בפורט טלבוט ממוקם גם בית החולים נית' פורט טלבוט אשר שוכן בדרך בגלן, פורט טלבוט. מנהלת בית החולים הנוכחית היא פיונה ריינולדס.
מתחם בית החולים כולל:
חינוך.
המועצה המקומית של נית' פורט טלבוט היא רשות החינוך באזור המפעילה בתי ספר יסודיים ותיכוניים במחוז. רשות החינוך המקומית כוללת 6 בתי ספר לילדים בגילאים 4–7, 6 בתי ספר לצעירים בגילאים 8–12, 56 בתי ספר יסודיים, 11 בתי ספר תיכוניים ושלושה בתי ספר לחינוך מיוחד. לימודים נוספים בנית' פורט טלבוט מסופקים על ידי מגוון מוסדות. בית הספר הקתולי סנט ג'וזף ומרכז הטופס השישי בפורט טלבוט ו-Ysgol Gyfun Ystalyfera מציעים לימודים לגילאי 16–18 במטרה להתכונן לבחינות לתעודת ההשכלה הכללית שלהם (GCE ). קבוצת נית' פורט טלבוט קולג' פועלת במספר אתרים ברחבי המחוז, הגדולים שבהם ממוקמים בפורט טלבוט, נית' ופונטרדווה.
האתר הראשון המיועד להשכלה גבוהה בנית' פורט טלבוט נפתח בשנת 2015 כאשר אוניברסיטת סוונסי פתחה את קמפוס המדע והחדשנות שלה באזור מחילת קרמלין, ממזרח לעיר סוונסי. לאוניברסיטת דרום ויילס יש קמפוס הממוקם בפארק האנרגיה בגלן בפורט טלבוט. קמפוס בגלן מקיים מחקר על התחדשות מימן וכן מרכז פיתוח.
תקשורת.
מהדורה יומית נפרדת של עיתון "South Wales Evening Post" מפורסמת באזור נית' פורט טלבוט. המוציאים לאור של העיתון, דרום מערב ויילס הוצאות לאור, גם מייצרים חינמון שבועי, the Neath &amp; Port Talbot Tribune. המועצה המקומית מפרסמת רבעון, Community Spirit, אשר מיוצר וממומן בשיתוף עם שבעה שותפים אחרים מהמגזר הציבורי.
תחנת הרדיו הקהילתית היא שידורי XS גם בנית' (97.4) וגם בפורט טלבוט (107.9). רדיו האומה משודר בכל מחוז דרום ויילס מהאולפנים בנית', אם כי כיום הוא מבוסס בקארדיף. המחוז הוא חלק מאזורי רישיון רדיו מסחרי עבור תחנת הלהיטים העכשוויים The Wave 96.4 FM, התחנה האחות שלה, סוונסי סאונד, אשר משמיעה מוזיקה למבוגרים ותחנת רדיו מפרץ סוונסי.
ערים תאומות.
מחוז נית' פורט טלבוט קיים קשרי ערים תאומות עם:
בשנת 2015 מחוז נית' פורט טלבוט הפסיק את כל קשרי הערים התאומות שלו מסיבות כלכליות.
גלאי המתכות
לשמוע את צורת התוף
לשמוע את צורת התוף, במתמטיקה ופיזיקה, פירושו להפיק מידע על הצורה של תוף מהקול שהוא מפיק, כלומר מרשימת הצלילים העיליים שלו, באמצעות תאוריה מתמטית. "האם ניתן לשמוע את צורת התוף?" היה הכותרת של מאמר של מארק כץ (Mark Kac) מ-1966, שנתן תמריץ חזק לפיתוח התורה הספקטרלית. ניתן להתחקות אחורנית אחר שורשי הרעיונות של השאלות האלה עד לעבודתו של המתמטיקאי הרמן וייל. כיוון שמאמרו של כץ הפך את השאלה למפורסמת, הוענקו לו כהוקרה מספר פרסים.
התדירויות שבהן ממברנת התוף יכולה לרטוט תלויות בצורה שלה. משוואת הלמהולץ מאפשרת לחשב את התדירויות אם הצורה של התוף נתונה. התדירויות הללו הן הערכים העצמיים של הלפלסיאן במרחב. הבעיה המרכזית היא האם ניתן לחזות את הצורה של התוף אם התדירויות שהוא מפיק ידועות. לשם הדוגמה, אף צורה אחרת מהריבוע אינה רוטטת באותן תדירויות כמו אותו ריבוע. לפיכך השאלה מבקשת לדעת אם קיימות שתי צורות תוף שונות להן אותו אוסף תדירויות.
ניסוח פורמלי.
באופן פורמלי יותר, ניתן להמשיג את התוף לממברנה אלסטית אשר השפה שלה מקובעת. ממברנה זו מיוצגת על ידי תחום formula_1 במישור. נסמן ב-formula_2 את הערך העצמי ה-formula_3 של הלפלסיאן ב-formula_1, המתקבל מפתרון המשוואה:
formula_5
כלומר הערכים העצמיים של אופרטור הלפלסיאן (תחת תנאי שפה מסוג דיריכלה) הם אלו עבורם קיימות פונקציות עצמיות formula_6 שמתאפסות על השפה של formula_1 ואשר פעולת הלפלסיאן עליהן מכפילה אותן בקבוע שהוא אחד מאוסף הערכים הללו. שני תחומים ייקראו "איזוספקטרליים" אם יש להם בדיוק אותם ערכים עצמיים. השם "איזוספקטרליים" מוצדק משום שהערכים העצמיים של הלפלסיאן קשורים בדיוק לאותם הצליליים שהתוף מסוגל להפיק; תחומים איזוספקטרליים מפיקים אותו ספקטרום של צלילים. הערך העצמי formula_2 שווה לריבוע של התדירות של הגל העומד ה-"formula_3" שמתקיים על הממברנה, ולפיכך התדירויות היסודיות בהן נקודה מסוימת על התוף מתנודדת קשורות בקשר ישיר לערכים העצמיים.
לפיכך השאלה ניתנת לניסוח מחדש כך: מה ניתן לדעת על "formula_1" אם יודעים רק את הערכים של formula_2? או, באופן יותר ספציפי, האם קיימים שני תחומים שונים שהם איזוספקטרליים?
התשובה.
כמעט מיידית, ג'ון מילנור הראה שממשפט של ארנסט ויט נובע קיומם של שני טורוסים 16-ממדיים שיש להם אותם ערכים עצמיים אולם צורות שונות. עם זאת, הבעיה בשני ממדים נותרה פתוחה עד 1992, כאשר המתמטיקאים גורדון, ווב, ו-וולפרט, בנו בהתבסס על שיטת Sunada, זוג של תחומים במישור שיש להם צורות שונות אך ערכים עצמיים זהים. התחומים הללו הם מצולעים לא-קמורים. ההוכחה שלשני התחומים יש אותם ערכים עצמיים מתבססת על הסימטריות של הלפלסיאן. הרעיון הזה הוכלל על ידי Buser et al, שבנה מספר דוגמאות דומות. לכן, התשובה לשאלתו של כץ היא שקיימות צורות צורות עבורן לא ניתן לשמוע את צורת התוף באופן מושלם.
מצד שני, Steve Zelditch הוכיח שהתשובה לשאלה של כץ חיובית אם מגבילים את השאלה לתחומים מישוריים קמורים עם שפה אנליטית.
הנוסחה של וייל.
אף על פי שהתשובה השלילית לשאלה מראה כי לא ניתן לקבוע באופן חד-חד ערכי את צורת התוף מהצלילים שהוא משמיע, חוק וייל קובע שעדיין ניתן להסיק את הנפח "V" של התוף, וזאת באמצעות ספירה כמה מהר הערכים העצמיים λ"n" גדלים. אם נגדיר את ("N"("R" כמספר הערכים העצמיים הקטנים יותר מ-"R"
, אז חוק וייל קובע שבאופן אסימפטוטי:
formula_12
כאשר d הוא הממד. וייל שיער גם שהאיבר הבא בקירוב האסימפטוטי ייתן את ההיקף של התחום "D". במילים אחרות, אם "A" מסמל את אורך ההיקף (או שטח הפנים של התוף בממדים גבוהים יותר), אז וייל שיער ש-:
formula_13
כאשר "formula_14" הוא הנפח של כדור היחידה ה-"d" ממדי.
השערת וויל-ברי.
עבור גבול שאינו חלק, מייקל ברי הניח בשנת 1979 כי התיקון צריך להיות בסדר גודל של
כאשר " D " הוא ממד האוסדורף של הגבול.
זה הופרך על ידי ג'יי ברוסארד ור' א' כרמונה, שהציעו אז להחליף את מימד האוסדורף במימד מינקובסקי. זה הוכח אם לגבול יש ממד 1 (1993), אך מופרך לממדים גבוהים יותר (1996); שתי התוצאות הן של לפידוס וקרל פומרנס.
חתוך את החבל
דגל הטבעונות
דגל הטבעונות הוא דגל אזרחי יבשתי המסמל טבעונות, ואת השאיפה לעולם טוב יותר עבור בעלי החיים והאדם. הדגל מורכב משלושה משולשים בצבעי כחול וירוק שיוצרים ביניהם את האות V, האות הראשונה במילה Vegan ("טבעוני"). הצבעים מסמלים את אזורי המחיה של בעלי החיים: הכחול מסמל ים, הירוק מסמל יבשה והלבן מסמל את האוויר. הדגל מחולק לרשת של 5 על 5 כפי שמוסכם בעיצובים של דגלי מדינה. הדגל עוצב על ידי קבוצת פעילים ומעצבים גרפיים ממספר מדינות.
רקע.
הדגל נוצר כדי לאחד את הקבוצות והארגונים למען זכויות בעלי חיים תחת דגל אחד. הקונספט לדגל הוא בהשראת דגל הגאווה. גד חכימי, מעצב ישראלי בוגר בצלאל, ביקש ליצור גיבור-על טבעוני ותר אחרי צבעים המסמלים טבעונות כדי למתגו. לאחר שחקר ותשאל ארגוני זכויות בעלי חיים, גילה כי אין אחידות בצבעים המסמלים טבעונות. לפיכך הוא פתח קבוצת רשת בה איגד פעילים ומעצבים מרחבי העולם שיחד יצרו דגל טבעוני אחיד ובינלאומי. בחלק מההצעות הראשונות נשקל הצבע האדום כדי לסמל את הדם והכאב של בעלי החיים בתעשייה. ההצעה נפסלה, בטענה שמטרת הדגל היא לסמל את השאיפה לעתיד ללא שפיכות דמים. לבסוף נבחרו הצבעים לבן, ירוק וכחול שמייצגים את מרחבי המחייה של בעלי החיים. האות V מסמלת את המילה Vegan (טבעוני), ופירמידה הפוכה שמסמלת את היכולת לעשות את הבלתי אפשרי.
קבלת הדגל בעולם.
דגל הטבעונות אומץ על ידי פעילים ברחבי העולם. פעילים מכ-50 מדינות משתתפים בקבוצת הפייסבוק הרשמית של הדגל החדש. באתרים טבעוניים בשפות שונות נכתבו מאמרים על הדגל החדש, ביניהן פורטוגזית, רוסית, טורקית, ספרדית, צרפתית, הונגרית, מאמר באנגלית מהודו, ומאמרים באנגלית מארצות הברית, אנגליה, אוסטרליה וניו זילנד. דגל הטבעונות בגדלים שונים מוצע למכירה ברשת, ובנוסף אביזרים עם דמות הדגל וביניהם סיכות דש, חולצות, שמלות, תיקים, מגבות, נייר אריזה וכריות.
הועברה גם ביקורת מעטה על הדגל, למשל בטענה שדגל לטבעונות הוא פסול משום שהוא שם דגש על הפעילים ולא על בעלי החיים, וכן בנימוק שאין אחידות בין זרמי הטבעונות השונים.
דיאנדרה קיין
דיאנדרה קיין (באנגלית: DeAndre Kane; נולד ב-10 ביוני 1989) הוא כדורסלן אמריקאי-הונגרי המשחק בקבוצת פריסטרי אתונה היוונית. משחק בעמדות הרכז והקלע
ביוגרפיה.
קיין נולד בפיטסבורג שבארצות הברית, שם גדל ושיחק שלוש שנים במכללת מרשל ושנה אחת (2014) מצוינת באייווה סטייט, במדיה נבחר לחמישייה השלישית בכל ליגת המכללות עם ממוצעים של 17.0 נק', 6.8 ריב' ו-5.9 אס' למשחק.
קריירה מקצועית.
לאחר שניסה את מזלו בליגת הקיץ של ה-NBA ב-2014 במדי לוס אנג'לס לייקרס, הצטרף לקראסני אוקטיבר הרוסית וכעבור זמן קצר עבר לאנטוורפ ג'יינטס הבלגית בה סיפק ממוצעים של 14.4 נק', 7.4 ריב' ו-5.5 אס' ביורוצ'לנג' לצד 12.1 נק', 5.8 ריב' ו-3.4 אס' בליגה הבלגית.