נפטר בשנת 1965, בהגיעו לגבורות. נטמן בבית העלמין קריית שאול בתל אביב.
משנת 1911 היה נשוי לרבקה לבית שוחט, והיה אב לשני ילדים (ד"ר עליז סברדלוב-סבר, רופא בצבא הבריטי ולאחר מכן בירושלים, והלה סברדלוב, מזכירה בגימנסיה הרצליה).
שניים מאחיו, אהרן סברדלוב ודוד סברדלוב, היו אף הם פעילים ציוניים בולטים, ממארגני ההגנה העצמית היהודית ברוסיה ובארץ ישראל ומאנשי "ההגנה".
קישורים חיצוניים.
מפרי עטו:
מכללת רידמן
מכללת רידמן לרפואה משלימה ואינטגרטיבית היא מכללה לרפואה משלימה שנוסדה בתל אביב בשנת 1987 על ידי סאלי רידמן, מרפאה הוליסטית מקליפורניה. המכללה מונה חמישה קמפוסים בישראל. הקמפוס הראשי של המכללה נמצא בתל אביב והקמפוסים הנוספים נמצאים בירושלים, חיפה, כנרת ובאר-שבע. כמו כן, מציעה המכללה קורסים ברפואה משלימה בעיר אילת באמצעות מכללת "ניהול פלוס".
מדי פעם עורכת מכללת רידמן ימי עיון הכוללים מפגש מקצועי ברפואה סינית מסורתית (TCM), בשיתוף עם אוניברסיטאות סיניות. במסגרת זו מוזמנים אורחים מהארץ ומחו"ל להעביר הרצאות וסדנאות.
למכללה חמישה בתי-ספר מקצועיים המציעים מגוון תוכניות לימוד וקורסים להכשרת מטפלים: בית הספר לרפואה סינית מסורתית, בית הספר לרפואה טבעית, בית הספר לתרפיות המגע, בית הספר לפסיכותרפיה הוליסטית, בית הספר לאימון הוליסטי וכן תוכנית בספורט טיפולי הוליסטי לילדים ותינוקות ומסלול הכשרת מטפלים בתפישת המטאיזם בשיתוף עם "מרחב מודעות". תוכניות לימוד אלה מוכרות הן על ידי מכללות מחוץ לישראל והן על ידי האיגודים המקצועיים של מקצועות הרפואה המשלימה בישראל, באירופה, בארצות הברית ובסין. חלק נרחב ממסלולי הלימוד במכללת רידמן בשיתוף מקצועי עם מרפאות "מכבי טבעי". לצד התוכניות השנתיות מציעה המכללה גם קורסים סמסטריאליים וחוגי העשרה והתפתחות אישית לקהל הרחב.
הלימודים במכללת רידמן כוללים התמחות מעשית במסגרת קליניקות המתמחים של המכללה.
מכללת רידמן מקיימת שיתופי פעולה רבים עם בתי החולים בישראל - הן בשותפות במחקרים קליניים והן בביצוע שלב ההתמחות המעשית של הסטודנטים כתנאי להפיכתם למטפלים. במקביל, מתקיימים שיתופי פעולה ארוכי טווח עם גופים ממשלתיים, עיריות ומועצות מקומיות, מוסדות חינוך, חברות במגזר הציבורי והפרטי וארגונים חברתיים.
קשרים בינלאומיים.
מכללת רידמן היא מכללה בינלאומית, המייצגת בישראל אוניברסיטאות ומכללות שונות לרפואה משלימה מרחבי העולם, כגון:
The Zhejiang Chinese Medical University, Hangzhou, China
The Chengdu University of Traditional Chinese Medicine TCM, China
EABP - European Association of Body-Psychotherapy
AHG – The American Herbalist Guild
EUROTAS - The European Transpersonal Association
ABMP- Associated Bodywork &amp; Massage Professionals
ההורים שלי (סדרה תיעודית)
ההורים שלי היא סדרת טלוויזיה ישראלית דוקומנטרית בת 4 פרקים ששודרה בערוץ yes דוקו, סדרת סרטים תיעודיים אינטימית ומרגשת, במאים מצלמים את מערכת היחסים של ההורים שלהם.
הפרקים.
פרק ראשון – "תמי ויעקב" - ציון לשבח - פסטיבל דוקאביב 2011.
ההורים של ניר חיים יחד בקיבוץ ארבעים שנה. בשלוש שנים האחרונות ניר מצלם את מערכת היחסים ביניהם. תמי מטפלת ביעקב שחולה בפרקינסון מתקדם. הוא מצלם את אבא שלו במקלחת, בשירותים ובמיטה, נתמך ותלוי לגמרי באשתו. הוא מצלם את אמא שלו מאבדת את מידת הרחמים, צועקת ומשתוללת מול גבר חסר אונים. ניר מסתכל עליהם ורואה גיהנום. בשיא של הגיהנום משהו נרגע, הרגעים מתחלפים והקרבה ביניהם פיזית וחזקה. הוא מצלם רגעים של חסד. אמא שלו לא ויתרה, היא הולכת עם הגבר שלה עד הסוף, היא נשארת ומטפלת בו. הוא מצלם אהבה.
בימוי, צילום, תחקיר ומכותבי התסריט: ניר הורוויץ.
פרק שני – "שנטי ומרטין" - התחרות הרשמית - פסטיבל דוקאביב 2011.
אמא של ג'ייסון עזבה את אביו אחרי 22 שנות נישואין. כשהיא עזבה את הבית ג'ייסון ואחותו ניתקו איתה קשר, כי הם הרגישו נטושים. עכשיו, שלוש שנים אחרי פירוק התא המשפחתי, ג'ייסון יוצא לראשונה לבקר את אמו, שחיה מאז בחושה באחד החופים בסיני. שנטי חושפת לראשונה בפני בנה, את הסיפור שלה ושל מרטין, אביו. היא מקריאה לו מהיומנים שכתבה לאורך השנים והתמונה הזוגית המושלמת שאחז בה נשברת ומתחלפת באמת חדשה. ג'ייסון מגלה ששנטי היא קודם כל אשה, הרבה לפני שהיא אמא.
בימוי, צילום והקלטה: ג'ייסון דנינו-הולט.
פרק שלישי – "ציפורה ויעקב" - התחרות הרשמית - פסטיבל חיפה 2011. התחרות הרשמית - פסטיבל רחובות לסרטי נשים 2011.
ציפורה ויעקב, ההורים של גיתית, נשואים כבר 50 שנים. ציפורה הייתה מורה מחנכת בבית ספר יסודי, יעקב עבד בתפקיד בכיר במשרד האוצר. אנשים רגילים. גרים בבית הכרם בירושלים, שלושה ילדים, אחד עשר נכדים. במשך שנה וחצי צילמה גיתית את הוריה מתמודדים עם פחדים ותסכולים מודחקים, שמתפוצצים ברגע שהגורל טורף עבורם את הקלפים. יעקב עובר אירוע מוחי ואחרי חודשים ארוכים של שיקום חוזר הביתה בכיסא גלגלים ועם מטפל פיליפיני צמוד. ציפורה שנאלצת לקבל את השינויים שחלים בגבר שלה בבית וביחסים, מרגישה אבודה ורוצה לעזוב. צלילה עמוקה אל תוך משבר קשה בזוגיות מצולמת דרך עיניה של הבת.
בימוי וצילום: גיתית כבירי.
פרק רביעי – "ניצה ודיק":
אוהב נולד לפני 40 שנה בקומונה בראש פינה. קומונה של היפים אנרכיסטיים שהוקמה על ידי הוריו. פעם בשנה הוא נוסע לביקור אצל ההורים שלו שחיים באוסטרליה בבית מקסים ומבודד. ההורים של אוהב, ניצה ודיק חיים יחד תחת אותה קורת גג, אבל ישנים בחדרים ובמיטות נפרדות. אוהב מצלם שני אנשים שחיים יחד באותו חלל אבל מרגישים לגמרי לבד. התמונה המתעתעת של זוג היפים משוחררים ופתוחים שמזדקנים בכיף ומעשנים את החומר הטוב ביותר, מתחלפת ותחתיה מתגלה מערכת יחסים מלאה בכעסים על פגיעות ישנות. ניצה לא מצליחה לסלוח לדיק על עשורים של בגידות והשפלות והוא מתמודד עם החיים במחיצת אישה שהחליטה להפסיק לעשות איתו סקס לפני 15 שנה. הביקור של אוהב מטלטל את השקט התעשייתי של ניצה ודיק.
בימוי וצילום: אוהב פלנץ.
לוחמה כלכלית
לוחמה כלכלית היא השימוש או האיום בשימוש באמצעים כלכליים בין מדינות, במטרה להחליש את כלכלתה של המדינה האויבת, ועל ידי כך לפגוע בכוחה הצבאי והפוליטי ולהשפיע על מדיניותה.
שימושים בלוחמה כלכלית.
השימוש בלוחמה כלכלית נעשה הן במסגרת של מלחמה קרה והן במסגרת של מלחמה כוללת. בסיטואציה של מלחמה קרה, האמצעים העיקריים ללוחמה כלכלית הן סנקציות כלכליות בדרגות חומרה שונות, כגון: איסור השקעות והזרמת הון, הטלת אמברגו על סחר, אפליה לרעה של חברות או גופים העושים עסקים עם המדינה המוחרמת, הקפאת נדל"ן והון נזיל והפקעתם, או חרם כללי. דוגמה טובה לסיטואציה כזו הן הסנקציות הכלכליות שהטילו מועצת הביטחון של האומות המאוחדות ומדינות המערב על איראן בגלל סירובה להפסיק את פעילותה לפיתוח ולייצור נשק גרעיני על פי דו"חות הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית.
במסגרת של מלחמה כוללת, המטרה תהיה למנוע מהצבא היריב להשיג את המשאבים החיוניים ללחימה, או לפגוע באוכלוסייה האזרחית של היריב על ידי מניעת מוצרי יסוד, כגון: מזון ואנרגיה. האמצעים להשגת המטרות האלה הם: תפיסת או השמדת המשאבים החיוניים, הטלת מצור והשמדת אמצעי הייצור. דוגמאות מובהקות ללוחמה כלכלית בזמן מלחמה כוללת, אפשר למצוא במלחמת העולם השנייה, כאשר בעלות הברית השתמשו בטקטיקות הללו, כדי למנוע מכלכלות מדינות הציר משאבים חיוניים. בתגובה, מדינות הציר ניסו לפגוע במאמץ המלחמתי של בעלות הברית באמצעות מלחמת צוללות והטבעת ספינות אספקה המובילות מזון, חומרי גלם ואמצעי לחימה.
טקטיקות נפוצות ללוחמה כלכלית.
מדינות המעורבות בלוחמה כלכלית מבקשות להחליש את כלכלת היריב על ידי כך שהן מונעות ממנו גישה למשאבים טבעיים, כלכליים, טכנולוגיים ואחרים שחיוניים לו, או שהן מונעות ממנו את היכולת להפיק רווח ממשאבים שיש ברשותו.
כמה מהטקטיקות הנפוצות של לוחמה כלכלית הן:
ההשלכות של לוחמה כלכלית.
יעילותה של הלוחמה הכלכלית תלויה בכמה גורמים ביניהם: היכולת של היריב לייצר את המשאבים החיוניים בכוחות עצמו, או לרכוש אותם ממדינות נייטרליות; התמיכה העממית של האוכלוסייה המקומית במשטר; היכולת של המשטר לכוון את המשאבים המוגבלים של המשק הפגוע לעבר הכוח הצבאי.
המבקרים של שיטת הלוחמה הכלכלית אומרים שהנפגעים העיקריים משיטה זו הם האוכלוסייה האזרחית בכללותה, שעלולה להגיע במקרים קיצוניים לרעב, מחלות או קיפאון. לעומת זאת, דווקא בצמרת המדינית- ביטחונית, ובמגזר הצבאי בכלל, אין כמעט פגיעה. בנוסף, הנקיטה בשיטה של לוחמה כלכלית עלולה לעלות ביוקר דווקא לצד היוזם.
לוחמה כלכלית בישראל.
לוחמה כלכלית בישראל בשנות ה-50.