בקיץ עבר לגרמניה ושיחק בשורות רטיופארם אולם ותרם 10.4 נק', 5.0 ריב' ו-2.9 אס' ביורוקאפ. בחודש ינואר באותה עונה עבר להפועל אילת וסיפק ממוצעים של 11.5 נק', 5.1 ריב' ו-2.7 אס' ב-19 משחקים בעונה הסדירה, ובפלייאוף שיפר ממוצעיו ל-17.8 נק', 9.3 ריב' ו-2.5 אס' למשחק, כולל 22 נק' ו-13 ריב' בחצי גמר הפיינל פור.
בעונת כיכב במדי ניז'ני נובגורוד הרוסית עם 16.8 נק', 7.6 ריב' ו-4.3 אס' ביורוקאפ. לקראת סיום העונה עבר לשורות ריאל בטיס (סביליה) מהליגה הספרדית וסיפק ממוצעים של 9 נק', 7.2 ריב' ו-2.2 אס' למשחק.
בקיץ חתם קיין בשורות מכבי תל אביב לעונה עם אופציה לעונה נוספת.
קריירה בינלאומית.
בקיץ 2017 קיבל קיין אזרחות הונגרית ונכלל בסגל הרחב של הנבחרת הלאומית של הונגריה לקראת יורובאסקט 2017.
יוליה מינור
טבלת פוטנציאלי חיזור סטנדרטיים
John Zorn
פוטנציאל אלקטרודה תקני
פוטנציאל אלקטרודה תקני (אנגלית: Standard electrode potential) מסומן גם כ-°"E", הוא המתח החשמלי הנדרש להתרחשות תגובת חיזור (מסירת אלקטרונים) של האלקטרודה (בוולט) כפי שנקבע ביחס לחצי תא המימן formula_1, בתנאים תקניים שבהן, ריכוז התמיסה האפקטיבי הוא 1 מולר, הטמפרטורה 25°C, והלחץ הוא 1 אטמוספירה.
הפוטנציאל מציין כוח אלקטרו מניע (כא"מ) שהוא תכונה פנימית (אינטרינזית) של התהליך הכימי, וערכו אינו תלוי בצורת איזון המשוואה הכימית.
בתאים חשמליים, המורכבים מזוג אלקטרודות (אנודה וקתודה) הנמצאות במגע עם תמיסה אלקטרוליטית, ניתן להגדיר במדויק את הכוח האלקטרו מניע של ההתקן ("E"°cell = "E"°cathode − "E"°anode), וזאת על סמך ידיעת ערכי הפוטנציאל התקני של כל אלקטרודה וביצוע תיקון מתאים על פי משוואת נרנסט (formula_2).
הסבר מדעי.
על מנת לקבוע את פוטנציאל האלקטרודה בצורה מדויקת ואחידה, יש צורך בהגדרת תנאים תקניים לביצוע המדידות, שכן שינוי שלהן מתבטא בשינוי הפוטנציאל של האלקטרודה (ראו משוואת נרנסט), כמו כן, מטעמי אחידות, הוחלט כי כל הפוטנציאלים של האלקטרודות ימדדו כפוטנציאלי חיזור (כלומר, המתח בו נמסר אלקטרון מהאלקטרודה), אולם, באופן מעשי, לא ניתן לבדוק את הפוטנציאל של אלקטרודה אחת, שכן הפוטנציאל הוא גודל פיזיקלי יחסי תלוי, ועל מנת למדוד אותו, יש להציב אלקטרודת נוספת, שבייחס אליה יימדד הפוטנציאל (אלקטרודת ייחוס).
אלקטרודת הייחוס שנבחרה היא אלקטרודת המימן שעבורה נקבע פוטנציאל חיזור תקני של 0 וולט, ובייחס אליה נמדדים כל האלקטרודות (ראו טבלת פוטנציאלי חיזור תקניים).
הערה: הפוטנציאל נמדד כשהאלקטרודה נמצאת בהתקן המכונה: חצי תא, המורכב ממיכל בו יש תמיסה אלקטרוליטית שבה טבולה האלקטרודה, והמחובר באמצעות גשר מלח, אל חצי תא אחר שבו ממוקמת אלקטרודת הייחוס, שהיא אלקטרודת פלטינה הטבולה בתמיסה מימית חומצית שלתוכה מבעבעים גז מימן - חצי תא המימן.
ערכו וסימנו של פוטנציאל האלקטרודה התקני.
פוטנציאל האלקטרודה התקני הוא גודל המייצג את היכולת לחזר חומרים שונים ביחס לאלקטרודת המימן, שהיא אלקטרודת הייחוס שעבורה פוטנציאל החיזור נקבע כ-0.
חומר שמימן מחזר, הוא בעל פוטנציאל חיזור תקני חיובי וחומר שמימן אינו יכול לחזר הוא בעל פוטנציאל חיזור תקני שלילי. בנוסף, ככל שפוטנציאל החיזור התקני יותר חיובי, החומר מתפקד כמחמצן טוב יותר ולהפך.
דוגמאות:
על פי טבלת הפוטנציאלים התקניים, לחצי תא של מימן יש פוטנציאל אפס:
formula_3
לגבי אותן התגובות, שהפוטנציאל התקני שלהן חיובי (formula_4), תגובת החיזור היא התגובה שתצא לפועל ותתרחש באופן ספונטני, כאשר חצי תא זה יחובר לחצי תא של מימן תקני, לדוגמה:
formula_5
כאשר מחברים חצי תא תקני של יוד לחצי תא תקני של מימן, אכן יוד מתחזר (הוא מחמצן את המימן). תגובת התא תהיה לכן,
formula_6
עם פוטנציאל תקני של 0.54 וולט.
אם, לעומת זאת, הפוטנציאל התקני של חצי תא, כפי שהוא נתון בטבלה (בצורת חיזור) הוא שלילי (formula_7), אזי פירושו שבחיבור חצי תא זה לאלקטרודת מימן תקנית, התגובה ההפוכה היא אשר תצא לפועל. נתבונן לדוגמה בחצי תא של מגנזיום:
formula_8
מכיוון שהפוטנציאל הוא שלילי (יחסית לאלקטרודת מימן) התגובה הנ"ל לא תצא לפועל באופן ספונטני כאשר נחבר את חצי התא של מגנזיום כנגד חצי התא של מימן. מכאן, התגובה ההפוכה, כלומר - חימצון של מגנזיום, היא אשר תתרחש באופן ספונטני, והמימן יתחזר בחצי התא השני. אם הופכים את חצי התא של המגנזיום, אזי הסימן של formula_9משתנה.
formula_10
ותגובה זו תהיה התגובה הספונטנית. התגובה הכוללת תהיה לכן:
formula_11
תגובה זו תתרחש מעצמה ותספק פוטנציאל של 2.868 וולט. זאת, כל זמן שריכוזי כל החומרים במערכת הם 1.0 מולר.
ניתן להפוך את כיוון התגובה הנ"ל (על ידי אילוץ חיצוני), כך שמגנזיום יתחזר ומימן יתחמצן. במקרה זה נקבל את התגובה הבאה:
formula_12
עם פוטנציאל שלילי. כדי שתגובה זו תצא לדרך, אנו חייבים לספק מתח חיצוני גדול יותר מ-2.372 וולט. תא זה, בו מתרחשת תגובה מאולצת על ידי כוח חיצוני, נקרא תא אלקטרוליטי, בניגוד לתא גלווני (או תא וולטאי), שבו התגובה מתרחשת באופן ספונטני, והתא מספק לנו מתח (סוללה). מתח זה שאנו משיגים מתגובות ספונטניות, או אנו משקיעים במעגל כדי לאלץ תגובות להתרחש בניגוד לכיוונן הטבעי, נקרא הכוח האלקטרו מניע (כא"מ). כוח אלקטרו מניע זה מהווה את מקור הסוללה, ונובע מתנועת אלקטרונים, שהיא פועל יוצא של תגובה כימית. ניתן גם להפעיל כוח אלקטרו מניע במעגל, להרצת אלקטרונים בכיוון מסוים, וכך לגרום לתגובה הכימית להתרחש (אלקטרוליזה).
לפיכך:
formula_4: תגובה ספונטנית (כמו בתא גלווני)
formula_7: תגובה מאולצת (כמו בתא אלקטרוליטי)
תרמודינמיקה.
חישוב של פוטנציאל תא סטנדרטי יכול להתבסס על נתונים תרמודינמיים של התגובה הכוללת, כפי שמבוטאים במשוואה הבאה:
formula_15
כש-formula_16 מייצג את האנרגיה החופשית של התגובה (בג'אול למול), שהיא למעשה שינוי האנתלפיה התקני formula_17פחות מכפלת הטמפרטורה בשינוי האנטרופיה formula_18.
formula_19 הוא מספר מולי האלקטרונים העוברים בתגובה, ו-formula_20 הוא קבוע פאראדיי שערכו 96,485 קולון למול.
לדוגמה: עבור תגובת הפירוק של מים למימן ולחמצן formula_21, ערך האנרגיה החופשית של התגובה הוא formula_22, בנוסף, בתהליך עוברים 2 מול אלקטרונים, ולכן נקבל:
formula_23
הערך שקיבלנו עבור פוטנציאל התא הכולל הוא formula_24. הערך הוא בסימן שלילי, והמשמעות היא שהתגובה היא מאולצת (לא ספונטנית), כלומר, על מנת שהיא תתרחש יש להזרים אנרגיה, כמו שנעשה בתא אלקטרוליטי.
חופית להקנית
חופית להקנית או חופית אדומה (שם מדעי: "Calidris ferruginea") היא מין של עוף מים מהסוג חופית שבמשפחת החרטומניים.
מאפיינים.
החופית הלהקנית מגיעה בקיץ לטונדרה הארקטית של קנדה, צפון אירופה וסיביר ובחורף נודדת דרומה בנדידה גדולה: האוכלוסיות של צפון אמריקה נודדות לדרום אמריקה, האוכלוסיות של גרינלנד וצפון אירופה נודדות לדרום אירופה ואפריקה ואלו של סיביר נודדות לאוסטרליה ולניו זילנד. חופית זו נודדת בלהקות גדולות ביותר, ומכאן שמה.
אורכה 23-26 ס"מ, מוטת הכנפיים 47-53 ס"מ ומשקלה 100-200 גרם בממוצע כשהזכרים גדולים יותר מהנקבות ותת-מינים צפוניים יותר גדולים יותר. לחופית זו יש ראש ונוצות בטן כתומים. הכנפיים, הכיפה והעורף אפורים-צהובים עם גוון מסורטט שחור. המקור בינוני באורכו ושחור, איתו היא מחפשת את מזונה בחול ובבוץ.
היא ניזונה ממגוון חסרי חוליות המתחבאים בחולות החופים, מעכבישים וחרקים המצויים סביב החופים וגם מביציהם המפוזרות של סרטני פרסה הפרהיסטוריים.
יעקב שליש
יעקב (קופיק) שליש (1925 - 10 בספטמבר 2018) היה עיתונאי בסוכנות הידיעות עתי"ם, לוחם פלמ"ח וממקימי קיבוץ שובל.
ביוגרפיה.
נולד בשנת 1925 באוקראינה ובשנת 1928 עלה לארץ ישראל עם משפחתו. לאחר מות אמו, נטש אביו את יעקב ואת אחיו אליהו התינוק בפתחה של כנסייה, דבר אשר הוביל להגעתו לכפר הנוער בן שמן שם היה תלמידו של המחנך דוקטור להמן. על תקופת לימודיו בכפר הנוער נכתב הספר "מעבר לכביש או חבורת עלומים" של דבורה עומר. בבן שמן למד עם שמעון וסוניה פרס ושם גם הכיר את אשתו לעתיד לאה שליש.
לאחר סיום לימודיו בבן שמן התגייס לפלמ"ח והושם במתקן כליאה בלטרון תקופה ארוכה עקב פעילותו כנגד הבריטים. היה ממקימי קיבוץ שובל וכיהן כמזכיר בקיבוץ. בנו אהוד הוא הבן הבכור של קיבוץ שובל.
לאחר מספר שנים, עזבו הוא ומשפחתו את הקיבוץ יחד עם קבוצת משפחות ובודדים נוספים על רקע של חילוקי דעות פוליטיים. בשנים שלאחר עזיבת הקיבוץ עבד כמלטש יהלומים ולאחר מכן שינה את עיסוקו והחל לעבוד כעיתונאי בסוכנות הידיעות עתי"ם, כמו כן ערך את גיליונות העיתון "גן שדה ומשק" של ארגון מגדלי הפלחה במשך כ-40 שנים עד פרישתו לגמלאות.
בשנות השישים התמודד על ראשות עיריית בת ים מטעם המפלגה הקומוניסטית, אך לא נבחר.
לקראת גיל 80 הוציא חוברת משיריו והגיגיו בשם "מן המחרוזת".
נפטר ב-10 בספטמבר 2018.
חופית (סוג)
חופית (שם מדעי: Calidris) היא סוג של עופות מים ממשפחת החרטומניים החיים סביב חופי הים.
אורך החופיות 14–28 ס"מ ומשקלן 16–240 גרם. הן בעלות כסות נוצות מנומרת, פסים בהירים סביב העיניים ומקור בינוני ונוקשה, בדרך כלל בצבע שחור, המותאם לחיטוט בבוץ או בחול כדי למצוא מזון.
החופיות עפות בלהקות ונודדות בחורף מאזורים קרים לחמימים יותר ומתאימים לרבייה. הן נוברות בחול בחיפוש אחר חסרי חוליות שונים ולעיתים ביצים של חיות ים. הלהקות מושכות אחריהן עופות דורסים כמו בז נודד.
מינים.