בן-אשר כתב מאות שירים בתחומים ונושאים שונים: אהבה, ספורט, ריקוד, מלחמות, הווי חיים, תחושות, אירועים אישיים וציבוריים, מקומות, עונות השנה, נופים וטבע. הוציא חמישה ספרי שירה: "וחוה נתנה לאדם", "זרמים", "אין חדש תחת השמש", "ספורט בצד – שירי ספורט", "שירים ליעל שירים לדוד".
הוציא שלושה תקליטורים של שירים מולחנים ומוקראים: האחד, דיסק עם 22 שירים בשם "קול המילים". השני, תקליטור שירים "מה יגידו" עם 12 שירים (בהלחנה וביצוע - נחום היימן, רונית אופיר, דודו זכאי, אילנה נולמן, עמית צפריר, שושיה דותן, עידו דגני ואחרים). בנוסף להם שרו את שיריו וקראו בתקליטורים שלו - ששי קשת, יורם ארבל ואלכס אנסקי. השלישי, תקליטור שירי משפחת רובינשטיין "השירים שלנו".
שירו "שלושת הגשרים", מספר על צליחתה של תעלת סואץ על ידי אוגדת שרון במלחמת יום הכיפורים במבצע אבירי לב ועל שלושה מפקדים שנפלו במהלך הקרבות ועל שמם נקראו הגשרים: "יהודה" ע"ש רס"ן יהודה חודדה, "ג'וני" ע"ש סא"ל אהרון (ג'וני) טנא ו"ברוך" ע"ש סא"ל ברוך דיליאון. השיר הולחן בידי חיים איטקיס, עובד בידי יואל לרנר ובוצע (1975) בידי צוות הווי הנדסה קרבית (בו שרו את השיר גם יהודית רביץ, קורין אלאל ויואל לרנר). "שלושת הגשרים" מושמע ברדיו ובטקסים צבאיים ומוקרא בימי זיכרון. על השיר נעשה סרט תיעודי. בשם: "גלגולו של שיר – שלושת הגשרים".
משפחה
דוד בן-אשר הוא תושב הוד-השרון, גרוש; בשנים 1964–1995 היה נשוי לתורית לבית תלם, להם שלושה ילדים: רויטל, אמנית ופעילת ציבור; אורי, עו"ד; הגר, במאית תסריטאית ושחקנית.
ויקיפדיה בפרסית
יד-לבנים
אוניברסיטת זגרב
תל זן
תל זן הוא תל הממוקם בעמק בית שאן הצפונית, כ-2 קילומטר מצפון לקיבוץ נווה אור. מקור השם העברי של התל הוא בשמו הערבי, "זנבקיה" שפירושו חבצלת.
תל זן הוא אחד ממספר רב של תלים הסמוכים לנתיבו של נחל תבור בכלל, ולשפכו לנהר הירדן בפרט (תלים כגון תל שמט, תל שושן ותל כיתן). עובדה זאת מעידה, לפי נחמיה צורי, על חשיבותו של נחל תבור כנתיב תעבורה בימי קדם.
על התל נמצאו חרסים מתקופת הברונזה, תקופת הברזל והתקופה הערבית הקדומה.
GOST (צופן)
בקריפטוגרפיה, GOST (ברוסית: ГОСТ) הוא צופן בלוקים שפותח על ידי ממשלת ברית המועצות תחת מעטה סודיות בשנות השבעים של המאה הקודמת כחלק מתקן לאומי להצפנה סימטרית תחת תקן כללי הקרוי GOST. ב-1989 פורסמה לציבור הרחב גרסה שלו 89–28147 והיא נכללת בטיוטה . בתחילה לא ניתן לצופן כינוי כלשהו והוא נקרא רק בשם GOST, אך בגרסת GOST R 34.12-2015 של התקן ניתן לו הכינוי "מאגמה" (Магма) כדי להבדילו מצפנים אחרים הנתמכים על ידי התקן. פונקציית הגיבוב GOST מבוססת על צופן זה. צופן הבלוקים GOST קיים במספר גרסאות ונחשב לצופן מיושן יחסית אך עדיין נתמך בפרוטוקולי אבטחה כמו SSL. תקן GOST החדש כולל בנוסף אליו צופן בלוקים מודרני יותר הנקרא בשם קוזנייצ'יק (Кузнечик).
היסטוריה.
צופן GOST סווג עם צאתו בדרגת סודי ביותר אך שונה ב-1990 לדרגת סודיות רגילה. מיד לאחר התפרקות ברית המועצות הוסר הסיווג הביטחוני שלו והוא התקבל כתקן רשמי. יש הסבורים שהוא נחשף בטעות מאחר שמעולם לא הסירה מדינה סיווג ביטחוני של צופן לאומי. יש כאלו שטוענים ש-GOST נחשב לאלטרנטיבה הסובייטית לתקן DES ושניהם דומים למדי, כאשר GOST יעיל יותר בתוכנה ובטוח יותר. יש לציין ש-DES מעולם לא נועד לרמת סיווג סודית אלא רק לשימוש אזרחי, בעוד ש-GOST משתמש במפתח ארוך ברמה צבאית, אמור היה להתאים לשימוש למאתיים שנה ונועד במקור להצפנת מידע בדרגת סודיות גבוהה.
תיאור כללי.
GOST הוא צופן בלוקים איטרטיבי בסגנון רשת פייסטל עם 32 סבבים. הוא מקבל בלוק טקסט קריא באורך 64 סיביות (8 בתים) ומפתח הצפנה באורך 256 סיביות (32 בתים) ומחזיר בלוק מוצפן באורך 64 סיביות. תחילה בלוק הקלט מחולק לשני חצאים formula_1 ו-formula_2 בהתאמה, המפתח עבור הסבב ה-formula_3 הוא formula_4 באורך 32 סיביות (תיאור הכנת תת-המפתחות בהמשך) ובכל סבב מבצעים:
בכל סבב הפונקציה הפנימית formula_7 משפיעה רק על המחצית formula_8 והיא מבצעת שלוש פעולות פשוטות:
המפתחות עבור כל סבבי הצופן נבחרים בדרך הבאה: מחלקים את המפתח הסודי של המשתמש לשמונה תת-מפתחות באורך 32 סיביות כל אחד וכל אחד מהם משמש ארבע פעמים במהלך ההצפנה, כאשר ב-24 הסבבים הראשונים משתמשים במפתחות לפי סדר ואילו בשמונה הסבבים האחרונים משתמשים במפתחות בסדר הפוך.
ב-GOST דרושות שמונה תיבות ההחלפה בגודל formula_12, כל אחת מקבלת קלט באורך 4 סיביות ומחזירה פלט באורך 4 סיביות, בסך הכול 16 ערכים אפשריים בכל תיבה. תיבות ההחלפה מכילות בסך הכול 354 סיביות (formula_13) של נתונים ויכולות להיות סודיות. אם כוללים את סיביות תיבות ההחלפה הסודיות, אפקטיבית מגדילים את המפתח הסודי ל-610 סיביות. אולם הוכח אפשר לנחש את תכולת תיבות ההחלפה באמצעות formula_11 הצפנות בקירוב. ערכי תיבות ההחלפה נקבעות בנפרד מהצופן ונתונות לשינוי, למעשה התקן המקורי לא סיפק תיבות החלפה כלל ולא הסבר כיצד להכין אותן, מה שהוליד שמועות על כך שהממשל הרוסי מחזיק בשני סטים של תיבות החלפה, תיבות החלפה "טובות" לשימוש רגיל ותיבות החלפה "מוחלשות" לארגונים שהוא מעוניין לרגל אחריהם. ברוס שנייר מציין בספרו שייתכן אמנם שזה נכון, אבל ישנה שמועה אחרת שגורסת כי יצרני שבבים ברוסיה השתמשו במחולל פסאודו אקראי כדי להכין את תיבות ההחלפה בעצמם. להלן תיבות החלפה שהיו בשימוש הבנק המרכזי של הפדרציה הרוסית בגרסה של הצופן הנקראת GOST-FB. אותם ערכים שימשו גם בפונקציית הגיבוב GOST.
בשנת 2015 הוסר הלוט מעל תיבות ההחלפה האלמוניות והן נכללות כעת בתקן בגרסה האחרונה ביותר:
קיימת גרסה נוספת של הצופן הנקראת GOST-PS שמשתמשת בתיבות ההחלפה מצופן PRESENT והיא נחשבת לגרסה קלת משקל המתאימה לשימוש בחומרה מוגבלת משאבים.
ההבדלים בין GOST ל-DES.
הצופן GOST מציג ביטחון חזק יותר מ-DES נגד כוח גס במיוחד אם מחשיבים את תיבות ההחלפה כחלק מהמפתח. ייתכן ש-GOST חזק יותר מ-DES גם נגד קריפטואנליזה ליניארית ודיפרנציאלית בגלל המספר הכפול של הסבבים 32 לעומת 16 והמפתח הענק, אבל קיים בו חסרון לעומת DES, ב-GOST בגרסה המקורית תיבות ההחלפה לא הוגדרו. אם תיבות ההחלפה נבחרות באקראי הדבר מהווה חולשה מסוימת שמאפשרת לתקוף את הצופן בתנאים מסוימים. ידוע שמפתחי DES בחרו בקפידה את ערכי תיבות ההחלפה כך שיהיו עמידים במיוחד נגד התקפות אילו. מצד שני ידוע שבחירה עיוורת של ערכי תיבות ההחלפה עלולה להחליש את הצופן מאוד. היתרונות של DES על GOST הם, שלב הפיזור שמבוצע על ידי טבלת תמורה אי-רגולרית ולא על ידי הזזה מעגלית קבועה וכן העובדה שהצופן מרחיב ומכווץ את הקלט בכל סבב, מה שמספק לדעת מספר מומחים אפקט מפולת חזק יותר ומגביר את רמת הפיזור של הצופן מאוד. ב-GOST דרושים שמונה סבבים לפחות כדי שסיבית אחת שונה תשפיע על כל סיביות הפלט במידה שווה (לעומת רק 5 של DES). מצד שני מספר הסבבים הגבוה מפצה על כך.
מפתחי GOST התבססו על DES וניסו לפשט אותו כך שיהיה מותאם יותר לתוכנה. אך אם בגלל גישה קונסרבטיבית או בגלל העדר ביטחון ניסו לפצות על כך עם מפתח ארוך מאוד, הכפלת מספר הסבבים והסתרת תיבות ההחלפה.
ביטחון.
קריפטואנליזה מתקדמת של צופן GOST מראה שהוא אינו בטוח לשימוש מהיבט תאורטי בעיקר לפי מודל "מפתחות קשורים" (Related keys) שזה סוג של קריפטואנליזה דיפרנציאלית המניחה שיש קשר או יחס כלשהו בין מפתחות הצפנה בהם נעשה שימוש להצפנת קלט נתון. אולם בקריפטואנליזה עם מפתח יחיד (בהנחה שכל המידע שבידי המתקיף הוצפן עם מפתח יחיד), כמות המידע וסיבוכיות המקום של התקפות נגד הצופן כמעט מעשיים אך סיבוכיות הזמן היא בסדר גודל של formula_15 שזה מעבר ליכולת הטכנולוגית הנוכחית.
ההתקפות הראשונות שפורסמו נגד הצופן היו בעיקר נגד גרסאות של GOST עם מספר סבבים קטן יותר אך לא היו יעילות נגד הצופן בגרסה המלאה שלו. לאור העובדה שהצופן הוצע לארגון התקינה הבינלאומי גבר העניין בצופן מצד הקהילה האקדמית וההתקפות הקריפטוגרפיות הלכו והשתפרו. מאז 2007 פורסמו מספר התקפות נגד גרסאות מופחתות סבבים של GOST. ב-2009 פורסמה קריפטואנליזה דיפנרציאלית מסוג מפתחות קשורים שמסוגלת לפצח את GOST בזמן שולי. התקפה זו מניחה שלמתקיף יכולת להשפיע על חומר המפתח, מה שלא תמיד מעשי. בדצמבר 2012 פורסמה התקפה עם מפתח יחיד נגד GOST בסיבוכיות formula_16 סבבים של GOST.
Orhun Kara פיתח קריפטואנליזה תאורטית חדשה נגד GOST ו-DES שנקראת "reflection attack" המבוססת על נקודות שבת של פונקציית הסבב הפנימית של הצופן, בדומה להתקפת גלישה והתקפת מפתחות קשורים. אך התקפה זו לא יעילה מבחינה מעשית. Takanori Isobe שיפר את ההתקפה של Orhun Kara על גרסה מלאה של הצופן במודל מפתח יחיד בסיבוכיות זמן ברמה של formula_17. איתי דינור, אור דונקלמן ועדי שמיר שיפרו עוד את ההתקפה על הצופן בזמן של formula_17 עם formula_11 נתונים ו-formula_20 זיכרון. ניקולס קורטואה כינה את GOST "צופן פגום מאוד" ועקב הקריפטואנליזה אלגברית שפורסמה תיקנון הצופן נדחה על ידי ארגון התקינה הבינלאומי. ב-2017 פורסמה קריפטואנליזה ליניארית של GOST בסיבוכיות של formula_21 עם formula_21 טקסטים גלויים ידועים (בהתקפת גלוי-נבחר).