בתחילת שנת 2003 נערך בבית שגריר גרמניה בהרצליה טקס שבו הוענק לזמר אות הערכה גרמני גבוה על עידוד הקשרים עם בני נוער גרמניים.
הכרה והנצחה.
ב-3 בינואר 2013 התקיים בבית העיתונאים בתל אביב כנס במלאת עשור לפטירתה של חנה זמר. בין האורחים שבאו לחלוק כבוד לזכרה היו חברי כנסת, עיתונאים ועורכים, בני משפחה וחברים. העיתונאי והפובליציסט נחום ברנע, שהחל את דרכו העיתונאית ככתב "דבר", סיפר עליה:
בשנת 2008 נחנך על שמה רחוב בשכונת בבלי בתל אביב.
קישורים חיצוניים.
ממאמריה:
אוניברסיטת ת&quot;א
גשר עד הלום
גשר עד הלום הוא גשר על נחל לכיש החוצה את כביש 4 ליד אשדוד, 35 ק"מ דרומית לתל אביב, סמוך למחלף עד הלום. גשר עד הלום הוא הנקודה הצפונית ביותר אליה הגיע חיל המשלוח המצרי שפלש לארץ ישראל במלחמת העצמאות ומכאן שמו העברי. הגשר הוא .
גאוגרפיה.
אזור גשר עד הלום במישור החוף, במרחב הגאוגרפי הידוע במחקר כמישור חוף יהודה, או "מישור חוף פלשת", המשתרע בין נחל שקמה בדרום עד לנחל ירקון בצפון. רוחבו המרבי של מישור פלשת בדרום הוא כ-27 קילומטרים, ובצפון מגיע רוחבו לכ-15 קילומטרים.
המאפיין הבולט של מישור החוף של ארץ ישראל הוא רצועת החולות שלאורך חוף הים, שרוחבה המרבי בסמוך לראשון לציון, הוא כשבעה קילומטרים. מאפיין נוסף של מישור פלשת הם רכסי הכורכר הערוכים במערך קווי, זאת בשל תהליכים גאומורפולוגיים שונים.
נחלים הזורמים דרך הרכס, כמו נחל לכיש, יוצרים נוף שטוח מזרחית לרכסי הכורכר. ריכוז גדול יחסית של ערוצי נחלים קטנים, כמו באזור אשדוד הופך את רכס הכורכר לגבעות.
היסטוריה.
התקופה העותמ'אנית.
הגשר נבנה בסוף המאה ה-19 בידי השלטון העות'מאני מעל אפיק ואדי סוכריר שחצה את דרך יפו-עזה בקטע בין יִבְּנה למג'דל (כיום, אשקלון). הוא נבנה על יסודותיו של גשר מהתקופה הממלוכית והתקופה הרומית, כשלושה קילומטרים צפונית לעיירה איסדוד, ונקרא ג'סר איסדוד.
מלחמת העולם הראשונה.
ב-11 בנובמבר 1917, עם התקדמותו צפונה של חיל המשלוח המצרי - עשרת ימי מרדף פלשת, השתלטו כוחות מדיוויזיית האנזא"ק על גשר איסדוד, לאחר שחובל על ידי העות'מאנים הנסוגים, והקימו ראש גשר מצפון לשפך לוואדי סוכריר. במקביל לגשר הכביש בנו צוותי "הרכבת הצבאית לארץ ישראל" (PMR) הבריטית גשר רכבת על פיגומי עץ ובסמוך לעיירה הערבית איסדוד, נבנתה תחנת הרכבת, לימים תחנת הרכבת אשדוד עד הלום, על מסילה שנמתחה מקנטרה בגדה המזרחית של תעלת סואץ, לאורך חופי הים התיכון של חצי האי סיני והמשיכה לאורך מישור החוף הארץ ישראלי, בתחילה תוך שימוש במסילה העות'מאנית הצרה ותחנת הרכבת דיר סניד עבור בתחנת הצומת עד תחנת הרכבת לוד ומשם לירושלים ולאחר סיום המלחמה על תוואי המסילה המזרחית עד לתחנת הרכבת חיפה מזרח. החל ב-17 בנובמבר הוטענה בתחנה אספקה שהונחתה מן הים על ידי הצי הבריטי להובלה מסילתית לטובת כוחות חיל המשלוח שהתייצבו בקו שתי העוג'ות.
במהלך המרד הערבי הגדול הקימו שלטונות המנדט עמדת פילבוקס לשם הגנה על הגשר מפני חבלה של אנשי כנופיות.
מלחמת העצמאות.
ב־12 במאי 1948, במסגרת מבצע ברק, על מנת לעכב את תנועת המצרים המשוערת לכיוון תל אביב, פוצצה פלוגה ב' מגדוד 53 של חטיבת גבעתי את ג'סר איסדוד - גשר עד הלום. בליל ה-15 במאי, שעות לאחר הכרזת העצמאות של מדינת ישראל חצה חיל המשלוח המצרי את קו הגבול הבין–לאומי המפריד בין ארץ ישראל למצרים באזור רפיח ופלש לתחומי המדינה הערבית בגבולותיה על פי החלטת החלוקה בתנועה לכיוון גבולות המדינה היהודית על פי החלטת החלוקה. הכוח המצרי נעצר במג'דל. ב–28 במאי יצא הכוח המצרי ממג'דל והמשיך בתנועה ללא הפרעה על ציר החוף בדרכו צפונה. ב-29 במאי נכנס הכוח המצרי לאשדוד והמשיך צפונה כשלושה קילומטרים עד שנעצר בג'סר אסדוד המפוצץ. לפנות ערב, הופתעו המצרים על ידי תקיפה אווירית של ארבעת מטוסי אוויה S-199 (מסרשמיט) הראשונים של טייסת הקרב הראשונה של חיל האוויר הישראלי. נזק גדול לא נגרם לכוח המצרי. בליל ה-30-31 במאי פשטו שתי פלוגות מחטיבת גבעתי על הכוח המצרי שבאזור הגשר, ולאחר יומיים, בליל 2-3 ביוני החל מבצע פלשת. המבצע לא הצליח לעקור את הכוח המצרי ממקומו (רק במסגרת מבצע יואב נסוגו המצרים מהנקודה), אולם ריתק אותו לעמדותיו.
השם "עד הלום".
ועדת השמות הממשלתית רצתה להנציח את מלחמת העצמאות, וביקשה הצעות לשם חדש עבור יישוב ליד הגשר בשנת 1952. היו גם הצעות לשמות אחרים. למרות שבהתחלה השם "עד הלום" קיבל בהצבעה בוועדת השמות רק 2 קולות, מול 3 קולות עבור השם המקוצר - "הלום", בסופו של דבר ב- 31 לאוגוסט 1952, השם "עד הלום" הפך לשמו הרשמי של היישוב. אלא שבניית היישוב לא יצאה אל הפועל, והשם ניתן לגשר שהיה במקום. השם "עד הלום" הוצע על ידי הרמטכ"ל דאז, יגאל ידין, "כי עד נקודה זו הגיעו המצרים בפלישתם וכאן ספגו מהלומותינו".
לאחר מלחמת העצמאות.
לאחר מלחמת העצמאות שוקם הגשר. ממערב לגשר נמצא "פארק עד הלום" ובו קיר הנצחה לנופלים, וכן הפילבוקס ועמדת הוויקרס. בעקבות הסכם השלום בין ישראל למצרים הוקמה על ידי מדינת ישראל בסמוך לגשר אנדרטה דמוית אובליסק לזכר חללי הצבא המצרי, וזאת כחלק מהסכם השלום ובתמורה להשארת האנדרטאות הישראליות ברחבי סיני. הכתובות על ארבע פאות האובליסק הן בערבית, בעברית, באנגלית ובכתב הירוגליפי.
בינואר 2010 חנכה החברה הלאומית לדרכים את מחלף עד הלום החדש.
הפרויקט כלל את שחזורו של הגשר העות'מאני אשר פוצץ במבצע ברק. בשיתוף עם רשות העתיקות, שתילת כאלף עצים חדשים וביצוע עבודות נרחבות לפיתוח נופי.
שמעון בר כוכבא
עד הלום
פילבוקס
פילבוקס (באנגלית: Pillbox, בעברית: מצדית) הוא הכינוי שניתן לעמדות שמירה מבוצרות מסוג בלוקהאוס עשויות בטון שהקימו הבריטים בארץ ישראל בתקופת המנדט, החל במאורעות תרצ"ו. מקור השם בצורתן הגלילית שהזכירה קופסת גלולות (Pill Box). בתחילת המאה ה-21 נבנו פילבוקסים חדשים בארץ ישראל - צה"ל הקים פילבוקסים במהלך האינתיפאדה השנייה להגנת תושבי מדינת ישראל כחלק מפעילות הביטחון השוטף.
הפילבוקס במלחמות העולם.
עמדות פילבוקס נזכרות בשנת 1887 כמחסה מעוגל וקטן למכונת ירייה וכדומה. בחזית המערבית של מלחמת העולם הראשונה הוקמו עמדות פילבוקס הן בצד הגרמני והן בצד הבריטי. במלחמת העולם השנייה נודעה לפילבוקס עדנה, ועמדות רבות הוקמו בקרבת חופי בריטניה כהכנות לפלישה הגרמנית הצפויה. ביצורי חבל הסודטים כללו עמדות פילבוקס, ששימשו את הנאצים להתגוננות מפני הצבא האדום. גם הביצורים היפניים בקרב איוו ג'ימה כללו עמדות פילבוקס.
הפילבוקס המנדטורי בארץ ישראל.
בזמן המרד הערבי הגדול בארץ ישראל (1939-1936) הציב קצין המשטרה הבריטי צ'ארלס טגארט, שהיה מומחה לדיכוי מרידות ולמלחמה בטרור, עמדות פילבוקס בדרכים.
עמדות הפילבוקס שהקימו הבריטים במחצית הראשונה של המאה ה-20 היו בגובה של כ-4 מטרים ובקוטר של כ-3.5 מטרים. הכניסה לפילבוקס והיציאה ממנו היו אפשריות אך ורק דרך דלת פלדה יחידה. השומרים שנכנסו לפילבוקס היו עולים בסולם או במדרגות מדלת הכניסה לעמדת השמירה שבקומה העליונה. דרך חרכי ירי וחלונות ניתן היה לחלוש באש ובתצפית על האזור שבו מוקמה העמדה.
בתחילת מלחמת העצמאות הקים גם ארגון "ההגנה" עמדות פילבוקס להגנה על יישובים עבריים (דוגמה לעמדה כזו נמצאת בעפולה).
הפילבוקסים המנדטוריים הם אתרים היסטוריים חשובים, אך רובם מוזנחים ורק חלקם מהווים יעד תיירותי או מוזאוני.
הפילבוקס הצה"לי.
במהלך האינתיפאדה השנייה הפילבוקס חזר לשימוש בארץ ישראל. את מקומו של הצבא הבריטי תפס צה"ל, ואת הפילבוקס המנדטורי החליף הפילבוקס הצה"לי שהוא גבוה יותר, צר יותר וממוגן יותר.
בימי האינתיפאדה השנייה הגדיל צה"ל את השימוש בסגנון הביצורים שכלל גם עמדות פילבוקס. בטרם בוצעה תוכנית ההתנתקות הגנו שני קווי פילבוקסים על גוש קטיף ויישובי עוטף עזה - האחד, בתוך רצועת עזה, הגן על ציר "חלקיק" שהפריד בין גוש קטיף לשטחי הרשות הפלסטינית; והשני, עוטף את הרצועה ומגן על יישובי עוטף עזה ועל העורף הישראלי (בשלביה האחרונים של תוכנית ההתנתקות פורק קו הפילבוקסים שהגן על גוש קטיף).
גם ביהודה ושומרון הוקמו עמדות פילבוקס בנקודות שאירעו בהם אירועים ביטחוניים מרובים, וגם לאורך גדר ההפרדה ניתן לראות פילבוקסים רבים. בגבול הצפון ניתן לראות פילבוקסים בודדים, שמהווים חלק ממערך מגננה של מוצב (כלומר, לא יוצרים רצף פילבוקסים).
פרוטגוראס
גבול בינלאומי
סמל ברזיל
סמל ברזיל נוצר ב-19 בנובמבר 1889, ארבעה ימים אחרי שברזיל הפכה לרפובליקה.
הסמל הברזילאי מציג מספר אלמנטים המייצגים את המדינה: שיחי קפה וטבק המקיפים את הסמל משני צדדיו הם שני היבולים העיקריים של ברזיל.
הכוכב הגדול שצבוע בצבעי ירוק-צהוב (צבעי הדגל הברזילאי) במרכז מייצג את המחוז הפדרלי של ברזיל. ואילו 26 הכוכבים הנוספים בטבעת שסביב העיגול הכחול המרכזי מייצגים את 26 המדינות של ברזיל.
בתוך העיגול הכחול במרכז הסמל ניתן לראות 5 כוכבים המייצגים את "הצלב הדרומי", אשר מופיע בדגלי מדינות רבות בחצי הדרומי של כדור הארץ מכיוון שהוא נראה רק בשמי חצי הכדור הדרומי.
העיטור הכחול מכיל את השם הרשמי של ברזיל (República Federativa do Brasil - הרפובליקה המאוחדת של ברזיל), בשורה הראשונה. בשורה השנייה כתוב תאריך הקמת הרפובליקה 15 בנובמבר 1889.
מודוס ויוונדי