עם התפרצות נגיף הקורונה בעולם (SARS-CoV-2) בשנת 2020, החל שימוש נרחב במסכות מסוגים שונים לצמצום החשיפה לנגיף ומניעת ההדבקה והורגש מחסור עולמי במסכות וציוד מיגון לצוותים רפואיים.
ארגון הבריאות העולמי הנחה תחילה להשתמש במסיכות רק למי שנדבק בנגיף, במטרה לצמצם את ההפצה שלו, או לאנשים שמטפלים ובאים במגע הדוק עם אנשים שנדבקו. אך עם גילוי האפשרות להדבקה אסימפטומטית הארגון חזר בו והנחה לעטות מסכות גם למי שאין תסמינים של המחלה. בעקבות זאת בחלק מהמדינות הנחו את כל תושביהן להשתמש במסכות במרחב הציבורי. בישראל, משרד הבריאות חייב את התושבים, החל מ-12 באפריל 2020, להשתמש במסכות במרחב הציבורי.
מגפה זו העלתה את המודעות הציבורית לשימוש בכלי רפואי זה, ואת החשיבות שלו.
ההנחיות לעטות מסכה ובאילו מקומות, הוקשחו או הוקלו, בהתאם לרמת התחלואה המשתנה בעקבות גליה החוזרים של המגפה.
השפעה סביבתית.
השימוש העולמי הנרחב במסכות החד פעמיות במהלך המגפה יצר רמת זיהום סביבתי חסרת תקדים, עם למעלה ממיליארד מסכות שהגיעו לאוקיינוס.
סטקסנט
סטקסנט (Stuxnet) היא תולעת מחשב שפגעה בשנת 2010 בתוכנית הגרעין האיראנית, באמצעות פגיעה במערכות בקרה תעשייתיות מסוג SCADA מתוצרת חברת "סימנס" ששולטות בצנטריפוגות במתקן ההעשרה בנתנז. מומחים מאמינים שישראל וארצות הברית יצרו את התולעת בשיתוף.
לתולעת יכולת לתכנת מחדש בקר לוגי מיתכנת (PLC). זו התולעת הראשונה שנתגלתה עם Rootkit ל-PLC, וכנראה תולעת ראשונה שנועדה לפגוע במערכות בקרה תעשייתיות, ודרכן במתקנים תעשייתיים המבוקרים על ידי מערכות אלה.
חברות אבטחת מידע שעסקו בניתוח התולעת גילו שהפצתה עשתה שימוש בארבע פרצות אבטחה לא ידועות (התקפת Zero Day) של מערכת ההפעלה "חלונות", לשם תקיפת תוכנת SCADA מתוצרת חברת "סימנס". סטקסנט נחשבת לנוזקה מורכבת יחסית, הכתובה בשפות תכנות אחדות, ובהן C ו-C++‎. לתולעת חתימה דיגיטלית שנגנבה משני מפיצים של חתימה דיגיטלית, צעד שאיפשר לתולעת שלא להתגלות במשך תקופה ארוכה.
על פי מומחה האבטחה ראלף לאנגנר, שבחן את הנוזקה, מדובר בנוזקה משוכללת ביותר, שמכילה כ-15,000 שורות קוד, שתוקפת את הבקרים של צנטריפוגות במתקנים גרעיניים ומשנה בהם את ההוראות בצורה שתגרום לנזק פיזי בצנטריפוגות. לאנגנר דימה את קוד התקיפה לשני "ראשי טיל דיגיטליים" שיועדו לפגוע ברוטורים ובשסתומים של הצנטריפוגות, יחד עם מערכת הסוואה שנועדה להסתיר את כל הפעילות הזו. "ראש הטיל הקטן" יועד לפגיעה ברוטורים של צנטריפוגות מסדרה אחת, באמצעות שינוי מהירות הסיבוב שלהם, דבר שעלול להביא לסדיקה של הצנטריפוגות ואף להתפוצצותן, הדבר תוכנן להעשות באיטיות ובחשאיות כך שיהיה קשה לנטר אותו. "ראש הטיל הגדול" כוון לשינוי תפקודי השסתומים של צנטריפוגות משש סדרות אחרות, כך שישנה התקפה על הצנטריפוגות משני כיוונים שונים. בנוסף קיימת בנוזקה מערכת להסוואת החבלה תוך הדמיה של רישום פעילות פיקטיבית תקינה בעוד שתפקודה של המערכת לקוי, דבר זה נועד לעקוף את מנגנוני הבטיחות האוטומטיים של הצנטריפוגות, ולשטות במפעילים ובחוקרי החבלה. לדבריו, עוד ניכר מנוזקה זו כי מי שכתב אותה הכיר את המבנה של הצנטריפוגות והבקרים שלהם בכל היבט, והיא נועדה למטרה אחת ויחידה, להשבית את הצנטריפוגות של נתנז.
ההערכה היא שהתולעת פעילה מאז 2007, ושגרסאות מתקדמות שלה הופצו מאוחר יותר. כניסתה של התולעת לרשת מחשבים נעשתה באמצעות אמצעי לאחסון נתונים, ובפרט דיסק און קי, המוכנס למחשב המחובר לרשת. התולעת הדביקה מחשבים באיראן ובמדינות נוספות, ובהן ארצות הברית, הודו, צרפת ובלארוס.
חשיפה.
התולעת התגלתה לראשונה ביוני 2010 על ידי חברת אבטחת מידע מבלארוס, ובמהלך החודש שלאחר מכן ננקטו צעדים לבלימתה מצד החברות שפרצות אבטחה שלהן שימשו את התולעת - סימנס, מיקרוסופט ווריסיין. חברת סימנס הפיצה ללקוחותיה ערכה לגילוי ולהסרה של התולעת, והמליצה לסגור את פרצות האבטחה שאיפשרו את חדירת התולעת. חברות האנטי-וירוס הפיצו אף הן כלים למניעת כניסתה של התולעת.
בספטמבר 2010 זכתה התולעת לפרסום עולמי כאשר באמצעי התקשורת פורסמה השערה שהתולעת נוצרה והופצה על ידי גוף ממשלתי, כצעד של לוחמה קיברנטית שנועד לחבל במתקני הגרעין של איראן. בין המדינות ששמן נקשר ליצירת התולעת: ישראל, ארצות הברית ומדינות אירופיות. ביולי 2013 אישר אדוארד סנודן, מנהל מערכות מידע לשעבר בארגון הביון האמריקאי NSA, כי ה-NSA וישראל כתבו ביחד את סטקסנט.
בנובמבר 2010 הודה נשיא איראן מחמוד אחמדינז'אד שהתולעת פגעה בתוכנית הגרעין של ארצו.
נטען שסטקסנט גרמה נזק כבד לתוכנית הגרעין האיראנית, באמצעות הרס הצנטריפוגות ששימשו תוכנית זו. ב-26 בינואר 2011 טען שגריר רוסיה לנאט"ו, דמיטרי רוגוזין, שמתקפת התולעת עלולה הייתה לגרום לאסון הדומה לאסון צ'רנוביל, ודרש מנאט"ו לחקור את הנושא.
בדצמבר 2011 טען ג'ון בומגרנר, מומחה לאבטחת מידע, שסטקסנט הדביקה את המערכות האיראניות רק בזכות דלת אחורית שיצרה לה למעשה קונפיקר, תולעת מחשב שתקפה באוקטובר 2008 מחשבים רבים ברחבי העולם.
נטען כי סטקסנט השתמשה במידע שאספה הנוזקה להבה.
במאי 2013 נטען במחקר בריטי שסטקסנט לא עיכב את תוכנית הגרעין האיראנית, ואף תרם לאיתור בעיות תפעוליות בה.
ב-2016 הוצג סרט תיעודי בשם Zero Days, אשר טען כי בידיו עדויות חסויות של אנשי NSA שמעידים כי גילוי המערכת נבע מפזיזות ישראלית, בפרט ביחידה 8200, והאשים אותה בהכנסת שינויים במערכת סטקסנט שגרמו להפצה נרחבת מהרצוי של הווירוס ובשל כך לחשיפת המבצע, ולהפעלת הווירוס בלי אישור אמריקאי ולכן מטילה על ישראל את האחריות על דליפת הטכנולוגיה הרגישה הכרוכה בו לידיים איראניות ורוסיות.
קישורים חיצוניים.
הסברי וידאו על התולעת:
כתבות:
Stuxnet
מסכת מנתחים
פטר שלמיל
ספורו הפלאי של פטר שלומיאל
המעשה המופלא בפטר שלמיל
שולי הרעש (אלקטרוניקה)
שולי הרעש באלקטרוניקה ספרתית הם כמות הרעש שמעגל ספרתי יכול לספוג לפני שהוא יוצא מפעולתו התקינה ואז רמת מתח '0' לוגי יתפרש כ-'1' לוגי ולהפך.
שולי הרעש הנמוכים מוגדרים על ידי: formula_1
שולי הרעש הגבוהים מוגדרים על ידי: formula_2
שמיסו
כנסת פתוחה
"כנסת פתוחה" הוא אתר אינטרנט מבוסס קוד פתוח שמטרתו לשפר את השקיפות השלטונית בישראל, לחשוף את פעילות הכנסת לציבור ולהפוך את המידע לנגיש יותר. האתר אוסף מידע גולמי ממקורות שונים (בעיקר אתר הכנסת וכן מקורות מידע רשמיים אחרים) ומציג אותו בדרכים מועילות לנוחות המשתמש. המטרה העיקרית של יוצרי האתר היא להקים אתר חלופי עצמאי לאתר הכנסת, כיוון שלטענתם אתר הכנסת אינו נוח לחיפוש ולא עובד עם דפדפנים פופולריים, ואין בו מידע מספק על פעילותם הפרלמנטרית של חברי הכנסת, באופן שיאפשר לציבור להעריך את פעילותם. הוא נבנה ומתוחזק על ידי חברי הסדנא לידע ציבורי.
אתר "כנסת פתוחה" כולל בין היתר, דף שאוסף את כל הפרטים על הצעת חוק, כולל נוסח ההצעה הראשוני, הנוסח הסופי, דיונים עליה בוועדת הכנסת המתאימה, ועוד. כמו כן ניתן לראות איך כל חבר כנסת הצביע בכל אחת מההצבעות במליאת הכנסת, ולקבל סטטיסטיקות על הפעילות הפרלמנטרית שלהם.
בשלב זה, האתר אינו כולל מידע היסטורי אלא רק מידע מאז זמן הקמתו.
המיזם מבוסס על מתנדבים, ולא נתמך על ידי גוף מפלגתי. הוא מבוסס על אתרים דומים ברחבי העולם העוקבים אחרי הפרלמנטים המקומיים.
נכון לשנת 2021, האתר אינו פעיל.
בעולם.
בארצות הברית הממשל מספק בעצמו את המידע באתר Data.gov. ישנם גופים לא מעטים שמשתמשים במידע הזה ומציגים אותו בדרכים שונות. לדוגמה אתר OpenCongress.
גם בארצות אחרות יש אתרים המציגים את המידע בצורה דומה. לדוגמה:
התוכנה.
האתר כתוב בשפת התכנות פייתון, על גבי הפלטפורמה ג'אנגו. הוא מתוחזק על ידי חברים בקבוצת PyWeb-IL, קבוצה של תוכניתני פייתון בישראל, ומתנדבים אחרים. התוכנה עצמה חופשית וזמינה להורדה בנפרד.
אוניברסיטת קארנגי מלון
שם כולל
עליז
מסיכה רפואית
טריל
טריל (באנגלית: Trill) הוא שמו של גזע סימביוטי בדיוני דמוי-אדם המופיע ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים". כוכב הבית של גזע טריל נקרא גם הוא טריל, והוא חלק מפדרציית הכוכבים המאוחדת. טריל מיושב בצפיפות נמוכה ועליו רק מספר מיליוני תושבים. האוקיינוסים שלו בעיקר בצבע סגול (כך על פי ).
ביולוגיה.
הפונדקאי או "מארח" הוא דמוי אדם בעל כתמים חומים/שחורים לאורך צידי גופו. הטרילים יכולים, אך לא חייבים, להתמזג עם "שיתופן", יצור חסר ישע דמוי תולעת המצוי בבריכות מלאות חומרים מזינים על גבי כוכב טריל. לאחר המיזוג, אישיות הישות המחוברת, הידוע גם כ"טריל מחובר", היא שילוב של השיתופן והמארח. כאשר המארח מת, השיתופן מועבר למארח הבא, וכתוצאה מכך כל זכרונותיהם וכשרונותיהם של המארחים הקודמים ידועים גם למארח הנוכחי.
לאחר כ-48 שעות מרגע המיזוג, אסור להפריד בין מארח לשיתופן. שיתופן שהיה ממוזג ימות תוך שעות ספורות ללא מארח, אך יכול לעבור ממארח למארח. מארח שיוסר ממנו השיתופן, ימות תוך ימים ספורים.
לעיתים נדירות יתמזג שיתופן עם הומונואיד שאינו טריל, אף כי תהליך זה מסוכן לשני הצדדים ותוצאותיו אינן צפויות. דוגמה לכך ניתן לראות בפרק "המארח" (הדור הבא, עונה 4), כאשר ויליאם רייקר התמזג לתקופה קצרה עם השיתופן "אודן", כאשר מארחו הקודם נפצע אנושות. ויליאם ואודן היו יכולים להשלים כך את תהליך שיחות השלום שאודן עסק בהן לפני כן.
עיצוב.