משנת ה'תש"ס בערך החל למסור שיעורים באגדה ובמוסר, בעיקר בדרך המהר"ל. תלמידיו הקימו את בית הכנסת היכל התפילה. הרב אייזנברגר מוסר מדי בוקר שיעור בגפ"ת בעיון לבני קהילתו. מלמד נ"ך בימי ראשון, חומש עם רש"י בליל שבת, ובשבתות הקיץ פרקי אבות. בערב שבת סמוך לזמן כניסת השבת הוא מוסר שיעור דרך הטלפון לנשות הקהילה.
הרב אייזנברגר מלמד בעיקר ומציע לאנשי קהילתו דרכים לשמירה על יראת שמים יחד עם עבודה בין גוים וגלישה באינטרנט.
הרב אייזנברגר נוסע עם אנשי קהילתו לישראל אחת לשנתיים בל"ג בעומר למירון. בשנת תשס"ג פתחה קהילתו קופת צדקה בשם "בלב אחד".
שיעוריו ניתנים לשמיעה בקול הלשון.
אטלסיב סיביו
אטלסיב סיביו (ברומנית: Clubul Sportiv Universitar Atlassib Sibiu) היא קבוצת כדורסל רומנית מהעיר סיביו. המתמודדת בליגת העל הרומנית.
מועדון הכדורסל של אטלסיב סיביו הוקם בשנת 1971, ובעונת 1977/78 החל לשחק בליגה הבכירה ברומניה.
אוהדי הקבוצה ידועים כרעשניים מאוד, שממלאים את האולם הביתי בכל משחק.
שמות קודמים.
בכל פעם שהוחלף הספונסר הראשי, שמה של הקבוצה השתנה בהתאם:
יצחק מנחם נחום טברסקי
רבי יצחק מנחם נחום טברסקי (ה'תרמ"ח, 1888 - ה'תש"ב, 1942) היה אדמו"ר בדור השלישי בשושלת שפיקוב ורבה של רווה-רוסקה. נספה בשואה.
קורות חייו.
נולד בעיירה שפיקוב שבפלך פודוליה לרבי מרדכי, האדמו"ר משפיקוב (ענף מחסידות סקווירא) וחוה בת רבי יוחנן מרחמסטריווקא. היו לו ארבע אחיות מבוגרות ממנו ואח צעיר.
טברסקי הושפע מאחיותיו, שנמשכו להשכלה. בשנת 1910, כשעמד להתחתן עם שֶבֶע, בתו של רבי ישכר דוב רוקח מבֶּלז, שלח מכתב לסופר היידיש יעקב דינזון, ובו תיאר בכישרון ספרותי את עולמו "הפעוט והמכוער", את שנאתו לחסידות ולחסידים ואת כמיהתו לחיי חופש ללא המחנק של החצר החסידית. במיוחד הביע חשש מהגורל הצפוי לו בחצר בלז הידועה כקנאית ושמרנית. בהמשך אותה שנה נישא והתגורר ליד חמיו בבלז.
בשנת 1914 (ה'תרע"ד) בא לשפיקוב לבקר אצל אביו החולה, ומשנפטר האב בפסח אותה שנה התמנה לאדמו"ר במקומו, לצד גיסו רבי שלום יוסף פרידמן. הוא נשאר בשפיקוב, בנפרד ממשפחתו שנותרה בבלז. במלחמת העולם הראשונה עבר תלאות רבות עם אמו ואחיותיו. רק ב-1918 שב והתאחד עם אשתו וילדיו בהונגריה, לשם גלה האדמו"ר מבלז. בשנת 1922 חזרה המשפחה לגליציה, לעיירה אולשיצה, ובשנת 1925 חזרו לבלז. חמיו, האדמו"ר מבעלז חיבבו וסמך על פסקיו ואף הסמיכו לייצג את בית בלז בוועדי הרבנים הכלל ארציים בפולין. בשנת 1926 (ה'תרפ"ו) מינהו חמיו לכהן כרבה של ראווה רוסקה, כ-35 ק"מ מבלז, שבה התגוררו חסידי בלז רבים. אף שחמיו נמנה עם המתנגדים לציונות, רכש הרב טברסקי את השקל הציוני.
במלחמת העולם השנייה דחה את האפשרות שהוצעה לו להימלט, ובחר להישאר עם בני עדתו. כשהגיעו חיילי גרמניה הנאצית לגליציה, בקיץ 1941, הם התעללו בו. נספה בבלז'ץ בשנת ה'תש"ב (1942).
תומאס סאנגסטר
תומאס ברודי סאנגסטר (באנגלית: Thomas Brodie Sangster; נולד ב-16 במאי 1990) הוא שחקן טלוויזיה וקולנוע אנגלי. מוכר בין היתר ממשחקו בסדרה "משחקי הכס" ובסדרה "גמביט המלכה", וכן ממשחקו בסרטים: "אהבה זה כל הסיפור", "נני מקפי", "הלגיון האחרון" ו"הרץ במבוך". סאנגסטר גם דיבב את קולו של פרב פלטשר בסדרת האנימציה "פיניאס ופרב".
קריירה.
תפקידו הראשון היה בסרט הטלוויזיה "תחנת ג'ים" בשנת 2001. בהמשך אותה שנה הוא גם שיחק בסרט הטלוויזיה "נס הכרטיסים". בשנת 2002 שיחק בסרט הטלוויזיה "הילדה של בובי" וכן בסרט הקצר "גברת מיטלמאהיר". בשנת 2003 שיחק בסרט "אהבה זה כל הסיפור" בתור סאם והיה מועמד לפרס האמן הצעיר, פרס אגודת מבקרי הקולנוע בפיניקס ופרס סטלייט. באותה שנה הוא גם שיחק בסרט הדרמה "היטלר: עלייתו של הרשע" הקשור למלחמת העולם השנייה, בתפקיד היטלר הצעיר, וזכה בפרס נימפת הזהב בפסטיבל הטלוויזיוני ה-43 במונטה קרלו על תפקידו בסרט "הופקד".
בשנת 2005 הוא שיחק בסרט "נני מקפי" בתור סיימון בראון, הבן הבכור במשפחה. על תפקידו בסרט היה מועמד לפרס אמן צעיר בקטגוריות הרכבת השחקנים הצעירים הטוב ביותר והשחקן הראשי הצעיר הטוב ביותר. ב-2007 הופיע בתפקיד אורח לשני פרקים בסדרת הטלוויזיה "דוקטור הו" וכן שיחק בתפקיד רומולוס אוגוסטולוס בסרט "הלגיון האחרון" והיה מועמד לפרס אמן צעיר בפעם הרביעית בקטגוריית השחקן הראשי הצעיר הטוב ביותר בסרט בינלאומי באורך מלא.
בין השנים 2007 ו-2015 דיבב את פרב פלטשר בסדרת האנימציה "פיניאס ופרב". הסדרה כללה 4 עונות, סרט וסדרת בת בשם "פיניאס ופרב מארחים". מאחר שהסדרה הופקה בארצות הברית כל קטעי הדיבוב של סאנגסטר הוקלטו טלפונית או באולפנים באנגליה. לפי יוצרי הסדרה, הוא המדובב היחיד שלא פגש את צוות המדובבים.
בשנת 2009 גילם את דמותו של פול מקרטני בסרט "נער משום מקום" המספר על נעוריו של ג'ון לנון. בין השנים 2013–2014 גילם את דמותו של ג'וג'ן ריד, בעונות השלישית והרביעית של הסדרה "משחקי הכס". ב-2014 גילם את דמותו של ניוט בסרט "הרץ במבוך". על משחקו בסרט היה מועמד לפרסי בחירת הנוער. ב-2015 שיחק בסדרת הדרמה "וולף הול" בתפקיד ראלף סאדלר. בספטמבר אותה שנה שב לגלם את דמותו של ניוט בסרט ההמשך ל"הרץ במבוך": " וזכה בפרסי בחירת הנוער בקטגוריית הסרט הנבחר, לצד דילן או'בריאן.
ב-25 בינואר 2018 יצא הסרט השלישי בסדרת הסרטים - " שגם בו הוא לקח חלק.
סאנגסטר הופיע בשנת 2020 במיני סדרה של נטפליקס, גמביט המלכה, בתור שחקן השחמט בני ווטס.
סרטי ברודי.
בשנת 2006 הקים סאנגסטר את חברת "סרטי ברודי" (Brodie Films), יחד עם אימו, טאשה ברטרם, "כדי ליצור הזדמנויות בתעשיית הקולנוע עבור כישרון בריטי חדש; סופרים חדשניים, שחקנים ובמאים". החברה התפרקה במאי 2013.
מוזיקה.
בינואר 2010 הצטרף סאנגסטר ללהקה "ווינט", בה אימו שרה, בתור נגן הבס.
חיים אישיים.
סאנגסטר נולד בסאת'ק שבלונדון. יש לו אחות, אווה, והוא הבן של השחקנים אנסטסיה (טאשה) ומארק ארנסט סאנגסטר. אביו, מוזיקאי במקצועו, כיכב בעיבוד המוזיקלי של מלך האריות בגרמניה. מהצד של אמו הוא בן דוד שני של השחקן יו גרנט, לצידו שיחק בסרט "אהבה זה כל הסיפור" (סבתא רבתא שלו וסבתו של גרנט היו אחיות). סבא רבא שלו היה הסופר אנתוני ברטרם.
סאנגסטר מנגן בגיטרה ובבס ולמד לנגן בגיטרה לשמאליים כאשר שיחק את פול מקרטני בסרט "נער משום מקום".
יצחק נחום טברסקי
רילוקיישן
רִילוֹקֶיישֶׁן (מאנגלית: Relocation; על פי האקדמיה ללשון העברית: עִתּוּק) הוא תהליך של מעבר ממדינת תושבות למדינה אחרת והתמקמות בה. למרות שהמונח הושאל מן השפה האנגלית, בשפת המקור המונח משמש בעיקר למעבר דירה באותו אזור. המונח הוא זה המשמש באנגלית בהקשר של מעבר תושבות בין מדינות שונות.
המושג רילוקיישן משמש בעיקר לתקופות קצובות בזמן ולצורכי עבודה או לימודים ואינו זהה לתהליך של הגירה ממדינה למדינה. רילוקיישן לצורכי עבודה הוא תופעה נפוצה שמטרתה העברת אדם בעל מומחיות או ידע למדינה שאין בה מומחיות או ידע זה, לצורכי לימוד והכשרה; או העברת מנהל לצורך ניהול סניף או פעילות מקומית של החברה שמטעמה הוא נשלח; וכן העברת עובד בשליחות דיפלומטית מטעם גוף מדיני. בין המניעים למעבר ניתן לכלול: פיתוח קריירה והתקדמות מקצועית, שיפור ההשכלה האקדמית, או שליחות תעסוקתית אחרת כלשהי.
לפני ביצוע רילוקיישן, על העובד ומשפחתו לוודא כי יש בידם אשרת עבודה ושהייה זמנית (ויזה) במדינה שאליה הם נשלחים, כי הם מכירים את התרבות במדינה וכי הם מודעים לקשיים או לשינויים במדינה.
נהוג להבחין בין ביצוע רילוקיישן למדינות מפותחות, שרילוקיישן אליהן מבטיח תנאי מחיה טובים, דומים לאלה של אוכלוסייה המקומית (מבחינת חינוך, דיור, גישה לשירותי בריאות ומזון) לבין רילוקיישן למדינות מתפתחות, שבהם תנאי המחיה של האדם המבצע רילוקיישן שונים, בדרך כלל מאלה של האוכלוסייה המקומית.
בהיערכות לרילוקיישן יש להביא בחשבון גם שיקולי מס הכנסה וביטוח לאומי, משום שברילוקיישן העובד עלול להיות כפוף בנושאים אלה לכללים של מדינת המוצא (שבה הוא אזרח) ושל מדינת היעד (שבה הוא שוהה ומתפרנס).
היבט חשוב שיש להתייחס אליו ברילוקיישן הוא גידול הילדים במדינה זרה. משפחות רבות נאלצות להתמודד עם הקושי והמורכבות של ילדיהם שעברו ממדינת מולדתם למדינה זרה או נולדו במדינה זרה השונה מארץ מולדתם של הוריהם. תופעה הולכת וגדלה זו ומאפיינה המורכבים, גרמה לטביעת המושג הייחודי: ילדי התרבות השלישית.
רילוקיישן זמני מישראל.
ניתוק תושבות.
עובד שביצע רילוקיישן מישראל למדינה אחרת יכול להימנע מכפל תשלומי מס בעזרת תהליך הקרוי "ניתוק תושבות". למעשה, בתהליך זה הופך העובד רשמית לתושב חוץ מבחינת מדינת ישראל.
כדי לבצע ניתוק תושבות על העובד לעמוד בתנאי של מגורים במשך לפחות 3 שנים בחו"ל יחד עם משפחתו. אם המשפחה נותרה בישראל, יצטרך להצהיר על "העברת מרכז החיים" למדינת היעד, הדבר נעשה באמצעות טופס ייעודי לרשויות המס, ובמקרה כזה יצטרך גם לספק הוכחות לכך שמרכז חייו עובר למדינה החדשה, לדוגמה: מכירה או השכרה של הבית בישראל, הקפאת חשבונות בנק ישראלים, מכירת עסקים בישראל וכל הוכחה לניתוק אינטרס, בין אם כלכלי ובין אם חברתי, ממדינת ישראל.
חזרה מרילוקיישן.
אם העובד ביצע ניתוק תושבות, יוכל לחזור במעמד של "תושב חוזר" ולפנות אל משרד הקליטה לקבלת זכויות שונות, ביניהן: סיוע תעסוקתי, עזרה לילדים בלימודים אם נדרשת, ביטוח בריאות ממלכתי ועוד.
ניתן יהיה במעמד שכזה גם לייבא עד שני משלוחים של רכוש העובד ומשפחתו, על פי מפרט מסוים ובכמות סבירה של חפצים.