ורדה שלו (נולדה ב-1959) היא חוקרת ורופאת משפחה ישראלית, פרופסור לרפואה בתחום האפידמיולוגיה באוניברסיטת תל אביב. מכהנת משנת 2015 כמנהלת מכון המחקר של מכבי שירותי בריאות ("מכביטק").
ביוגרפיה.
שלו נולדה וגדלה בבאר שבע במשפחת בורסט. לאחר סיום לימודי רפואה בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב התמחתה ברפואת משפחה ועבדה כרופאה כפרית בקיבוץ חצור ובמושבי הסביבה. בשנים 1998–2000 התמחתה באינפורמטיקה רפואית בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת ג'ונס הופקינס בארצות הברית.
לצד עבודתה כרופאת משפחה בסניף מכבי שירותי בריאות בראש העין, הקימה בשנת 2000 את המחלקה הראשונה בישראל לאינפורמטיקה רפואית בקופת חולים מכבי, שבמסגרתו הייתה מעורבת במחשוב המידע הרפואי של מבוטחי הקופה והנגשת נתוני העתק שהצטברו בקופה למחקר רפואי. לאחר ניהול האגף לרפואה ראשונית, מונתה בשנת 2015 למנהלת מכון מכבי למחקר וחדשנות.
מחקר ופיתוח בתחום Big Data ברפואה.
מחקריה של פרופ' שלו התמקדו בעיקר בתחום שימוש בנתוני העתק של מבוטחי מכבי שירותי בריאות לצורך מחקר רפואי ורפואה מונעת. לשלו למעלה מ-150 פרסומים בספרות מקצועית. מחקרה בשיתוף חברת מדיאל כלל בניית מערכת ממוחשבת לאיתור מבוטחי מכבי הנמצאים בסיכון מוגבר לסרטן מעי גס באמצעות ניתוח תוצאות בדיקות דם שבשגרה. הכלי שאושר לשימוש על ידי משרד הבריאות (אישור אמ"ר) ותוקף במספר מאמרים מדעיים בישראל ובארגוני בריאות באירופה ובארצות הברית וכן בעיתונות המקומית. בשנת 2017 זכתה פרופ' שלו על בתחרות יוזמת הבריאות המובילה לשנת 2017 של פורום Reboot ועיתון גלובס על התוכנית להקמת מאגר ביולוגי -"טיפה למחקר"- של מבוטחי מכבי שירותי בריאות. כיום כולל המאגר כ-70,000 מבוטחי הקופה ומטרתו היא פיתוח רפואה מותאמת אישית. במסגרת פעילותה כמנהלת המכון עסקה פרופ' שלו ביזום והטמעה של כלים שונים על בסיס Big data של מבוטחי מכבי שירותי בריאות, ובכללם יישומון K לאבחון עצמי של מחלות - בשיתוף חברת K Health וכן פיתוח והטמעה מערכת פתולוגיה ממוחשבת לאיתור אוטומטי של גידולים בבלוטת הערמונית. בשנת 2016 הקימה את מכון המחקר והחדשנות של מכבי KSM במימון מוריס קאהן ובהמשך סמי סגול להנגשת נתוני העתק של הקופה לחוקרים חיצוניים ולאקדמיה".
בשנת 2017 נבחרה שלו על ידי עיתון The Marker לאחת מ"מאה המשפיעים בישראל". בשנת 2018, זכתה בפרס מנכ"ל משרד הבריאות למצוינות בלוגיסטיקה במערכות הבריאות על פיתוח והטמעת מערכת לזיהוי מוקדם של סרטן המעי הגס. בתיאור מקרה (Case study) שפורסם בשנת 2019, תואר "מכביטק" בראשות פרופ' שלו על ידי בית הספר למנהל עסקים של אוניברסיטת הארווארד כ"הבטחה של מערכות המידע בבריאות בישראל". היא מלמדת בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב.
נשואה לבנימין שלו, רופא עיניים, ואם לשלושה.
כריסטינה קוק
כריסטינה המוק קוק (באנגלית: Christina Hammock Koch, נולדה ב-29 בינואר 1979) היא מהנדסת ואסטרונאוטית של נאס"א. היא הייתה בעבר מנהלת תחנת מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי לסמואה האמריקנית. מהנדסת טיסה של משלחות 59 / 60 / 61 לתחנת החלל הבינלאומית. מחזיקה בשיא השהייה הרצופה בחלל לאסטרונאטית - 328 ימים.
חינוך.
קוק נולדה בגרנד ראפידס שבמישיגן, וגדלה בג'קסונוויל שבצפון קרולינה. חלמה להיות אסטרונאוטית עוד מגיל צעיר.
סיימה את לימודיה בבית הספר למדעים ולמתמטיקה בדרהאם שבקרוליינה הצפונית בשנת 1997, ולאחר מכן החלה ללמוד באוניברסיטת המדינה של קרוליינה הצפונית. סיימה שני תארים ראשונים במדעים, בהנדסת חשמל (2001) ובפיזיקה (2002), וסיימה תואר שני בהנדסת חשמל בשנת 2002. בשנת 2001, השלימה את תוכנית אקדמיית נאס"א במרכז טיסות החלל גודרד.
קריירה.
קוק עבדה בפיתוח חיישנים לחישה מרחוק ולמדידה בחלל ובפיתוח כלים הנדסיים לשימוש בזמן עבודות מדעיות ממושכות בשטח באזור מרוחק ומנותק.
היא עבדה בנאס"א במרכז גודרד לחלל במעבדה לאסטרופיזיקה באנרגיה גבוהה, והייתה שותפה לפיתוח מכשירים מדעיים של משימות נאס"א לחקר אסטרופיזיקה וקוסמולוגיה.
כמו כן, קוק הייתה סגל זוטר במכללת מונטגומרי במרילנד ולימדה קורס מעבדה לפיזיקה.
בין השנים 2004–2007 עבדה קוק כעמית מחקר במרכז המחקר של משלחת ארצות הברית לאנטארקטיקה בארצות הברית באנטארקטיקה. היא השלימה עונת חורף שלמה בתחנה האנטארקטית אמונדסן-סקוט. במהלך החורף הטמפרטורות הגיעו עד למינוס 79.4 מעלות צלזיוס. קוק השלימה עונת חורף נוספת בתחנת פאלמר . בזמן שהותה באנטארקטיקה הייתה קוק חלק מצוותי הכיבוי וחלק מצוותי החיפוש וההצלה באוקיינוס והקרחונים. היא תיארה את זמנה בקוטב הדרומי כאתגר מנטלי וגופני: "להיות חודשים בלי לראות את השמש, עם אותו צוות, ללא משלוחי דואר או מזון טרי. הבידוד, היעדר בני משפחה וחברים, וחוסר אינטראקציות חדשה לחושים הם תנאים שצריך למצוא אסטרטגיה לשגשוג בתוכם".
בין השנים 2007–2009 עבדה קוק כמהנדסת חשמל במחלקת החלל של המעבדה לפיזיקה יישומית באוניברסיטת ג'ונס הופקינס, המתמקדת בפיתוח מטע"דים לחישה מרחוק בחלל. היא הייתה מעורבת בפרויקטים לחיישנים הנמצאים על משימות ג'ונו וגשושיות ואן אלן . בשנה שלאחר מכן, קוק השלימה עונות נוספות באנטארקטיקה בתחנת פאלמר ובתחנת הפסגה בגרינלנד.
בשנת 2012 החלה קוק לעבוד במנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי. תחילה עבדה כמדריכת שדה בחטיבת הניטור העולמית של NOAA Baseline Observatory בבארו אלסקה, ולאחר מכן כמנהל התחנה של מצפה הכוכבים בסמואה האמריקאית.
בנאס"א.
קוק נבחרה לכיתת האסטרונאוטים של נאס"א ביוני 2013. היא סיימה את האימונים ביולי 2015.
משלחות 59/60/61.
ב-14 במרץ 2019 שוגרה קוק לחלל על סויוז MS-12, לצד אלכסיי אובצ'ין וניק הייג, כחלק ממשלחות 59 / 60 / 61 לתחנת החלל הבינלאומית. קוק ביצעה את הליכת החלל הראשונה שלה ב -29 במרץ; בכך היא הפכה לאישה ה-14 שביצעה הליכת חלל. הליכת החלל תוכננה במקור להיות יחד עם האסטרונאוטית אן מקליין, בפעם הראשונה בה יש צוות שכולו מורכב מנשים, אולם עקב בעיות בגודלי חליפות החלל התקינות, השיבוץ הוחלף, וניק הייג ביצע את הליכת החלל יחד איתה. הליכת החלל נמשכה 6 שעות ו-45 דקות, במהלכן הצוות החליף את הבטריות הנטענות מהפאנלים הסולריים לבטריות חדשות. אות הקריאה של קוק הוא "nanna".
באפריל 2019 הודיעה נאס"א כי משימתה של קוק בתחנת החלל הוארכה עד פברואר 2020. קוק אמורה לשהות בחלל 335 ימים, שהות הארוכה ביותר בחלל לאשה, ותעקוף את השיא של פגי ויטסון.
ב-18 באוקטובר 2019 יצאה מתחנת החלל יחד עם האסטרונאוטית ג'סיקה מאיר למשימת תיקון התקן BCDU, ובכך הן ביצעו את הליכת החלל הראשונה בידי צוות נשי בלבד. בשנת 2020 הופיעה ברשימה השנתית טיים 100 של מגזים טיים לצד מאיר.
פרסים ואותות הוקרה.
קוק זכתה במספר רב של פרסים ואותות הוקרה, בהם:
חיים אישיים.
קוק מתגוררת בטקסס עם בעלה, רוברט קוק.
מוזיאון פאונדלינג
מוזיאון פאונדלינג (באנגלית: Foundling Museum) ממוקם בכיכר ברונסוויק, לונדון, מספר את סיפורו של "פאונדלינג הוספיטל", המוסד הראשון בבריטניה לילדים יתומים וילדים בסיכון של נטישה. המוזיאון מכיל את המבנה החשוב ביותר של בית החולים וכן את אוסף של המלחין גאורג פרידריך הנדל - אוסף בינלאומי חשוב של חומר הנוגע להנדל ולזמנו. לאחר שיפוץ המבנה הגדול נפתח המוזיאון לציבור ביוני 2004.
המוזיאון מציג את ההיסטוריה של בית החולים "פאונדלינג", הממשיכה כיום כ"עמותת צדקה לילדים על שם קוראם" children's charity Coram אמנים כגון וויליאם הוגארת והמלחין ג'ורג הנדל הם דמויות מרכזיות בסיפור בית החולים. המוזיאון מציין את הדרכים שבהן אנשים יצירתיים סייעו בשיפור חייהם של ילדים עזובים ויתומים במשך יותר מ-275 שנים.
היסטוריה.
בית החולים "פאונדלינג" הוקם על ידי הפילנתרופ תומאס קוראם בשנת 1739. לאחר 17 שנות מאבק בלתי נלאה, קיבל את האמנה מהמלך ג'ורג' השני, שאפשרה לו להקים את קרן הצדקה הראשונה לילדים בבריטניה, בבלומסברי, לונדון. בשנות ה-20 המוקדמות בית החולים היה בתוך מרכז העיר וסבל מזיהום האוויר. חבר הנאמנים של בית החולים החליט להעביר את הפעילות למתקן מודרני שנועד למטרה זו בבירקהמסטד. ב-1926 נמכרה הקרקע של בית החולים לשעבר בבלומסברי, והבניין חולק. בין השנים 1935–1937 הוקמה קרן תומאס קוראם (כיום קוראם) במטה החדש בכיכר ברונסוויק 40. הבניין החדש שימר מאפיינים של אדריכלות הרוקוקו מבית החולים המקורי.
המוזיאון הוקם בשנת 1998 כארגון צדקה נפרד. כדי להגן על האוסף ולהציג אותו, הוסכם ב-2002, שבמסגרתו השאילה קרן הצדקה קוראם את התמונות למוזיאון, ואיפשר למוזיאון לגייס כסף לרכישתן במשך 25 שנה. המטה שופץ בין 2003 ל-2004 על ידי משרד האדריכלים ג'סטיקו + ויילס.
אוספים.
המוזיאון אחראי על טיפול ותחזוקה של שני אוספים - אוסף בית החולים המקורי ואוסף המוזיאון, הכולל את אוסף המלחין הנדל. אוספים אלה משתרעים בין המאות השמונה עשרה למאה העשרים ומאפשרות למבקרים ליצור קשר בין העבר להווה. אוסף בית החולים "פאונדלינג" כולל יצירות אמנות של כמה מהיוצרים הבולטים של המאה השמונה-עשרה: ויליאם הוגארת, תומאס גיינסבורו, יהושע ריינולדס, לואי-פרנסואה רוביליאק ועוד רבים אחרים. ציורים ופסלים אלה, שנתרמו על ידי האומנים עצמם, ניתנו על מנת לתמוך בבית החולים "פאונדלינג" והקימו את הגלריה הציבורית הראשונה לאמנות בבריטניה.