נולד ביקנעם עילית להורים חילוניים: ליוסף - בעל רשת מזנונים בבתי ספר, ורוזי - חשבת שכר בעייריה. למד בפנימיית שטיינברג ובית הספר התיכון "כצנלסון" בכפר סבא במגמות פסיכולוגיה וספרות. בשנות התיכון התיידד עם נערה שלמדה קבלה, ובעקבות כך החל ללמוד את הנושא. בצה"ל שירת כנהג אמבולנס ומפקד מחלקה בגדוד 202 בחטיבת הצנחנים.
הוא התחתן בגיל 25, והחל לעסוק בכתיבה. בגיל 27 החל תהליך של חזרה בתשובה ולמד אצל הרב מרדכי שיינברגר.
הוא בעל תואר ראשון בפסיכולוגיה והתנהגות ארגונית מאוניברסיטת בר-אילן. בין השנים 2000–2005 ניהל את מכללת "הנקודה שבלב" בתל אביב. בין השנים 2010–2012 למד כתיבה יוצרת בבית הספר לכתיבה "סדנאות הבית" של אשכול נבו ואורית גידלי.
משנת 2016 מכשיר מאמנים ומטפלים לצד אהרון דרמון במסגרת "טוב ומיטיב" - הכשרת מאמנים ומטפלים ברוח היהדות.
חיים אישיים.
נשוי ואב לארבע, והם מתגוררים בראש העין.
כד הקמח (שיר)
כד הקמח הוא פזמון שכתבה והלחינה נעמי שמר וביצעה להקת פיקוד צפון. השיר יצא לאור בשנת 1986.
רקע.
בשנת 1978 פורקה להקת פיקוד צפון על פי החלטתו של הרמטכ"ל רפאל איתן לפרק את הלהקות הצבאיות. באמצע שנות ה-80 חודשה פעילות הלהקה. השיר נכלל בתוכניתה "בוא עכשיו". בין חברי הלהקה בתקופה זו היו דני שטג, מיכל נחמן (צפיר), משה בן בסט, רפי וינשטוק, שירה פרבר, ומירי טננבוים (נבו). "כד הקמח" היה לשיר המצליח ביותר מתוכנית זו. לאחר תוכנית זו ירדה קרנה של הלהקה.
השיר עוסק בסיפור המקראי אודות אליהו הנביא והבצורת והאישה האלמנה מצרפת. בתחילת השיר מוזכר פרק י"ז בספר מלכים א'.
על פי הסיפור המקראי ניבא אליהו שתשרור בצורת בארץ ואכן כך קרה. ה' מורה לאליהו להסתתר בנחל כרית שם העורבים מספקים לו מזון. לאחר מכן הוא מצווה להגיע לבית של אלמנה שגרה בצרפת שליד צידון. אליהו ביקש ממנה לחם ומים. האלמנה הסכימה לתת לו מים, אך סרבה לתת לו לחם, כיוון שלדבריה הלחם עלול להגמר. אליהו הבטיח לה שכד הקמח לא תכלה וצפחת השמן לא תחסר, ואכן כך קרה. בנוסף, בנה של האלמנה מת, ואליהו הצליח להחזירו לחיים.
על בסיס הבטחתו לאלמנה, יצרה נעמי שמר את הפזמון החוזר "כד הקמח לא תכלה וצפחת השמן לא תחסר".
במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' דורג השיר במקום ה-25.
אסטרואינפורמטיקה
אסטרואינפורמטיקה (באנגלית: Astroinformatics), (אסטרונומיה חישובית) עוסקת בחקר המידע האסטרונומי באמצעות מחשב. זהו תחום מחקר מדעי אקדמי בינתחומי ויישומי, הכולל שילוב של אסטרונומיה, מדע הנתונים, למידת מכונה, כריית מידע ואינפורמטיקה. ענף מדעי העוסק בניתוח מאגרי מידע גדולים המתקבלים מסוגי טלסקופים שונים על הקרקע ומהחלל.
רקע.
התחום התחיל להיתפתח בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21, עם פיתוחם של חומרת המחשב ומסדי הנתונים לצורך מחקר מדעי. מצפי החלל מיועדים למחקר בתחומי האסטרונומיה, האסטרופיזיקה והקוסמולוגיה ומהמאה ה -21 גם אסטרוביולוגיה. אוסף המידע הרב ממצפי החלל שעוסקים מתחומי מחקר אלו, יצר תְּחוּם דַּעַת חדש המשלב את מדעי המחשב, בִּיג דָּאטָה (בעברית: נְתוּנֵי עָתֵק, באנגלית: Big data), מתמטיקה, פיזיקה, כימיה, אסטרוסטטיסטיקה, והנקרא אסטרואינפורמטיקה. הגידול במיצפים בעולם מציב אתגרים למחקר האסטרונומי, וזה מחייב גישות חדשות, פיתוח מתודולוגיות חדשניות המשלבות אלגוריתמים מתמטיים ועוצמת מיחשוב מהירה ואיכותית לעיבוד מידע בפרויקטים השונים. עם בנייתם והשלמתם של מיצפי הכוכבים הגדולים, כמויות המידע העצומות יתרבו ויחיבו ייעול התהליכים. המטרות העיקריות של אסטרואינפורמטיקה :
דוגמה לכך היא גילוי צביר-על ראשׁוֹנִי היפריון על ידי מדידות ובחינת נתוני ארכיון בעזרת ענף של האסטרופיזיקה הנקרא אסטרופיזיקה חישובית.
כמויות המידע העצומות שמתקבלות דרך חיישני מציפי החלל ומיצפים שעל הקרקע, הצריכו פיתוחי שיתופי פעולה עם הציבור העולמי הלא מדעי. השיתוף יצר פלטפורמת מיזם של חישוב מבוזר קהילתי. פרויקטים לדוגמה : MilkyWay@home באסטרופיזיקה שמטרתו בנית מודלים תלת-ממדיים מנתוני מערכות כוכביות בגלקסיית שביל החלב, פרויקט Einstein@Home המחפש איתותים מכוכבים נייטרונים מסתובבים לגלוי גלי כבידה באופן ישיר והפרויקט הוותיק שהחל את המיחשוב הקהילתי, SETI@home שמטרתו חיפוש חיים תבוניים מחוץ לכדור הארץ.
לצורך ביצוע מחקרים שונים בענפי מחקר מדעיים שצוינו לעיל, החוקרים עושים שימוש במחשבי-על ייעודיים ובמיחשוב מבוזר קהילתי. דוגמה נוספת, הוא פרויקט אינטרנטי שנקרא גלקסי-זו (Galaxy Zoo ), למחקר על גלקסיות ובעיקר סיווג מורפולוגי של גלקסיות ממאגרי מידע, המבוצע על ידי אזרחי העולם.
אסטרואינפורמטיקה מתוארת כפרדיגמה הרביעית של המחקר האסטרונומי. תחום המחקר אסטרואינפורמטיקה הושפע מתחומי המחקר ביואינפורמטיקה גיאואינפורמטיקה ומהמחשוב הסריגי. הגידול במידע בעולם הביא לכך שמוסדות אקדמיים פיתחו תוכניות לימוד ומחקר עצמאיות. מוסדות הלימוד שהחלו לראשונה לפתח תוכניות לימוד ומחקר באסטרואינפורמטיקה הם: אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, אוניברסיטת וושינגטון, ובאוניברסיטת ניו יורק שיש להם מחלקות אסטרונומיה המתמחות במדעי המחשב.
יוהאן קמפר
__ללא_תוכן__
יוהאן קֶמפֶּר (Johan Christian Jacob Kemper; משה בן אהרון הכהן; 1670, קרקוב, פולין – 1716, אופסלה, שוודיה) היה יהודי שבתאי, שהמיר את דתו לנצרות לותרנית. פעל בהוראת עברית וספרות תורנית באוניברסיטת אופסלה בשוודיה.
חייו ופועלו.
יוהאן קמפר נולד בשם משה בן אהרון הכהן (או כהנא), והתנצר בעיר שוויינפורט שבגרמניה. עוד לפני התנצרותו עמד בקשרים עם מלומדים נוצרים וב-1696, בשהותו באוניברסיטת אלטדורף , בספרייתו של ההבראיסט יוהאן כריסטוף וגנזייל (Wagenseil), כבר היה מומר. ב-1698 עקר לשוודיה בעקבות כמה מתלמידיו ובשל הבטחת מלגה. מ-1700 ועד מותו ב-1716 הועסק קמפר באוניברסיטת אופסלה, ממעוזיה של האורתודוקסיה הלותרנית בראשית המאה ה-18, שבה זכו לימודי היהדות והלשון העברית לפריחה באותה התקופה. עם תלמידיו נמנו המלומדים השוודים מיכאל אנמאן ועמנואל סוודנבורג. בשהותו באופסלה כתב את חיבוריו העיקריים.
ב-1704 הכין תרגום לבשורה על פי מתי מנוסח הפשיטתא (מארמית סורית לעברית), ואליו הוסיף את חיבורו "מאירת עיניים" – פרשנות ברוח הקבלה הנוצרית לספר בשורה זה שבברית החדשה. ב-1713 הפיק תרגום נוסף לבשורה של מתי וצירף לו תרגום ל"האיגרת אל העברים". פרשנותו של קמפר הדגישה את אחדות הברית הישנה והברית החדשה והשתמשה במוטיבים מתורת הסוד וממסורות שבתאיות כדי לשאוב עקרונות ומובנים נוצריים מיסודות האמונה היהודית.
חיבורו של קמפר "מטה משה" מ-1711 הוא פירוש כריסטולוגי לספר הזוהר. קמפר ביקש להראות שהזוהר מכיל – גם אם בדרך מצועפת – את עיקרי האמונה הנוצרית, ובכללם עקרון השילוש. ל"מטה משה" הוסיף קמפר סדרת חיבורים משלימים הערוכים על פי סדר הפרשיות בזוהר.
חיבוריו של קמפר לא נדפסו ונותרו ככתבי-יד. אחרי מותו תרגם תלמידו אנדראס נורליוס (Andreas Norrelius) את "מאירת עיניים" ללטינית ("Illuminatio oculorum") וכן תרגם קטעים נבחרים מכְּתביו של קמפר וכלל אותם בספרו מ-1720.
קמפר לא הסתיר את זהותו היהודית. בחתימותיו על כתביו ציין "אנכי משה כהנא מקרקא" ובכותר חיבורו המרכזי הנציח את שמו העברי "משה". את חיבוריו כתב בעברית, וככל הנראה הפנה אותם אל אחיו לשעבר, היהודים, כדי ליצור גשר בין הדתות. לא ידוע אם בפועל זנח את המצוות וייתכן שהמשיך להחזיק בסוג של שבתאות. עם זאת ייזכר כי קמפר היה מהראשונים שהעירו על השמטת העי"ן מן השם ישוע וכתיב ישו בעברית בר"ת לנאצה ("ימח שמו וזכרו").
רצח כתוב היטב
רצח כתוב היטב (באנגלית: Knives Out) הוא סרט אמריקאי משנת 2019 מסוגת הקומדיה השחורה והמסתורין, שכתב וביים ריאן ג'ונסון. הסרט מתואר כמעשה מודרני על תעלומת רצח, העוקב אחר התכנסות משפחתית שהשתבשה להחריד, לאחר מותו של אבי המשפחה, בחקירה שמוביל בלש אמן בשם בנואה בלאנק. בסרט מככבים אנסמבל שחקנים כדוגמת דניאל קרייג, כריס אוונס, אנה דה ארמס, ג'יימי לי קרטיס, מייקל שאנון, דון ג'ונסון, טוני קולט, לקית' סטנפילד, קתרין לנגפורד, ג'יידן מארטל וכריסטופר פלאמר.
הסרט הוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו ב-7 בספטמבר 2019, והוא יצא לאקרנים בארצות הברית ב-27 בנובמבר 2019, על ידי חברת Lionsgate. בפברואר 2020 החברה הודיעה על פיתוח סרט המשך המבוסס על הדמות שגילם קרייג, של הבלש בנואה בלאן.
תקציר עלילת הסרט.
מחבר ספרי הפשע העשיר הרלן טרומבי מזמין את משפחתו המורחבת הלא מתפקדת לאחוזתו ביום הולדתו ה-85 בתקווה לאחד את כולם. עם זאת, לאחר מסיבת יום ההולדת, הרלן נמצא מת בחדרו מפציעות סכין. אף על פי שהמשטרה הודיעה שמדובר בהתאבדות, הבלש בנואה בלאן נקרא לחקור את המקרה. לאחר שהוא מתחקר את רוב בני המשפחה, הוא מגלה שיש לכמה מבני המשפחה מניע לרצוח את הרלן, אם כי הוא לא חושב שאף אחד מהם עשה את זה. בשלב הזה מתגלה לצופים (אם כי לא לדמויות) שהאחות הפרטית של הרלן, מרתה קבררה, היא זו שאחראית למותו של הרלן לאחר שהתבלבלה בין המזרקים שלו והזריקה להרלן בטעות כמות גדולה של מורפין. מרתה ניסתה למצוא את הנוגדן, אבל ללא הצלחה, והתכוונה להתקשר לאמבולנס כאשר הרלן עצר אותה מתוך השלמה עם מותו הקרב. מכיוון שהרלן לא רצה שמרתה תואשם ברצח שלו, הוא עוזר למרתה להעלים את כל הראיות ואז מתאבד.