חשש נוסף היה שמאגרי הדלק בבתי הזיקוק הרבים שבקרבת העיר יישפכו אל המים וייצרו תערובת של תרכובות כימיות רעילות אשר יציפו את העיר, ויגרמו למחסור של מים נקיים. אם תחזית זו הייתה מתממשת, היו נדרשים כשישה חודשים לנקות את העיר מהרעלים.
השפעות הסופה.
מספר הנספים בסופה עמד על 1,836 אנשים, בעיקר במדינות לואיזיאנה (1,577) ומיסיסיפי (238).
עם זאת, 705 אנשים נותרו תחת סיווג של נעדרים בלואיזינה והיו כנראה עוד מספר רב של מקרי תמותה לא ישירים, אך קשה לאמוד את סיבת המוות המדויקת של חלק מהקורבנות.
בלואיזינה וניו אורלינס.
בשעה 10 בבוקר (שעון מקומי) ב-29 באוגוסט חצתה הסופה את ניו אורלינס. לאחר חצייתה את העיר נחלשה הסופה והגיעה לקטגוריה 3.
הסופה הציפה את הרובע הצרפתי של העיר, בשל כשלים במשאבות הביוב של העיר. כמו כן נפרצו שתיים מסוללות העפר המגינות על העיר, ומים בגובה 2 מטרים החלו להציף את הרובע התשיעי של העיר.
מספר רחובות במרכז העיר הוצפו במים בגובה 3 מטרים. התושבים שנותרו בעיר רוכזו במספר מבנים, ביניהם לואיזיאנה סופרדום (מגרש הפוטבול העירוני) ומרכז הקונגרסים של העיר ואפילו פארק השעשועים "Six Flags: New Orleans".
עם חלוף הסופה ובעקבות המים המזוהמים שהציפו את העיר החל פינוי התושבים, גם בכפייה.
במיסיסיפי.
אזור החוף במיסיסיפי סבל מנזק מאסיבי כתוצאה מהוריקן קתרינה ב-29 באוגוסט. 238 אנשים נהרגו, 67 הוכרזו כנעדרים, ונגרמו נזקים בשווי מיליארדי דולרים. לאחר מעשה, הוכרזו 47 המחוזות הדרומיים של המדינה כאזורי אסון הזקוקים לסיוע פדרלי.
השלכות.
השלכות כלכליות.
ההשלכות הכלכליות של הסופה היו נרחבות. נכון לאפריל 2006, הוציא ממשל בוש 105 מיליארד דולר על תיקונים ובניה מחדש באזור, וסכום זה אינו כולל נזקים לכלכלה עקב שינויים באספקת הנפט, נזקים פרטיים, נזקים לרשתות התחבורה, אובדן סחורות ליצוא ועוד.
כלכלנים רבים היו סבורים כי הסופה תגרום לנזק רב למתקני זיקוק הנפט הרבים המצויים באזור לואיזיאנה, ומספקים 24% מצריכת הנפט בארצות הברית. כמו כן דרך נמלי לואיזיאנה, המייבאים 11% מצריכת הנפט של ארצות הברית, סגורים בשל הסופה מ-27 באוגוסט.
כלכלנים סבורים כי כתוצאה מהסופה ומעליית מחירי חבית נפט בארצות הברית מעל ל-70 דולרים (במקום 66.13 דולרים קודם לסופה) יעלו מחירי האנרגיה בעולם כולו.
השלכות סביבתיות.
הוריקן קתרינה היה גם בעל השלכות מרחיקות לכת על הסביבה. נחשולי הסופה גרמו לבלייה משמעותית של חופים, וכמה מהם נהרסו לחלוטין. באי דופין, כ-150 ק"מ מזרחית לנקודה בה ההוריקן עלה ליבשה, החול שממנו האי מורכב הוסע לתוך מפרץ המיסיסיפי, והאי התקרב ליבשה. הסופה השפיעה בצורה קשה גם על איי צ'נדלור שהושפעו קודם לכן מהוריקן איוואן בשנת 2004.
השלכות פוליטיות וחברתיות.
תפקוד ממשל בוש במהלך הוריקן קתרינה ואחריו ספג ביקורת קשה בתקשורת האמריקאית. ההבנה המאוחרת יחסית של הממשל כי מדובר באסון בסדר גודל כה משמעותי ואופן התפקוד הלקוי, נחווה ככישלון נוסף של ממשל בוש, הגביר את הביקורת הציבורית השלילית על תפקודו, וייתכן שהיה בין הגורמים (בין גורמים אחרים) שהביאו לעליית הדמוקרטים לשלטון בבחירות הבאות.
מבחינה חברתית לא שוקמה למעשה העיר. שיקום העיר ארך זמן ממושך, ורבים מהתושבים לא שבו אל העיר גם לאחר ששוקמה. האוכלוסייה חסרת האמצעים המשיכה לגור בקרוונים במשך שנים אחר כך.
ביזה והתנהגות עבריינית בניו אורלינס בחסות הוריקן קתרינה.
זמן קצר לאחר חלוף ההוריקן, החלו מעשי ביזה של חנויות, על ידי כמה מתושבי ניו אורלינס שלא התפנו מבתיהם. רבים מהבוזזים חיפשו מים ומזון, שהיו חסרים בעקבות האסון, אך הייתה גם ביזה של מוצרים לא חיוניים. בשעה שמאמץ הרשויות היה ממוקד בפעולות הצלה, הפעילות העבריינית הפכה לבעיה קשה.
ב-30/8/2005, החלו מעשי הביזה בעיר להתרחש גם לאור יום, וגם בנוכחות המשטרה. היו אף דיווחים שכמה שוטרים השתתפו בביזה. מהדורות החדשות הוצפו בדיווחים על מעשי רצח, מקרי אונס וגנבות. מאוחר יותר, התברר כי רבים מהדיווחים לא היו מדויקים, בשל חוסר הסדר ששרר במקום. בעקבות האירועים, כוחות המשמר הלאומי וכוחות פדרליים הוזרמו לשטח. מושלת לואיזיאנה, קטלין בלנקו, הצהירה כי: "יש להם רובי אם 16 טעונים ונצורים. כוחות אלה יודעים לירות ולהרוג ואני מצפה זאת מהם."
עוצר החל להיות מונהג החל מהשעה 20:00 ועד 6:00 למחרת. דווח על מסוקים שהופעלו בלילה וירו מהאוויר לעבר כלי רכב שאינם רכבי חילוץ, מאחר שהניחו כי מדובר בבוזזים.
דווח על מספר אירועי ירי שהתרחשו בין שוטרים לבין תושבי ניו אורלינס, שבכמה מהם הייתה התנהגות פסולה של המשטרה, כגון תקרית הירי בגשר דנצינגר, בה מצאו את מותם אזרחים לא חמושים.
במהלך השבוע הראשון של חודש ספטמבר, החוק והסדר הושבו בהדרגה. ב-10 בספטמבר, הגיע מספר אנשי כוחות הביטחון השונים שבעיר לשיא של 46,838, בהם אנשי כוחות המשמר הלאומי, כוחות פדרליים, שוטרים וגורמי אכיפת חוק מכל הארץ שהוסמכו באופן זמני לצורך משימת החזרת החוק והסדר.
מנדריבה
כלכלת פולין
עם נפילת הגוש הקומוניסטי בסוף שנות ה-80, החלה פולין בצעדי ליברליזציה נרחבים במשק. חברות ממשלתיות רבות הופרטו והגבלות רבות על הקמת חברות פרטיות חדשות הוסרו. השקעות רבות זרמו לפולין ותרמו לפיתוחה המואץ. כיום נהנים הפולנים מרמת חיים גבוהה לאין ערוך מזו שהייתה להם העידן הקומוניסטי. פולין נחשבת למקרה מוצלח במיוחד של מעבר של כלכלה קומוניסטית לכלכה בעלת דגם מערבי ונחשבת לאחת המפותחות ביותר מקרב המדינות הקומוניסטיות לשעבר, ואחת עם שיעורי הצמיחה הגבוהים ביותר באירופה. עם שוק מקומי חזק ויציב, חוב פרטי נמוך, מטבע גמיש, וחוסר תלות במגזר יצוא אחד, פולין היא הכלכלה האירופית הגדולה היחידה שנמנעה מהמיתון של סוף שנות ה-2000. פולין הצטרפה לאיחוד האירופי ב-1 במאי 2004.
התוצר המקומי הגולמי במונחי שווי כוח הקנייה של פולין עומד נכון ל-2015 על כ-1 טריליון דולר, דבר המציב אותה ככלכלה ה-21 בגודלה בעולם והשישית בגודלה באיחוד האירופי. התוצר המקומי הגולמי לנפש בפולין הוא כ-25,000 דולר, נמוך בכ-30% מהממוצע באיחוד האירופי. מבחינת התוצר המקומי הגולמי לנפש פולין עומדת במקום ה-48 בעולם וה-22 באיחוד האירופי. ביחס לעולם כולו, מגדיר מדד הפיתוח האנושי את איכות החיים בפולין כ"גבוהה מאוד", ומציב אותה במקום ה-35 בעניין זה. בניגוד למדדים חיוביים רבים, האבטלה היא בעלת שיעור שאיננו מבוטל - 9.7% מכלל העובדים, נתון גבוה יחסית, אך הוא נתון במגמת ירידה. לאחר כעשור וחצי לנפילת הקומוניזם מטלות רבות מונחות לפני פולין, בהן הפרטתן של חברות ממשלתיות קטנות כמו גם בינוניות, וחקיקת חוקים ליברליים בנוגע לפתיחת עסקים פרטיים, שיעודדו רבות את התפתחותו של הסקטור הפרטי, אשר מהווה את המניע העיקרי לצמיחתה הכלכלית של פולין. אף על פי כן, התפתחותו של המגזר החקלאי אטית הרבה יותר, עקב בעיות מבניות, כוח-עבודה מיותר, משקים קטנים ולא יעילים והיעדר השקעות. מאז הצטרפותה של פולין לרוב המסגרות האירופאיות האזוריות, ובפרט לאמנת שנגן, פולנים רבים, כ-2.3 מיליון במספר, עזבו את פולין ומצאו עבודה מחוצה לה - בעיקר במדינות מערב אירופה.
ארגונם מחדש והפרטתם של "סקטורים רגישים" (לדוגמה פחם) היו גם כן איטיים, על אף שפני הדברים משתנים בעקבות השקעות חוץ באנרגיה ובפלדה. רפורמות שבוצעו במערכת הבריאות, החינוך, הפנסיה ובהנהלת המדינה הביאו למצב של נטל כבד יחסית על כספי הציבור. חיסול הגירעון התקציבי והמדיניות המוניטרית, תוך התמקדות בטיפול באינפלציה מצויים בראש סולם העדיפויות של הממשל הפולני. התקדמות נוספת בכלכלה תלויה בעיקר בהפרטתם של הסקטורים הממשלתיים הנותרים, צמצום מספר העובדים במגזר הציבורי ובדיקה מחדש של אי תשלום המיסים של חקלאים מאוגדים (אשר כרגע לא משלמים מס).
PKO Bank Polski הוא הבנק הגדול במדינה.
חקלאות.
כ-12.7% מכוח העבודה הפולני מועסק בחקלאות, אולם הענף תורם לתוצר המקומי הגולמי כ-3.8%, מה שמרמז על יעילות ופרודוקטיביות נמוכים. בשונה מהסקטור התעשייתי, הסקטור החקלאי שייך ברובו לידיים פרטיות, בעיקר הודות לעשורים הרבים בהם הייתה פולין תחת שלטון קומוניסטי. רוב המשקים החקלאיים של הממשלה הוחכרו לחקלאים. חוסר באשראי מעכב את מכירתן של אדמות חקלאיות ממשלתיות. כרגע לפולין 2 מיליון משקים חקלאיים פרטיים, המשתרעים על כ-90% מהאדמות החקלאיות שמעובדות, ואלו מניבות כאחוז דומה של תוצר חקלאי. המשקים החקלאיים האלו קטנים יחסית- 80 דונם בממוצע, לרוב מחולקים. המשקים שגודלם מעל 150 דונם מהווים רק כ-9% ממספר המשקים החקלאיים, אולם מכסים כ-45% מן השטח המיועד לחקלאות. יותר ממחצית הבעלים של המשקים החקלאיים בפולין מייצרים תוצרת המספיקה לצרכים אישיים (או משפחתיים) בלבד, ומסתפקים בכמות מסחרית זעומה אם בכלל.
תחום הייצוא של פולין כולל ממתקים, ירקות ופירות מעובדים, בשר ומוצרי-חלב. יצרנים מקומיים מסתמכים לרוב על ייבוא כדי לענות על הדרישה הביתית הגבוהה בענפי החיטה, דגנים, שמן צמחי, משום שהייצור המקומי אינו מספיק. בכל אופן, פולין היא היצרנית הגדולה באירופה של תפוחי אדמה ולחם שיפון, ומהגדולות בעולם של סלק-סוכר. בנוסף, פולין היא יצרנית בולטת בתחומים: דגנים, חזירים ובקר. ניסיונות להגדיל את ייצור התבואה נכשלו בעקבות עונת הצמיחה הקצרה, אדמה רזה, וגודלם הקטן של המשקים החקלאיים.
תעשייה.