תקן לאבטחת מידע פורסם כבר במחצית שנות ה-90 של המאה ה-20, במהלך השנים עודכן התקן מספר פעמים עד שבשנת 2007 התייצב על הגרסה הנקראת ISO 27002. תקן זה מספק את הכללים הברורים ביותר לניהול אבטחת מידע בארגון, והוא כולל הנחיות בנושאים הבאים:
אבטחת מידע רפואי.
המידע הרפואי האישי האגור בארגוני הרפואה בעולם, הוא מצד אחד רגיש במיוחד, אך מצד שני הוא מצוי בסביבה רוחשת משתמשים ומבקרים. עם הגברת השימוש בארגוני הבריאות בטכנולוגיות אלחוטיות ומבוססות אינטרנט, נוצר צורך הכרחי ומיידי באינטרפרטציה מיוחדת של ISO-27002 המותאמת להגנה על מידע רפואי אישי. צורך מיוחד זה אובחן על ידי איציק כוכב הממונה על הגנת המידע בשירותי בריאות כללית, בעת שהטמיע את ISO-27001 במוסדות הקופה. בשיתוף פעולה עם מכון התקנים הישראלי, פנה כוכב לארגון התקינה הבינלאומי, והיה שותף פעיל בניסוח התקן
מדובר בהליך בינלאומי מורכב, בו מעורבים כל הגופים בתחום הבריאות והרפואה בעולם כמו חברות תרופות, חברות ביטוח, וחברות לציוד רפואי.
התקן וייחודו בתחום הבריאות.
תקן ISO 27799, מתבסס על הניסיון שנצבר במדינות שונות, על סמך המאמצים הלאומיים שנעשו בהן, בכל הנוגע לטיפול בביטחונו של מידע הבריאות האישי וחסיונו. התקן מיועד לנושאים באחריות לפיקוח על ביטחון מידע הבריאות בארגוני שרותי בריאות. כן, מיועד התקן, לישויות אחרות המחזיקות בקרבן מידע בריאות, ומבקשות לפעול על פי כללים בינלאומיים לרבות יועצי ביטחון מידע, אנשי ביקורת וספקים.
התקן עוסק בשמירת כל מידע בריאות אישי, הנוגע לאדם שניתן לזהותו, וקשור למצבו הפיזי או הנפשי, או לשירותי הבריאות המסופקים לו. בכלל זה התקן מגדיר את נכסי הארגון ומתקניו הקשורים למידע.
התקן מגדיר תהליכי ציות, כדי לוודא עמידה של הארגון בכללי התקן, וקובע כללים להערכת סיכונים, הניהול והטיפול בהם.
התקן מציין כי אבטחת המידע הבריאותי, היא מכלול על פיו יש לשמור על סודיות, שלימות, וזמינות של המידע. בעוד שלא כל מידע חייב להיות סודי (לדוגמה: מידע סטטיסטי), הרי שכל המידעים חייבים להיות שלמים, וזמינים לבעלי ההרשאות.
התקן נותן כלים להתמודדות עם חולשות מובנות של ארגוני הבריאות. בתקן רשימה של סוגי האיומים אותם על הארגונים לשקול, בבואם להעריך סיכונים, כמו:
התקן מציג את חובת סיווג המידע, ומבהיר את הכללים לסיווג, תוך שהוא לוקח בחשבון כי לא כל מה שסודי לדעת מטופל זה, ייחשב סודי לדעתו של מטופל אחר.
התקן מדגיש את החשיבות של מחויבות הנהלת הארגון לכללי התקן, לשם הצלחת הטמעתו בארגון.
ISO 27799 בישראל.
בישראל, ממנה כאמור לעיל, הגיעה היוזמה לניסוח התקן, ניתנה לו חשיבות רבה ומוסדות רפואיים בארץ היו חלוצים בנושא. בשנים 2011-2010 הוסמכו כל מוסדות שירותי בריאות כללית לתקן ISO 27001, זאת כהכנה להטמעת תקן ISO 27799 החדש. המוסד הראשון בעולם שהוסמך לתקן הוא המרכז הרפואי כרמל. המוסד הפסיכיאטרי הראשון בעולם שהוסמך לתקן היה המרכז לבריאות הנפש שלוותה שבהוד השרון.
ביום 14 בנובמבר 2011, הוציא רוני גמזו מנכ"ל משרד הבריאות חוזר למנהלים הכלליים של כל קופות החולים, בו הוא מנחה אותם כי עד לסוף שנת 2013 יוסמכו מטות קופות החולים לתקן אבטחת המידע הבינלאומי ISO 27799. בהתאם לחוזר זה יוסמכו המחוזות של קופות החולים עד לסוף שנת 2016.
בנוסף הורה מנכ"ל משרד הבריאות להסמכת בתי החולים הממשלתיים לתקן ISO 27799 עד לתאריך 1 באפריל 2014, ללא יוצא מן הכלל.
בעקבות כך החל פרויקט נרחב להסמכת בתי החולים לתקן.
מוסדות רפואיים אשר אינם יעמדו בתקן ISO 27799, לא יוכלו לקבל רישיון למוסד רפואי ולחידוש רישיונם.
החל מיום 1 בינואר 2016 ספקים אשר מספקים שירות למוסדות בריאות מחויבים להיות מוסמכים לתקן הבינלאומי לניהול אבטחת המידע תקן ISO 27001 או בתקן אבטחת מידע למערכות בריאות – ISO 27799.
ספקים אשר אינם יעמדו בתקנים אלו, לא יוכלו לעבוד מול מוסדות הבריאות.
הצתת מסגד אל אקצה
מייקל דניס רוהאן
תיך נהאט האן
שמואל קלמן מירסקי
הרב פרופ' שמואל קלמן מירסקי (Samuel Kalman Mirsky; ב' באב תרנ"ט, יולי 1899 – כ"ו באלול תשכ"ז, אוקטובר 1967) היה רב וחוקר ספרות חז"ל, הגאונים והראשונים, מאנשי הציונות הדתית.
תולדות חייו.
נולד בעיירה בלאסור שברוסיה, על גדות הדנייסטר. בגיל חמש עלה עם הוריו ואחותו הגדולה לירושלים, לבית ישראל בה התגוררו כבר הורי אמו. לאחר תקופה קצרה בתלמוד תורה בשכונה, החל בגיל 7 או 8 ללכת ללמוד יחד עם סבו בישיבת תורת חיים בעיר העתיקה. הוא למד שעתיים ביום עם רב מהישיבה שנשכר ללמוד איתו ובשאר הזמן למד לבדו. בשלב מסוים ביקש ללמוד עם בני גילו ולמד בתלמוד תורה של ישיבת עץ חיים במשך כחצי שנה. אולם לאחר שראה שההספק הרבה פחות, שב ללמוד בישיבה ולמד עם הרב מרדכי דוד לוין. בהמשך למד בבית המדרש לרבנים של "חברת עזרה". שם למד אצל הרבנים בן-ציון מאיר חי עוזיאל ובן ציון אברהם קואינקה. לימודי חול למד אצל יוסף יואל ריבלין. לאחר הבר מצווה למד כשנה בבית מדרש רבנים בגבעת שאול. בגיל 16 נסמך לרבנות על ידי הרב מתיתיהו מדינצקי (מחבר השו"ת "מתת ידו").
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה נשאר מירסקי בארץ ישראל, בזכות האזרחות האמריקאית של אביו וגילו הצעיר. הוא למד בחבורה של זרח ראובן ברוורמן בעיר העתיקה. לקראת סוף המלחמה בעת שארצות הברית נכנסה למלחמה, התחבא מירסקי זמן מה עד שהחליט להתייצב במשטרה הטורקית. הוא היה מאחרוני המוגלים לדמשק שכן בזמן שהוא הוגלה נכבשה ירושלים על ידי הבריטים. בדמשק הוא נפגש עם דוד ילין, ובהשפעתו נכנס ללמוד בבית המדרש העברי למורים, כאשר שבו לירושלים לאחר המלחמה. לאחר שהוסמך למורה, נכנס ללמד בבית הספר תחכמוני כמחנך הכיתה הבוגרת. על פי בקשת מורו אליעזר מאיר ליפשיץ, נבחן מירסקי בשנית, וקיבל סמיכה לרבנות מהרב יוסף גרשון הורוביץ.
ב-1920 נישא לשולמית, בת יוחנן דוד סלומון בנו של יואל משה סלומון.
מירסקי היה בן המחזור הראשון של הלומדים בבית הספר המנדטורי למשפטים, שם למד בין השאר אצל השופט העליון גד פרומקין וד"ר יעקב ישראל דה האן. בשנת 1924 קיבל את הדיפלומה במשפטים והיה פעיל באגודת בוגרי בית הספר ובהנחלת המשפט העברי.
ב-1922 ירד אביו לניו יורק עם בני משפחתו, ובאוגוסט 1926, לבקשת המשפחה, הצטרפו אליו מירסקי ומשפחתו. הוא קיבל משרת הוראה בישיבת רבי יצחק אלחנן, במוסד זה ובמוסדות המסונפים אליו, הוא שימש בתפקידי הוראה וניהול עד סוף ימיו, תוך עבודה מחקרית של ההדרת כתבי הגאונים והראשונים. במקביל הוא ניהל זמן מה את תלמוד התורה של יהודי חלב ובית הספר שולמית לבנות. באותו זמן הוא קיבל תואר ראשון מאוניברסיטת ניו יורק ואת התארים השני והשלישי מאוניברסיטת קולומביה. עבודת הדוקטורט שלו הייתה בנושא "שאילתות דרב אחאי, מהותו וטיבו, והשוואת כתבי היד של ספר בראשית מן השאילתות, יחד עם תרגום באנגלית של הטקסט".
היה פעיל בתנועת המזרחי בארצות הברית וקנדה, ואף שימש מטעמם ציר בקונגרס הציוני בז'נבה בשנת 1939. שימש כרב קהילת בית הכנסת של קהילת ישראל הצעיר בשכונת בורו פארק בברוקלין.
שימש בתפקידים רבים, בעיקר בארגונים הקשורים לשפה העברית ותרבותה, כן היה נשיא ועד הרבנים של שכונת בורו פארק. היה קשור מאוד לארץ ישראל ונהג לבקר בה כמעט מדי שנה. בשנת 1951 הוא הוציא את ספרו "בין שקיעה לזריחה" בהוצאת "סורא" ובשנת 1953 הקים בשיתוף פעולה של ישיבה יוניברסיטי ומשרד הדתות את "מכון סורא" שייעד להיות גשר בין ירושלים של מעלה וניו יורק של מעלה. המכון הוציא מאסף, שיצא ארבע פעמים בין השנים תשי"ד ותשכ"ד ועסק בהוצאת כתבי קדמונים וענייני משפט עברי. לנשיא הכבוד של המכון גייס מירסקי את נשיא המדינה, יצחק בן-צבי, ולאחר מותו את זלמן שזר. באמצע שנות ה-60 הוא פעל להקים מבנה למכון סורא בגבעת מרדכי ותרם את ספרייתו הפרטית למכון.
בעיצומה של עבודתו המדעית, חלה מירסקי ונפטר בניו יורק בכ"ו באלול, תשכ"ז (1 באוקטובר 1967).
משפחתו.
אשתו הראשונה, שולמית, הייתה בתו של יוחנן דוד סלומון ונכדתו של יואל משה סלומון.
בנו פרופ' דוד מירסקי שימש כדקאן קולג' שטרן של הישיבה יוניברסיטי. חתנו פרופ' מאיר חבצלת ההדיר גם הוא ספרי קדמונים.
בין נכדיו: אהוד חבצלת, סופר יהודי אמריקאי ופרופסור לכתיבה יוצרת באוניברסיטת אורגון; ויהודה מירסקי, פרופסור חבר בחוג למדעי היהדות והמזרח הקרוב ומרכז שוסטרמן לחקר ישראל באוניברסיטת ברנדייס שבמסצ'וסטס.
אשתו השנייה הייתה פני בירנבאום, נכדה של יוסף אלטר אפשטיין, מחבר ״גנזי יוסף״.
עבודתו המחקרית.
עבודתו הבולטת הייתה הוצאה מחדש של שאילתות דרב אחאי, שיצאה לאור בחמישה כרכים
כתבים נוספים:
כמו כן היה, עורך הרבעון "תלפיות" שיצא בשנים תש"ד-תשכ"ה וחיבר מאמרים רבים שנתפרסמו בכתבי עת שונים.
ספרי יובל וזיכרון.
בשנת תשי"ט, בהגיעו לגיל 60, יצא לכבודו ספר יובל:
בשנת תשל"א יצא לזכרו ספר זיכרון:
לקריאה נוספת.
ביבליוגרפיה:
קישורים חיצוניים.
כתביו:
סטז'יז'וב
סטז'יז'וב (בפולנית: Strzyżów, ביידיש: סטריזוב, סטריז'וב, סטריז'יב, סטריזשעוו) היא עיירה בפרובינציית פודקרפאטי שבפולין, הממוקמת 160 קילומטרים דרומית מזרחית לקרקוב, 75 קילומטרים מערבית לפשמישל ו-30 קילומטרים דרומית מערבית לבירת הפרובינציה ריישא. העיירה ממוקמת בעמק הנהר ויסלוק שהוא יובלו של הנהר סן.
היסטוריה.