תוכנית הרציפות העסקית של הארגון אמורה לכלול מדדים מרכזיים של נקודת התאוששות (RPO - הזמן המרבי שלגביו ניתן לאבד מידע) ואת זמן ההתאוששות (RTO - הזמן המרבי עד לחזרתה של המערכת לתפקוד מלא) עבור תהליכים עסקיים שונים (כגון תהליך הפקת סדר, ביצוע הזמנה, וכדומה). מדדים אלו שצוינו עבור תהליכים עסקיים צריכים להיות ממופים למערכות טכנולוגיית המידע ולתשתיות התומכות בתהליכים אלה, תוך התייחסות לתקציב שניתן להם.
חלק מהותי מהתוכנית הם אמצעי הבקרה שהן פעולות או מנגנונים שיכולים להפחית או למנוע אסונות במערכת המחשוב הכוללים:
אמצעים אלו צריכים להיות תמיד מתועדים ולהיבדק בקביעות.
רובד עסקי.
הרובד העסקי הוא הרובד בו מתחיל תכנון ההתאוששות מאסון. התכנון ברמה העסקית הוא הרמה העליונה של התכנון המהווה בסיס לתכנון ביתר הרמות. ברובד זה נשאלות שאלות של מהות או שאלות מה.
ברובד זה מנסים להגדיר:
התכנון ברובד זה מספק מענה לשאלות המה: מה נכלל בתוכנית ההתאוששות ? מה סדר המערכות בזמן ההתאוששות ? מה העדיפויות לאחר ההתאוששות?
רובד טכנולוגי.
התכנון ברובד זה עוסק בשאלות ובאילוצים טכנולוגיים הנוגעים להתאוששות מאירוע אסון. התכנון ברובד העסקי מהווה בסיס לתכנון זה. כך למשל הנתונים להם נדרש שחזור באתר החלופי, הם נתוני המערכות שהוגדרו ברובד העסקי כמערכות שצריכות להתבצע גם בהתרחש אסון. השאלות הנשאלות הן שאלות תפעוליות מסוג כיצד, כלומר: שאלות אופרטיביות.
ברובד זה נשאלות שאלות כגון:
החלטה אופרטיבית חשובה מתייחסת לסוג אתר הגיבוי: האם אתר הגיבוי יהיה אתר גיבוי חם או אתר גיבוי קר?אתר גיבוי חם הוא אתר העומד מידית לרשות הארגון וכבר מותקנות בו תשתיות תוכנה מתאימות לעומת זאת באתר גיבוי קר נדרש שחזור התשתיות והמערכות היישומיות לאחר התרחשות אירוע האסון. לעומת זאת העלות של אתר גיבוי חם עשויה להיות גבוהה מהעלות של אתר גיבוי קר.
אסטרטגיות נפוצות להגנת הנתונים כוללות:
נקודה בעייתית במיוחד ברובד הטכנולוגי של התוכנית היא ההטרוגניות הבסיסית שלה, התוכנית צריכה לכלול לכל הפחות טיפול ביישומים, מערכות הפעלה, מסדי נתונים וברשתות התקשורת ופעמים רבות גם טיפול במערכי האחסון, בחיבורי המחשבים הניידים, בגישה מרחוק לרשת התקשורת הארגונית ועוד. בארגונים גדולים מתווספת להטרוגניות בסיסית זו גם שימוש בציוד מספקים שונים ומדגמים שונים המסבך עוד יותר את הבעיה. הבעיה חמורה במיוחד משום שבעיות רבות בתוכנית אינן נובעות מחלק אחד במערכת אלא משילוב שלהם - למשל חוסר הגדרה של גיבוי לאתר המשני של אחד מהדיסקים עליו נשמר מסד הנתונים איננה בעיה במסד הנתונים או בהגדרת הדיסק אלא בשילוב ביניהם. בעוד וירטואליזציה עשויה להקל על חלק מבעיות אלו הרי היא מוסיפה גורם מסבך נוסף לבעיה זו.
בנוסף להתאוששות מאסון התוכנית כוללת גם אמצעים למניעת האסון מלכתחילה שברמה הטכנולוגית כוללים בין השאר:
רובד לוגיסטי.
לצורך תפעול המערכות על פי הקריטריונים שנקבעו ברובד העסקי, אין די בהתאוששות ברמה טכנולוגית. נדרש טיפול גם בנושאי לוגיסטיקה. כך למשל צוות עובדים המספק שירותים ללקוחות מערכת שאוששה מאירוע אסון ברמה הטכנולוגית, זקוק לחדרים, עמדות קצה, מכשירי טלפון וכיוצא בזה על מנת לתמוך בפעולה תקינה של המערכת. נדרש תכנון המספק את התנאים הלוגיסטיים הנדרשים, באתר החלופי או במקום אחר. חשוב לזכור, שהאילוצים הלוגיסטיים בקרות אסון קשים יחסית, משום שלא בהכרח ניתן להקצות כמות דומה של חדרים ומשאבים פיזיים, שהיו קיימים באתר המקורי.
הרובד הלוגיסטי, בדומה לרובד הטכנולוגי, עוסק בשאלות הכיצד על פי המהויות שנקבעו ברובד העסקי. נושאים בהם צריך לטפל בתכנון ברמה הלוגיסטית הם: מקומות ישיבה לצוותים, תשתיות שאינן תשתיות מחשוב (כגון: קווי ומכשירי טלפון לתקשורת בין העובדים ובינם לבין לקוחות הארגון), ציוד משרדי, מערך הסעות לאתר הפיזי המרוחק ובחזרה ממנו, שירותי הסעדה וכיוצא בזה.
ניסויים.
יש צורך לבחון האם תוכנית ה-DRP, אכן עונה על הדרישות האמיתיות של הארגון להתאוששות מאירוע אסון. לצורך כך נדרש דימוי של אירוע אסון ומימוש מתוכנן של תוכנית ה-DRP. מתוצאות הניסוי אפשר להפיק לקחים ולתקן ליקויים שנמצאו במהלך הניסוי.
תדירות והיקף הניסויים נקבעת על פי איזון בין חשיבותה העסקית של התאוששות מהירה מאירוע אסון לבין עלויות ביצוע הבדיקה. בדרך כלל מקובל לבצע בדיקה של תוכנית ה-DRP בתדירות של פעם או פעמיים בשנה.
היבטים דינאמיים של DRP.
תכנון DRP אינו פעולה חד-פעמית משום שבארגונים חלים שינויים. כך למשל עשויה להשתנות חשיבותה העסקית של מערכת מסוימת וכתוצאה מכך עשוי להידרש שינוי באופן ההתמודדות עם התאוששותה במקרה אסון.
Disaster Recovery Plan
הלדר מנואל מרקש פושטיגה
קרבוניזציה
ביטלס
מוזיקה (מאטיס)
"מוזיקה" (בצרפתית: Musica) הוא ציור פוביסטי מאת הצייר הצרפתי אנרי מאטיס. הוא צויר כהמשך לציור "הריקוד" (1909), בהזמנת אספן האמנות הרוסי סרגיי שצ'וקין.
הציור מתאר חמש דמויות העוסקות בפעילות מוזיקלית. שלוש מן הדמויות שרות, ואילו השתיים נוספות מנגנות בחליל ובכינור. הדמויות מעוצבות בצורה סכימטית. הן דומות אחת לשנייה וחסרות מאפיינים ייחודיים. גופן משורטט בשטיחות והן מוקפות בקו קונטור עבה. בשונה מן הציור "הריקוד", הקומפוזיציה של ציור זה היא סטטית, והחלק המוקדש לתיאור האדמה הוא גדול הרבה יותר. בנוסף, בעוד שלשתי הדמויות המנגנות מתואר איבר מין נשי, הרי הדמויות האחרות חסרות אפיון מגדרי כלשהו. מאטיס עבד על הציור ללא הכנה מוקדמת, והקומפוזיציה שלו שונתה תוך כדי העבודה.
המשחתות מסדרת אקאצוקי
המשחתות מסדרת אקאצוקי היא סדרה של 4 משחתות מיוחדות שנבנו עבור הצי הקיסרי היפני. ארבעתן נבנו במספנות העיר ססבו והושלמו בשנת 1932. רק משחתת אחת, היביקי, שרדה את המלחמה ונמכרה לברית המועצות, שם זכתה לשרת תחת השם "פריטקי" (זריז). היא נמכרה לגרוטאות בשנת 1963.
אקאצוקי.
אקאצוקי נכנסה לשירות בנובמבר 1932 ושירתה במימי יפן. היא השתתפה במלחמת סין - יפן השנייה שפרצה באוגוסט 1937.
לאחר תחילת מעשי האיבה עם האמריקאים אחרי תקיפת פרל הארבור ב-7 בדצמבר 1941 הועברה לזירה זו והשתתפה במספר קרבות. כמו כן, תמכה בכוחות פלישה יפניים לאינדונזיה שהייתה שייכת בזמנו להולנד והייתה מעורבת בקרב יאווה שהתרחש במימי אינדונזיה בסוף פברואר 1942.
בתחילת יוני השתתפה בקרב על האיים האלאוטיים וסייעה לצבא היפני הקיסרי לפלוש לאי קיסקה. כמה חודשים לאחר מכן, השתתפה במערכה על גוודלקנל. במהלך הקרבות טיבעה יחד עם מספר ספינות נוספת את הגוררת האמריקאית "סמינול" ואת ספינת הסיור "YP-284" כמו כן, הסבה נזק לשולת המוקשים "זיין". במהלך הקרב ניזוקה המשחתת על ידי סוללה של ארטילריית חופים.
שלושה שבועות לאחר מכן, השתתפה בקרב גדול שנערך ליד גוודלקנל. השייטת היפנית נתקלה בכוח אמריקאי גדול, ואקאצוקי, שהייתה מוצבת באגף הימני של השייטת היפנית, נפגעה בצורה קשה על ידי הספינות האמריקאיות וטבעה. מרבית אנשי צוותה טבעו יחד עמה.
היביקי.
המשחתת נכנסה לשירות יחד עם שאר אוניות הסדרה. לקחה חלק בקרבות רבים במהלך מלחמת העולם השנייה. בסוף המלחמה נמכרה לצי הסובייטי ושירתה בו עד שנת 1963 תחת השם "פריטקי".
איקזוצ'י.
איקזוצ'י (ביפנית "רעם") נבנתה באורגה בשנת 1932 והשתתפה במלחמת סין–יפן השנייה. כמו כן, השתתפה האוניה במלחמת העולם השנייה. בתחילת מעשי האיבה, לקחה חלק, יחד עם אוניות נוספות, בתקיפה ב-8 בדצמבר 1941 על הונג קונג ולאחר מכן נותרה באוקיינוס ההודי ואינדונזיה.
במרץ 1942 חילצה 442 ימאים בריטיים שספינותיהם טובעו, אף על פי שהדבר הציב אותה בסכנה ממתקפת צוללות ופגע ביכולותיה הקרביות בשל הכמות הגדולה של הניצולים (צוותה מנה פחות מ-200 אנשים). המעשה הונצח בספר ובתוכנית טלוויזיה.
בתחילת יוני 1942 השתתפה במבצעים בצפונו של האוקיינוס השקט ששיאם היה הקרב על האיים האלאוטיים. לאחר סיום המערכה באזור האיים האלאוטיים, הועברה לדרומו של האוקיינוס במטרה לסייע לכוחות היפניים שנלחמו נגד האמריקאים בגוודלקנל. במערכה זו גרמה נזק וטיבעה מספר ספינות אמריקאיות קטנות בשיתוף עם משחתות יפניות אחרות. בנובמבר השתתפה בקרב ימי גדול במימי גוודלקנל וספגה פגיעות רבות מתותחני הצי האמריקאי שגרמו ל-21 הרוגים ו-20 פצועים בצוות האוניה. כתוצאה מהפגיעות נאלצה לחזור למספנה לתיקונים.
האונייה חזרה לצפון האוקיינוס השקט בשנת 1943 והייתה נוכחת בקרב איי קומנדורסקי, אך לא לקחה בו חלק פעילה. האונייה טובעה על ידי צוללת אמריקאית בשנת 1944 בעת שליוותה אוניית משא.
אינזומה.
האונייה נכנסה לשירות יחד עם שאר אוניות הסדרה. טובעה ב-1944 בעת שליוותה שיירת מכליות.
ישעיהו לביא
ישעיהו לביא (1926 - 23 ביולי 1991) היה ממייסדי חיל הקשר ומנכ"ל משרד הביטחון.
ביוגרפיה.
לביא נולד בגרמניה ועלה לארץ ישראל עם משפחתו בשנת 1933. למד בבית ספר "שלווה" בתל אביב, בשנת 1944 התגייס לשורות הפלמ"ח והוכשר כאלחוטן מורס. בשנת 1946 הצטרף לשירות הקשר של ארגון "ההגנה" והיה בין האחראים להפעלת שידורי הרדיו המחתרתי "קול ישראל". לביא היה האיש ששרק בכל פעם את אות התחנה במנגינת השורה "התקווה בת שנות אלפיים" מתוך התקווה. במלחמת העצמאות היה אחראי על מכלול השירותים הטכניים של חיל הקשר בצה"ל ובתום המלחמה נשלח ללימודי הנדסת אלקטרוניקה באוניברסיטת קולומביה שבארצות הברית.