ב-7 בפברואר 2018 הציגה החברה על הלוגו החדש שלה.
בשנת 2019 זכתה במקום התשיעי בתואר 'חברות התעופה הטובות ביותר', ובמקום הראשון בין חברות התעופה האירופיות.
באפריל 2020 החלו בחברה להוציא את מטוסי האיירבוס 380 וה-340 והבואינג 747-400 משירות. אך החזירה את בואינג 747-400 לשירות.
ביוני 2021 הודיעה החברה על כך שתפסיק לברך את הנוסעים שלה בביטוים כמו גבירותי ורבותי (Ladies and Gentlemen) באמצעי התקשורת במטוסיה ובמקום זה היא תתחיל להשתמש בביטוים "מנוּעי-מגדר" כמו "אורחים יקרים" (Dear guests) או ערב/בוקר טוב שבאנגלית הם מנועי-מגדר בשביל "להתחשב ברגשותיהם של להט"בים".
באוגוסט 2022, בעקבות תקרית אנטישמית בה לא הועלו יותר מ-100 נוסעים חרדים לטיסה במאי 2022, החברה אימצה את הגדרת האנטישמיות של כוח המשימה הבין-לאומי להנצחת זכר השואה ומינתה מנהל בכיר שתפקידו להעלות מודעות לאנטישמיות וגזענות.
חברות בת.
בבעלות מלאה -
בבעלות חלקית -
צי המטוסים.
צי המטוסים של החברה נכון טפריל 2022:
פעילות החברה בישראל.
החברה מפעילה 37 טיסות שבועיות לישראל, 3 טיסות יומיות בקו פרנקפורט - תל אביב, ושתי טיסות יומיות בקו מינכן - תל אביב. הטיסות מתבצעות במרבית המקרים במטוסי איירבוס A321-200.
בין השנים 2018 ל-2020 מפעילה החברה 2 טיסות שבועיות מפרנקפורט לאילת במטוסי איירבוס A320.
בנוסף, החברה מפעילה 4 טיסות מטען בשבוע, הטיסות מבוצעות במטוס מדגם בואינג 777F
היסטוריית החברה בישראל.
באוגוסט 1966, בעת ביקור סמנכ"ל החברה בישראל, הוא הודיע על כוונתה של החברה לפתוח קו תעופה לישראל, זאת לאחר שניסיון לפתוח הקו בשנת 1962 בוטל לאחר שהחברה נכנעה לאיומי החרם הערבי. טיסת הבכורה של לופטהנזה לישראל התקיימה ב-3 בנובמבר 1968, בעוד שפתיחתו החגיגית של הקו התקיימה ב-19 בנובמבר.
עד אוקטובר 2012 לופטהנזה ביצעה את טיסותיה בקווים מפרנקפורט ומינכן לנמל התעופה בן-גוריון במטוסים רחבי גוף, אך בעקבות החלטה אסטרטגית של החברה, שקבעה כי מטוסים אלו יטוסו רק בקווים ארוכי טווח, כל טיסותיה של החברה לישראל מבוצעות כעת במטוסי איירבוס A321.
בין השנים 2012 ו-2014 הפעילה החברה טיסות ישירות גם לברלין ודיסלדורף אך אלו בוטלו מחוסר כדאיות כלכלית.
ב־2013 הגיע לראשונה לישראל מטוס הבואינג 747-8, שהוא המטוס השני הכי גדול בעולם והגדול ביותר שנחת בנתב"ג. החברה הביאה את המטוס לישראל כדי שהקהל הישראלי יוכל להתרשם ממנו ולטוס בו בטיסות המשך מנמל התעופה של פרנקפורט ליעדים טראנס-אטלנטיים. המטוס הגיע לישראל כחלק מסבב חניכה שלו בכל העולם.
מלחמת השיחרור
מכון התקנים האמריקאי
מנחה
בית המדרש לנשים מגדל עוז
בית המדרש לנשים ע"ש סטלה ק. אברהם ליד ישיבת הר עציון הוא מדרשה תורנית לבנות הממוקמת בקיבוץ מגדל עוז שבגוש עציון. בית המדרש הוקם בשנת 1997, מאז הקמתו, עומדת בראשו הרבנית אסתי רוזנברג, בתו של הרב אהרן ליכטנשטיין, לשעבר ראש ישיבת הר עציון.
בבית המדרש לומדות כ־200 בנות בגילאי 18–25, במגוון גדול של נושאים: גמרא, הלכה, תנ"ך, מחשבת ישראל, חסידות ועוד, כשחלק נכבד בלימוד נעשה בחברותא. תלמידות בית המדרש נמצאות באחד משני מסלולים עיקריים: מסלול שנתי – המסלול הבסיסי בבית המדרש, בו נמצאות בנות לפני או אחרי שירות לאומי או צבאי, וכמו כן בנות חו"ל המשולבות באופן מלא בכיתות; והתוכנית המתקדמת – מסלול לימודים בלימודי גמרא או מחשבה לבנות בעלות רקע בלימודי קודש. בית המדרש אינו רק מקום לימודי וכולל גם שבתות משותפות, עיסוק בפיתוח משמעות החיים הדתיים וההלכתיים, תפילה, אמונה, יצירה והגות ומפגשים סביב נושאים שעל סדר היום.
בית המדרש במגדל עז פועל בשיתופה של ישיבת הר עציון, ומלמדים בו רבנים רבים מהישיבה. יש גם בנות הלומדות בתוכנית מיוחדת לתואר ראשון בהוראה בשיתוף עם מכללת יעקב הרצוג להכשרת מורים.
הברון דה מונטסקייה
הברון דה מונטסקיה
שארל מונטסקייה
כדורמים
כדורמים (כדור-מים או מתרגום מאנגלית פולו-מים Water polo) הוא משחק ספורט קבוצתי בבריכת שחייה, המשלב יכולות של שחייה, תנועה במים (המכונה "רגל-רגל") וזריקת כדור לשער עם היד, בדומה לכדוריד.
כל קבוצה כוללת שישה שחקני שדה ושוער. מטרת המשחק היא להבקיע כמה שיותר שערים. כל שער מקנה נקודה אחת, בדומה לכדורגל וכדוריד. המשחק אורך 32 דקות ומחולק לארבעה רבעים, בני שמונה דקות כל אחד.
מקור המשחק בבריטניה, בסוף המאה ה-19.
הכדור בו משחקים עשוי מניילון עמיד למים, וגודלו ככדור כדורגל.
שיטת המשחק הנפוצה ביותר היא במתווה 3-3 ומכונה "בלאנס". שחקני השדה מסודרים בשתי שורות בסיסיות, בכל אחת מהן שלושה שחקנים.
כדורמים גברים הוא ספורט אולימפי משנת 1900, וכדורמים נשים הוא ספורט אולימפי משנת 2000.
ההיסטוריה של המשחק.
ב-1877 כתב ויליאם וילסון, מורה סקוטי לשחייה, אוסף של חוקים למשחק כדור קבוצתי במים, שלו הוא קרא "כדורגל מימי". המשחק הראשון התנהל בין גדותיו של הנהר די (River Dee) בפסטיבל בון אקורד (Bon Accord) באברדין שבסקוטלנד. דגלים מוקמו במרחקים שבין שמונה לעשרה רגל על החוף, והמתחרים השתמשו בכדור רך מגומי הודי הקרוי "פּוּלוּ". בפועל היה המשחק תחרות היאבקות מקצה עד קצה של מגרש המשחקים, אבל הוא היה פופולרי בין הצופים בפסטיבלים של מים בתקופה ההיא. במידה רבה הושתתו המשחקים הראשונים על חוקי משחק הראגבי והמשחק כונה גם "ראגבי מים".
ב-1885 הכיר איגוד השחייה של בריטניה הגדולה (Swimming Association of Great Britain) במשחק, שעכשיו היה קרוי כדורמים, וניסח אוסף של חוקים שהתבססו על חוקי וילסון המקוריים. בסופו של דבר הפכו חוקים אלו לבסיס על פיו נוסחו החוקים הבינלאומיים של פדרציית השחייה הבינלאומית (FINA), שעה שהספורט התפשט לאירופה, אמריקה ואוסטרליה.
כדורמים בישראל.
הכדורמים הישראלי מנוהל על ידי איגוד הכדורמים הישראלי. בישראל רק הליגה הבכירה, הליגה הלאומית, היא ליגה מקצועית. בנוסף מתקיים מפעל גביע המדינה.
בכדורמים בישראל מתקיימות ליגות ילדים (עד גיל 14), נערים (עד גיל 16), נערות (עד גיל 15), נערות (עד גיל 17), נוער (עד גיל 18) ובוגרים לנשים ולגברים (ליגה ארצית ולאומית).
כמו כן, הכדורמים הישראלי מיוצג על ידי נבחרת ישראל בכדורמים ונבחרת ישראל בכדורמים נשים ברמות הגילאים השונות החל מקדטים ונוער ועד לנבחרת הבוגרת לגברים ולנשים.
נבחרת ישראל בכדורמים לגברים הצליחה 3 פעמים להשתתף בטורניר אליפות העולם ובכולן היא סיימה אחרונה בטורניר (בלגרד 1973, ברלין 1978 ומדריד 1986).
בכדורמים נשים, השתתפו נבחרות בגילאים שונים באליפות אירופה והגיעו להישגים מרשימים: בבוגרות סיימה הנבחרת במקום ה-10 (יולי 2018) ונבחרת נערות 19 סיימה במקום ה-7 (ספטמבר 2018).
הנבחרת המייצגת את ישראל באליפות אירופה הראשונה עד גיל 15 היא חלק מהפרויקט המשותף לאיגוד הכדורמים, משרד הספורט, הוועד האולימפי ואתנה ומכונה בשם (הלא רשמי) "פריז 2024". נבחרת הנערות עד גיל 15 השתתפה לראשונה באליפות אירופה ביולי 2019 בקירשקי שברוסיה, טורניר אליו הוזמנו 13 הנבחרות המובילות ביבשת. השתתפותה הראשונה של הנבחרת בטורניר זה, הניבה את המקום ה-9 באליפות.
במשך שנים רבות הקבוצה המובילה בישראל בכדורמים הייתה הפועל גבעת חיים, שזכתה ב-22 תוארי אליפות ישראל וב-18 גביעי המדינה, יותר מכל קבוצה אחרת.
בשנים האחרונות השליטה בכדורמים הגברי נמצאת בידי קבוצות הפועל קריית טבעון (11 אליפויות ו-11 גביעי מדינה), אס"א תל אביב (9 אליפויות ו-8 גביעי מדינה) והפועל גוש זבולון (5 אליפויות ו-5 גביעים), המחזיקות במרבית אליפויות הליגות והגביעים של העשור האחרון.
שחקנים בולטים.
בין שחקני הכדורמים הבולטים במשך השנים נמנים מיכה קניץ (שוער, הפועל חיפה), בני לנג (חיצוני, הפועל גבעת חיים) עודד רוזנפלד (חיצוני, הפועל קריית טבעון/הפועל גבעת חיים), נמרוד דרייפוס (חיצוני, הפועל גבעת חיים), טל סנונית (חיצוני, הפועל גבעת חיים/מכבי קריית אונו), עירד בן-גל (צנטר, מכבי קריית אונו), ינאי בן-גל (צנטר, אסא תל אביב/מכבי קריית אונו), אוהד בן דרור (צנטר, הפועל קריית טבעון), ניר סגל (חיצוני/שומר צנטר, מכבי קריית אונו).
ב-2021, אירחה ישראל את אליפות העולם לנשים עד גיל 20.
בנובמבר 2021, נבחרה ישראל לארח גם את אליפות אירופה לנשים עד גיל 19 בקיץ 2022
אפליה דתית
אפליה דתית היא הבחנה בין פרט או קבוצה בעקבות אמונתם הדתית, לרוב כאשר מאמיני דתות שונות (או זרמים בהן) מטופלים באופן לא שווה. אפליה דתית מתייחסת גם לעמדות שליליות, דעות קדומות, עוינות, שנאה, פחד או אי-סובלנות כלפי דתות שונות או זרמים שונים.
לעיתים מטרת האפליה היא להוביל להמרת דת אל הדת השלטת.
החוק בישראל אוסר על אפליה דתית, חל איסור על מעסיקים להפלות בין עובדים מטעמי דת ואיסור אפליה בקבלת עובד בשל סירובו לעבוד ביום שבת.
היסטוריה.
בין הדוגמאות לרדיפה דתית בהיסטוריה ניתן למנות את דיכוי כיתות המינים בידי הכנסייה בימי הביניים. פעולת האינקוויזיציה בספרד. השלטת דת מדינה בכוח, פרוטסטנטית או קתולית באירופה בתחילת העת החדשה, מה שהוביל בין השאר לטבח ההוגנוטים בצרפת. רדיפת הדת בידי המדינות הקומוניסטיות.