בין שנת 800 לשנת 1000 החלה כרייה נרחבת של המטיט, והיא נמשכה עד המאה ה-19. ההמטיט שנכרה סייע בהשגת הכמות הגדולה של תכשיטים ובקר שהיו בבעלות אנשי נקומה. אנשי נקומה המשיכו להתבסס על היסודות התרבותיים החזקים של שלהי תקופת האבן בטסודילו עד למאה ה-13, כאשר נקומה התדרדרה ככל הנראה בגלל בצורת או מלחמה. לא נמצאו עדויות לקיומם של חפצי נוי באזור טסודילו עד לתחילת ההשפעה של הסחר האירופי האטלנטי במאה ה-18. טסודילו הפך לחלק מציר הסחר הפורטוגלי קונגו-אנגולה.
בני הנהאי (N/hae) שישבו באזור נטשו אותו באמצע המאה ה-19. האזכור הראשון של האזור במפה היה ב-1857 כתוצאה ממידע שאסף דייוויד ליווינגסטון במהלך מסעות המחקר שלו. הפרשים הקדומים ביותר הידועים, ציידי השנהב שהשתייכו לגריקה, עברו דרך האזור בשנות ה-50 של המאה ה-19. בני הקונג הגיעו לאזור והם אלו שהכינו חלק מהציורים, ככל הנראה אלה של הפרשים. אמנות הסלע תוארה והובאה לתשומת לבו של המערב בפעם הראשונה ב-1907 על ידי זיגפריד פאסארג, שהיה גאולוג גרמני.
שתי הקהילות שחיות בטסודילו כיום, האמבוקושו וקונג, הגיעו אליו בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-19. למרות זמן שהותן הקצר, הן הצליחו ליצור מיתוסים הקשורים לאזור, ושתיהן רוחשות כבור רב לטסודילו כמקום קדוש. הרוחניות של המקום התפרסמה בחלקה בזכות כתביו של הסופר האפריקאנרי לורנס ון דר פוסט, ובייחוד הספר "העולם האבוד של קלהארי" (1958). כיום יש בטסודילו פעילות דתית הכוללת כנסיות ורופאי אליל. רוב המבקרים מגיעים למקום מטעמי דת.
המרכז הבינלאומי לחקר נדידת הציפורים בלטרון
המרכז הבינלאומי לחקר נדידת הציפורים בלטרון הוא מרכז מחקר מדעי לאורניתולוגיה ומרכז צפרות שהוקם בישראל ביוזמת אוניברסיטת תל אביב והחברה להגנת הטבע. המרכז ממוקם בבניין המשטרה הבריטית לשעבר בלטרון. עמותת השריון, המפעילה במקום את אתר ההנצחה יד לשריון, הקצתה כ-25 דונמים משטחה עבור המרכז לחקר נדידת הציפורים. מיקומו של האתר נבחר, בין השאר, מכיוון שהוא נמצא בלבו של הציר המערבי של נדידת העופות בארץ ישראל.
מנהל המרכז הוא ד"ר יוסי לשם מהמחלקה לזואולוגיה באוניברסיטת תל אביב.
במרכז יש כיום מכ"ם, כיתת מחשבים המשמשת להשתלמויות מורים, מוזיאון ואכסניה. המכ"ם, מעודפי הצבא האדום, הובא ארצה על ידי ד"ר ליאוניד דינביץ', מדען עולה מברית המועצות, בעזרת הקרן למדענים עולים. את חדר המחשבים מימנה ארצות הברית במטרה לעודד את שיתוף הפעולה בנושא הציפורים עם ירדן, טורקיה ויוון. ממשלת גרמניה מממנת חקר לוויינים במסגרת התוכנית החינוכית "לטוס עם ציפורים".
מטרותיו המוצהרות של המרכז הן:
במרכז מבוצעים מחקרים בנושאים שונים, למשל:
וולפגנג פון קמפלן
הברון יוהאן וולפגנג ריטר פון קמפלן דה פאזמנד (בגרמנית: Johann Wolfgang Ritter von Kempelen de Pázmánd; 23 בינואר 1734, ברטיסלאבה – 26 במרץ 1804, וינה) היה ממציא הונגרי שהתפרסם בזכות המצאת "הטורקי", בובה מכנית שמשחקת שחמט. לאחר משחקים רבים בהם הטורקי ניצח והטעה את הקהל, התברר כי היה הונאה. כמו כן, פיתח מכונה מדברת שהופעלה ידנית אשר הייתה חלוצה בפונטיקה ניסויית.
לשכת רואי החשבון בישראל
ביקורת חשבונות
הפרעת אישיות תלותית
הפרעת אישיות תלותית (באנגלית: Dependant Personality Disorder או בקיצור DPD) היא הפרעת אישיות השייכת לאשכול ג' של הפרעות האישיות. אנשים הסובלים מהפרעה זו מכפיפים את צורכיהם לאלו של אחרים, גורמים לאחרים לקחת אחריות על חלקים נרחבים מחייהם עצמם, סובלים מהיעדר ביטחון עצמי ועלולים לחוות חוסר נוחות משמעותי כאשר הם נשארים לבדם ליותר מזמן קצר. בעבר נקראה הפרעה זו הפרעה אישיות תלותית-פסיבית. ב-ICD 10 מכונה הפרעה זו בשם "הפרעת אישיות לא בשלה ותלותית" (Inadequate Dependant Personality Disorder).
אבחון.
האבחנה להפרעה זו ניתנת על ידי פסיכיאטר. על פי ה-DSM V (המהדורה העדכנית של ספר האבחנות הפסיכיאטריות של האגודה הפסיכיאטרית האמריקאית) הפרעה זו מאופיינת בצורך מוגזם וכוללני לטיפול על ידי אחרים, שמוביל להתנהגות כנועה ופחד מפרידה ונטישה המתחיל בבגרות המוקדמת ומתקיים במגוון הקשרים כפי שמתאפיין בחמישה או יותר מהבאים:
שכיחות ואפידמיולוגיה.
השכיחות עומדת על כ-2.5% מהאוכלוסייה. נתון אחר מארצות הברית מצביע על שכיחות הנעה בין 0.49% ל-0.6%. מחקרים מסוימים מצביעים על כך שיותר נשים מאובחנות עם הפרעה זו. מחקרים אחרים מצביעים על שוויון בין גברים ונשים.
מאפיינים קליניים.
הפרעת אישיות תלותית מתאפיינת בדפוס חוזר של התנהגות תלותית וכנועה. אנשים הסובלים מההפרעה אינם מסוגלים לקבל החלטות בעצמם, ללא כמות מוגזמת של עצות ואישורים מאחרים. הם נמנעים מעמדות אחריות, ויגיבו בחרדה על בקשה להיות בעמדת מנהיגות. כאשר הם לבדם הם מתקשים להתמיד במשימות שהם עשויים לבצע בקלות עבור אדם אחר.
מאחר שאנשים החיים עם ההפרעה אינם אוהבים להיות לבדם, הם מחפשים אחרים בהם יוכלו להיתלות. כך, מערכות היחסים שהם יוצרים מעוותות בשל הצורך שלהם להיות צמודים לאדם אחר. האדם החי עם הפרעה זו עשוי לפתח מגוון סוגים של יחסי תלות. בחלק מהמקרים התלות עם אדם אחר היא הדדית.
סוג מיוחד של תלות מתקיים בהפרעה הנקראת פולי א-דו Folie à-deux – הפרעה פסיכוטית המשותפת לשניים, אחד מבני הזוג סובל לרוב מהפרעת אישיות תלותית. בן הזוג הכנוע לוקח על עצמו את המערכת הדלוזיונלית של בן הזוג השני, האגרסיבי והאסרטיבי יותר בו הוא ניתלה.
מאפיינים את התנהגותם פסימיות, ספק עצמי, פסיביות ופחדים מהבעת רגשות מיניים ואגרסיביים.
מהלך ההפרעה ופרוגנוזה.
ההפרעה גורמת לפגיעה קשה בתפקוד. לאנשים החיים עם הפרעה זו יש קשרים חזקים במיוחד עם מספר קטן של אנשים, שהתלות בהם נחווית כגדולה מאוד. אם אחת הדמויות האלו הולכת לעולמה עלול האדם החי עם הפרעת אישיות תלותית לפתח דיכאון תגובתי קשה. לא מקובל לתת אבחנה זו טרם בגרות שכן תלות של ילד בהוריו היא דבר טבעי לפחות עד גיל מסוים. אנשים החיים עם הפרעה זו מדווחים על חוסר הנאה במרבית תחומי החיים, חוויית כישלון, תבוסה וחוסר אונים. אצל חלק מהמאובחנים עם הפרעת אישיות זו יש נטייה לנסות 'ריפוי עצמי' (Self Medication) באמצעות סמים ואלכוהול.
תחלואה נלווית.
תיתכן תחלואה נלווית בדיכאון (בעיקר אם דמות התומכת הלכה לעולמה או עזבה את עולמו של האדם החי עם הפרעת אישיות תלותית).
כאמור לעיל גם שימוש בסמים שונים ואלכוהול יכולים להופיע כתחלואה נלווית.
אבחנה מבדלת.
הפרעות נפשיות אחרות ומצבים רפואיים: ההבדלה בין הפרעת אישיות תלותית לבין הפרעות נפשיות אחרות (דיכאון, אגוראפוביה, הפרעת פאניקה) חשובה ביותר. כפי שצוין לעיל הדיכאון במקרה של הפרעת אישיות תלותית הוא דיכאון תגובתי ותכופות הוא תוצאה של אובדן קשר עם אדם שהתקיימה תלות עמו. הפרעות החרדה במקרה של הפרעת אישיות תלותית קשורות גם הן ישירות לתלות באדם אחר.
תכונות אישיות והפרעות אישיות אחרות: כמו בהפרעות אישיות אחרות, אדם המאובחן עם הפרעת אישיות תלותית עשוי להימצא מתאים לחלק מהתסמינים המאפיינים הפרעות אישיות אחרות, בעיקר כאלה מקבוצה C אך לא רק.
שימוש בסמים: יש להבחין בין תסמיני ההפרעה עצמה לבין תסמינים של התמכרות לסמים שונים.
טיפול.
פסיכותרפיה – טיפול מכוון לתובנה מאפשר למטופלים להבין את הבסיס להתנהגותם, ולכך ניתן להוסיף טיפול התנהגותי, אימון באסרטיביות, טיפול משפחתי וקבוצתי. קיימת אפשרות של פיתוח תלות רבה במטפל וחרדה ממה שעתיד לקרות בסיום הטיפול. ישנו ניסיון גם בטיפול קוגניטיבי התנהגותי המשולב בטיפול סכמה עם אנשים החיים עם הפרעת אישיות זו.טיפול תרופתי – טיפול תרופתי יכוון לשליטה בתסמיני חרדה ודיכאון.
שיקום.
אדם בן 18 ומעלה שנקבעו לו 40% נכות רפואית על ידי המוסד לביטוח לאומי בעקבות הפרעה נפשית זכאי לקבל שירותי סל שיקום.
לקריאה נוספת.
Anderson, J., Snider, S., Sellbom, M., Krueger, R., &amp; Hopwood, C. (2014). A comparison of the DSM-5 Section II and Section III personality disorder structures. "Psychiatry Research", "216"(3), 363-372.
Beck, A. T., Freeman, A., &amp; Davis, D. D. (Eds.). (2015). "Cognitive therapy of personality disorders". Guilford Publications.
זהרי חמה
זהרי חמה הוא בית כנסת, בית מדרש ובניין הכולל שעון שמש ברחוב יפו 92 בירושלים, מול שוק מחנה יהודה.
בזמן בנייתו היה הבניין הגבוה ביותר בירושלים שמחוץ לחומות, וגם כיום הוא מתנשא מעל בתי רחוב יפו הסמוכים לו.
שם הבניין נלקח מברכת יוצר אור שבתפילת שחרית של יום חול, שבה נאמר: "אל ברוך גדול דעה, הכין ופעל זהרי חמה".
תולדות הבניין.
הבית נבנה על ידי ר' שמואל לעווי, יהודי שעלה לארץ ישראל מדרוהיטשן שבבלארוס (רוסיה הלבנה- פולניה דאז). לפני עלייתו ארצה, נסע ר' שמואל לעווי לאמריקה כדי לגייס כספים למטרת הקמת הכנסת אורחים זהרי-חמה. בשיקגו הוא הקים את "אגודת אחים אנשי דרוהיטשן" ואחר כך נסע לפריז ושם הקים את "חברת ש"ס וגם "חברת חיי-אדם" ולאחר מכן עלה לארץ ישראל. ר' שמואל לעווי גר בירושלים ונחשף למצוקתם של העולים החדשים שבהגיעם לעיר לא היה להם מקום לינה, רחצה ואף לא אמצעים לרכישת מזון. לפיכך, קנה ר' שמואל לעווי בשנת 1905 את הבית ברח' יפו 92 במטרה להקים את "הכנסת אורחים תפארת ציון וירושלים" שיספק לעולים החדשים כעין "מרכז קליטה" נוח וידידותי.
במקום היו מיטות לשינה ומנוחה ומטבח עם חדר אוכל. המקום תופעל ותוחזק על ידי בני המשפחה (ילדים ונכדים) ללא מטרות רווח.