רבי יהודה הנשיא שני הימים נחשבים לקדושה אחת, אך למרות זאת ניתן לערב עירובי חצרות מיום אחד לחבירו, שכן ניתן לומר על שני ימים שהם נחשבים לקדושה אחת, רק לעניין אותן הלכות שהיום קדוש בעניינם, כלומר שאסור לעשותם, אבל עירובי חצירות, שמותר לעשותם ביום טוב, לא ניתן להחשיב את יום החג כקדושה אחת עם השבת שאחריו, מכיוון שלעניין עירובי חצירות הוא נחשב כחול.
מלאכת תולש
Arch Linux
Arch Linux (או Arch) היא הפצת לינוקס קהילתית, עצמאית המתבססת על מודל הפצה מתגלגל ומיועדת למחשבים עם ארכיטקטורת x64 ו־i386. הפילוסופיה מאחורי ההפצה היא KISS, כלומר, חתירה לפשטות מרבית, תוך שמירה עד כמה שאפשר על קוד המקור כפי שהוא, ללא טלאים שאינם הכרחיים.
מנהל החבילות.
Arch משתמשת במערכת ניהול חבילות בינאריות קלה לשימוש בשם pacman. pacman כתובה בשפת C ומעוצבת להיות קלה, פשוטה ומהירה מאוד. Arch גם מספקת מערכת בניית חבילות דמוית ports שנקראת ABS (Arch Build System), שנועדה להקל על בניית והתקנת החבילות מקוד המקור.
מאגרי חבילות.
קיימים שבעה מאגרי חבילות (Package Repositories, נקראים גם Repos) רשמיים להפצה:
[core].
במאגר חבילות זה יש את כל הדרוש למערכת Arch Linux בסיסית ועובדת. מאגר זה כולל את הכלים הבסיסיים של GNU, הליבה של לינוקס, עורך בסיסי - vi או nano. כל החבילות במאגר זה חייבות להיות שלמות ובדוקות לפני כניסה למאגר זה. מדית התקנה מסוג CORE פשוט מכילה את המאגר הזה, בתוספת תסריטי ההתקנה.
[extra].
מכיל את כל החבילות שלא נדרשות לצורך מערכת בסיסית, אבל נדרשות לצורך מערכת עשירה יותר, כגון שרת X, שולחנות העבודה GNOME ו־KDE, שרת האינטרנט אפאצ'י ועוד.
[community].
מאגר זה מכיל חבילות המנוהלות על ידי "משתמשים מהימנים" ("Trusted Users" בקיצור, TUs), והם בעצם ענף מהודר מראש (בינארי) של מאגרי ה־AUR (ראו להלן), ונוצרו מחבילות שהיו במאגר זה במקור, ונבחרו לעבור למאגר זמין יותר.
[testing].
מאגר זה מכיל חבילות המועמדות להיכנס למאגרים [core] ו־[extra], ועשויות לשבור חבילות קיימות ו/או מחכות לחבילות אחרות כדי שיבנו, ולאחר שכל החבילות הרלוונטיות יבנו, אז החבילות תועברנה למאגר הרלוונטי להן. שימוש במאגר זה מחייב שימוש במאגר [community-testing].
[multilib].
לאלו העובדים עם מערכות 64 סיביות, ייתכן ותדרשנה חבילות מסוימות שלא ניתן להדר לארכיטקטורה זו, מסיבות שונות, כגון חבילות קנייניות ללא קוד מקור, אז נצרכות גם חבילות נוספות כדי לעבוד איתם. נובע מכך, שמשתמש אשר לא אפשר מאגר זה, יעבוד עם מערכת 64 סיביות טהורה.
[community-testing].
מאגר זה דומה למאגר [testing] בכך שהוא מכיל חבילות העשויות לשבור חבילות קיימות, אך החבילות בו מועמדות להיכנס למאגר [community]. שימוש במאגר זה מחייב שימוש במאגר [testing].
[multilib-testing].
מאגר זה דומה למאגר [testing] בכך שהוא מכיל חבילות העשויות לשבור חבילות קיימות, אך החבילות בו מועמדות להיכנס למאגר [multilib].
Arch User Repository.
מאגר זה, שנקרא גם AUR, הוא מאגר חבילות לא רשמי של תסריטי התקנה המכילים פרטים על החבילה כגון, מקור קוד המקור, הוראות ההידור ועוד. לאחר הרצה של תסריט התקנה (באמצעות התכנה makepkg), נוצרת חבילה הניתנת להתקנה על ידי מנהל החבילות pacman. כל משתמש יכול להוסיף חבילות למאגר זה.
Arch Linux ARM.
להפצה ישנה הפצת בת, שאינה נתמכת באופן רשמי, ומוסיפה תמיכה למחשבים בארכיטקטורת ARM (כגון Raspberry Pi) בגרסאות ARMv5te, ARMv6, ARMv7 ו־ARMv8 AArch64.
צ'יקן טיקה מסאלה
The Vertigo of Bliss
The Vertigo of Bliss הוא אלבומה השני של להקת הרוק האלטרנטיבי הסקוטית ביפי קליירו אשר יצא ב-16 ביוני 2003.
עטיפת האלבום עוצבה על ידי מילו מנרה. היא הייתה במחלוקת, אך זכתה גם לשבחים.
רשימת שירים.
כל השירים נכתבו והולחנו על ידי סיימון ניל, ג'יימס ג'ונסטון ובן ג'ונסטון.
השירים "The Ideal Height", "Questions and Answers", "Toys, Toys, Toys, Choke, Toys, Toys, Toys"ו "Eradicate the Doubt" יצאו כסינגלים.
Infinity Land
Infinity Land הוא אלבומה השלישי של להקת רוק אלטרנטיבי הסקוטית, ביפי קליירו שיצא ב-4 באוקטובר 2004.
רשימת שירים.
כל השירים נכתבו והולחנו על ידי סיימון ניל, ג'יימס ג'ונסטון ובן ג'ונסטון.
השירים "Glitter and Trauma", "My Recovery Injection", "Only One Word Comes to Mind"ו "There's No Such Thing As A Jaggy Snake" יצאו כסינגלים.
דלקת הצפק