עסק במחקר מוזיקולוגי מדעי בסניף קלוז' של המכון לתולדות האמנויות של האקדמיה הרומנית (1955–1957).
בשנת 1969 השתתף בקורסים בבית-הספר הלאומי למוזיקה חדישה בדרמשטט. שם למד ממלחינים כמו ג'רג' ליגטי, לוקס פוס, קרלהיינץ שטוקהאוזן ואחרים. בשנת 1975 סיים לימודי דוקטורט במוזיקה בקלוז'.
בדצמבר 1976 עלה לישראל התיישב בחיפה ומונה למרצה באקדמיה למוסיקה ע"ש רובין באוניברסיטת תל אביב. לימד גם בסמינר גורדון בחיפה. עלה לדרגת פרופסור בשנת 1980.
לימד במשך שנים רבות קורסים בהרמוניה ובקונטרפונקט לסטודנטים. לימד גם קורס על בלה בארטוק (1996). פרסם מאמרים בכתבי-עת ברומניה, בהונגריה ובישראל.
יצירותיו פורסמו ברומניה, בעיקר בהוצאות שונות בקלוז' או בבוקרשט ובישראל, בעיקר בהוצאת "אור-תו".
יצירתו.
המוזיקה שלו עשירה בכרומטיות, מגוונת מבחינה נושאית ואקספרסיבית. כתב ברוב הז'אנרים: מוזיקה לתיאטרון, אופרות, מוזיקה למקהלה, 3 סימפוניות, קונצ'רטי, יצירות נוספות לתזמורת, מוזיקה קמרית, מוזיקה לפסנתר ולעוגב, שירים לקול ולפסנתר.
הרי ת'רסיס
הרי ת'רסיס או הרי תרשיש (באנגלית: Tharsis Montes; ת'רסיס מונטס) הם שלושה הרי געש גדולים באזור ת'רסיס (תרשיש - קרוי על שם האתר המיקראי תרשיש) של כוכב הלכת מאדים. מצפון-מזרח לדרום-מערב, שמם של הרי געש הוא: אסכראוס מונס , פאבוניס מונס וארסיה מונס .
גאוגרפיה.
שלושת הרי ת'רסיס מרוחקים באופן שווה של 700 קילומטרים מפסגה לפסגה, והם מסודרים בשורה מדרום מערב לצפון מזרח. היערכות זו אינה מקרית. בהמשך הציר (מצפון מזרח) יש עוד כמה הרי געש קטנים יותר, דבר המעיד על מבנה גאולוגי המסביר את היווצרות הרי הגעש על קו זה.
שלושת הרי הגעש עצומים ביחס להרי געש הנמצאים על כדור הארץ: החל מקוטר של 366.53 קילומטרים (פאבוניס מונס) ועד ל-434.5 קילומטרים (ארסיה מונס). ארכאוס מונס הוא ההר הגבוה ביותר מהשלושה, ופסגתו מגיעה ליותר מ-18 קילומטרים מעל קו הקרקע של מאדים, או 15 קילומטרים מבסיסו ועד לפסגה שלו. לשם השוואה, הקוטר של הר הגעש הגדול ביותר על פני כדור הארץ, מאונה לואה שבהוואי, הוא 120 קילומטרים וגובהו הוא רק 9 קילומטרים מעל רצפת האוקיינוס.
הרי ת'רסיס נמצאים ליד קו המשווה של מאדים, לאורך רמה געשית שנקראת אזור ת'רסיס (Tharsis region) או בליטת ת'רסיס (Tharsis bulge). אורכו של אזזור ת'רסיס הוא אלפי קילומטרים וגובהו הממוצע הוא כמעט 10 קילומטרים מעל הגובה הממוצע של פני מאדים. אולימפוס מונס, ההר הגבוה ביותר הידוע במערכת השמש, ממוקם 1,200 קילומטרים צפונית מערבית להרי ת'רסיס, בקצה של אזור ת'רסיס.
גילוי הרי ת'רסיס.
הרי ת'רסיס התגלו על ידי החללית מרינר 9 בשנת 1971. הם היו בין האתרים הספורים על פני השטח שנראו לעין כאשר החללית נכנסה למסלולה סביב מאדים במהלך סערת אבק גלובלית. ההרים הופיעו ככתמים קלושים דרך האובך המאובק, והם קיבלו את שמם הלא רשמי: "הנקודה הצפונית" ("North Spot"), "הנקודה התיכונה" (" Middle Spot"), ו"הנקודה הדרומית" ("South Spot"). נקודה רביעית נראתה אף היא ולאחר מכן נקראה אולימפוס מונס . עם שקיעת האבק התברר כי הכתמים הם פסגות של הרי געש ענקיים מסוג חרוט מגן עם קלדרות מרכזיות מורכבות (מכתשי קריסה).
צנטריפוגות
האייל
אנג'ליקה סידורובה
אנג'ליקה אלכסנדרובנה סידורובה (ברוסית: Анжелика Александровна Сидорова; נולדה ב-28 ביוני 1991) היא אתלטית רוסייה, סגנית האלופה האולימפית (טוקיו 2020), אלופת העולם (דוחה 2019) ואלופת אירופה (ציריך 2014) בקפיצה במוט.
ביוגרפיה.
סגנית אלופת עולם באולם.
באליפות העולם באולם שנערכה בסופוט, פולין במרץ 2014 זכתה סידורובה במדליית כסף בקפיצה במוט ביחד עם ייז'ינה פטאצ'ניקובה מצ'כיה בתוצאה של 4.70 מטר, אחרי יאריסלי סילבה מקובה (4.70 מטר).
אלופת אירופה.
באליפות אירופה שנערכה בציריך, שווייץ באוגוסט אותה שנה היא זכתה במדליית זהב בקפיצה במוט בתוצאה של 4.65 מטר, לפני קטרינה סטפנידי מיוון (4.60 מטר) ובת ארצה אנג'לינה ז'וק-קרסנובה (4.60 מטר).
אליפות העולם שנערכה בבייג'ינג, סין באוגוסט 2015 סיימה סידורובה במקום 13 לאחר שלא הצליחה לקבוע כל תוצאה בשלב הגמר.
אליפות העולם שנערכה בלונדון, באוגוסט 2015 סיימה סידורובה במקום 25 לאחר שלא הצליחה לקבוע כל תוצאה בשלב המוקדמות.
באליפות העולם באולם שנערכה בבירמינגהאם, בריטניה במרץ 2018 זכתה סידורובה במדליית כסף בקפיצה במוט בתוצאה של 4.90 מטר, אחרי סנדי מוריס מארצות הברית שקבעה שיא אליפות חדש של 4.95 מטר ולפני קטרינה סטפנידי(4.80 מטר).
באליפות אירופה שנערכה בברלין, גרמניה באוגוסט אותה שנה היא סיימה במקום רביעי בקפיצה במוט בתוצאה של 4.70 מטר.
אלופת עולם.
באליפות העולם שנערכה בדוחה בספטמבר 2019 זכתה סידורובה במדליית זהב בקפיצה במוט בשיא אישי חדש של 4.95 מטר, לפני סנדי מוריס (4.90 מטר) וקטרינה סטפנידי (4.85 מטר).
סגנית אלופה אולימפית.
באולימפיאדת טוקיו (2020) זכתה סידורובה במדליית כסף בקפיצה במוט בתוצאה של 4.85 מטר, אחרי קייטי נאג'וט מארצות הברית (4.90 מטר) ולפני הולי בראדשו מבריטניה (4.85 מטר)
קלי ארמסטרונג
קלי מייקל ארמסטרונג (באנגלית: Kelly Michael Armstrong; נולד ב-8 באוקטובר 1976) הוא פוליטיקאי אמריקאי המכהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מדינת דקוטה הצפונית מאז 2019. ארמסטרונג הוא חבר המפלגה הרפובליקנית.
ביוגרפיה.
ארמסטרונג נולד בעיר דיקינסון שבדקוטה הצפונית, ואת לימודיו בבית הספר התיכון של העיר סיים ב-1995. ב-2001 נהיה לבוגר בפסיכולוגיה מטעם אוניברסיטת דקוטה וב-2003 השלים לימודי משפטים, לאחר שבילה את השנה הראשונה ללימודי משפטים בבית הספר למשפטים של מכללת ויליאם ומרי בווירג'יניה.
ב-2012 נבחר ארמסטרונג לסנאט של דקוטה הצפונית. הוא החל לכהן בסנאט מדצמבר אותה שנה עד להיבחרו לבית הנבחרים האמריקאי ב-2018. בשנים 2015–2018 שימש ארמסטרונג כיושב ראש המפלגה הרפובליקנית בדקוטה הצפונית. הארגון השמרני "האיחוד השמרני האמריקאי" ("American Conservative Union") העניק לארמסטרונג ב-2017 דירוג שמרנות בן 71 אחוזים.
בפברואר 2018 הודיע ארמסטרונג על מועמדותו לבית הנבחרים של ארצות הברית. את מועמדות המפלגה הרפובליקנית לבית הנבחרים קיבל באורח רשמי בידי ועידת המפלגה באפריל אותה השנה. ארמסטרונג זכה בבחירות הכלליות לבית הנבחרים ב-6 בנובמבר 2018, יום בחירות 2018 בארצות הברית. הוא התפטר ממושבו בבית המחוקקים של המדינה יממה לאחר מכן. ארמסטרונג הושבע לתפקידו עם כינוס הקונגרס ה-116 של ארצות הברית בינואר 2019, והחליף את קווין קריימר שנבחר לסנאט של ארצות הברית. ארמסטרונג חבר בוועדת המשפט של בית הנבחרים, בוועדת בית הנבחרים של ארצות הברית על משבר האקלים ובוועדת הפיקוח והרפורמה.
תודה (שיר של חיים משה)
תודה הוא שיר שכתב עוזי חיטמן ללחן של סטברוס קיומדזיס היווני, וביצע חיים משה. השיר יצא לאור בשנת 1986 ונכלל באלבומו השמיני של חיים משה, הנושא את השם "תודה".
רקע וכתיבה.
חיים משה צפה בהופעה של הזמר היווני, יורגוס דאלארס במדיסון סקוור גארדן בניו יורק, אשר שר את השיר "אולה קאלה". הוא פנה לחיטמן שיכתוב מילים עבריות ללחן הזה.
חיטמן, שאינו דובר יוונית כתב תחילה את השיר בעברית על פי הצלילים של המילים ביוונית, והתוצאה שיצאה הייתה "אוי לכלה ואוי להוריה". לאחר שהבין שהמילים לא מתאימות ללחן הנינוח של השיר, שינה אותן ל"מילה טובה", ומשם לכותרת "תודה".
בשיר פונה הדובר לאל, ומודה על נושאים רבים בחייו.
זולטאן וארקוני
זולטאן וארקוני (בהונגרית: Várkonyi Zoltán בודפשט, 13 במאי 1912 – בודפשט, 10 באפריל 1979) היה שחקן, במאי קולנוע ובמאי תיאטרון יהודי-הונגרי; זוכה בפרס קושוט פעמיים, זוכה פרס האמן הממצטיין ופרס האמן הדגול.
ביוגרפיה.
וארקוני נולד במשפחה יהודית. אביו, טיטוס וארקוני (1882–1954), היה עיתונאי, ואמו, יוליאנה גרוס (1884–1962), הייתה תופרת. לווארקוני היו שתי אחיות צעירות, נעמי אפּור (במקור נעמי וארקוני) וקטלין וארקוני. וארקוני התחתן בשנת 1935 והתגרש בשנת 1945. בשנת 1946 התחתן שוב עם השחקנית ורה סֶמֶרֶה. בשנה שלאחר מכן נולד בנם, גאבור, שהיה לבמאי, תסריטאי, מפיק.
כבר בילדותו הצטיין וארקוני בכישרון המשחק הבולט שלו. לאחר בית הספר למשחק כיכב בכמה סרטים. הוא הצליח להינצל בשואה כשהסתתר בבודפשט עם ניירות חסות של מדינה נייטרלית. אחרי השחרור לימד משנת 1949 באוניברסיטה לאמנויות התאטרון והקולנוע והיה הרקטור שלה משנת 1972 ועד מותו. הוא שמח לחלוק את הידע שלו עם אחרים. אמנים רבים למדו אצלו. הוא גם גילה את השחקן ג'רג' בארדי כשהלך במסעדת גודור באחד מפרברי בודפשט. כבמאי, הוא לא נכח רק בתיאטרון ובאולפני הקולנוע, אלא היה אחד האמנים החלוצים בזירת הטלוויזיה שהתהווה. בשנת 1957 אירח את קברט הטלוויזיה הראשון בערב השנה החדשה.
בית הקברות היהודי הישן בסרייבו
בית הקברות היהודי הישן בסרייבו (בבוסנית: Staro jevrejsko groblje u Sarajevu) הוא בית קברות יהודי השוכן בעיר סרייבו, בירת בוסניה והרצגובינה. בית העלמין נחנך ב-1630, הוא מהקדומים שנותרו באירופה ופעל עד 1966. ב-2004 הוכרז בית הקברות כאתר מורשת לאומית של בוסניה והרצגובינה.
רקע היסטורי ותיאור האתר.
רקע היסטורי.