זוהי שגיאה נפוצה לסבור כי רק היסקים נאותים הם בעלי ערך בתורת הידיעה ובתחום המדעים, שכן כל הפרכה וכל הוכחה בדרך השלילה מייצגת למעשה היסק תקף שאינו נאות.
היסקים למטרת הפרכה.
הפרכה בלוגיקה היא היסק או סדרה של היסקים תקפים שמסקנתם ידועה כשקרית. מכוח תקפותו של ההיסק, נובעת משקריות המסקנה שקריות אחת ההנחות. העקרון של היסק כזה משמש בעיקר בהוכחה על דרך השלילה, דהיינו הוכחה שבה אנו מניחים את ההפך ממה שאנו מעוניינים להסיק. מן ההנחה (השלילית) שלנו אנו גוזרים סתירה כלשהי (למשל, אנו גוזרים מסקנה שסותרת את אחת ההנחות האחרות), ולאור הסתירה הזו אנו מסיקים שההנחה שלנו הייתה בלתי אפשרית, ושאנו מחויבים לדחות אותה.
היסקים דדוקטיביים ואחרים.
הן במדעים והן בשיחה רגילה משתמשים בני האדם בהיסקים שונים, תקפים ושאינם תקפים, לביסוס הטיעונים שלהם. ישנם היסקים משכנעים שאינם תקפים (מכונים לעיתים כשלים הגיוניים), וישנם אפילו היסקים תקפים שאינם משכנעים (למשל היסקים מורכבים ביותר, שקשה לעמוד על כל שלביהם).
את ההיסקים התקפים לוגית מכנים היסקים דדוקטיביים, ואולם ישנם גם היסקים לא-דדוקטיביים שערכם רב. אלו הם ההיסקים האינדוקטיביים. בהיסקים כאלו, ההנחות הן תצפיות של מקרים פרטיים, והמסקנה היא הכללה של אלו. תורות ההיסק האינדוקטיבי השונות מבקשות להסביר מתי ומדוע ניתן לסמוך על היסקים אינדוקטיביים, על אף העובדה שמנקודת המבט ההגיונית הטהורה הם אינם תקפים.
היסקים וטענות תנאי.
אחת האבחנות הבסיסיות ביותר שעליה מיוסדת הלוגיקה המודרנית היא זו שבין טענות וטיעונים, או היסקים. טענות הן תכנים של פסוקי חיווי, כגון "דני גבוה מרותי". תכונתן החשובה ביותר של הטענות היא שיש להן ערך אמת, כלומר שהן או אמיתיות או שקריות, בהתאם לעולם בו אנו מעריכים אותן. לעומת זאת, היסקים לעולם אינם בעלי ערך אמת, אלא הם תקפים או בטלים, נאותים או בלתי מבוססים, וכו'. הדיבור על "היסק אמיתי" או "טיעון אמיתי" נחשב כבלתי תקני בשפה המקצועית, ויש להישמר ממנו.
כפועל יוצר, חשובה לחוקרי תורת ההגיון ההבחנה בין טענות תנאי (למשל: אם יורד גשם, אז נשאר בבית), לבין היסקים (כגון: יורד גשם. לכן, נשאר בבית). הבחנה זו אינה נפוצה ברוב ההקשרים הרווחים בשפה המדוברת, ועל כן נראית שרירותית למדי להדיוט, אך בתורת ההגיון יש לה חשיבות עצומה, משום שלא בכל המערכות ההגיוניות קיימת הקבלה הדוקה בין טענות התנאי שניתן להראות כי הן אמיתיות וההיסקים אשר ניתן להראות כי הם תקפים. את הקשר שבין אמיתותן של טענות תנאי ותקפותם של היסקים הדומים להן מתאר הלוגיקאי באמצעות משפטי נאותות ומשפטי שלמות. בפרט, חשובה הבחנה זו לאחר תגליתו של גדל את משפט אי השלמות שלו, המצביע על טענות אמיתיות באריתמטיקה שאינן ניתנות לביסוס במסגרת מערכת אקסיומטית.
בשפה המדוברת לא תמיד קל להבחין בין טענות תנאי והיסקים. מכיוון שלוגיקאים תכופות מתרגמים היסקים וטענות מן השפה המדוברת לשפה הפורמלית, מוסכמת ביניהם ההבחנה בין מילות היסק, המציינות שהיסק לפנינו ובין מילות תנאי, המציינות שטענות תנאי לפנינו. אלו למעשה מוסכמות תרגום מן השפה המדוברת לפורמלית, ולהפך. מילות ההיסק המקובלות ביותר הן: "לכן", "לפיכך", "על כן" וכדומה, והלוגיקאי המקצועי מקפיד להבחינן ממילים המציינות טענות תנאי כגון "אם...אז...".
אוסטרליץ
חברה פרטית בע&quot;מ
מחזור ורמייזא
בית העלמין בוורמס
מכון לחקר ארגונים לא-ממשלתיים
מכון לחקר ארגונים לא-ממשלתיים הוא עמותה ישראלית. הפרויקט המרכזי של העמותה הוא NGO Monitor. נשיא העמותה הוא פרופ' ג'רלד שטיינברג.
הקמה ויעדים.
העמותה נוסדה בעקבות ועידת דרבן בשנת 2001, שבה, לטענתה, ארגונים בינלאומיים לא-ממשלתיים ביצעו דה-לגיטימציה לקיום מדינת ישראל במסווה של קידום זכויות אדם. מטרתה המוצהרת היא לספק מידע ולבצע ביקורת במטרה "לשים קץ לנוהג של מספר ארגונים לא-ממשלתיים שהכריזו על עצמם כ"ארגונים הומניטאריים" המנצלים את מושג ה"ערכים אוניברסליים של זכויות אדם" כדי לקדם סדר יום בעל מניעים פוליטיים ואידאולוגיים".
לפי חיה הרשקוביץ, מנכ"לית עמותת "המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה", NGO מוניטור הייתה בתחילה פרויקט של המרכז, והחל משנת 2007 החלה בפעילות עצמאית וגיוס תרומות ללא קשר לעמותת המרכז הירושלמי.
פעילות.
אתר העמותה מציג פרופילים של ארגונים לא-ממשלתיים, בהם ארגוני זכויות אדם, ארגוני שמאל, ארגוני שמאל רדיקלי בישראל וארגונים פרו-פלסטיניים, שלטענת העמותה עוסקים בפעילות אנטי-ישראלית, ב-BDS ובדה-לגיטימציה של מדינת ישראל, ומנתח את פעילותם. הפרופילים כוללים מידע על הארגונים, מטרתם המוצהרת, תקציבם ומקורות מימון, רשימת פעולות שלהם, דוגמאות לפעולות אנטי-ישראליות שהם ביצעו וקישורים למאמרים וניתוחים נוספים.
העמותה מפרסמת גם מאמרים ודו"חות על אותם ארגונים, חלקם כלליים וחלקם שנכתבו כתגובה לאירועים מסוימים (כגון מבצע עופרת יצוקה).
לדוגמה, העמותה מתחה ביקורת קשה על ארגון משמר זכויות האדם (Human Rights Watch). נשיא הארגון, ג'רלד שטיינברג, כתב ב-2004 בג'רוזלם פוסט ש"ההודעה לעיתונות של HRW חושפת אותו כארגון פוליטי מוטה המסתתר מאחורי רטוריקה של זכויות אדם" ומאוחר יותר האשים ב"ניצול רטוריקת זכויות האדם כדי לבצע דה-לגיטימציה לישראל". משמר זכויות האדם, מנגד, האשים אותו בהתעלמות מעובדות לא-נוחות ובפרט מגינויים שלו כנגד "פעולות של לוחמים פלסטיניים".
בהמשך לבדיקה המפורטת של NGO Monitor על הקרן החדשה לישראל, ארגון "אם תרצו" בדק ב-2010 את מעורבות ארגונים הנתמכים על ידי הקרן החדשה לישראל בדו"ח גולדסטון על מבצע עופרת יצוקה. במקביל, NGO Monitor תקף את הקרן בטענה שהיא מממנת ארגונים אנטי-ישראליים הפועלים להחרמת ישראל בעולם ולדה-לגיטימציה שלה. המערכה לוותה בחילופי האשמות בין NGO Monitor לקרן החדשה לישראל.
במאי 2011 הקרן החדשה לישראל הפסיקה לממן את קואליציית נשים לשלום לאחר שג'רלד שטיינברג כתב להם מכתב בנושא.
בשנת 2013, אחראי אינטרנט אשר עבד ב-NGO מוניטור בשם ארני דריימן, נחסם מעריכות בוויקיפדיה האנגלית אחרי שהסתבר כי היטה ימינה ערכים רבים הקשורים לסכסוך הישראלי פלסטיני, מבלי לחשוף את קשריו לארגון NGO מוניטור. משתמשים נוספים נחסמו גם הם לאחר אותה חשיפה.
במרץ 2017 העביר הפרלמנט של שווייץ החלטה האוסרת על המדינה "לממן כל גוף שתומך בגזענות, באנטישמיות וב-BDS". ההחלטה באה בעקבות קמפיין הסברה של ארגון NGO מוניטור ופרופ' ג'רלד שטיינברג.
בפברואר 2019 פרסם המשרד לעניינים אסטרטגיים בראשות השר גלעד ארדן מהליכוד, דו״ח בשם ״מחבלים בחליפות״. הדו״ח היה למעשה פרסום מחדש של מידע שנאסף על ידי המכון לחקר ארגונים ממשלתיים. השר גלעד ארדן, אמר שבפרסום הדו״ח מחדש יש אמירה מדינתית.
צוות ותקציב.
מנכ"ל הארגון הוא דב ירדן והיועצת המשפטית שלו היא אן הרצברג. לצד הצוות המקצועי פועל ועד משפטי מייעץ וכן ועד בינלאומי שבו חברים בין השאר פרופ' אלן דרשוביץ, פיאמה נירנשטיין ואליוט אברמס. חתן פרס נובל לשלום, אלי ויזל, היה חבר בוועד.
NGO Monitor נוסד יחד עם קרן משפחת וקסלר ובמימונה. המימון הנוסף מתקבל מתרומות פרטיות ומקרנות, ולא מתמיכה ממשלתית. התורמים המרכזיים כוללים את: השלוחה האמריקאית של המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, CJCS - Center for Jewish Community Studies (שהעביר לעמותה כ-3.2 מיליון ש"ח לאורך השנים), חברת American Friends of NGO monitor, הסוכנות היהודית שמשמשת גם צינור להעברת כספים מתורמים שמבקשים לשמור על אנונימיות, קרן בן ואסתר רוזנבלום, בלטימור, קרן MZ, אוקלנד, קרן משפחת קלרמן, בוסטון, ופרויקט פורום החינוך במזרח התיכון, פילדלפיה.
סכומי המימון שארגון NGO Monitor מקבל מפורטים בדו"ח השנתי, אשר מפורסם בדף הרשמי באתר האינטרנט.
בשנת 2007 גייסה העמותה 846 אלף ש"ח בתרומות, ובשנת 2010 גויסו כ-2.8 מיליון ש"ח.
העמותה זכתה בפרס בגין לשנת ה'תשע"ד.
בשנת 2019 היה מחזור התרומות של העמותה 6,200,200 ש״ח. למעלה מ-90% מן הכספים נאספו על ידי תורמים מחו״ל, באמצעות ארגון מיוחד שהקים המכון לצורך גיוס תרומות בארה״ב, בשם Report.Inc. שכרו השנתי של המנכ״ל, דב ירדן, עמד על סכום של 470,052 ש״ח ב-2019. שכרו של ג׳רלד שטיינברג מן הארגון ב-2019 עמד על 360,024 ש״ח לשנה.
מערב (פירושונים)
תסמונת פאזת השינה הדחויה
תסמונת פאזת השינה הדחויה (אנגלית: DSPS ,Delayed sleep-phase syndrome, מוכרת בעברית גם כתסמונת השעון הביולוגי הדחוי) היא הפרעת שינה כרונית, המתבטאת בשעון ביולוגי עם תזמון מאוחר מהרגיל. אנשים הסובלים מתסמונת זו נוטים להירדם ולהתעורר בשעות מאוחרות מהמקובל בחברה. להפרעה זו ישנו ביטוי גם בשינויים במחזורים יממתיים אחרים של הגוף, כגון שיא הערות, טמפרטורת הגוף ופעילות הורמונלית.
אנשים הסובלים מהתסמונת מתארים קשיי הרדמות עד שעה מאוחרת קבועה, אך אם אינם סובלים מהפרעת שינה אחרת בנוסף לתסמונת זו, השינה עצמה נורמלית ואינה שונה משינה המתרחשת בשעות מקובלות מבחינה חברתית. בנוסף, הם מתקשים להתעורר בבוקר בשעות המקובלות לתחילת הלימודים או העבודה ולתפקד בבקרים בצורה תקינה, אך אם ניתנת להם אפשרות לשעת הירדמות והשכמה טבעית, התפקוד היומי נורמלי, ללא תסמינים של ישנוניות יומית. תסמונת זו דומה לתופעת הג'ט לג, אך בניגוד אליה, התסמונת היא כרונית ולא זמנית. מקור התסמונת הוא ככל הנראה במאפיינים גנטיים, והיא אינה מושפעת מגורמים רפואיים או נפשיים.