בנו השני של גילם, ריצ'רד ד'ילם, הגיע לדרגת לוטננט קולונל. בנו, נכדו של אלוואן, ריצ'רד ד. גילם הבן, סיים את האקדמיה הצבאית של ארצות הברית ופרש בדרגת לוטננט קולונל.
אלוואן קלום גילם ג'וניור
פקיד קבלה
פקיד קבלה הוא תפקיד פקידותי, אשר מבוצע בדרך כלל בלובי או בכניסה למשרד של ארגון, בית מלון וכדומה. פקיד הקבלה עוסק בקבלת פני האורחים, החולים או הלקוחות. בעוד שבאופן מסורתי נשים עסקו בתפקיד, לאורך השנים יותר גברים מועסקים כפקידי קבלה.
תפקידי פקיד הקבלה עשויים לכלול מענה לפניות מצד אורחים, מיון פריטי דואר, מענה לטלפונים, קביעת פגישות, וביצוע מגוון רחב של משימות משרדיות אחרות (כגון בין היתר שליחת פקסים). פקידי קבלה עשוים להיות אחראים על אספקטים שונים של האבטחה בארגון, כגון מתן בקרת גישה, הנפקת תעודות ביקור, וכן מעקב ודיווח על פעילויות חריגות או חשודות.
פקיד הקבלה הוא לרוב האדם הראשון שיפגוש כל מי שיכנס למשרד של ארגון מסוימים, ובשל כך ישנה חשיבות רבה שפקיד הקבלה ישמור על התנהגות מקצועית בכל עת, וישאר אדיב ורגוע.
בעקבות האוטומציה של תהליכים שונים במשרדים רבים, לאורך השנים התמעטו משרות של פקידי קבלה רבים, כאשר פונקציות שונות שביצע בעבר פקיד הקבלה מבוצעים כיום על ידי מחשבים או על ידי עובדים אחרים בחברה. לדוגמה, מחשבים מסוגלים כיום לענות לשיחות טלפון. עם זאת, פקיד קבלה בעל מיומנויות משרדיות/טכניות חזקות, אדיב, ובעל טאקט, עדיין נחשב לנכס מהותי לתדמית העסקית של החברה, ועדיין מבוקש מאוד בעולם העסקים.
רובו (סרט)
רובו (ברוסית: Робо) הוא סרט מדע בדיוני משנת 2019, בכיכובם של דניל מוראבייב-איזוטוב וולדימיר ודוביצ'נקוב. בבימויו של סאריק אנדראסיאן.
במוסקבה העתידנית, אנדרואיד שפותח על ידי מדען מתאגיד Rosteko מתחבר לבנו הקטן ויוצא איתו להרפתקאה גדולה מהחיים, בעוד מנהלו של המדען רודף אחריהם על מנת למנוע דליפת סודות עסקיים.
תקציר העלילה.
מיטיה פריבאלוב בן ה-12 חולם לצייר קומיקסים. אבל הוריו, מהנדסים בתחום הרובוטיקה רוצים שהוא ילך בדרכם. אבל מיטיה זוכה לתמיכה ממקור לא מפתיע: מרובוט חילוץ שפותח על ידי הוריו הידוע בשם הקוד A-112 או פשוט בשמו רובו. השניים יצאו להרפתקאות במהלכן מיטיה ילמד להאמין בעצמו ובחלומותיו.
מתניהו אנגלמן
מתניהו אנגלמן (נולד בכ"א בסיוון ה'תשכ"ו, 8 ביוני 1966) הוא רואה חשבון ומנהל ישראלי המכהן כמבקר המדינה. קודם לכן שימש כמנכ"ל המועצה להשכלה גבוהה, מנכ"ל הטכניון ויו"ר פורום המנכ"לים של ור"ה, מנכ"ל המועצה המקומית שוהם, ומשנה למנכ"ל המכללה האקדמית להנדסה ירושלים.
ביוגרפיה.
מרדכי מתניהו אנגלמן נולד ברחובות לחסיה (בתו של יהודה קיל) ופרופ' בנימין אנגלמן, פיזיקאי במרכז למחקר גרעיני שורק, חבר סגל הטכניון לשעבר ומקים התכנית לתואר שני בפיזיקה באוניברסיטת תל אביב.
אנגלמן הוא בוגר הישיבה התיכונית נתיב מאיר וישיבת ההסדר הר עציון. שירת בצה"ל בחיל השריון כמפקד טנק.
בצעירותו היה ממגיהי מהדורת "דעת מקרא" שבעריכת סבו יהודה קיל.
אנגלמן הוא בעל תואר ראשון בכלכלה וחשבונאות ותואר שני במינהל עסקים, שניהם בהצטיינות מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
היה מנהל סניף ירושלים של משרד רואי החשבון "פאהן, קנה ושות'".
הוא נמנה עם מקימי עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים בה שימש כמשנה למנכ"ל.
לאחר מכן, מונה למנכ"ל המועצה המקומית שוהם, והיה שותף להקמת אזור התעשייה הגדול של שוהם, לצד פרויקטים חדשניים בהם BOT, PPP וחיסכון באנרגיה.
בשנת 2010 מונה למשנה למנכ"ל הטכניון, ובתחילת 2014 מונה למנכ"ל הטכניון. במסגרת זו היה שותף לפעילות הבינלאומית של המוסד האקדמי, במסגרתה הוקמו שלוחות של הטכניון בארצות הברית - ניו יורק ובסין - במחוז גאוונדונג, וכיהן כדירקטור מטעם הטכניון בשלוחות אלו. כחובב ספורט הקים בטכניון קבוצת כדורגל שהעפילה לליגת העל למקומות עבודה.
בשנים 2004–2017 שימש, במקביל לתפקידיו, כיו"ר ועדת הביקורת של ג'וינט ישראל ושל עמותות וחברות בנות של הג'וינט.
ביוני 2018 מונה למנכ"ל המועצה להשכלה גבוהה.
ב-3 ביוני 2019 נבחר למבקר המדינה, בהצבעה חשאית ברוב של 67 חברי כנסת למול 42 מתנגדים ו-5 נמנעים. ב־4 ביולי נכנס לתפקידו.
באפריל 2021 נבחר לנשיא ארגון מבקרי המדינות האירופי (EUROSAI) ברוב של 43 מתוך 48 משתתפים בהצבעה. עד לשנת 2024 יכהן אנגלמן כסגן נשיא היורוסאי, ולאחר מכן יכהן כנשיא עד לשנת 2026 (לאחר מכן, מחליפו כמבקר המדינה יכהן כנשיא היורוסאי עד 2027).
כמבקר המדינה.
מדיניות.
אנגלמן הוא מבקר המדינה הראשון זה למעלה מ-30 שנה שאינו שופט בדימוס. הוא נחשב לבעל תפיסה חברתית ושמרנית ביחס לתפקיד המבקר ודרכי פעילותו.
עם כניסתו לתפקיד הציג גישה של "ביקורת בונה". בהצהרת האמונים בכנסת הציג את גישתו:
את נאומו הראשון בתפקיד פתח בתודה לבנימין נתניהו על התמיכה במועמדותו, אמירה שזכתה להדים בתקשורת.
אנגלמן הודיע כי במסגרת עבודת מטה ייבחן המבנה הארגוני במשרד מבקר המדינה על כלל יחידותיו. בתחילת מרץ 2020 שינה את תפקודו של האגף לתפקידים מיוחדים, שעסק בשחיתות שלטונית כ-15 שנה, וכעת יעסוק האגף בביקורת סייבר ומערכות מידע. אנגלמן ציין כי הביקורת למניעת שחיתות ציבורית תימשך, אך לא תיועד לאגף מסוים.
ביוני 2020, לקראת סבב גיוס נרחב למשרד המבקר, ביטל אנגלמן את מדיניותו של המשרד לפיה על עובדים חדשים להיות בעלי רישיון עריכת דין או ראיית חשבון.
פעילות.
לקראת הגשת הדוחות הראשונים שלו ב-31 בדצמבר 2019, הציג אנגלמן שינוי במתכונת תקצירי דוחות ביקורת המדינה. על פיה, דוחות המבקר יוצגו לציבור במתכונת חדשה ונגישה יותר. במקום תקציר רווי מלל של יותר מ-20 עמודים, שהקשה לעיתים על הבנת הדוח וביאור הליקויים והמלצות המבקר בדוח, יכלול התקציר בממוצע עמוד וחצי בלבד ויתמקד בעשרת הממצאים המרכזיים בליבת הדוח ובהמלצות המרכזיות לצידן. בנוסף, התקציר יכלול "נתוני מפתח" ושימוש נרחב באינפוגרפיקה אשר יתמצתו את ממצאי הביקורת למספרים ונתונים מרכזיים.
בשנת 2020 מבקר המדינה החליט לעבור לתוכנית ביקורת רב-שנתית, כנהוג במוסדות מבקרי מדינה נוספים בעולם.
במרץ 2020 פרסם אנגלמן דוח על מימון הבחירות לרשויות המקומיות שהתקיימו בשנת 2018, ובו חשף כי רבים מהמתמודדים לא עמדו בחוק מימון מפלגות. לאחר פרסום הדוח הודיע אנגלמן שהחל ממערכת הבחירות הבאה יפורסמו באופן פומבי פרטי ההלוואות שמקבלות הסיעות המתמודדות, בניסיון למנוע מצב זה בעתיד.
במאי 2020 פורסם הדוח השנתי הראשון. חלק מהעבודה עליו נעשתה עוד בתקופת המבקר הקודם. המבקר שינה חלק מפרטי וניסוחי הדוחות. הדוחות עוררו דיון ושיח על אופי הביקורת.
בהמשך 2020 פרסם המשרד דוח על ביקורת בשלטון המקומי ושני דוחות מיוחדים הנוגעים למגפת הקורונה.
בסך הכל פורסמו בשנת 2020 111 דוחות. בדוחות אלו הוטמעו ביקורות פיננסיות ובוצעה ביקורת שנתית על הדוחות הכספיים של המדינה.
בחודש מאי 2021, בעקבות האסון בהילולת רבי שמעון בר יוחאי, החליט המבקר לפתוח ב"ביקורת מיוחדת", כלשונו, לבדיקת האירועים שהובילו לאסון. לאחר כינונה של ועדת חקירה ממלכתית בראשות נשיאת בית המשפט העליון לשעבר, מרים נאור, הודיע אנגלמן על הפסקת הבדיקה על מנת שלא לבצע עבודה כפולה.
באוקטובר 2021 פרסם משרד מבקר המדינה דוח נרחב על פעילותה הדלה של ממשלת ישראל בהיערכות למשבר האקלים.
דוח מבקר המדינה על מטוס ראש הממשלה, שפורסם במרץ 2022, מונה פגמים רבים בתהליך רכישת המטוס והכשרתו, אך מציין כי "במטוס ראשי המדינה יש שיפור ניכר לעומת חכירה של מטוס אזרחי ברמת הביטחון, לרבות בהיבטים של ההגנה על המטוס ואבטחת המידע בו, התקשורת, השליטה, התנאים במטוס והשירות שניתן בו וכן זמינותו." ביולי 2020 הייתה הערכת ההוצאה בפרויקט (רכישה, הסבה ותפעול במשך חמש שנים) 587.6 מיליוני ש"ח, אשר מתחלקת ל-381.8 מיליוני ש"ח לשלב ההקמה, ו-205.8 מיליוני ש"ח לשלב התפעול.
ביולי 2022 פרסם דו"ח ביקורת מיוחד בנוגע לאירועי המהומות בישראל במהלך מבצע שומר החומות. בין יתר מסקנות הדו"ח עולה תפקוד לקוי של המשטרה והשב"כ, מחסור בשוטרים, במיוחד בערים מעורבות בהן פרצו מהומות, כשלים בפעילות מודיעינית ואיסוף מידע של המשטרה, כשלים בתפקוד של מערכת מוקד 100 ועוד.
בדו"ח שפורסם במקביל התייחס המבקר למצבה של האוכלוסייה הערבית בערים המעורבות: "סקירת החלטות הממשלה המרכזיות שהתקבלו בנושא שיפור מצב החברה הערבית בשנים 2010 עד 2020, אשר הסתכמו בתקציבים בהיקף של יותר מ-19 מיליארד שקל, מלמדת כי למעט החלטות נקודתיות לגבי האוכלוסייה הערבית בירושלים, הן אינן חלות על התושבים הערבים בערים המעורבות. כפועל יוצא מכך, האוכלוסייה הערבית ביישובים אלו לא קיבלה תקציבים ייעודיים, לא זכתה להתייחסות ייעודית ולא גובשה מדיניות סדורה בנוגע אליה".
ועדת ההיתרים.
ביולי 2019 התעמת אנגלמן עם ועדת ההיתרים לאחר שהכריעו כי על נתניהו להשיב כספים שלווה מבן דודו, נתן מיליקובסקי, בשל חשד לניגוד עניינים. בחודש אוגוסט עזבו כמה מחברי הוועדה את תפקידם, תוך החלפת האשמות הדדיות עם אנגלמן, בהן מצד אחד טענו החברים העוזבים שאנגלמן התערב בתפקידם באופן מוגזם, ומצד שני נטען ממשרד מבקר המדינה שחברי הוועדה סילפו את דברי אנגלמן והדליפו אותם במגמתיות לתקשורת.