בשנת 2014 חברו יוזמי "גדולים במדים" לעמותת "יד לילד המיוחד" וכיום התוכנית פועלת תחת העמותה, שביססה והרחיבה אותה לפריסה ארצית. בהמשך שנת 2014, הוחל בשיתוף פעולה עם JNF ארצות הברית, במטרה להרחיב את התוכנית ולאפשר למאות צעירים נוספים לקחת בה חלק. את שיתוף הפעולה מנהל רב-סרן במילואים טיראן עטיה, לשעבר מפקד יחידת המתנדבים בצה"ל שר אל (שר-אל).
מטרת התוכנית היא בעיקר להגשים את חלומם של הצעירים והוריהם – לעשות שירות צבאי כמו כל אזרח במדינה. בנוסף, יש לכך תועלת יצרנית למערך הצבאי, בעבודות השירות שהם מבצעים, ותועלת חברתית בסיפוק שזה גורם למתנדבים. בטווח הארוך יש בזה כדי לתרום לשילוב הצעירים בחיי חברה נורמטיביים, התנהלות בקהילה ויעילות בשוק העבודה האזרחי. מטרה נוספת היא מפגש בלתי אמצעי של חיילים בבסיס, לאנשים עם צרכים מיוחדים. לעיתים, בעקבות המפגש וההיכרות המעמיקה עם בעלי הצרכים, אותם חיילים נהפכים בהמשך למעסיקים של הצעירים במפעלים אזרחיים.
הליך הגיוס.
השלב הראשון בתוכנית מתקיים במסגרת פעילות בבתי הספר לחינוך מיוחד. פעמיים בשבוע מגיעים הצעירים לחצי יום התנדבות בבסיס, עולים על מדים ומבצעים משימות לפי דרישות הצבא. ההתנסות נעשית עם צוות מלווה, כחלק מתוכנית הלימודים שמוכרת ומלווה על ידי משרד החינוך כתוכנית חוץ. בגיל 21, עם סיום מסגרת החינוך המיוחד, מגיעים הנערים לשלב השירות המלא. תחילה הם מתגייסים כמתנדבים ועוברים תהליך של הערכה ואומדן יכולת תפקוד. הכשירים מותאמים לאחר מכן לקטגוריות שירות שונות בהתאם ליכולותיהם. בשלב הבא עוברים הנערים סימולציה מדגימה של שירות צבאי במסגרת גדנ"ע, הכולל שבוע של אימונים בשטח, מורל צבאי וטירונות מותאמת. אלו שנמצא כשירים, משתלבים כחלק מכוח האדם הצבאי בבסיסים הסמוכים למסגרת ממנה הם באים. במהלך השירות נערכות הדרכות מקצועיות על ידי פסיכולוגים, עובדים סוציאליים ומדריכים, המלווים את המתנדבים לכל אורך תקופת השירות.
תחומי העיסוק של הנערים בצה"ל הוא בעיקר בלוגיסטיקה. בין השאר הם משתתפים בהכנת ערכות מגן, תחזוקת מחסני חירום, חנויות צבאיות, בתי דפוס, מטבחים, טחנות גריסה, טלפוניה ועוד. רבים מהצעירים המאובחנים על ההספקטרום האוטיסטי ניחנים ביכולות אנליטיות וחזותיות יוצאות דופן, והם משולבים בעבודה עם חומרים חזותיים כמו פענוח תצלומי לוויין, פירוק מכשירים אלקטרוניים, מיחזור ופירוק מחשבים ישנים וסיוע בתיקוני חלקי מטוסים. הנערים מגיעים מדי יום לבסיס כקבוצה, ולכל קבוצה תפקיד ומקום קבוע לאורך השירות. כדי לאפשר התנהלות תקינה ואיתור בעיות, נמצאים מנהלי התוכנית בקשר מתמיד עם הורי הנערים, מפקדי לשכות הגיוס, מפקדי הבסיסים והפיקוד הבכיר בצה"ל. שיאו של השירות הוא סיום מוצלח של מסע כומתה עם דגלי ישראל ושירת ססמאות.
השירות.
לאחר סיום שנת השירות הראשונה כמתנדבים, ובהתאם לחוות הדעת המקצועית, עוברים הצעירים המתאימים לגיוס את ועדות הקבלה הצבאיות על מנת לקבל מעמד של חייל מתנדב. רוב הצעירים משרתים בסטטוס "מתנדבים בצה"ל", אך העמותה פועלת על מנת לסייע לצעירים המתקדמים והעומדים בקריטריונים, לקבל מעמד של מגויס לצה"ל, עם תעודת חוגר על כל המשתמע מכך. כעשרים אחוז ממשתתפי התוכנית נקלטים בסופו של התהליך כחיילים מן המניין בצבא, וממשיכים בתוכנית בתפקידים שונים. קבלת תעודת החוגר מהווה הכרה של צה"ל בתרומת משתתפי התוכנית ובמקביל מגבירה את תחושת הסיפוק של הצעירים. נכון לשנת 2019, מתוך 250 משתתפי התוכנית, 59 צעירים קיבלו תעודת חוגר. אורך השירות נע בין שנתיים לשלוש. המעוניינים ממשיכים את תרומתם לצה"ל גם לאחר השחרור.
תוכנית "גדולים במדים" משלבת כ-400 צעירים וצעירות בצה"ל ופועלת ב-30 בסיסים הפרוסים בכל הארץ, מהצפון ועד אילת. נערי התוכנית מבקרים תכופות אצל אנשי ציבור, נשיא המדינה, ולפני החגים מתקבלים בלשכתו של ראש הממשלה. בשנת 2017 קיבל סא"ל אריאל אלמוג, ממייסדי התוכנית, את אות הנשיא למתנדב כ"הוקרה על תרומתו לבעלי מוגבלויות... בצמצום פערים וקידום השוויון בין מגזרים ובין אוכלוסיות בחברה הישראלית".
בחודש מרץ 2019, ביקר את נערי גדולים במדים, שגריר ארצות הברית בישראל, דייוויד פרידמן, יחד עם כריס נילי, עוזרו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ ויו"ר הוועדה המייעצת לאנשים עם מוגבלויות בארצות הברית. הביקור היה חלק משיתוף הפעולה בין עמותת יד ליד המיוחד ל JNF (קק"ל) ארצות הברית, במטרה לבחון וללמוד על אופן שילוב צעירים וצעירות עם מוגבלויות בחיים צבאיים, ליישום בצבא ארצות הברית. לדברי השגריר פרידמן: "זה פרויקט מדהים באמת, ליבו של צה"ל. אנחנו כבר בודקים עם הנספח הצבאי שלנו כדי לראות איך אפשר ליישם מודל דומה בצבא האמריקני"
משמר הטבע.
בשנת 2015 ייסדה העמותה את מיזם "משמר הטבע", תוכנית המשך לבוגרי גדולים במדים. כדי לאפשר לצעירים, עם סיום התנדבותם הצבאית, התאקלמות קלה באזרחות, הם משולבים בעבודות שמירה ואחזקה של מתקנים ופארקים עירוניים, בליווי צמוד של הדרכה ואנשי מקצוע. הבחירה בפארקים נועדה כדי לקבל אפקט טיפולי שמתקבל עקב החיבור לעולם הטבע, הצומח ובעלי החיים. הצעירים עובדים בשכר, וכיום התוכנית פועלת בערים ראשון לציון, רחובות ונס ציונה.
כעבור חצי שנה, ממשיכים הצעירים בשוק התעסוקה החופשי, חלקם תחת המעסיקים של הרשות המקומית שלמדה להכיר את יתרונותיהם ויעילותם של אותם צעירים. העמותה דואגת להשמת הצעירים במקומות תעסוקה המתאימים ליכולותיהם. עם המקומות בהם עובדים בוגרי התוכנית נמנים: בנק הפועלים, קריית הממשלה, מכון ויצמן, אלטשולר שחם, עיריית נס ציונה, סינמה סיטי, ארומה אספרסו בר, סופר פארם, רכבת ישראל, מקס סטוק, שקם, אל על ועוד.
מרישין (לודז')
מרישין (בפולנית: Marysin) היא שכונה ברובע באלוטי בצפון העיר לודז' שבפולין. גבולות השכונה הם הרחובות ורשבסקה (Warszawska) ולגייבניצקה (Łagiewnicka) וכן יער לגייבניצקי (Łagiewnicki). אופייה הארכיטקטוני של השכונה הוא בתים בודדים, בעיקר וילות. לצד שכונת מרישין בצפון לודז' נמצאות השכונות רוגי (Rogy) ויוליאנוב (Julianów) .
אחד הנהרות של לודז' - סוקולובקה - זורם דרך מרישין. לפני עשרות שנים היו בריכות בשכונה זו, לשם שחיה, דיג וספורט ימי, כולל חתירה בקיאקים. היום אין זכר לכך, למעט אגן קטן שבו עמדו בעבר מים. הנהר הפך לחלק ממערכת הביוב העירונית. בדצמבר 2012 הושלמה בנייתה של בריכת "Staw Wasiaka" על הסוקולובקה, הסמוך לרחובות שכונת מורלובה בלודז' (Morelowa, Deczyńskiego, Rybacka ו-Kryzysowa).
בשכונה קיימת תחנת רכבת וכן אנדרטה שנבנתה ב-2005 לזכר קורבנות גטו לודז'.
בשואה.
בתקופת השואה הייתה מרישין חלק מגטו לודז'. במאי 1940 הוקם אגף לטיפול בגנים ובחלקות החקלאיות בגטו. לאחר מכן החלה החכרת חלקות אדמה לעיבוד חקלאי במרישין. מדריכי תנועות נוער הקימו במרישין קיבוצי הכשרה בהם ניסו לקיים פעילות תנועתית ותרבותית. ראש היודנרט, מרדכי חיים רומקובסקי תמך בכך ויזם הקצבות מזון גדולות יחסית לחברי ההכשרות במרישין.
בקיץ 1940 היו במרישין מעל עשרים קבוצות ציוניות ובהן כמעט אלף חברים, וכן קבוצות לא ציוניות של צוקונפט (תנועת הנוער של הבונד) ושל אגודת ישראל. במרישין קמו גם קבוצות נוער על סמך היכרות מבית הספר, רובן ציוניות. חלקם הקימו תנועה בשם "חזית דור בני המדבר" (חדב"מ).
חברי ההכשרות עסקו בעיבוד אדמה, בהדרכה בבתי יתומים, סיוע בבתי חולים ובתי תמחוי ובסלילת דרכים. הם קיימו פעילות תרבותית וחינוכית בהתאם לאופי הרעיוני של הקבוצה, בעיקר לימוד עברית והיסטוריה יהודית. מאות מצעירי הגטו הגיעו לפעולות במרישין. נערכו ערבי שירה וריקוד וכן אזכרות לאישים.
בסוף 1940 שבו רבים לבתי הוריהם בגטו עקב הרעב. במקביל החלו רבים לעבוד בגטו במפעלים ("רסורטים"). עד מרס 1941 פורקו הקיבוצים במרישין. ב-1943 פסקו הגירושים והפעילות התנועתית התחדשה עד לתום ימי הגטו.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:לודז']]
[[קטגוריה:גטו לודז']]
ריס פרסקוד
ריס פרסקוד (באנגלית: Reece Prescod; נולד ב-29 בפברואר 1996 בלונדון שבאנגליה) הוא אצן בריטי, סגן אלוף אירופה (ברלין 2018) בריצת 100 מטרים.
ביוגרפיה.
באליפות העולם נשערכה בלונדון, הממלכה המאוחדת בשנת 2017 סיים פרסקוד במקום שביעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.17 שניות. בשלב רבע הגמר הוא קבע שיא אישי חדש של 10.03 שניות ובשלב חצי הגמר הוא קבע תוצאה של 10.05 שניות.
בליגת היהלום שנערכה בשנגחאי ב-12 במאי 2018 הוא ניצח בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.04 שניות.
סגן אלוף אירופה.
באליפות אירופה שנערכה ברלין, גרמניה ב-7 באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של 9.96 שניות, אחרי בן ארצו ז'ארנל יוז שקבע שיא אליפות חדש של 9.95 שניות ולפני ז'אק אלי הרווי מטורקיה (10.01 שניות).
בגראנד פרי שנערך בבירמינגהאם ב-18 באוגוסט אותה שנה הוא קבע בריצת 100 מטר שיא איש חדש של 9.94 שניות.
בתחרות שנערכה בברלין באולם ב-1 בפברואר 2019 ניצח פרסקוד בריצת 60 מטר בתוצאה של 6.53 שניות.
בליגת היהלום שנערכה בשנחאי ב-18 במאי אותה שנה הוא סיים במקום רביעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 9.97 שניות.
רפאל יונה ראם
גטר יאני
גטר יאני (באסטונית: Getter Jaani; נולדה ב-3 בפברואר 1993) היא זמרת אסטונית.
ביוגרפיה.
יאני נולדה בטאלין.
ב-2009 השתתפה בעונה השלישית של "Eesti otsib superstaari", הגרסה האסטונית של אמריקן איידול שם הייתה במקום הרביעי.
השתתפותה בתוכנית הובילה לקבלת תפקיד שארפיי בהפקה האסטונית של היי סקול מיוזיקל.