על הבמה כיכב וילבי ב-1995 בהפקה מחודשת של "פטריוט שלי" מאת ג'ון אוסבורן עם הרויאל שייקספיר קומפני בתיאטרון ברביקן. ב-2001 הופיע בהצגה "Helping Harry" בתיאטרון ג'רמין סטריט. ב-2001 שיחק בתפקיד הראשי במחזה "דון חואן" בתיאטרון ליריק. עוד שיחק ב-"Less Than Kind" מאת טרנס רטיגן (2012), ב-"On Emotion" בתיאטרון סוהו (2008) וב-"The Consultant" של ניל פלמינג ו-Hydrocracker Theatre Company בתיאטרון 503 בלונדון.
וילבי נשוי לשאנה לואיז ולהם ארבעה ילדים: ברנבי ג'ון לוקסלי, פלורנס האנה מרי, נתניאל ג'רום וג'סי ג'ק.
קרלוס ארווין אריאס
קרלוס ארווין אריאס אגווס (בספרדית: Carlos Erwin Arias Égüez, נולד ב-27 באפריל 1980) הוא כדורגלן עבר בוליביאני ששיחק בעמדת השוער.
קריירה.
אריאס התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של בלומינג עימה לקח אליפות כבר בשנתיים הראשונות שלו בבוגרים. בשנת הושאל לדה סטרונגסט על מנת לצבור דקות משחק. כבר בעונת הבכורה שלו במועדון זכה עמו באליפויות האפרטורה והקלאסורה ולאחר עוד עונה חזר למועדון נעוריו. בשנת חתם בבוליבר עימה זכה באליפות האפרטורה בשנת . במהלך עונת עזב לראשונה את בוליביה וחתם במכבי נתניה מליגת העל, בסיום העונה נבחר לשוער העונה של ספורט 5. בסיום העונה החליט לעזוב את המועדון בשל געגועים למשפחתו וב-4 באוגוסט 2011 חתם בקורדובה מהליגה הספרדית השנייה בה שימש כשוער שני ושותף רק ב-7 משחקי ליגה. בקיץ חזר לבוליביה כאשר חתם באוריינטה פטרולרו.
בשנת אריאס ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בוליביה. הוא השתתף עם הנבחרת פעמיים בקופה אמריקה: 2001 ו-2011.
צפון (עיר מקראית)
צָפוֹן הייתה עיר מקראית בעמק סוכות שבעבר הירדן, בנחלת שבט גד.
העיר נזכרת בספר יהושע בתיאור ערי שבט גד בבקעת הירדן המזרחית: .
כמו כן, בספר במדבר נזכרת אחת ממשפחות שבט גד בשם "הצפוני": .
יש המזהים את העיר הקדומה עם תל א-סעידיה, שנמצא צפונית ל"תל עמתא", שנמצא בגדה הצפונית של "ואדי ראג'ב" שבבקעת הירדן המזרחית, שם נתגלו שרידי מצודה מבוצרת מהתקופה הרומית, שלצידה תל ("תל אלקוס") שהיה מיושב החל מן התקופה הכלקוליתית ועד התקופה הביזנטית, תוך קישור בינה ובין צרתן המקראית.
יש המזהים את צפון עם "Sabuma" הנזכרת במכתבי אל-עמארנה.
העיר צפון, ככל הנראה, נקראה על שמו של צפיון בן גד, שבספר במדבר נקרא גם צפון, ואולי משפחתו של צפיון אף התגוררה בעיר.
רשימת כתבי גאוס
כתביו של המתמטיקאי, הפיזיקאי והאסטרונום הגרמני קרל פרידריך גאוס עוסקים במגוון רחב של תחומי מתמטיקה, אסטרונומיה ופיזיקה. מכלול הכתבים שלו, הנכלאס שלו, פורסם ב-13 כרכים. מכלול ההתכתבות שלו פורסם במספר כרכים נוספים. להלן רשימה חלקית שלהם. פרסומים שמכילים * בסופם פורסמו לאחר מותו.
ספרים ומאמרים נבחרים.
formula_2
ו- formula_3. כאן formula_4 הוא רכיב שדה הכבידה המקביל לציר ה-i של האליפסואיד, formula_5 הוא המרחק ממרכז האליפסואיד בכיוון המקביל לציר ה-i שלו, ו-formula_6 היא צפיפות המסה (הקבועה) של האליפסואיד.
(1) הצגת התבנית היסודית הראשונה והשנייה. (2) עקמומיות גאוס (3) מפת גאוס (4) Theorema Egregium (5) Theorema Elegantissimum
(7) משפטי השוואה - ביניהם משפט לז'נדר על משולשים כדוריים.
(8) קואורדינטות איזותרמיות
(9) הצגת המשוואה הדיפרנציאלית מסדר שני המגדירה עקומים גאודזיים.
(10) משוואת גאוס - יעקובי.
התכתבויות בולטות.
אנליזה מתמטית:
גאומטריה לא אוקלידית:
אלקטרומגנטיות:
יסודות המתמטיקה:
שונות.
חלק זה מוקדש לתרומות המינוריות יותר של גאוס, שכן הוא לא רק אתחל תאוריות מתמטיות גדולות, אלא היה גם המחבר של נישות קטנות רבות במתמטיקה, במיוחד בגאומטריה אלמנטרית. ביניהם:
היומן של גאוס.
לערך מורחב ראו היומן של גאוס.
סקירה של הספרות.
הנכלאס של גאוס מכיל בנוסף גם חיבורים (בכרכים 10 ו-11) שנכתבו על ידי מתמטיקאים ופיזיקאים המתמחים בתחומים שונים בהם עסק גאוס. החיבורים הללו מסבירים ומבארים את חשיבותן של נקודות שונות בעבודתו של גאוס. עורכי הנכלאס החליטו לשלב את החומר הזה בסמוך לכתבים המקוריים. להלן סקירה שלהם.
צרתן
צָרְתָן (גם: צָרְתַנָה, צְרֵרָתָה ו- צְרֵדָתָה) הייתה עיר מקראית בעבר הירדן, ששכנה בסמוך לשפך נחל יבוק לנהר הירדן ובקרבת העיר אדם.
העיר נזכרת לראשונה בתיאור מעבר הירדן בספר יהושע: .
לאחר מכן, העיר נזכרת בסיפור רדיפת גדעון בן יואש אחרי המדיינים: .
כמו כן, נזכרת העיר כמקום שבו יצק שלמה המלך את כלי בית המקדש הראשון: .
בתיאור מקביל של האירוע בספר דברי הימים נזכרת העיר בצורה "צרדתה": .
כמו כן, נזכרת העיר בצורה "צרתנה", בתיאור נפות שלמה המלך: .
כמו כן, העיר נזכרת אצל חז"ל בדיון על סיפור חציית הירדן במקום: .
לעיר הקדומה מספר הצעות זיהוי כיום:
החוקר ויליאם פוקסוול אולברייט הציע לזהות את העיר הקדומה עם "תל צליחאת", כ- 15 ק"מ צפונית לתל דיר עלא (המזוהה עם סוכות המקראית).
החוקר בנימין מזר הציע לזהותה עם "תל אם-חמאד", כשישה ק"מ צפונית מערבית לגשר דאמיה (המזוהה עם אדם המקראית).
החוקר נלסון גליק הציע לזהות את העיר עם "תל א-סעידיה", כ- 18 ק"מ צפונית לגשר דאמיה, ותשעה ק"מ צפונית מערבית ל"תל דיר עלא". זאת, באופן התואם לתיאור חז"ל בדבר המרחק בין אדם וצרתן - 12 מיל.
במדריך ישראל החדש נקראה בקעת צרתן האזור בבקעת הירדן הישראלית ה'צרה ' בין מחולה לגשר אדם והנמצא אל מול הזיהויים האפשריים במזרח הירדן .
ניקנור (בן פרמניון)
ניקנור (ביוונית: Nικάνωρ; המאה ה-4 לפנה"ס) היה מצביא מוקדוני, ששרת בצבאו של אלכסנדר הגדול. היה בנו של פרמניון, אחיו של פילוטאס, וגיסו של קרטרוס.
ביוגרפיה.
ניקנור היה בנו של הגנרל הידוע פרמניון, ממשפחת אצולה מוקדונית מכובדת ומוערכת בחצר המלוכה המוקדונית. היה לו אח גדול בשם פילוטאס, שהיה מחביביו של אלכסנדר, אחת מאחיותיו נישאה לגנרל קרטרוס. הוא פיקד על חיל ההיפספיסטים (Ὑπασπιστής), חיל זה גויס מקרב האיכרים המוקדונים, אך בניגוד לפזיטיירוי ששירתו בפלנקס וגויסו על בסיס אזורי, כלומר, בני אותו אזור שירתו באותה חטיבה, היפספטים גויסו מכל רחבי המדינה לשירות ביחידה אחת. בתקופתו של אלכסנדר היחידה מנתה 3,000 לוחמים מחולקים ל-3 חטיבות בנות 1,000 איש כל אחת בשם כיליארכיה. כל כילארכיה חולקה לגדוד (פנטכוסיארכיה) בן 500 חיילים.
הוא נזכר לראשונה במערכה נגד הגטים בתראקיה, הוא לקח חלק בקרבות של גרניקוס, איסוס, גאוגמלה. הוא השתתף במרדף שניהל אלכסנדר אחר דריווש השלישי מלך פרס. הוא מת ממחלה בבאקטריה, זמן קצר לאחר מותו הוצאו אחיו ואביו להורג באשמת בגידה.
אלקטס
אלקטס (ביוונית: Ἀλκέτας; המאה ה-4 לפנה"ס) היה מצביא מוקדוני, ששרת בצבאו של אלכסנדר הגדול. היה אחיו של פרדיקס, ולחם לצידו במלחמות הדיאדוכים.
ביוגרפיה.
אלקטס היה בנו של אורונטס, אציל מוקדוני וצאצא לשושלת נסיכים עצמאיים בפרובינציה אורסטיס. היה לו אח גדול בשם פרדיקס. הוא נזכר לראשונה במהלך פלישת אלכסנדר הגדול להודו. לאחר מותו של אלכסנדר ותחילת מלחמות הדיאדוכים, צידד באחיו פרדיקס, ואף רצח את הנסיכה קיננה למענו. נסיבות האירוע מסתוריות ואינן ברורות די צרכן. כאשר יצא אחיו למסע נגד תלמי, הותיר אותו יחד עם אאומנס להיאבק בקרטרוס. אחיו נהרג במהלך המלחמה במצרים, ובהסכם טריפרדיסוס הכריזו שאר הדיאדוכים מלחמת חרמה על נאמניו. דיכוי אלקטס הופקד בידי אנטיגונוס מונופתלמוס, השניים התנגשו בקרב על רכס הרים בפסידיה, אלקטס ארב לאנטיגונוס התקיף אותו וכמעט שחיסל את צבאו לחלוטין, אולם אנטיגונוס עם 6,000 פרשים מובחרים הצליח להבקיע את מחנה האויב ולהביס את צבא אלקטס. זה האחרון נמלט עם כמה מנאמניו משדה הקרב.
אלקטס נמלט אל העיר טרמסוס, אנטיגונוס איים בהתקפה אם לא יוסגר לו, וזקני העיר רצו לעשות זאת, אולם אלקטס הסית נגדם את הצעירים והצליח לשכנע אותם להישאר נאמנים לו. הזקנים הציעו לאנטיגונוס לערוך התקפה קצרה על העיר, ובמהלכה בעוד הצעירים יהיו עסוקים, יוכלו הם לשבות את אלקטס ולהביא לו אותו. אנטיגונוס קיבל את ההצעה, ובעוד הצעירים שקועים בקרב, התגנבו המבוגרים אל ביתו של אלקטס שנותר ללא שמירה, כאשר אלקטס ראה אותם הוא מיהר להתאבד. בלית ברירה הביאו את גופתו לאנטיגונוס, זה התעלל בגופה משך שלושה ימים, ולאחר מכן השליך אותה בביזיון ללא קבורה, אולם צעירי טרמסוס דאגו לו לקבורה מכובדת.
פיליפ הוזינר
פיליפ הוזינר (בגרמנית: Philipp Hosiner, נולד ב-15 במאי 1989) הוא כדורגלן אוסטרי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת פ.צ. קמניצר מהליגה השלישית בגרמניה. שיחק בעבר בנבחרת אוסטריה.
קריירת מועדונים.
הוזינר החל לשחק בקבוצת המילואים של מינכן 1860 בליגות הנמוכות בגרמניה. אחרי עונת בכורה מוצלחת, חתם בשורות ס.ו. סאנדהאוזן לעונת 2009–2010, ושיחק עימה בליגה השלישית בטיבה בגרמניה. אחרי עונה פושרת יחסית בסאנדהאוזן, בה כבש שער ליגה אחד בלבד ב-20 משחקים, עבר הוזינר לראשונה בקריירת הבוגרים שלו לשחק במולדתו, כאשר חתם בקבוצת פירסט וינה. כבר בעונתו הראשונה באוסטריה, הראה הוזינר כישורים של מבקיע מחונן, לאחר שכבש 13 שערי ליגה ב-33 משחקים, דבר שהוביל את קבוצת אדמירה וואקר לרכוש את כישוריו. הוזינר שיחק באדמירה בעונת 2011–2012, וגם בראשית העונה שלאחר מכן, כאשר הוא ממשיך לכבוש בממוצעים יפים.