הסיכון להפסד בעסקת מכירה בחסר (להלן: "שורט") גבוה מבחינה מסוימת מאשר בעסקאות רגילות (להלן: "לונג") של קניית נכס. בקניית נכס סטנדרטית, ההפסד הפוטנציאלי במקרה של ירידת ערך עד לאפס מוגבל ל-100% מסכום ההשקעה. מנגד, במקרה של עליות, הרווח הפוטנציאלי בעסקה אינו מוגבל, היות שמחיר מניה יכול תאורטית לעלות בלי סוף. מנגד, במכירה בחסר, המצב הפוך: במקרה של ירידות עד לאפס, פוטנציאל הרווח מהעסקה מוגבל ל-100%. מנגד, פוטנציאל ההפסד במקרה של עליות, איננו מוגבל.
יתרונות וחסרונות המכירה בחסר.
למכירה בחסר חשיבות רבה למשקיע הבודד וגם לשוק ההון בכללותו. החשיבות למשקיע הבודד מתבטאת ביכולת ליהנות מרווחים גם כששוק ההון נמצא בירידה, וכן ביכולת לגדר סיכונים, כלומר להקטין את השפעתה של ירידה בערך הנכסים שבתיק (אם תבוא). בנוסף, משקיעים מתוחכמים משתמשים במכירה בחסר כחלק מאסטרטגיות השקעה מורכבות. עבור שוק ההון בכללותו, מכירה בחסר מגדילה את סחירות המניה ונזילותה ובכך משפרת את יעילות השוק וביצועיו גם בעתות משבר.
כדי להבין את חשיבות המכירה בחסר לשוק בכללותו יש להבין תחילה את המצב בשוק בו לא קיימת אפשרות כזו. בשוק הון שאינו מאפשר מכירה בחסר, רק הסוחרים המצפים לעליות מחירים מסוגלים לפתוח פוזיציות (להתחייב לעסקאות) שיתאימו לצפיותיהם (פוזיציות כאלה מכונות פוזיציות לונג), בעוד אלה המצפים לירידות מחירים מסוגלים רק לסגור פוזיציות על ידי מכירת נכסים. בשוק המאפשר טכניקות שורט, שמכירה בחסר היא אחת מהן, גם סוחרים המצפים לירידות מחירים מסוגלים לפתוח פוזיציות בהתאם לציפיותיהם (אלה מכונות פוזיציות שורט). בשוק הון בו כל ציפיות המשקיעים יכולות לבוא לידי ביטוי, משקפים המחירים את הידע והציפיות של כל המשקיעים בשוק. שוק כזה מוגדר בכלכלה כשוק הון יעיל. בנוסף, תורמת המכירה בחסר לנזילות בשוק, משום שגם בשעה שערכם של נכסים מסוימים ירד, יהיה להם ביקוש מצד אלו שמכרו אותם לפני כן בחסר ומעוניינים עכשיו להשלים את העסקה. מחקר שנעשה על מניות מצא שחברות שפעלו נגד מכירה בחסר של מניותיהם הראו תשואות נמוכות יותר מחברות אחרות, באופן המצביע על ניפוח מחירים כתוצאה של מניעת מכירה בחסר.
לעומת זאת, יש הטוענים כנגד מכירה בחסר ודורשים לאסור את הנוהג. לטענתם, המכירה בחסר גורמת לירידת מחירים בגלל שמועות בלתי מבוססות או התנפלות עדרית על מניה. במספר מקרים בהם נקטו השלטונות באיסור על מכירה בחסר נפלו שערי ניירות הערך באופן חד לאחר נקיטת האיסור.
ביטחונות.
כאמור, מכירה בחסר כרוכה בהשאלה של מניות. השאלה זו מהווה למעשה הלוואה לכל דבר, שכן השואל מקבל לידיו סחורה בעלת ערך כספי, אותה הוא מוכר בשוק. כמו בכל הלוואה, על השואל להעמיד ביטחונות כספיים, המבטיחים כי יש לו יכולת כלכלית להחזיר את ששאל. התמורה הכספית המתקבלת מהמכירה של המניות אינה מספיקה, שכן צריך לקחת בחשבון כי ערך המניות שהושאלו עשוי לעלות, ואז אין די בתמורה שהתקבלה. השואל צריך לשעבד כספים נוספים, המשמשים כביטחונות במקרה שערך המניות יעלה. כמות הביטחונות המדויקת הנדרשת, מחושבת על ידי אלגוריתם שנקבע על ידי הבורסה שאצלה מתבצעת המכירה בחסר.
שורט סקוויז (short squeeze).
שורט סקוויז (short squeeze) היא תופעה של עליית מחיר חדה ופתאומית (בניגוד לתחזיותיו של מי שביצע מכירה בחסר) המביאה לכך שפוזיציית השורט עשויה להיכנס להפסד. ככל שהעלייה תימשך יתקרב הרגע בו הביטחונות שהופקדו לא יהיו מספקים, עד כדי פניה מהברוקר לסוחר שעליו להוסיף ביטחונות בטרם תופסק פעילותו. פעולה כזו, פירושה סגירת הפוזיציה בהפסד רב בשל קניית הנכס המושאל (Buying back) בחזרה מהמשאיל.
תופעה זו נפוצה בעיקר במניות בעלות שווי שוק קטן יחסית ובעיקר במניות בהן נוכחות ה'שורטיסטים' עולה על 7-8%. פקודות הקנייה הרבות אשר משמשות כפקודות הגנה לשם קטיעת ההפסד, ממוקמות מעלה על ציר המחיר ומתבססות על נקודות שיא קודמות שהסוחר מניח שיהוו עוגנים במקרה של תנועה נגדית. עלייה קטנה ופתאומית במחיר המניה, שעשויה להיגרם בשל חדשות שוק או התערבות של משקיע מוסדי, עשויה להביא לתחילה של דריכת פקודות הגנה. היות שחלקם היחסי של סוחרי השורט במניות אלו גדול, הפקודות נדרכות בזו אחר זו כבמעגל קסמים, ומייצרות חיש מהר זרם ביקוש אדיר למניה הניזון מפקודות קנייה נוספות שהוצבו במעלה מחיר המניה.
תיאור תהליך השורט סקוויז:
התופעה ההפוכה לשורט סקוויז, ונפוצה פחות היא הלונג סקוויז .
מכירה בחסר בישראל.
היקף פעילות המכירה בחסר בבורסה בישראל איננו משמעותי כיום. ישנן מספר דרכים לבצע מכירה בחסר בארץ: הראשונה באמצעות השאלת מניות בתיווך הבורסה, השנייה באמצעות נגזרים פיננסיים כדוגמת אופציות, המאפשרים פתיחת פוזיציות שורט מגוונות, והשלישית רכישה של תעודה בחסר, מנגנון השקעה חדש יחסית (מאז אפריל 2005), המאפשר לרכוש תעודת סל שמתנהגת בצורה הופכית למדד מסוים. בנוסף, בשנים האחרונות מאפשרים חלק מהברוקרים לפתוח פוזיציות שורט בתנאי שהן נסגרות באותו היום, וחלקם אף מאפשרים למכור בחסר ניירות ערך לטווח ארוך תמורת דמי השאלה, אם כי האפשרויות מוגבלות בהשוואה לארצות הברית.
בוגארט
נחום אליעזר רבינוביץ'
הרב נחום אליעזר רבינוביץ' (בעבר כתב ראבינאוויטש; י' באייר ה'תרפ"ח, 30 באפריל 1928 – י"ב באייר ה'תש"פ, 6 במאי 2020) היה רב קנדי - ישראלי, ראש ישיבת ההסדר "ברכת משה" שבמעלה אדומים, רבן של מספר קהילות בחו"ל וראש . מחבר פירוש יד פשוטה על משנה תורה לרמב"ם ופוסק הלכה ציוני דתי בולט. ממייסדי איחוד הרבנים למען ארץ ישראל ומחבריו הבולטים.
ביוגרפיה.
נולד בעיר מונטריאול שבקנדה, בן שני ואחרון להוריו איתמר (שעסק במסחר) ושרה-מרים, בני מהגרים ממזרח אירופה – משפחת אביו מסטרוקונסטנטינוב ומשפחת אמו מקרמניץ. למד בבית ספר ציבורי בעיר. בגיל 14 החל ללמוד בישיבת "מרכז התורה" אצל הרב פנחס הירשפרונג במונטריאול במשך שש שנים, ואף הוסמך על ידו לרבנות בגיל עשרים. במקביל המשיך את לימודיו בתיכון בעיר והשלים בערבים תואר ראשון בקולג' המקומי (Sir George Williams University).
לאחר מכן היגר לבולטימור שבארצות הברית כדי ללמוד תואר שני במתמטיקה באוניברסיטת ג'ונס הופקינס והחל ללמד בה פיזיקה. במקביל למד לאורך היום בישיבת נר ישראל בעיר, אצל הרב יעקב יצחק רודרמן. בזמן שהותו שם נסמך גם על ידי הרב רודרמן והרב אליהו חזן, ראש ישיבת מרכז התורה במונטריאול בה למד קודם לכן. בשנת תשי"א (1951) נישא לרחל מלכה (נפטרה בתשע"ג) לבית שוחטוביץ, אחייניתו של הרב רודרמן ונכדתו של הרב שפטל קרמר.
רב בקהילות שונות.
בשנת תשי"ב, לאחר תקופה קצרה כרב קהילה קטנה בבולטימור, שימש כרב קהילת "אגודת אחים" בעיר דאלאס שבטקסס. לאחר כשנתיים, בגיל 27, נתמנה לרב קהילת "ברית שלום – בית ישראל" בצ'ארלסטון שבדרום קרוליינה, תפקיד שבו שימש שתים עשרה שנה. בתקופה זו הקים את בית הספר היהודי הראשון בעיר, הסדיר את מערכת הכשרות ומקווה הטהרה, ועוד. במקביל קיים התכתבות ענפה עם רבני דורו, העיקרי מביניהם הוא הרב יוסף אליהו הנקין, וכן הרבנים יעקב יצחק רודרמן, משה פיינשטיין, יחיאל יעקב וינברג, יעקב קמינצקי ועוד.
משנת תשי"ט (1959) ועד עלותו ארצה בשנת תשמ"ג (1983), שימש הרב רבינוביץ' כסגן עורך הביטאון התורני הדרום של הסתדרות הרבנים דאמריקה, תחת העורך המייסד הרב חיים דוב שעוועל. מסגרת זו היוותה במה הלכתית והגותית מרכזית לרבנים שאינם חרדיים בצפון אמריקה, והרב רבינוביץ' פרסם בה מאמרים רבים. בסך הכל ערך 44 גיליונות (ח – נב). במקביל לעבודתו בהסתדרות הרבנים, היה גם חבר אגודת הרבנים.
בשנת תשכ"ג שב לקנדה ושימש כרב קהילת "קלנטון פארק" (Clanton Park) בצפון טורונטו במשך שמונה שנים. במקביל הרצה באוניברסיטה והחל בכתיבת דוקטורט במתמטיקה, בנושא סטטיסטיקה והסתברות בתלמוד בהנחייתו של המתמטיקאי . בעניין עבודת הדוקטורט אמר: "מדעי הטבע והמתמטיקה הם יסודות שכל אדם צריך להעריך. הקדוש ברוך הוא ברא את האדם עם שכל, כדי שיוכל להכיר את העולם ואת המציאות, וללמוד מהם איך להתנהג. מה שעניין אותי במחקר שלי היה לצרף את הלימוד המסורתי עם המדע החדש."
בתקופה מסוימת הוצעה לו ראשות ישיבה מפורסמת באמריקה, אך הוא סירב לכך מפני שהבין שקבלת כהונה זו תמנע ממנו לעלות לארץ ישראל.
בית המדרש לרבנים בלונדון.
בשנת תשל"א (1971), לבקשת הרב ד"ר עמנואל יעקובוביץ רבה של אנגליה, עבר ללונדון ושימש כדיקן (London School of Jewish Studies). הרב רבינוביץ' שימש כראש בית המדרש במשך אחת עשרה שנה. במסגרת תפקידו שינה את סדרי הלימוד בבית המדרש לכיוון הלכתי, וגיבש סביבו קהל תלמידים שלימים שימשו ברבנות באנגליה. הבולט מביניהם הוא הרב ד"ר יונתן זקס. בתקופה זו השלים את עבודת הדוקטורט, שפורסמה כספר באנגלית בהוצאת אוניברסיטת טורונטו. לאורך שהותו בלונדון הוזמן הרב רבינוביץ מספר פעמים לישראל על מנת להרצות בכנסים שונים. באחת הפעמים מסר שיעור עיוני בישיבת הכותל, וקנה את הערכתם של הרבנים חיים סבתו ויצחק שילת, שהיו אז תלמידים בישיבה. מה שגרם שלאחר שנים - כאשר הקימו שני אלו את ישיבת ברכת משה במעלה אדומים - הזמינו אותו לכהן בראשותה.
בשנת תשל"ז (1976), בעזרת דרכונו הקנדי, ביקר מעבר למסך הברזל כמרצה בסימפוזיון תרבות יהודית שנערך במוסקבה ונפגש עם מסורבי עלייה.
ראש ישיבת ההסדר במעלה אדומים.