הגולשים של דורבנות תורמים מילים ופירושים, ותרומות אלו עוברות סינון ועריכה על ידי מערכת האתר. שגיא: "הגולשים בדורבנות הם לא טוקבקיסטים, אלא כאלה שיש להם מה להגיד ומתכווחים על אטימולוגיות ומקורות של מילים".
דוגמאות לביטויים שעולים באתר: "נוער הגדרות" לתיאור הרוב הדומם והאדיש, "מזופם" לתיאור גבר עם זיפים, או "מבוזגז" - משקה תוסס שיצאו לו כל הגזים, ועוד.
חלק מהביטויים שעלו באתר דורבנות נקלטו לשימוש על ידי הציבור הרחב ונעשה בהם שימוש בהקשרים שונים על ידי חברות שונות (לדוגמה גוגל, ועוד).
הפיגוע באוטובוס בקהיר (1990)
תקיפת הקונסוליה הישראלית בברלין
הפיגוע בקונסוליה הישראלית בברלין היה מתקפה של מתפרעים שהתרחשה ב-17 בפברואר 1999. פעילים של ארגון הטרור מפלגת הפועלים של כורדיסטן (ה-PKK) הוציאו לפועל פיגוע בקונסוליה הישראלית בברלין שבגרמניה. במהלך המתקפה נהרגו שלושה מתפרעים ונפצעו שלושה אחרים.
רקע.
באוקטובר 1998 נאלץ מנהיג ארגון ה-PKK עבדוללה אג'לאן לעזוב את סוריה למוסקבה בירת רוסיה, אך שם הוא לא הורשה להישאר, ועל כן טס משם לרומא בירת איטליה. הממשל האיטלקי לא רצה להתיר לאג'לאן להישאר באיטליה, אולם נאלץ לעשות זאת, משום שאסור להם מבחינה משפטית להסגירו לטורקיה, משום ששם ניתן לגזור עליו עונש מוות. לאחר שנאסרה עליו הכניסה לגרמניה, הולנד וצרפת, ב-1 בפברואר 1999 נסע אג'לאן ליוון. לבסוף הוא נלכד על ידי הטורקים ב-15 בפברואר 1999, בעת שהועבר מהשגרירות היוונית לנמל התעופה הבינלאומי ג'ומו קניאטה, במבצע של ארגון הביון הלאומי הטורקי, ולכאורה בסיוע ה-CIA והמוסד.
הפיגוע.
בעקבות לכידתו של אג'לאן פרצו הפגנות ברחבי העולם. 55 עד 200 מפעילי ארגון ה-PKK, הסתערו על הקונסוליה הישראלית בברלין ב-17 בפברואר, תוך האשמת והאשימו את ארגון המוסד הישראלי בסיוע לממשל הטורקי ללכוד את אג'לאן. כאשר המפגינים הצליחו לפרוץ את שורות המשטרה ולהיכנס לבניין הקונסוליה, פתחו כוחות הביטחון הישראלי באש לעבר התוקפים, הרגו שלושה מהם ופצעו שלושה. מאוחר יותר עצרה המשטרה הגרמנית 30 פעילי PKK, והקיפה את כל אזור בניין הקונסוליה.
אחרית דבר.
ראש ממשלת ישראל דאז בנימין נתניהו הגן על פעולות כוחות הביטחון הישראלים, וטען כי היו מפגינים שניסו לחטוף את הנשק מאנשי הביטחון הישראלים. בעקבות המתקפה, הגדילה ישראל את מספר המאבטחים בכל הקונסוליות והשגרירויות בחו"ל.
ברקהוף אקסלנס 1000
ברקהוף אקסלנס 1000 (בהולנדית: Berkhof Excellence 1000) הוא דגם אוטובוס, אשר יוצר על ידי יצרנית האוטובוסים ההולנדית Berkhof בין השנים 1991–2001.
שלדות דגמי "ברקהוף אקסלנס 1000" על פי דגמי: סקאניה דגם "Scania N113" מודל "CRB" , יצרנית הרכב וולוו דגם "Volvo B12" ודגם "Volvo B10M" .
לדגמי "ברקהוף אקסלנס 1000" מנוע אחורי.
מתקפת הטרור בלונדון (1999)
מתקפת הטרור בלונדון הייתה סדרה של פיצוצים שאירעו ברחבי העיר לונדון בירת הממלכה המאוחדת בשנת 1999. במהלך שלושה סופי שבוע רצופים מה-17 ועד ל-30 באפריל 1999 הופעלו שלוש פצצות שונות מתוצרת בית שהכילו מסמרים רבים בבריקסטון שבדרום לונדון, בבריק ליין שבמזרח לונדון, ובפאב "The Admiral Duncan" אשר באזור סוהו. כל פצצה הכילה עד 1,500 מסמרים באורך 14 סנטימטרים. הפצצות גרמו למותם של שלושה אנשים, ובהם אישה בהריון, ופצעו 140 בני אדם, מתוכם ארבעה איבדו גפיים.
ב-2 במאי 1999 עצרה משטרת לונדון את דייוויד קופלנד בחשד להוצאה לפועל של הפיגועים. קופלנד, שנודע בעקבות כן בכינוי "מחבל המסמרים של לונדון", היה נאו-נאצי, וחבר לשעבר בשתי קבוצות פוליטיות של הימין הקיצוני, המפלגה הלאומית הבריטית, ולאחר מכן חבר התנועה הלאומית הסוציאליסטית. לטענתו הפיגועים כוונו נגד הקהילות השחורות, הדרום-אסיאתיות, והקהילות ההומוסקסואליות של לונדון. קופלנד הורשע ברצח בשנת 2000 ונידון לשישה מאסרי עולם.
הפיגועים.
הפיצוץ בבריקסטון שבדרום לונדון.
הפיצוץ הראשון בוצע בשבת, ה-17 באפריל 1999, בבריקסטון שבדרום לונדון. אזור דרום לונדון מכיל קהילה שחורה גדולה. הפצצה הוכנה באמצעות חומר נפץ שנלקחו מזיקוקי דינור אשר הונחו בתוך שקית ספורט בשוק של בריקסטון. חלק סוחרי השוק של בריקסטון אשר חשדו בשקית, ובהם גארי שילינג, העבירו את השקית לשטח פחות צפוף, לאחר שהבחינו כי קופלנד התנהג בחשדנות. הסוחרים קראו למשטרה, שהגיעו למקום בדיוק כאשר הפצצה התפוצצה בשעה 17:25. 48 בני אדם נפצעו בפיגוע, מהם רבים שנפצעו באופן קשה משום שמסמרים רבים באורך 14 סנטימטרים נארזו סביב הפצצה. הפיצוץ היה רב עוצמה ושלח מסמרים לכל הכיוונים, ניפץ חלונות, וגרם נזק רב לרכבים שחנו לאורך הרחוב.
הפיגוע בבריק ליין שבמזרח לונדון.
הפצצה השנייה הופעלה ביום השבת בשבוע שלאחר מכן, ב-24 באפריל 1999, בבריק ליין אשר בקצה המזרחי של לונדון, בה יש קהילה בנגלדשית גדולה. בעוד שבבריק ליין יש שוק רחוב הומה בימי ראשון, קופלנד בחר בטעות לפוצץ את הפצצה ביום שבת, כאשר הרחוב היה פחות הומה. קופלנד השאיר את הפצצה בשקית ריבוק שחורה ברחוב הנברי. השקית התגלתה על ידי עובר אורח שהביא את השקית לתחנת המשטרה בבריק ליין שהייתה סגורה. הוא הניח אותה בתוך מכונית הפורד סיירה שבבעלותו, אשר חנתה ברחוב בירק ליין 42, שם הפצצה התפוצצה בהמשך. 13 בני אדם נפצעו בפיגוע, וכמו כן המבנים והמכוניות בזירת הפיגוע ניזוקו קשות. הפצצה התפוצצה בדיוק כאשר התאספו בקרבת מקום מוסלמים רבים מחוץ למסגד East London Mosque. Thirteen people were injured, and surrounding buildings and cars were severely damaged. At the time, Muslims were gathering outside the East London Mosque for prayers.
הפיגוע בפאב בסוהו.
הפיגוע השלישי והאחרון הופעל בערב יום שישי, ה-30 באפריל 1999, בפאב "אדמירל דאנקן" ברחוב אולד קומפטון שבסוהו, לב הקהילה ההומוסקסואלית של לונדון. באותה העת הפאב והרחוב מחוץ לפאב היו הומים. קופלנד השאיר את הפצצה בתיק הספורט אשר התגלה על ידי הלקוחות של הפאב. הפצצה התפוצצה בשעה 6:37 בדיוק כאשר התיק נבדק על ידי מנהל הפאב מארק טיילור. שלושה אנשים נרצחו בפיגוע ו-70 נפצעו, רבים מהם באופן קשה. ארבעה מן הניצולים נאלצו לעבור ניתוח להסרת הגפיים.
הקורבנות.
בפיצוץ שאירע בפאב בסוהו נפטרה אנדריאה דייקס בת ה-27, אשר הייתה בחודש הרביעי להריונה יחד עם חבריה ניק מור בן ה-31 וג'ון לייט בן ה-32. בעלה של אנדריאה, ג'וליאן, נפצע קשה. ארבעת החברים מאסקס נפגשו בפאב " The Admiral Duncan" כדי לחגוג את הריונה של אנדריאה.
אחרית הדבר.
קופלנד נעצר בלילה של ה-30 באפריל כשהמשטרה קיבלה את כתובתו - חדר שכור בסאניבורק רוד שבהמפשייר. קופלנד הודה בביצוע שלושת הפיגועים ברגע שפתח את הדלת למשטרה, ואמר להם: "כן, כולם אני ביצעתי את כולם, ביצעתי אותם לבד". הוא הראה להם את חדרו, שם היו תלויים שני דגלים נאציים על קיר, יחד עם אוסף תצלומים וכתבות על הפיגועים.
ב-30 ביוני 2000 קופלנד הורשע ברצח והטמנת פצצות וקיבל שישה מאסרי עולם. ביוני 2014 תקף קופלנד אסיר בבית הכלא בלמארס עם כלי נשק מאולתר - סכין גילוח המחובר למברשת שיניים. באוקטובר 2015 הוא הודה באשמה ונדון על כך לשלוש שנות מאסר נוספות.
לוח שכיחות
בהסתברות ובסטטיסטיקה, לוח שכיחות (באנגלית: contingency table) הוא טבלה את ההתפלגות של משתנה איכותי, או את ההתפלגות המשותפת של שני משתנים איכותיים או יותר. תהליך יצירת הנתונים ללוח השכיחות יכול להיות תהליך מולטינומי או פואסוני.
המונח "contingency table" הופיע לראשונה במאמר של קרל פירסון מ-1900. באותה שנה פירסון הציג את גם מבחן כי בריבוע לבדיקת השערת אי התלות בין שני משתנים איכותיים.
דוגמאות.
לוח שכיחות חד ממדי.
לקראת סוף מלחמת העולם השנייה, בין יוני 1944 למרץ 1945, גרמניה שיגרה יותר מ-9000 טילי V1 לכיוון בריטניה. 535 טילים נחתו בדרום לונדון. לצורך ניתוח סטטיסטי לבדיקת רמת הדיוק של הטילים, חולק האזור בו נחתו הטילים ל-576 אזורים שווי שטח, ונספרו מספר הפגיעות בכל אזור. הנתונים מרוכזים בלוח השכיחות החד ממדי הבא:
המשתנה הוא מספר הפגיעות. מספר הפגיעות הוא אמנם משתנה ספירה, אך עדיין ניתן להציג את הערכים בלוח שכיחות. קיבוץ הערכים שערכם גדול או שווה מ-4 לקטגוריה אחת הופך את המשתנה למשתנה סודר. השכיחות של הערך 0 היא 229, השכיחות של הערך 1 היא 211, וכן הלאה.
תהליך יצירת הנתונים הוא פואסוני.
לוח שכיחות דו ממדי.
בניסוי קליני שנערך בשוודיה השתתפו 1360 חולים שעברו שבץ מוחי. כל חולה טופל באופן מקרי באספירין או בפלצבו. אחד הנתונים שנאספו בניסוי הוא ציון מוות כתוצאה מאוטם שריר הלב במהלך תקופת המעקב שארכה שלוש שנים. הנתונים מוצגים בלוח השכיחות הדו ממדי הבא:
בלוח זה יש שני משתנים: הטיפול, ומוות כתוצאה מאוטם שריר הלב. השכיחות של מספר החולים שטופלו באספירין ומתו כתוצאה מאוטם שריר הלב היא 18, השכיחות של מספר החולים שטופלו בפלסבו ולא מתו כתוצאה מאוטם שריר הלב היא 656, וכולי.
בלוח יש גם שורה ועמודה בהן נרשם סך הכל של כל שורה וכל עמודה. בשורה התחתונה אנו יכולים לראות כי השכיחות של סך החולים (ללא קשר לטיפול) שמתו כתוצאה מאוטם שריר הלב היא 46, והשכיחות של סך החולים שלא מתו כתוצאה מאוטם שריר הלב היא 1346. זהו למעשה לוח שכיחות חד ממדי המציג את ההתפלגות של המשתנה "מוות כתוצאה מאוטם שריר הלב". התפלגות זו מכונה ההתפלגות השולית של המשתנה. באופן דומה, עמודת סך הכל של הלוח (העמודה השמאלית ביותר) מציגה את ההתפלגות השולית של משתנה הטיפול.