ב-12 במרץ 2014, אישרה הכנסת ה-19 את , ברוב של 68 תומכים וללא מתנגדים, על רקע החלטת סיעות האופוזיציה להחרים את ההצבעה (ואת שתי ההצבעות האחרות שהתקיימו באותן ימים), וזאת כדי לתת מענה לקושי שהוצג בעתירה לבג"ץ. חוק יסוד זה לא ערך שינוי בהסדר שנקבע בחוק משאל העם, אלא רק עיגן סעיפים מרכזיים מתוכו בחוק יסוד.
תיקון לחוק יסוד: ירושלים בירת ישראל.
ב-27 בנובמבר 2000, על רקע המשא ומתן ומדיני עם הרשות הפלסטינית ולאחריו האינתיפאדה השנייה, החליטה הכנסת לתקן את ולקבוע בחוק יסוד כי לא ניתן להקטין את שטח השיפוט של עיריית ירושלים, כפי שהורחב ב-28 ביוני 1967 (לאחר מלחמת ששת הימים), וכי לא ניתן להעביר כל סמכות שנתונה למדינת ישראל או לעיריית ירושלים בשטח זה. נקבע ששינוי הוראות אלה יכול להיעשות רק בחוק יסוד שהתקבל ברוב של 61 חברי כנסת או יותר.
התיקון משלים את "חוק שריון רמת הגולן" (ומאוחר יותר את "חוק משאל העם") בכך שלא רק הריבונות הישראלית בירושלים שוריינה, אלא גם שטח השיפוט של עיריית ירושלים, כאשר שניהם הורחבו ב-1967. עם זאת, שינוי חוק היסוד אינו טעון אישור במשאל עם.
חוק העונשין.
סעיף 97(ב) לחוק העונשין קובע עוד מראשית ימי המדינה:
סעיף זה מתייחס לעבירה של בגידה במדינה, ואינו חל על פעילות כשרה שנעשית בתום לב, כפי שמובהר בסעיף 94 באותו חוק:
עם זאת, לאורך השנים הועלו טענות על ידי אנשי ימין, לפיהן פעילות של אנשי שמאל או של ממשלת ישראל למען החזרת שטחים ריבוניים של ישראל (מזרח ירושלים ורמת הגולן) עוברת על חוק זה. בבג"ץ נפסק שעבירה זו אינה חלה על משא ומתן שמנהלת הממשלה. היועץ המשפטי לממשלה קבע מספר פעמים שאין להעמיד לדין על פעילות פוליטית לפי סעיף זה ודחה את הטענות.
מצב השטחים במחלוקת.
סיני.
במסגרת הסכם השלום בין ישראל למצרים הועברה למצרים השליטה בכל שטחו של חצי האי סיני, שהיה בשליטתה הצבאית של ישראל מאז מלחמת ששת הימים.
רצועת עזה.
במסגרת תוכנית ההתנתקות פונו כל היישובים הישראליים וכוחות צה"ל מרצועת עזה, והשליטה ברצועה עברה לידי הרשות הפלסטינית.
כיום השליטה ברצועה נתונה בידי ארגון החמאס.
רמת הגולן.
חוק רמת הגולן, התשמ"ב-1981, הקובע כי "המשפט, השיפוט והמינהל של המדינה יחולו בשטח רמת הגולן", הביא לסיומן 14 שנים של ממשל צבאי ישראלי ברמת הגולן. דרישה לנסיגת ישראל מרמת הגולן עלתה מפעם לפעם, במסגרת מגעים להסכם שלום בין ישראל לסוריה.
סרבנות מסירת שטחים.
קיימים ארגוני ימין בישראל המעודדים חיילים לסרב פקודה אם יידרשו לפנות התנחלויות אן לסייע במסירת שטחים.
באוגוסט 2007 הודיעו ביחד 38 לוחמים מגדוד דוכיפת, רובם חיילי הסדר, כי הם מסרבים להשתתף בפעילות מבצעית אשר נועדה להחליף שוטרי מג"ב אשר יועדו להשתתף בפינוי 2 בתים אליהם נכנסו יהודים בחברון. אחרי שיחה עם המפקדים, הרוב חזרו בהם אך 12 התמידו בסירובם. 7 מתוכם, ביניהם 3 מפקדים, הודחו מיידית מתפקידם כלוחמים בגדוד ונשפטו על ידי מפקד חטיבת כפיר ל-28 ימי מחבוש.
שני חברי כנסת מהאיחוד הלאומי, אריה אלדד וצבי הנדל, אשר הביעו בעברם התנגדות נחרצת לסרבנות באופן כללי, לאחר מספר מקרי סרבנות של פעילי שמאל, הודיעו כי הם תומכים בסרבנות של החיילים בצה"ל, כאשר מדובר בפינוי שטחים. תגובותיהם הפשרנית כלפי הסרבנות, דווקא מן הימין הפוליטי אשר בעבר הביע את התנגדותו לסרבנות ככלל, העלתה את חמתם של פוליטיקאים רבים, אשר תקפו אותם על כך, ביניהם גם אופיר פינס אשר אמר כי "סרבנות היא סרבנות וכל מצמוץ יפתח את הסכר בפני שיטפון של סרבנות פוליטית, שתפורר את צה"ל".
בעקבות הסרבנות בדוכיפת, סירבו 10 חיילים מגדוד נצח יהודה (הנח"ל החרדי) להחליף כוחות המיועדים להשתתף בפינוי. ארגון הימין "המטה העולמי להצלת העם והארץ" העניק מעין "ציון לשבח" ואף פיצוי כספי לחיילים הסרבנים.
רבנים בולטים קראו לחיילים לסרב פקודה אם יידרשו למסירת שטחים, ביניהם הרבנים: שלמה גורן, שאול ישראלי, אברהם אלקנה כהנא שפירא, נחום אליעזר רבינוביץ',משה צבי נריה, מאיר יהודה גץ, חיים דרוקמן, יעקב יוסף, יעקב אריאל, דוב ליאור, אליעזר ולדמן, זלמן ברוך מלמד, אליעזר מלמד ויעקב אלעזר כהנא שפירא.
לפני ההתנתקות קראו לסרב פקודה אביו ואחיו של בנימין נתניהו - פרופסור בן ציון נתניהו ודוקטור עידו נתניהו. וכן 185 נוספים, ביניהם מאיר הר ציון, אורי אליצור, יוסי בן אהרון ואחרים, שכינו את המעשה "גילוי של עריצות, רשעות ושרירות לב, המכוון לשלול את זכותם של יהודים באשר הם לחיות בארצם, פשע לאומי ופשע נגד האנושות
מסירת שטחים תמורת שלום
מסירת שטחים מארץ ישראל
מסירת שטחי ארץ ישראל לערבים
קארמה רוסקאיידה
כרמה רוסקאיידה סרה (בקטלנית: Carme Ruscalleda i Serra; נולדה ב-1952) היא שפית ממסעדת סאנט-פאו (Sant Pau) בסאנט-פאו דל מאר, סמוך לברצלונה. בבעלותה גם מסעדת Sant Pau de Tòquio ביפן.
ביוגרפיה.
רוסקאיידה נולדה למשפחת איכרים שעסקה ביין ובגידול בקר והחלה לבשל בהיותה ילדה. היא למדה טכניקות שרקוטרי (הכנת מטעמי בשרים) ואחרי שהתחתנה עם בעל מכולת, טוני באלאם (Toni Balam), ב-1975, שכנעה אותו לפתוח מסעדה. סאנט-פאו נפתחה ב-1988, היא זכתה בכוכב מישלן ראשון ב-1991, זכתה בכוכב השני ב-1996 וזכתה בכוכב מישלן השלישי ב-2006. בשנת 2004 נפתחה מסעדת אחות בטוקיו, יפן. כיום יש להם חמישה כוכבי מישלן, שלושה במסעדה בקטלוניה ושניים במסעדה בטוקיו. מסעדה סאנט-פאו דל מאר זכתה בניקוד המקסימלי, שלוש שמשות במדריך קמפסה (Campsa Guide) ב-1999. המסעדה חברה גם במדריך השולחנות הגדולים בעולם.
המסעדה ממוקמת באמצע הדרך בין ברצלונה לג'ירונה, היא שוכנת במבנה שהוקם ב-1881 ושימש בעבר כאכסניה, בחדר האוכל יש מקום ל-35 אנשים והמסעדה פתוחה כל ימות השנה, רוסקאיידה היא השפית ובעלה מנהל את חדר האוכל.
מטבחה נשען במידה רבה על המסורת הקטלנית, אך הוא גם פתוח להשפעה גלובלית ומתמקד במוצרים טריים, איכותיים ועונתיים, עם דגש על מוצרים מהים, שלחופו המסעדה שוכנת. בצמוד למסעדה גן-ירק גדול שמספק את תצרוכתה.
מאז שנת 2000 כתבה כמה ספרים ובהם שמה דגש על בישול ארוחות בריאות, טעימות, מודרניות, קלות, במהירות; והיא כוללת בהם גם חלק ממתכוניה המותאמים למטבחים שאינם מקצועיים. ספרה הידוע ביותר הוא Cuinar per ser feliç (לבשל כדי להיות שמח; 2001). באנגלית התפרסם ספרה Carme Ruscalleda's Mediterranean cuisine (2007).
צבאות הייחוד והג'יהאד בפלסטין
צבאות הייחוד והג'יהאד בפלסטין (בערבית: جحافل التوحيد والجهاد في فلسطين, בתרגום חופשי, "צבאות האמונה באל יחיד ומלחמת הקודש בפלסטין") הוא ארגון טרור ג'יהאדיסטי אסלאמיסטי פלסטיני סלפי שבסיסו ברצועת עזה. הארגון משייך עצמו לאידאולוגיה של אל-קאעידה.
ההודעה על הקמת הארגון התפרסמה ב-6 בנובמבר 2008 במנשר המצהיר על נאמנות לאל-קאעידה, לאחר שלטענתם קיבלו מקימי הארגון מסר מאוסמה בין לאדן ואיימן א-זוואהירי. הארגון אחראי לניסיונות שיגור רקטות לשטחי אוכלוסייה אזרחית בישראל. באפריל 2011 התפרסם הארגון, כאשר פעיליו חטפו ורצחו ברצועת עזה את ויטוריו אריגוני, פעיל פוליטי איטלקי פרו-פלסטיני, כדי ללחוץ על חמאס לשחרר מהכלא את מנהיגם אבו וליד אל-מקדסי. באוגוסט 2012 שחרר החמאס מהכלא את אל-מקדסי.
באוגוסט 2012, לאחר שחרור אבו וליד אל-מקדסי מכלא החמאס, הרג צה"ל שני טרוריסטים מהארגון ברצועת עזה, בעקבות מידע שתכננו פיגוע טרור בחצי האי סיני. זמן מה לאחר מכן, ביצעו פעילי הארגון מתקפת טרור משולבת, במהלכה הרגו כ-15 חיילים ושוטרים מצרים בקרבת הגבול עם ישראל, השתלטו על עמדת המשטרה המצרית באזור מעבר כרם שלום, ולקחו עמם שני כלי רכב צבאיים משוריינים בניסיון לחדור לישראל. אחד מהמשוריינים, שהיה כנראה ממולכד, התפוצץ במעבר הגבול, והשני הצליח לחדור לישראל תוך חילופי אש עם כוח צה"ל, והושמד על ידי טיל ששוגר ממסוק קרב וירי טנקים.
אל-תוחיד ואל-ג'יהאד
איתמר ניצן
איתמר ניצן (נולד ב-23 ביוני 1987) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת השוער בקבוצת מכבי נתניה ובנבחרת ישראל.
קריירה.
ניצן נולד בהרצליה. ככדורגלן, גדל במחלקת הנוער של מכבי הרצליה, ועם קבוצת הנוער של המועדון זכה בגביע המדינה לנוער בשנת 2005. לאחר שעלה לקבוצת הבוגרים של הקבוצה זכה עמה בגביע הטוטו בשנת 2007. ניצן פתח בשער קבוצתו 85 פעמים. במהלך עונת 2010/2011 הסתכסך השוער עם בעלי הקבוצה אריאל שיימן, וכתוצאה מכך לא שותף במהלך כל העונה במשחקי קבוצתו.
לאחר פציעתו של גליל בן שאנן, אשר שימש כשוער השני של הפועל תל אביב בעונת 2010/2011, הושאל ניצן להפועל תל אביב ובמדיה שיחק חמש פעמים בליגה. כמו כן פתח בהרכב הקבוצה במשחק רבע גמר גביע המדינה מול בית"ר ירושלים, שהסתיים בניצחון 1–0 ובעלייתה של הפועל תל אביב לחצי הגמר. בתום העונה זכה ניצן בגביע המדינה עם הקבוצה.
ביוני 2011 חתם ניצן בעירוני קריית שמונה לשנתיים. בעונתו הראשונה בקבוצה שימש כשוער המחליף של דני עמוס, אך שותף בארבעה משחקי ליגה ובארבעה משחקים בגביע הטוטו, כולל במשחק הגמר מול הפועל תל אביב, בו ניצחה קבוצתו. בתום עונת 2011/2012 היה שותף ניצן גם לזכייתה של הקבוצה באליפות הראשונה בתולדותיה. בעונת 2012/2013 שותף בארבעה משחקי ליגה ובשישה משחקים בגביע הטוטו, וכן הגיע עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, לאחר ששותף בשני משחקים במפעל.
לקראת עונת 2013/2014 הושאל ניצן לעונה אחת להפועל רמת השרון. בעונה זו שימש כשוער ראשון, ובסופה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית. לאחר מכן הושאל לשנתיים למכבי פתח תקווה, במדיה זכה בגביע הטוטו לעונת 2015/2016.