תמצית המקרה: ביום שבת 8.12.1951 הגיעה האניה "תל אביב" מניו יורק לנמל חיפה. באותו יום נכנסו הצוות, שרובם ככולם השתייכו לאגודת הימאים, לשביתה, בהתאם להוראות של כינוס צירי אותה אגודה. ביום ד' 12.12.1951 קיבל רב החובל יצחק אהרונביץ, הוראות ממנהלת החברה "שהם" - שירותי הים בע"מ, בעלת האניה – להודיע לאנשי הצוות השובתים על פיטורם במקרה והם יעמדו בשביתה. ביום ו' 14.12.1951 בשעות לפני הצהרים, ניגשו לאניה ספינה כבאית של נמל חיפה ועליה ע.מ.מ רובינשטיין, ושתי ספינות גרר, "צוריה" ו"איתנה", ועליהן כ-40 שוטרים. חלקם ממשטרת הנמל וחלקם מבסיס האימונים של המשטרה בשפרעם. השוטרים ניסו לעלות על האניה "תל אביב", אבל נמנעו על ידי אנשים שהיו אותה שעה על האניה והתיזו מים על השוטרים מצינורות לכיבוי אש, זרקו קרשים ודברים אחרים עליהם, דחפו וגם שברו סולמות שהוקמו מסיפוני אניות הגרר ליד דפני האניה. בכל זאת הצליח ע.מ.מ. בודינגר, אשר היה ממונה על כל הפעולה, לעלות על סיפון האניה וכמו כן, אחריו, עלו השוטר משה כץ והשוטר יעקב ואיש. שאר השוטרים הצליחו רק זמן-מה אחר כך לעלות.
היוה"מ לממשלה הגיש כתב אישום נגד הימאים ובו העלה טענה שהשוטרים מילאו "תפקידם כהלכה" בנסותם לעלות על האניה "תל אביב". הפרקליטים טענו בשם הנאשמים ש"לשוטרים לא היה תפקיד חוקי לעלות על האניה, ולכן בנסותם לעלות, לא מילאו תפקיד כהלכה במובן סעיף 251 ב' של פקודת החוק הפלילי 1936" (עמ' 391).
ההלכה שנקבעה על ידי השופט א. אשל מגדירה סייגים לפעולותיו של שוטר: "שוטר אינו פועל כהלכה במילוי תפקידו" אם מעשהו נוגד את החוק הסובסטנטיבי.
במבוא לדבריו, אמר השופט א. אשל שהשאלות המתעוררות כאן הן רבות חשיבות וקשה למצוא להן פתרון בחוקים ובתקדימים.השאלה המרכזית במקרה שלפניו היא מהו "מילוי תפקיד כהלכה" שבסעיף 251 לפרודת החוק הפלילי 1936? ועל כך השיב אשל (עמ' 392):
"... אינני מסכים לטענתו [של היוה"מ, ת.ה.] ששוטר ממלא תפקיד כהלכה במובן ס' 251 ב' רק מפני שהוא עושה מעשה מסוים לפי פקודה המחייבת אותו ... ס' 251 ב' אין לו עניין במשמעת הפנימית של המשטרה, הוא מכוון כלפי האזרח, ומטיל עונש עליו כאשר הוא מפריע לשוטר במילוי תפקידו להלכה " (עמ' 393). ובהמשך קבע השופט אשל: "כל זמן שהשוטר עושה דבר שלא נהפך עדיין על ידי חוקים מיוחדים או על ידי הנוהג לחובת המשטרה או לזכותה המיוחדת, אין השוטר פועל במילוי תפקידו כהלכה במובן ס' 251 ב' לפח"פ... לכן אנו רואים כמילוי תפקיד כהלכה של שוטר במובן ס' 251ב' רק פעולה שהיא חוקית מכל הבחינות, ויחד עם זה מהווה שימוש בזכויות המיוחדות או מילוי החובות המיוחדות של המשטרה, ומעשה המתנגד לחוק הסובסטנטיבי אינו מילוי תפקיד כהלכה, אפילו עשהו השוטר לפי פקודה שמצדו היה חייב לציית לה." (עמ' 394).
בית המשפט קבע כי "אין לאמור שתקיפת השוטרים בשעת נסותם לעלות על האניה הייתה תקיפת שוטר במילוי תפקידו כהלכה".
בכך נקבעה לראשונה הלכה בדבר זכויות האדם, שאושרה שנתיים מאוחר יותר בבג"ץ 98/54, לזרוביץ, לפיה כאשר לרשות יש סמכות לפגוע באדם, היא תופעל אך ורק לטובת המטרה שלשמה נחקק החוק.
המורשת החינוכית והאזרחית של גרשון צ'רניאק.
כל חייו לא שכח גרשון את השנים בהן למד בבית ספר גרמני-נוצרי שם הרגיש על בשרו מהו חוסר-שוויון אזרחי. ביוני 1940, כשהמשפחה התגוררה כבר בפלשתינה, מלאו שבע-עשרה שנה לאחיו התאומים, חנה ומאיר וגרשון חיבר עבורם מכתב ברכה בו הוא מתאר את השבר הנפשי שעבר עליו כילד בבי"ס בגרמניה, כדי שישמחו שהחוויה הקשה שלו אינה מנת חלקם: "בבי"ס גרמני-נוצרי, כל אדם שווה לרעהו. והנה מזדמן ביניהם תלמיד יהודי, ולא רק שהוא יהודי אלא הוא אף רוסי, ולא כל זה בלבד, אלא שהוא דתי גם-כן". כך הביע את שאט נפשו ממשטר שאינו מכבד זכויות אדם.
לברכה גרשון הוסיף גם ציטוט מדבריו של יוהאן פון גתה - אחד מסמלי המופת של תרבות גרמניה ותרבות המערב בכלל - כדי לחדד את הייחודיות של כל ייצור חי עלי אדמות, כולל אפילו את צמח הבר שבשדה, ואת זכותם לחיות ולצמוח: "הרגישו את חייו של זולתכם – אף לגבעול העשב חיים משלו."
כמתבגר שחווה אי-שוויון אזרחי בבי"ס נוצרי-גרמני, גרשון הבין עד כמה פוגענית יכולה להיות הסביבה. כמי שפרק חייו כמתבגר עיצב את תודעתו, גרשון ידע שעליו לעזור לחלשים, להגן על זכויות המוקנות לאדם באשר הוא. אדם משכיל שואב את ערכיו ממגוון מקורות, ואוי לו למי שאין ידו משגת לרכוש לעצמו השכלה ראויה.
גרשון ראה עצמו כמשרת ציבור בכל רמ"ח אבריו. הוא לחם בעוולות השלטון כנגד האזרח, והגיע אף אל פתחו של בית המשפט העליון בכארבעים ערעורים פליליים ועתירות לבג"ץ בין השנים 1948–1954, כדי לעמוד לימינם של מי שפנו אליו בגין התעמרות השלטון בזכויות האדם והאזרח שלהם. גרשון חינך גם את ילדיו ברוח זאת ובחר עבורם את הטוב ביותר בתחום ההשכלה כשרשם את שלושתם לבית הספר הריאלי העברי בחיפה. בני משפחתו המורחבת, ידידיו וחבריו הטובים, ליוו את גרשון כפרקליט על בסיס יום-יומי. הם חוו והפנימו את מאבקו על דמותה של ישראל כדמוקרטיה ליברלית, המעניקה שוויון זכויות וחירות לאזרחיה.
רודאבה
רודאבה (בפרסית: رودابه) היא דמות נשית מיתולוגית המופיעה בחיבור האפי של פירדוסי, השאהנאמה. רודאבה היא נסיכת קאבול, בתם של מהראב כאבולי וסינדוח'ת. היא התחתנה עם זאל, ונולדו להם שני ילדים: רוסתם וזווארה.
אטימולוגיה.
יש מספר אפשרויות לאטימולוגיה של השם "רודאבה". ייתכן כי המקור הוא באווסטה -"Raoδa" במשמעות של "בעלת צמיחה מבהיקה" או -"rauta"* במשמעות של "צאצא (אהוב)". אפשרות נוספת היא מילולית יותר - "בעלת מי הנהר" או "[זאת שהיא] של מי הנהר".
נישואיה לזאל.
רודאבה מתוארת בשאהנאמה כיפהפייה.
שמעה הגיע לאוזניו של זאל והוא התאהב בה מיד. רודאבה התאהבה בזאל לאחר ששמעה מאביה על מעלותיו:
היא מבקשת מן המשרתות שלה לעזור לה להיפגש עם זאל, אך הן מסרבות. בסופו של דבר היא מצליחה לשכנע אותן לעזור לה, וביחד הן מטכסות עצה כיצד להביא את זאל אל הארמון.
כשהגיע זאל לארמון בו התגוררה רודאבה וביקש לראותה, רודאבה שלשלה את שערותיה הארוכות כדי לעזור לו לטפס מעבר לחומה:
מכיוון שלא רצה להכאיב לרודאבה, זאל השתמש בפלצור שלו כדי להגיע אליה. השניים נשבעו אמונים זה לזו, ולאחר דיונים ארוכים בין המשפחות הם נישאו ברוב הוד והדר.
זמן לא רב אחר כך, רודאבה נכנסה להיריון עם בנם הראשון, רוסתם. כשהגיעה זמנה ללדת, רוסתם היה כל כך גדול שרודאבה התעלפה. זאל פנה לסיוע לסימורג שייעץ לו ליילד את התינוק בניתוח קיסרי. זאל עשה כעצתו וכך נולד רוסתם.
בירגיטה סאהלן
בירגיטה סאהלן (בשוודית: Birgitta Sahlén; נולדה ב-29 בינואר 1953) היא קלינאית תקשורת שוודית.
ביוגרפיה.
מ-1978 היא עוסקת בהוראה בחוג להפרעות בתקשורת של אוניברסיטת לונד, ב-2009 החלה לעבוד גם בתוכנית אודיולוגיה של האוניברסיטה, וב-2012 קודמה לדרגת פרופסור. היא עוסקת גם באימונים של יכולות תקשורתיות, ובנוסף, מעורבת בפרויקטים של שיתופי פעולה בין אוניברסיטת לונד לאוניברסיטאות אחרות. בירגיטה סאהלן היא פרופסור לטיפול בדיבור באוניברסיטת לונד. במשך חמש שנים היא מובילה ומרכזת עבודה במרכז לינאוס לקוגניציה, תקשורת ולמידה (CCL) באוניברסיטת לונד. היא גם מנהלת מספר השתלמויות בפדגוגיה, מנהיגות וגישות טיפוליות באוניברסיטת לונד ומחוצה לה, וכן חינוך במתודולוגיה קבוצתית גדולה, ניתוח טרנזקציות וניתוח שיחות.
בין תחומי המחקר שלה בעיות תקשורת של ילדים וביטוי צלילים, וקשר בין איכות מורים ליכולות קוגניטיביות של ילדים. מאז 1996 היא נמנית עם צוות מכון MiL למנהיגות.
סאהלן נשואה לרופא סוון אולוף סלמרלוב, ויש לה בן, הזמר מונס סלמרלוב ובת, פאני.
שברולט סדרה AB נשיונל
שברולט סדרה AB נשיונל (באנגלית: Chevrolet Series AB National) היא מכונית משפחתית בסגנון Touring car מתוצרת חטיבת המכוניות שברולט בחברת ג'נרל מוטורס האמריקאית אשר יוצרו בשנת 1928 בארצות הברית, יפן, דרום אפריקה, ארגנטינה ובלגיה.
הטרמינולוגיה של החדית'
הטרמינולוגיה של החדית' (בערבית: مُصْطَلَحُ الحَدِيْث) היא גוף הטרמינולוגיה האסלאמית אשר נוגעת לחדית', ומפרטת את דרגת אמינותם ואת סוגיהם.
אבן חג'ר אל-עסקלאני הגדיר את התחום באופן הבא: "ידיעת העקרונות לפיהם נקבעים איכותם של המוסר ושל המסורה".
טרמינולוגיה המתייחסת לאותנטיות של החדית'.
סַחיח (صَحِيْح): פירושו אותנטי.
הגדרותיו של אבן חג'ר מלמדות כי יש חמישה תנאים שיש לעמוד בהם, כדי שחדית' מסוים יחשב לסחיח, ואלו הם:
חַסַן (حَسَن) מתורגם הכי נכון כ"טוב", או "איכותי".
חדית' כזה מוגדר כחדית' אשר האותנטיות שלו אינו מבוססת מספיק, אך הוא מספיק מבוסס על מנת לשמש כראיה תומכת בענייני הלכה וכדומה.
דַעיף (ضَعِيْف) הוא הגדרת חדית' מסוים כ"חלש", והכוונה היא שרמת האותנטיות שלו נמוכה מאוד.
מַוְודוּע (مَوْضُوْع) הוא הגדרה של חדית' כמפוברק.
טרמינולוגיה המתייחסת למקור של המסורה.
מַרְפוּע (مَرْفُوْع) הוא חדית' אשר מיוחס לנביא מוחמד.
מַוְוקוּף (مَوْقُوْف) הוא חדית' אשר מיוחס לאחד מהסחאבה.
מקטוע (مَقْطُوْع) הוא חדית' אשר מיוחד לאחד מהתאבעון.
טרמינולוגיה המתייחסת למספר המוסרים בכל שלב של המסורה.
מֻתַוַואתִר (مُتَواتِر) הוא חדית' אשר נמסר על ידי מספר כל כך גדול של אנשים בכל אחד מהשלבים בשרשרת המסירה, עד כדי כך שזה לא ייתכן שהם כולם הסכימו ביניהם על נוסח שגוי.
עזיז (عَزِيْز) הוא חדית' אשר בכל חוליה משרשרת המוסרים ניתן למצוא שני אנשים שונים.