הרב מרדכי סנדר הלוי קופשטיין (תרל"ה, 1875 – ג' בסיון תשי"ד, יוני 1954) היה רבה של ראדין ומראשי "התאחדות הרבנים פליטי רוסיא ושאר ארצות" בארץ ישראל.
תולדותיו.
נולד בליטא למשפחת רבנים. אביו הרב יעקב הלוי קופשטיין היה רבה של ניימנצין שעל יד וילנה, ומחבר הספרים "פרי יעקב", "בית לוי" ו"תורת הלויים". אמו חיה רייזל היא בתו של יהודה לייב גולדשטיין. הוא נקרא על שם סבו, הרב מרדכי סנדר הלוי קופשטיין. סבתו, אשת מרדכי סנדר, הייתה נכדת הרב אלימלך אייזנשטט, רבה של לידה.
נישא לאסתר, בתו של הרב זכריה מנדל כ"ץ, רבה של ראדין. היא נפטרה כבת 22, בשנת תרס"ד, והוא נישא בשנית לבת אחיה הרב יוסף יוזפא כגן, פנינה-פרל, אחותו הבכורה של "הרב הנזיר" דוד כהן. בארץ עבדה רעייתו כמנהלת המשק של בית החולים ביקור חולים, ושימשה כנשיאה של ארגוני חסד כגון "עזר יולדות", "חונן דל" ועוד. היא נודעה כאישה מרשימה בהופעתה ובעלת השכלה בולטת, ובייחוד נודעה בבקיאותה במקרא. היא נפטרה בשנת תשכ"ח.
לאחר פטירת חותנו, בשנת תרנ"ז (1897) התמנה תחתיו כרבה של ראדין. ביתו היה מול ביתו של החפץ חיים. הם היו מיודדים ופעלו יחדיו בענייניה הדתיים של העיר. הוא החזיק בתפקידו עד עלותו ארצה.
בשנת תרפ"ד (1924) עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים. בשנות ה-30 היה ממייסדי "התאחדות הרבנים פליטי רוסיא" והוא עמד בראשה, לצדם של הרב יהושע צימבליסט ("ר' יהושע מהורודנה") והרב שמואל קיפניס. בהמשך נקרא הארגון התאחדות הרבנים פליטי רוסיה ושאר ארצות.
בנו חיים מנדל נפטר בשנת 1934 ונקבר בבית הקברות נחלת יצחק. בנו, אלימלך-מילטון, למד בישיבת מרכז הרב והיה רב בארצות הברית (נפ' בתשמ"ו). בתו הייתה נשואה ליהודה גולן, איש משרד החוץ. הרב קופשטיין נפטר ביוני 1954 ונקבר בירושלים. אחיו הרב יהודה קופשטיין היה רב בקנטון, אוהיו. בן אחותו היה הרב מרדכי רוגוב, מחבר הספר "עטרת מרדכי".
מרדכי סנדר הלוי קופשטיין
תכונת ההצבה
תכונת הצמצום
תכונת ההחלפה הסופית
החלפה (תורת החוגים)
בתורת החוגים, תכונת ההחלפה היא תכונה של מודולים, הנלמדת בקשר לפירוק לסכום ישר (כגון במשפט קרול-שמידט) והרמה של אידמפונטים.
הגדרה.
למודול formula_1 יש תכונת ההחלפה הסופית אם בכל מקרה בו formula_1 הוא מחובר ישר בסכום ישר formula_3, יש פירוק formula_4 שבו formula_5 (נובע מכאן שכל formula_6 הוא מחובר ישר של formula_7).
באופן כללי יותר, עבור מונה formula_8, למודול formula_1 יש תכונת ההחלפה ה-formula_8 אם בכל מקרה בו formula_1 הוא מחובר ישר בסכום ישר
formula_12, יש פירוק formula_13 שבו formula_14 לכל formula_15 (וגם כאן נובע שכל formula_6 הוא מחובר ישר של formula_7). התכונה נעשית חזקה יותר ככל שהמונה formula_8 גדול יותר. אם formula_1 מקיים את התנאי לכל formula_8, אומרים שיש לו תכונת ההחלפה (הכללית). כל תכונות ההחלפה הסופיות (ל-formula_21) שקולות זו לזו.
תכונת ההחלפה הסופית גוררת את תכונת ההחלפה הכללית אם המודול נוצר סופית, או אם הוא סכום ישר של מודולים אי-פרידים; במקרה הכללי זוהי בעיה פתוחה. מודול פרויקטיבי עם תכונת ההחלפה הבת-מניה מקיים את תכונת ההחלפה הכללית.
לכל מודול איג'קטיבי יש תכונת ההחלפה.
תכונת ההחלפה וסכומים ישרים.
תכונת ההחלפה ה-formula_8 עוברת ממודול למחובר ישר שלו, ואם היא נכונה לשני מודולים היא נכונה גם לסכום הישר שלהם.
יהי formula_1 מודול אי-פריד (כזה שאינו סכום ישר). אז הוא מקיים את תכונת ההחלפה, אם ורק אם הוא מקיים את תכונת ההחלפה הסופית, אם ורק אם הוא "אי-פריד בחזקה" (כלומר, חוג האנדומורפיזמים שלו הוא מקומי). בפרט, אם המודול אי-פריד, תכונת ההחלפה הסופית גוררת את תכונת ההצבה (שהיא גרסה חזקה של תכונת הצמצום).
תכונת ההחלפה של חוגים.
אומרים שלחוג formula_24 יש תכונת ההחלפה, אם הוא מקיים את תכונת ההחלפה כמודול מעל עצמו. למודול formula_25 מעל formula_24 יש תכונת ההחלפה הסופית אם ורק אם לחוג האנדומורפיזמים formula_27 יש תכונת ההחלפה. חוג formula_24 מקיים את תכונת ההחלפה אם ורק אם אפשר להרים בו אידמפוטנטים מודולו כל אידיאל שמאלי או ימני, אם ורק אם אפשר להרים אידמפוטנטים מודולו רדיקל ג'ייקובסון formula_29 והחוג formula_30 מקיים את תכונת ההחלפה
דינה בליי
חגי מן
חגי מן (נולד ב-1937) הוא אלוף-משנה בדימוס בצה"ל ששימש כקצין המודיעין של פיקוד הצפון לפני ובמהלך מלחמת יום הכיפורים, ונזכר בוועדת אגרנט כמי שסייע בהעלאת הכוננות בגזרה הצפונית בשבועות ובימים שטרם המערכה. בין תפקידיו שימש כקמ"ן מפקדת קצח"ר בזמן מבצע אביב נעורים וברדס 54–55 ולאחר מלחמת יום הכיפורים כמפקד בה"ד 15 להכשרת מקצועות המודיעין.
קורות חייו.
מן נולד גדל ולמד בפתח תקווה. התגייס לצה"ל באוגוסט 1955 ושירת כמש"ק מודיעין בפיקוד הצפון. הוא סיים קורס קצינים כחניך מצטיין באוגוסט 1957, ושירת כקצין מודיעין בפיקוד הדרום עד 1958 ולאחר מכן כקצין מודיעין בפיקוד המרכז עד 1962. שירת במשך כשנתיים כראש לשכת מפקד פיקוד המרכז וב-1964 מונה לקצין המודיעין של חטיבה 16. ב-1966 עבר להדריך בקורס קציני מודיעין ובמהלך מלחמת ששת הימים שירת במינוי חירום כקצין המודיעין של חטיבה 10. לאחר מכן שירת כעוזר קצין המודיעין של פיקוד המרכז עד 1969. יצא ללימודים בפו"ם וב-1971 מונה למפקד קורס קציני מודיעין וקצין מודיעין של מפקדת קצין חיל רגלים וצנחנים ראשי, מילא תפקיד זה במהלך התכנון וההוצאה לפועל של מבצע ברדס 54–55 ומבצע אביב נעורים.
בתחילת שנות ה-80 היה נספח צה"ל בדרום מזרח אסיה. בשנת 1984 פרש מצה"ל ומונה למנהל חברת אמגו, חברת בת של קבוצת עיט שעסקה בייצוא של ציוד ביטחוני.
פועלו טרם מלחמת יום הכיפורים.
מן נכנס לתפקידו ב-15 באוגוסט 1973, מספר חודשים לפני תחילת מלחמת יום הכיפורים, ועמד מקרוב על התעצמות הצבא הסורי בגזרת רמת הגולן. אף שמודר מחומרים מודיעיניים רבים, הצליח מן כקצין המודיעין של הפיקוד להסב את העירנות לאתגר המתפתח. על פעילותו להעלאת הכוננות בפיקוד ננזף על ידי ראש חטיבת המחקר תא"ל אריה שלו מאחר שלא תאמה את הערכת אמ"ן. יחד עם מאמצי אלוף הפיקוד, האלוף יצחק חופי, הצליחו התרעותיו להביא להעלאת כוחות חטיבה 7 למרחב רמת הגולן ולאחר מכן להעלאת כוננות באחת מחטיבות הגיוס המהיר של השריון, החלטות שהשפיעו באופן מהותי על מהלך הלחימה בגזרה הצפונית. לטענת מן, לאור פעילות זו לא ניתן לדבר על הפתעה בגזרה הצפונית במלחמת יום כיפור.
ועדת אגרנט נדרשה למערכת היחסים שבין אמ"ן למודיעין השדה, בין השאר על רקע המתחים שבין חגי מן ובכירי חטיבת המחקר. ביחס למן, כתבה הוועדה כי:
בין השאר על רקע המקרה של מודיעין פיקוד צפון, דרשה הוועדה לשנות את מערכת היחסים בין אמ"ן ומחלקות המודיעין בפיקודים, ואכן לאחר המלחמה מחלקות אלו התחזקו הן בכוח אדם, הן בחשיפה לחומרים מסווגים והן בהשפעתן במערכת.
מאיר סטולביץ
הרב מאיר סטולביץ (בכתיב יידי: סטאלעוויץ; ח' בכסלו תר"ל, 1870 – ל' בשבט תש"ט, 1 במרץ 1949) היה רבה האחרון של חסלביץ שבבלארוס, ולאחר עלותו לארץ ישראל כיהן כרבה של שכונת זיכרון משה בירושלים.
תולדותיו.
נולד באיישישוק לר' אברהם סטולביץ. למד בווילנה ולאחר נישואיו היה תלמיד הרב אלכסנדר משה לפידות בעיר ראסיין, אצלו למד תשע שנים. נישא לרחל לאה בת שמואל ויינר מראסיין (נפטרה בערך בשנת תרע"ב) ולהם בן אחד. בתחילת דרכו ברבנות כיהן כרבה של גירטיגלה, בתפקיד זה החזיק כ-15 שנה. באותן שנים חיבר את החלק הראשון של ספרו "מבית מאיר". בהמשך נתמנה לרב בקפצווא שבפלך סובאלק, אולם כעבור כחצי שנה, עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, נאלץ לברוח מעירו, נדד באוקראינה ואף בה כיהן ברבנות. לאחר מלחמת העולם מונה לרב בעיר שביז שבמחוז ויטבסק. לאחר כשש שנים החל לשמש ברבנות העיר חסלביץ. הוא היה רבה האחרון של העיר.
בקיץ שנת תרפ"ט נישא בשנית לחיה גיטל, בתו של הרב יצחק יוספזון מהעיר איווה שבפלך וילנה. השלטונות הרוסים הערימו קשיים וצרות על מורי הוראה בארצו והחל משנת תר"ץ פתח במאמצים לעלות ארצה. בשנת תרצ"ב (1932) עלה לארץ ישראל עם אשתו בסיועו של הראי"ה קוק, והיה לידידו של האחרון. בשנת תרצ"ד התמנה לרבה של שכונת זיכרון משה בירושלים, וכעבור מספר שנים נתמנה ליו"ר אגודת הרבנים ומורי הוראה בעיר. כן מסר שיעורים בישיבת עץ חיים והיה מחברי המועצה הדתית בעיר. היה מראשי "התאחדות הרבנים פליטי רוסיא ושאר ארצות". בשנת תרצ"ח הוציא לאור בירושלים את החלק השני של ספרו "מבית מאיר".
חיבר את סדרת ספרי השו"ת "מבית מאיר" הכוללת שלושה כרכים.
נפטר ביום ל' בשבט תש"ט, 1 במרץ 1949.
קישורים חיצוניים.
כתביו:
קטינה פקסינו
קטינה פקסינו (ביוונית: Κατίνα Παξινού; 17 בדצמבר 1900 – 22 בפברואר 1973) הייתה שחקנית קולנוע ותיאטרון יווניה זוכת פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ופרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר לשנת 1943 על הופעתה בסרט "למי צלצלו הפעמונים".
פקסינו הייתה לשחקנית היווניה היחידה בהיסטוריה שזכתה בפרס האוסקר.
ביוגרפיה.