פייגנבאום, שחקר את מצבם הפסיכיאטרי של מאות חלוצים שהגיעו מרוסיה ומפולין בשנים 1921-1923, קבע כי ההלם המנטלי שחוו החלוצים, התרופפות הקשרים עם בני המשפחה שנותרו באירופה והמחסור והרעב בארץ ישראל, יצרו קרקע פורייה למגוון של הפרעות, בעיקר בשנה הראשונה לשהות בארץ ישראל.
לאחר שפייגנבאום החל סדרת הרצאות על התת-מודע, תיאורית החלומות והתאוריה הפרוידיאנית על הנירוזה ובכך עורר את מורת הרוח של הנהלת המוסד, הוא פוטר. למחליפו מונה ד"ר היינץ הרמן.
אחיו, רופא העיניים ד"ר אריה פייגנבאום אשר התגורר בירושלים, קיבל בשנת 1922 את ניהול מחלקת העיניים בבית החולים הדסה שהיה קרוי בית החולים מאיר רוטשילד.
בשנת 1924 עזב פייגנבאום את ארץ ישראל והיגר לארצות הברית, ניו יורק. בניו יורק התמנה לעורך הרבעון הפסיכיאטרי.
פייגנבאום נפטר בשנת 1937.
PDCD12
המרכז הרפואי מיימונידס
קנגורו-שעשועון חידות במתמטיקה
אעופה אשכונה
אעופה אשכונה הוא פיוט שחיבר הרב יצחק אבוחצירא ממרוקו, בתחילת המאה ה-20, ומושר במסורת יהודי מרוקו. לפיוט ביצועים רבים.
מחבר הפיוט.
רבי יצחק אבוחצירא, בנו הרביעי והאחרון של רבי יעקב אבוחצירא המכונה "אביר יעקב" על שם ספרו. משפחת אבוחצירא העמידה דורות של רבנים, המפורסם שבהם הוא רבי ישראל אבוחצירא, ה"בבא סאלי" אחד מנכדיו של רבי יעקב.
רבי יצחק פעל במרוקו בעיר תאפיללת בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20. קרוי על שם האר"י. שקד בתורה ועסק בלימוד קבלה כבר מגיל צעיר, במשך חמש שנים למד בשעות הלילה עם רבי ישראל (ה"בבא סאלי") את כל הש"ס עם פוסקים, תוספות ומהרש"א.
בשנת תרע"ב נהרג רבי יצחק מפגיעת כדור בעת מסעו לאיסוף כספים עבור ישיבת "אביר יעקב" על ידי קבוצת שודדים.
אודות הפיוט.
פיוט זה הוא אחד מבין הפיוטים המופיעים בקובץ יגל יעקב – קובץ שירים פרי עטם של הרבנים משושלת אבוחצירא.
בפיוט ניכרת השפעה ברורה של ספר שיר השירים. השפעה זו ניתן לראות הן באווירה הכללית, וכן בשיבוץ של קטעי פסוקים וצירופי לשון מתוך שיר השירים. הפיוט מנוסח בפשטות ובציוריות של חיפוש הדדי בין הדוד והרעיה, המסמלת את הקשר שבין עם ישראל לאל מתוך שאיפה וכיסופים לגאולה.
לפיוט עשרה בתים, בתבנית דו-שיח בין שני דוברים. ששת הראשונים מציגים את הצד המדבר של הרעיה המחפשת את הדוד, שלושת הבתים הבאים מתארים את תגובתו של הדוד הנענה לקריאת הרעיה ומבטיח לה: "קוּמִי יְחִידָתִי. וְשׁוּבִי בִּתְשׁוּבָה. אֲחוֹתִי רַעְיָתִי. הִנֵּה גוֹאָלֵךְ בָּא". המשפט העשירי החותם את הפיוט, משלב את שני הדוברים בפיוט. במחציתו הראשונה של המשפט נראה דיבורה של הרעיה: "קוֹל דּוֹדִי הִנֵּה בָּא מְדַלֵּג עַל הֶהָרִים", ובמחציתו השנייה, תשובתו המנחמת של הדוד, אליה: "קוּמִי לָךְ אֲהוּבָהּ. כִּי בָּא קֵץ דְרוֹרִים". הפיוט מסתיים בנימה אופטימית, של מפגש ואיחוד בין השנים.
שם המחבר רמוז באקרוסטיכון, "אני יצחק חזק".
קנגורו (פירושונים)
הופ! ילדות ישראלית
Soy Luna en vivo
Soy Luna en vivo (בתרגום לעברית: סוי לונה בהופעה חיה) הוא סיבוב הופעות התומך בארבעת הפסקולים של הטלנובלה של ערוץ דיסני, "סוי לונה".
רקע.
בנובמבר 2017 אושר כי הסדרה תחזור להופיע באמריקה הלטינית, מה שיהיה סיבוב ההופעות האחרון של הסדרה. סיבוב ההופעות התחיל בבואנוס איירס, ארגנטינה באצטדיון לונה פארק המפורסם ב-15 ביוני 2018, עם 14 הופעות רק בעיר הזאת. לאחר מכן, הסיור ימשיך דרך נקודות שונות של ארגנטינה ומדינות אחרות באמריקה הלטינית.
באפריל 2018 אושרה הידיעה כי סיבוב ההופעות יגיע לראשונה לארצות הברית, המופע הראשון היה אמור להתקיים ב-13 באוקטובר 2018 בגרנד פריירי, טקסס. למרות זאת, ב-22 ביולי 2018 אישרה החברה האחראית על מכירת הכרטיסים שההופעות בארצות הברית בוטלו מסיבות לא ידועות.
בסוף אוגוסט 2018 בוטלו המצגות שהיו אמורות להתרחש בערים ברנקייה וסנטיאגו דה קאלי אשר נמצאות בקולומביה.
מאשוק-KMV
"מאשוק-KMV" (ברוסית: Машу́к-КМВ) הוא מועדון כדורגל רוסי שנוסד בשנת 1936 וממוקם בעיר פיאטיגורסק ומתמודד באזור דרום של אליפות ליגת הכדורגל המקצוענית. זהו מועדון הכדורגל המקצועני היחיד במתחם המים המינרליים בקווקז (KMV בראשי תיבות) והוא אחד משני מועדוני כדורגל מקצועניים במחוז סטברופול (השני הוא מועדון דינמו סטברופול, עמו יש למאשוק יריבות מרה רבת שנים).
אצטדיון הקבוצה.
הקבוצה מארחת את משחקיה באצטדיון המרכזי, שנמצא ברחוב דונאייבסקי 5 בעיר פיאטיגורסק. האצטדיון נבנה בשנת 1966 והוא האצטדיון הראשי של הקבוצה ומכיל מעט יותר מ-10,000 מושבים. גודל הדשא הוא 104×68 מטרים.
ברחוב ורדי לוקסמבורג 70 בפיאטיגורסק נמצא אצטדיון סילמאש, המכיל 1,500 מושבים והוא אצטדיון משני המשמש את קבוצת המילואים של מאשוק, כשהקבוצה העיקרית מארחת בו רק משחקי ידידות בתקופת החורף. האצטדיון משמש כמגרש אימונים וכולל 3 מגרשי דשא, מגרש כדורסל, מגרש טניס, היכל התעמלות ובית הארחה.
ראובן (רודולף) פייגה
רודולף פייגה (27 בינואר 1889 – 27 במאי 1948) היה מייסד השירות המטאורולוגי הישראלי.
ביוגרפיה.
רודולף פייגה נולד להנרייטה וזיגפריד בברסלאו שבגרמניה. למד פיזיקה ומתמטיקה ב. בשנים 1914–1918 שירת כקצין מטואורולוגיה ביחידת צפלינים של הצבא הגרמני.
בשנים 1929–1933 היה פייגה מנהל התחנה המטאורולוגית בברסלאו עיר הולדתו וחבר בארגון המטאורולוגי העולמי WMO. בשנת 1934 ארגן פייגה משלחת דאיה לשם השתתפות במכביה שנערכה בארץ ישראל שנה לאחר מכן. עם סיומה פייגה לא שב לגרמניה נשאר בארץ ועד מהרה הקים עם חבריו את הסניף החיפאי של קלוב התעופה הישראלי. עם סיום הקמתו של נמל תעופה בלוד במרץ 1937 על ידי הבריטים מונה פייגה לקצין מטאורולוגיה מטעם הרשות לתעופה האזרחית הבריטית. תאריך זה מהווה את ראשיתו של השירות המטאורולוגי בארץ ישראל. בפרוץ מלחמת העולם השנייה נעצר פייגה ונכלא בכלא עכו באשמת שיתוף פעולה עם גרמניה הנאצית, דבר חסר בסיס לחלוטין. עם שחרורו הוא חזר לנהל את השירות המטאורולוגי תחת המנדט הבריטי. עם הכרזת העצמאות הפך השירות לשירות מטאורולוגי ישראלי ופייגה מונה למנהלו הראשון.
ב-27 במאי 1948 נהרג פייגה מפגז ירדני בירושלים. כיוון שבמלחמת העצמאות נחשבו עובדי השירות המטאורולוגי כאזרחים מגויסי צה"ל הוכר פייגה כחלל צה"ל.
אחמט ארנה
אצטדיון אחמט ארנה, הנושא רשמית את השם מתחם הספורט על שם אחמד קדירוב, הוא מגרש הבית של מועדון הכדורגל "אחמט" ובדומה לו נקרא עם שם נשיא צצ'ניה לשעבר, אחמט קדירוב.
האצטדיון ממוקם בעיר גרוזני ברחוב עמר סדאייב ובעל תכולה של 30,597 צופים. נבנה בשנים 2006—2011.
היסטוריה.
רעיון ועיצוב.
ב-2004, נשיא רוסיהולדימיר פוטין, הקצה מימון לבניית אצטדיון מרכזי על שם אחמט קדירוב. פיתוח רעיון הבנייה החל בשנת 2005.
בנייה.
הבנייה החלה בשנת 2006 ונמשכה כחמש שנים ונערכה על פי תוכנית ייעוד פדרלית. באביב 2011 המרכיב העיקרי של מתחם הספורט נמסר לשימוש וכבר כלל אצטדיון עם 30 אלף מקומות. קומפלקס הספורט הפך לאחד המודרניים ביותר במונחים של פתרון אדריכלי ועיצוב בדרום רוסיה. העבודה נערכה על פי סטנדרטים של אופ"א ופיפ"א.
פתיחה.
האצטדיון נפתח ב-11 במאי 2011 בטקס גדול שכלל מופיע לייזר שנטלו בו חלק אמנים רבים, נשיא צ'צ'ניה רמזן קדירוב וספורטאים שהוזמנו לאירוע כמו דייגו מראדונה, לואיש פיגו, פביאן ברטז, רובי פאולר ואחרים.
משחק הבכורה באצטדיון נערך ב-20 במאי 2011 במסגרת ליגת העל הרוסית בכדורגל כשטרק גרוזני אירחה את אנז'י מחצ'קלה וגברה עליה בתוצאה 1-0.
ב-7 באוגוסט 2011 במשחק שנערך בין טרק לספרטק מוסקבה, התאורה באצטדיון נכבתה לפתע בדקה ה-79. המשחק נעצר וחודש רק לאחר 50 דקות עם חידוש התאורה.
ב-1 ביוני 2013 המשחק אירח את משחק הגמר של הגביע הרוסי בכדורגל שבו צסק"א מוסקבה גברה על אנז'י מחצ'קלה בדו-קרב פנדלים.
האצטדיון הפך למתקן הספורט החשוב בצ'צ'ניה והוא כולל יציע מערבי A ובו 9,000 מושבים ויציע מזרחי B ובו 21,000 מושבים. האצטדיון גם מכיל אזור ישיבה לנכים והותקנה מערכת וידאו מקיפה הכוללת 432 מצלמות, תשעה מהן נשלטות מרחוק.
אירוח משחקי המפעלים האירופיים.
בשנת 2013 אופ"א הטילה איסור על קיום משחקים באחמט ארנה ובצפון הקווקז, לאור המצב הביטחוני. איסור זה הוסר רשמית ביוני 2020.
טוטופאקה
טוּטוּפַּאקָה הוא הר געש במחוז טאקנה בפרו. ההר הוא חלק מן הקטע הפרואני של טבעת האש באזור האנדים. טוטופאקה מורכב משלושה הרי געש חופפים אשר נוצר מזרמי לבה וכיפות לבה אנדזיטיים ודקיטיים, אשר התפתחו על גבי סלעים וולקניים ישנים. הגבוה ביותר מבין הפסגות הוא בדרך כלל בגובה  ועליו היה קרחון בעבר.
טוטופאקה היה אחד מבין מספר הרי געש בפרו אשר היו פעילים במאות האחרונות. הפעילות הגעשית נגרמת על ידי הפחתה של לוח נסקה מתחת ללוח הדרום-אמריקאי. אחד מהרי הגעש הללו התמוטט, ככל הנראה בשנת 1802, ויצר מפולת פסולת ענקית עם נפח מוערך של  וזרם פירוקלסטי. ההתפרצות הייתה אחת הגדולות ביותר בהיסטוריה המתועדת של פרו. הר הגעש הפך פעיל לפני כ-700,000 שנים, והפעילות נמשכה לתוך עידן ההולוקן, אבל אין עדויות ברורות להתפרצויות גדולות בעבר הרחוק; שלא כמו התפרצויות המיוחסות להר הגעש יוקמנה שעבר שחיקה פחותה. שלטונות פרו מתכננות לנטר את הר געש בעתיד. בהר הגעש טוטפאקה פעילות גאותרמית עם פומרולות ומעיינות חמים.
המסורת שבעל-פה.