העיירה רוסקובה שוכנת על הכביש בין וישאו דה סוס לעיר סיגט. מעל 90 אחוז מתושבי העיירה הם רותנים. בעיירה כנסיית עץ, בדומה לכנסיות העץ במרמורש.
הקהילה היהודית.
ידוע על יהודים במקום משנת 1728, אולם קהילה מגובשת התגבשה כנראה בתחילת המאה ה-19. אז נבנה במקום בית כנסת מעץ. בית כנסת מאבן נבנה בשנות 1868, ובשנות השלושים של המאה העשרים הוא נבנה מחדש.
כרוב יהודי האזור השתייכו רוב תושבי העיירה לחסידות ויז'ניץ. בשנת 1926 נבחר ברוסקובה הרב היחיד בתולדותיה – ר' אברהם שלמה כ"ץ. הרב כ"ץ היה תלמידו של הרב יקותיאל יהודה טייטלבוים מסיגט. הוא היה ידוע כמומחה בדיני ממונות ואף חיבר ספר ארחות המשפטים בנושא. הרב כ"ץ פתח ברוסקובה ישיבה בשם "תורת א"ש" שבשיאה למדו בה כמאה תלמידים.
השואה.
ערב השואה, חיו במקום 1,084 יהודים שהיוו כ-30 אחוז ממספר התושבים הכללי.
ביוני 1941 תחת המשטר ההונגרי גויסו רוב הגברים בגילאי 20 עד 40 לפלוגות הכפייה של הצבא ההונגרי. רובם נספו בשירות זה. ביום האחרון של פסח, 1944, רוכזו כל יהודי הכפר בבית הכנסת, וב-18 באפריל גורשו כל היהודים לגטו בווישאו דה סוס. הם גורשו ככל תושבי הגטו למחנה אושוויץ, בו נספו רובם.
לאחר השואה חזרו חלק מהשרידים לעיירה. הקהילה מנתה בסוף שנות הארבעים כ-120 יהודים. בהמשך הזמן עזבו כל היהודים את המקום ורובם עלו לישראל.
דקסיאטיטאן
סטאר21
סטאר21 (ביפנית: スター21, באנגלית: STAR21, קרויה גם: Class 952/953) היה השם שניתן לרכבת שינקנסן נסיונית מסוג "952/953", שפותחה בשנת 1992 על ידי "חברת הרכבות המזרחית יפן" כדי לבדוק את הטכנולוגיה שתשולב בדור הבא.
רכבות "שינקנסן" פועלות במהירות של 350 קמ"ש ומעלה.
בוריס טרג'קובסקי
עוצמה מעוץ
עוצמה מעוץ - תיעוד של הרפתקאותיה של דורותי גייל מקנזס, בילינה החן הצהובה, הדחליל, איש הפח, טיק-טוק, האריה הפחדן והנמר הרעב הוא הספר הוא השלישי בסדרת ארץ עוץ של ליימן פרנק באום. זהו הספר הראשון בסדרה בו מרבית העלילה מתרחשת מחוץ לארץ עוץ. רק שני הפרקים האחרונים מתרחשים בעוץ. הספר פורסם ב-30 ביולי 1907.
תקציר עלילה.
הדוד הנרי הורה על ידי רופאו לצאת לחופשה בגלל הלחץ והעמל הכרוך בתיקון החווה בקנזס. הוא מלווה על ידי אחייניתו המתבגרת, דורותי גייל, בעודו על סיפונה של ספינת קיטור קטנה שפונה לאוסטרליה בזמן שדודתה של דורותי וכלב המחמד שלה, טוטו, נשארים בקנזס. בזמן ההפלגה הים, סערה נוראה, מביאה גשם וברקים, משליכה את הספינה הקטנה באלימות על הגלים. הנרי ודורותי נפרדים כאשר היא נזרקת למים יחד עם בילינה, תרנגולת צהובה שהייתה גם היא על הסיפון. השניים נסחפים לארץ מוזרה בשם ארץ אב. בעודם מחפשים מוצא, מתברר כי בלינה התרנגולת יכולה לדבר בשפת בני האדם.
עד מהרה, הם נתקלים ביוצרים מוזרים בשם גלברנשים (לפי תרגומה של גילי בר-הלל), יצורים מוזרים בעלי גלגלים במקום רגליים. בעודן נרדפות על-ידי הגלברנשים, הן מוצאות רובוט בעל מנגנון מכני המופעל על-ידי מתיחת קפיצים בשם טיק-טוק המספר להם שמלך אב, אוולדו, התאבד לאחר שמכר את אשתו ועשרת ילדיו למלך הנומים, שליט ננסי ואכזר הגר בארץ הנומים התת-קרקעית ושכעת אין מי שישלוט על ארץ אב. טיק-טוק מוסיף כי ארץ אב נמצאת על-יד ארץ עוץ ורק מדבר נורא שלא ניתן לחצותו מפריד בין ארץ אב וארץ עוץ.
בניסיון להבין מי שולט כעת בארץ אב, מגיעים השלושה אל ארמון המלכות שם מתגוררת הנסיכה לאנאלה, נסיכה מגונדרת בעלת יכולת להחליף ראשים ומחזיקה במלתחת ראשים.
כאשר הנסיכה פוגשת את דורותי היא מעוניינת בראשה ובשל סירובה של דורותי להחליף עימה ראשים, הנסיכה לאנאלה כולאת אותה בבית מעצר בארמון. בעוד דורותי בכלא, מצליחה היא לראות באופק את המדבר הנורא ובדיוק בזמן זה מגיחים מהמדבר הנורא שליטת עוץ, עצמה, איש הפח, האריה הפחדן, הדחליל, כמה חיילים וטיגריס גדול ולבן בשם "הטגריס הרעב" כיוון שהיה רעב כל הזמן אך נקיפות המצפון שלו מנעו ממנו לצוד בעלי חיים.
דורותי מצליחה לקרוא לדחליל וחבריה הוותיקים משכנעים את הנסיכה לאנאלה לה לשחרר את דורותי. עצמה מציעה את עזרתה בשחרור מלכת אב ועשרת ילדיה מידי מלך הנומים ובכך לכונן יחסי ידידות בין המדינות.
החבורה יוצאת אל ארץ הנומים במטרה לשחרר את מלכת אב ועשרת ילדיה, לאחר הרפתקאות וסכנות עליהם הם מצלחים להתגבר, מגיעים אל מלך הנומים אשר אינו מוכן לוותר על רכושו שנמכר לו ביושר על-ידי מלך אב. מלכת אב ועשרת ילדיה הפכו לקישוטים המקשטים את הארמון ובשל תחנוניה של דורותי בפני המלך מסכים הוא לשחק עם האורחים משחק, אם ינחשו מי מהקישוטים הוא מלכת אב או אחד מילדיה יהפוך הקישוט לאדם חי, אך אם ישגו, יהפכו גם האורחים לקישוטים.
לאחר ניחושים רבים כושלים, עצמה ומירב החבורה נפלו בשבי של מלך הנומים והפכו לקישוטים, מגלה בילינה בטעות את סודותיו של מלך הנומים. בין היתר מגלה היא שמלך הנומים מצליח לחולל את הכישופים בעזרת חגורת קסמים וכי כל ילדיו של מלך אב כמו גם המלכה הפכו לקישוטים בצבע סגול והחברים אשר הגיעו מעיר הברקת הפכו לקישוטים בצבע ירוק אך מעל לכל, גילתה כי ביצים רעילות עבור נומים.
כאשר מלך הנומים שובה כמעט את כל חבריה של דורותי, מבקשת בילינה הזדמנות להיכנס להיכל ולהתנסות במשחק. לאחר שמשחררת בילינה את כל חבריה של דורותי (למעט איש הפח) הם יוצאים מן ההיכל אך מלך הנומים הנרגז מוכן עם צבאו לתקוף את האורחים לבל יצאו לחופשי לאחר שנצחו אותו.
בילינה מורה לדחליל לתקוף את מלך הנומים באמצעות הביצים שהטילה בעוד דורותי לוקחת ממנו את חגורת הקסמים באמצעותה מצליחה החבורה לברוח ממלך הנומים אך לצערם לא מצליחים למצוא את איש הפח ולא יודעים לאיזה קישוט הוא הפך.
בדרך חזרה מארץ הנומים לכיוון ארץ אב מבינים כי אחד מילדיו של מלך אב לקח משרוקית בצורת חזיר מהיכל הארמון המתגלה כאיש הפח.
לאחר שכל ידידה של דורותי חזרו אל ארץ עוץ מחפשות עצמה ודורותי פתרון כיצד להחזיר את דורותי הביתה. הם מבקרות את הקוסמת הטובה גלינדה המספרת להם כי חגורת הקסמים יכולה להחזיר את דורותי הביתה, אך כדי שלא תאבד, כפי שאבדו נעלי הכסף של המכשפה מהמזרח, מציעה דורותי שעצמה תשמר את חגורת הקסמים אצלה.
דורותי נפרדת מכל חבריה, ועצמה מבקשת מהחגורה שדורותי תגיע לאוסטרליה לפגוש בדוד הנרי.
טיטיוילוס
תפילת הליצן
תפילת הליצן (באנגלית: The Clown's Prayer) היא תפילה הכתובה כפואמה בה משתמשים קומיקאים כדי לקבל השראה. היו מספר תפילות שנקראו בשם זה.
היסטוריה.
מחבר התפילה אינו ידוע. התפילה מוכרת בכמה נוסחים, וידוי כי מספר קומיקאים, ביניהם הקומיקאי כריס פארלי, היו נושאים איתם העתק של התפילה.
בהלווייתו של סטן לורל, קרא דיק ואן דייק את תפילת הליצן כהספד.
נוסח התפילה.
התפילה כוללת בדרך כלל ארבע פסקאות:
ישנם המוסיפים בין הפסקה השלישית לרביעית את הפסקה הבאה:
גרסה נוספת.
ישנה גרסה נוספת לתפילה, שנכתבה על ידי וולטר גרוגן ופורסמה במגזין "קניון פאל" בשנת 1907:
אירוע התפילה.
מדי שנה ביום ראשון הראשון של חודש פברואר עורך "איגוד הליצנים הבינלאומי" כינוס בכנסיית הליצנים שבלונדון, בה הם מדקלמים תפילה זו.
חידו ואן רוסום
חידו ואן רוסום (בהולנדית: Guido van Rossum; נולד ב-31 בינואר 1956) הוא מתכנת ממוצא הולנדי, מייסד שפת התכנות פייתון. עד לפרישתו ב-2018, שימש ואן רוסום כ-BDFL של פייתון (דיקטטור נאור לכל החיים, כלומר: מקבל ההחלטות בכל הנוגע לשפה). כיום הוא חבר בצוות ההיגוי של השפה.
חיים אישיים.
ואן רוסום נולד בעיר הארלם שבהולנד. למד מתמטיקה ומדעי המחשב באוניברסיטת אמסטרדם וב-1982 סיים את התואר השני. לאחר סיום לימודיו, החל ואן רוסום לעבוד במכוני מחקר שונים, בהם המכון הלאומי למתמטיקה ומדעי המחשב באמסטרדם, המכון הלאומי לתקנים בהולנד ועוד. במהלך עבודתו במכון הלאומי למתמטיקה ומדעי המחשב היה שותף ואן רוסום לפיתוחה של שפת התכנות ABC, מעשה שהצהיר כי השפיע רבות על כישורי התכנות שלו.
פייתון.
בדצמבר 1989 חיפש ואן רוסום פרויקט שיעסיק אותו כתחביב במהלך שבוע חג המולד והחל בכתיבת פייתון. מאוחר יותר סיפר:
הגרסה הראשונה פורסמה בשנת 1994. בשנת 1999 התווספה מערכת IDLE.
ב-1999 הגיש ואן רוסום לסוכנות הצבאית לפרויקטים מחקריים מתקדמים בקשה למימון עבור הפיכת פייתון לתוכנה שתנגיש את מקצוע כתיבת הקוד לכל אדם. בבקשתו הגדיר ואן רוסום את יעדיו עבור פייתון:
בעקבות כתיבת השפה, זכה ואן רוסום בפרסים רבים. ב-2002 קיבל את "הפרס לקידום תוכנה החופשית לשנת 2001" של קרן התוכנה החופשית. מאוחר יותר, ב-2003, זכה בפרס NLUUG, ב-2006 הוגדר כמהנדס יוצא דופן על ידי האגודה למכונות מחשוב ובשנת 2018 נעשה עמית במוזיאון לתולדות המחשב.
על-אף שכוונתו הראשונית לא הייתה ליצור שפה להמונים, הפכה פייתון עם השנים לאחת משפות התכנות המובילות בעולם.
חיים מקצועיים.
ב-2005 הצטרף ואן רוסום לגוגל שם פיתח את Mondrian - תוכנה לסקירת קוד אותה כתב בפייתון וכן השתתף בפיתוחה של Google App Engine. בדצמבר 2012 סיים את תפקידו בגוגל והצטרף לחברת Dropbox העוסקת באחסון קבצים בענן. באוקטובר 2019 עזב את החברה והודיע על פרישה. בנובמבר 2020 חזר בו מהפרישה והודיע שיצטרף למיקרוסופט.
שלמה דוב גויטין
כרים מאסימוב
כרים קג'יקנקוביץ' מאסימוב (בקזחית: Kärim Qajımqanulı Mäsimov) הוא מדינאי קזחי, עורך דין ששימש כיו"ר הוועדה לביטחון לאומי של קזחסטן (KNB), מנגנון ביטחון הפנים, מ-8 בספטמבר 2016 עד להדחתו ב-8 בינואר 2022. שימש פעמיים כראש ממשלת קזחסטן (2007–2012, 2014-2016), מנהל הסגל הנשיאותי של קזחסטן (2012–2014).
ביוגרפיה.