ציפורים השוכנות בכלובי מתכת או זכוכית ניתן להאכיל עם מתקן האכלה אלקטרוני. מתקן אלקטרוני יכול לאחסן מזון ציפורים במשך ימים ואפילו שבועות, בהתאם לסוג המתקן והאם המזון מתווסף באופן אוטומטי לאחר שהוא מתרוקן.
מתן מגוון רחב של אפשרויות האכלה לציפורים יביא לצמצום התחרות על מזון ומקומות מאכל עבור ציפורים, בדיוק כמו תכנון מיטבי של גינות וגנים שיכילו צמחים רבים שמספקים סוגים שונים של זרעים וצוף. אמבטיית ציפורים רדודה יכולה למשוך ציפורים רבות כמו שאר מתקני ההאכלה, אבל יש לוודא שהמקום מוגן מפני חתולים, נקי באופן קבוע, והמים בו מוחלפים באופן תדיר על מנת למנוע יתושים. אמבטיית הציפורים צריכה להיות ממוקמת במקום שיאפשר לציפור מבוהלת יכול לעוף בקלות לענפי עץ קרוב או למקום מנוחה במקרה של הפרעה או התקפה על הציפור.
הגנה מפני סנאים.
סנאים יכולים גם הם לכבד את עצמם מהמזון הנמצא בתוך מתקני האכלת ציפורים, לעיתים קרובות לא רק כדי לאכול מיידית אלא גם כמקום בו הם מטמינים את האוכל שלהם. ישנן שיטות שונות זמינות כנגד סנאים המיועדות לסכל ניסיונות של סנאים לפשוט על מתקני האכלת ציפורים. יצרנים אחדים מייצרים מתקני האכלה עם מוטות המתוכננים כך שיתקפלו תחת משקלם של בעלי חיים הכבדים יותר מציפור, או מתקנים המצוידים בסוללות כדי לתת שוק חשמלי לבעל חיים הפולש לאזור. לעיתים מתכננים את מתקני ההאכלה כך שסנאים לא יוכלו להגיע לזרעים שבפנים, אבל ציפורים יכולות בקלות לעוף דרך החורים של הכלוב. חברה בריטית מחזיקה בפטנט המקורי על עיצוב בצורת כלוב-בתוך-כלוב. מתקנים בכלוב הם הטובים ביותר כדי להתגונן מסנאים אפורים, אך טמיאסים וסנאים אדומים יכולים בדרך כלל להיכנס למתקנים מעין אלו (מאחר שהם קטנים יותר). גם פלפל חריף הוכח כיעיל נגד סנאים וניתן להשתמש בו מבלי לפגוע בציפורים, מאחר שציפורים אינן רגישות לחומרים שיש בו אבל יונקים כמו טמיאסים וסנאים יחוו תחושת בעירה חזקה בחשיפה לחומר.
בחירת המיקום של מתקן ההאכלה יכולה גם היא לסייע במניעת נגישות של הסנאים למזון. בנוסף, ניתן להשתמש במכשולים שונים על מנת למנוע מסנאים גישה למתקני ההאכלה. המכשולים השונים יכולים למנוע מסנאים לטפס, אבל סנאים הם זריזים ואקרובטיים מאוד ולכן לעיתים קרובות הם ימצאו דרך להתגבר על מכשול מכל סוג שהוא.
תחזוקה.
חשוב לנקות את שולחן ההאכלה מלכלוך כלשהו ומשאריות, בעיקר משאריות רטובות של פירות למשל. ניקיון השולחן חשוב לשמירה על בריאות הציפורים, והוא מונע זבובים ומפגעי ריח. אם השולחן מותקן במרפסת, מומלץ להניח מתחת לשולחן שבבי עץ או עיתונים, כדי לאפשר איסוף קל של לשלשלת ועודפי מזון. בבתי דירות חשוב לא להתקין שולחן האכלה מעל חבלי כביסה של השכנים.
יש להקפיד להשתמש בסוכר לבן נקי ולא להשתמש בסוכר חום על סוגיו השונים או בסוכר גולמי מאחר שסוכרים אלו מכילים רמות גבוהות של ברזל, מה שעלול להיות קטלני עבור ציפורים אלו. כמו אין אסור להשתמש בדבש, מאחר שזה עלול לקדם צמיחה פטרייתית מסוכנת. את התמיסה יש להחליף כל 3–5 ימים. שמרים נוטים לגדול בתוך המתקן ולקלקל את התמיסה, ולכן חובה להחליף את התמיסה לעיתים קרובות על מנת לשמור על ניקיון ולמנוע נזק לציפורים. נמלים וחרקים אחרים נמשכים גם הם לתמיסת הסוכר. מריחה של משחת וזלין על חלקים מסוימים של המתקן (הרחק מחלקים איתם עשויים לבוא הציפורים במגע) יכולה לסייע במניעת כניסה של נמלים לתוך המתקן.
השפעות שליליות אפשריות.
בהאכלה של ציפורי בר עלולים להיות סיכונים פוטנציאליים. ציפורים יכולות להידבק ממחלות ולהפיץ אותן בהמשך; מתקני האכלה ותחנות השקיה המתוחזקים גרוע עלולים גם הם לגרום למחלות. ציפורים במתקן ההאכלה חשופים יותר לסיכון שחתולים או בעלי חיים אחרים יטרפו אותם, וגם עלולות להיגרם לציפורים פציעות כמו התנגשות לתוך חלון. יש לנקוט צעדים כדי להפחית את הסיכונים הצפויים לציפורים, כגון: חיטוי קבוע של מתקני האכלה ותחנות השקיה, ווידוא שמתקן האכלה לא מכיל זיהום או עובשים שונים, בחירה במיקום הנכון למתקנים על מנת לצמצם את הצפיפות ואת סכנת ההתנגשויות בחלונות. ציפורים נוטות פחות להתנגש לחלונות שיש להם תריסי עץ. התנגשות עם חלונות יכולה גם להיות מופחתת באמצעות מדבקות חלון.
בהתאם לעיצוב המתקן וסוג המזון שמשתמשים בו, מיני ציפורים כגון הדרור הבית יכולים להיהפך לשתלטנים בשימוש במתקן. כתוצאה מכך, אוכלוסיית דרורי הבית יכולה לגדול באופן פתאומי ולא טבעי במקומות בהם יש מתקני האכלה. בצפון אמריקה, שם דרור הבית הוא מין פולש, תחרות מצד דרור הבית יכולה לשלול מציפורים כמו כחולי חזה מקומות קינון זמינים, כמו גם לגרום להתקפת הציפורים.
יש הטוענים כי שימוש במתקני האכלה לציפורים הוא גורם לבעיות סביבתיות רבות אחרות; כמה מהם הובאו בשנת 2002 במאמר בעמוד הראשון של ה"וול סטריט ג'ורנל", מאמר שעורר תגובות בכל רחבי ארצות הברית מחובבי ציפור ומדענים שסתרו את הטיעונים שהובאו בכתבה והתלוננו על הכיסוי הבלתי-מאוזן של הנושא.
לפני פרסום המאמר הזה ב"וול סטריט ג'ורנל", כתב גם האורניתולוג הקנדי ג'ייסון רוג'רס על הבעיות הסביבתיות הקשורות לשימוש במתקני האכלת ציפורים בכתב העת "אלברטה נטורליסט". במאמר זה, רוג'רס מסביר כיצד השימוש במתקנים אלו טומן בחובו השפעות שליליות וסיכונים כגון טיפוח תלות, שינוי תפוצה טבעית, צפיפות, דפוסי הגירה, הפרעה לתהליכים אקולוגיים, גרימת תת-תזונה, הקלה בהתפשטות המחלה, הגדלת הסיכון למוות של חתולים, התנגשות ציפורים בחלונות, וגורמים אחרים.
Trust Nobody
Trust Nobody (בעברית: אל תסמוך על אף אחד) הוא סינגל של הדיג'יי קשמיר קאט, אשר הוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית סלינה גומז, בשיתוף עם טורי ליינז מתוך האלבום, 9. השיר יצא לאור ב-30 בספטמבר 2016, כסינגל השני מתוך האלבום.
השיר הגיע למקום ה-46 במצעד המוזיקה האוסטרלי.
רקע וכתיבה.
השיר נכתב על ידי קשמיר קאט, סלינה גומז, סטארה, טורי ליינז, בני בלנקו ופרנק דוקס והופק על ידי קשמיר קאט, בלנקו, דוקס וכריס או'ריאן. כמו כן, הצליח השיר להגיע אל המקום ה-61 במצעד הרשמי של קנדה.
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר פורסם ב-16 בנובמבר 2016, בערוץ היוטיוב של קשמיר קאט.
רועי יוזביץ'
רועי יוזביץ' (נולד ב-30 באפריל 1982) הוא סופר, מרצה וחוקר ישראלי רב-תחומי, ד"ר להנדסת אלקטרוניקה ומדעי המחשב. יוזביץ' ידוע לציבור הרחב בעיקר בזכות הרצאותיו, סרטיו הלימודיים וספריו העוסקים במצוינות והשכלה.
ביוגרפיה.
יוזביץ' נולד בישראל, שירת כקצין בחיל האוויר בין השנים 2005–2008, בעל תואר ראשון בהנדסת אלקטרוניקה מאוניברסיטת תל אביב. בשנת 2018 קיבל תואר דוקטור להנדסת חשמל ומחשבים באוניברסיטת אריאל על עבודת מחקר בהנחיית פרופסור בועז בן משה.
משנת 2012 מלמד באוניברסיטת אריאל, כיהן בעבר כמנהל פרויקט הלוויין הזעיר החברתי הראשון בישראל, במסגרת מעבדת KCG באוניברסיטת אריאל. תחומי המחקר שלו כוללים בין היתר בינה מלאכותית, שיפור דיוק GPS, יעילות אבחונים פסיכולוגיים ושיפור מיומנויות למידה. על אחד ממחקריו יוזביץ' זכה בשנת 2017 במלגת וולף לקידום המדע והאומנות.
בנוסף לפעילותו האקדמית, יוזביץ' מרצה בכנסים של חברות וארגונים, בהם הוא מעביר הרצאות וסדנאות בנושאי בינה מלאכותית, מצוינות ולמידה מקוונת. יוזביץ' מעביר הרצאות גם לקהל הרחב ולנוער שוחר מדע. בין השנים 2010–2018 שיתף פעולה באופן הדוק עם תוכנית עתידים מטעם מכון ברנקו וייס, בעיקר בהקשר קידום נוער הפריפריה.
מאז שנת 2005 ד"ר יוזביץ' מעלה מופעי בידור ואומנות חושים בהפקות שונות. בשנת 2015 החל לשלב במופעיו מסרים לעידוד מצוינות והשכלה גבוהה.
בשנת 2007 כתב והוציא לאור את הספר "ראש גדול - הישגיות, הנאה והבלתי אפשרי". הספר עוסק במצוינות, מתוך סקירה של מחקרים וספרים בתחומי מדעי החברה והמתמטיקה. הספר זכה לשבחים מזוכי פרס נובל פרופסור ישראל אומן, פרופסור אהרן צ'חנובר, פרופסור דן אריאלי, פרופסור טל בן שחר ועוד. בשנת 2017 הוציא לאור את הספר "מהפכת ההשכלה" בהוצאת ידיעות ספרים. הספר עוסק בשיפור מיומנויות למידה עצמאית עם דגש על השכלה מקוונת. בשנת 2019 יצא לאור הספר "האמת הלא נעימה על אינטליגנציה", בו ד"ר יוזביץ' מציג את מחקרו בתחום האינטליגנציה האנושית, מתוך נקודת מבטו של מומחה לבינה מלאכותית. בשנת 2021 יצא לאור ספרו ״הצלחה בלימודים״.
בשנת 2020, עלה הקורס הדיגיטלי שלו, "אלגוריתמי ניווט ושערוך מיקום" לאתר קמפוס IL ובשנת 2021 עלה הקורס לפלטפורמת edX העולמית.
לד״ר יוזביץ פודקאסט פילוסופי בו הוא מראיין מדענים שונים.
חיים אישיים.
נשוי ואב לארבעה ילדים, מתגורר באחד מישובי השומרון.
ארץ האבודים
ארץ האבודים (באנגלית: Land of the Lost) הוא סרט קומדיה והרפתקאות אמריקאי שיצא לאקרנים ב-5 ביוני 2009 בידי אולפן סרטי יוניברסל. הסרט בכיכובם של ויל פרל, אנה פריל, דני מקברייד וג'ורמה טאקונה מבוסס על סדרת הטלוויזיה ארץ האבודים, בה קבוצת מדענים מגלה יקום שונה הנשלט בידי דינוזאורים, אנשי מערות ואנשי לטאה. עם זאת היו הרבה מאוד הבדלים בין הסרט לסדרת הטלוויזיה.
סרט זה לא הצליח בקופות וגרף רק 68.8 מיליון דולר אף שהפקתו עלתה 100 מיליון דולר, כך שהוא הפסיד בקופות. הוא גם נקטל בידי המבקרים שנתנו לו ציונים שליליים. הסרט זכה בפרס פטל הזהב לפריקוול, הרימייק, ההמשך או ההעתק הגרוע ביותר לשנת 2010.
עלילה.