עונת 2014/2015 הייתה פחות מוצלחת מקודמותיה כאשר בחלק הראשון של העונה הקבוצה הפסידה הרבה ממשחקיה להיברניאן, הארטס וקבוצות נוספות, ובנוסף הודחה בחצי גמר גביע האתגר הסקוטי. לאחר המשך של חוסר הצלחה בליגה התפטר מקויסט מתפקידו כמאמן הקבוצה והוחלף על ידי קני מקדאוול באופן זמני, אבל מצב זה נמשך 3 חודשים, במהלך תקופה זו השיגה הקבוצה 3 ניצחונות בלבד, ומינתה את סטיוארט מק'אל באופן קבוע לשאר המשחקים בליגה. הקבוצה הגיעה למקום השלישי בלבד בליגה אבל העפילה לפלייאוף העלייה לליגה הבכירה, אך הפסידה 1–6 למאת'רוול בסיכום צמד משחקים. ביוני 2015 הודיעה הקבוצה על מינויו של מארק וואברוטון למאמן הקבוצה ל-3 עונות וכיוונה למקום הראשון בליגה השנייה ולהעפלה אוטומטית לליגה הבכירה. ב-5 באפריל 2016 עלתה הקבוצה לפריימרשיפ הסקוטי ובכך השלימה את חזרתה לליגה הראשונה לאחר 4 שנות היעדרות. כשבוע וחצי לאחר מכן, ריינג'רס שיחקה נגד סלטיק בחצי גמר הגביע הסקוטי ועלתה לגמר הגביע אחרי שסיימה בתוצאה 2–2 לאחר הארכה וניצחה 5–4 בפנדלים. בגמר ריינג'רס הפסידה להיברניאן.
חזרה לליגה הראשונה.
לאחר שאת עונת 2016/2017 החלה הקבוצה בליגה הראשונה באופן רע, התפטרו מארק ווארבורטון ודייוויד וויר מתפקידם בפברואר 2017, ובמקומו מונה באופן זמני גריים מורטי. פדרו קאיקסינה הפורטוגלי מונה לבסוף למאמן הקבוע של הקבוצה וסיים את העונה. את עונת 2017/2018 לאחר מכן החלה הקבוצה בתוצאות הגרועות בתולדותיה, כאשר הפסידה במוקדמות הליגה האירופית לקבוצה הלוקסמבורגית פרוגרס נידרקורן בתוצאה 1–2 וזאת כבר בסיבוב הראשון במפעל באחת ההפסדים המפתיעים ביותר בשנים האחרונות ובכלל באירופה, כאשר הלוקסמבורגים מעולם לא סיימו משחק אירופי בתיקו והבקיעה רק שער אחד בלבד במשחקים לפני צמד המשחקנים נגד ריינג'רס. לאחר זעזוע זה הקבוצה ניסתה להתאושש בליגה אך לא צלחה והפסידה גם במשחק ה"אולד פירם" 2-0 לסלטיק והודחה על ידי מאת'רוול בגביע הליגה. לאחר תיקו בדקה ה-95 נגד קילמרנוק פיטרה הקבוצה את קאיקסיניה וגריים מורטי אימן אותה באופן זמני פעם נוספת, אך נשאר הוחלט כי ישאר עד לסיום העונה לפחות. ב"אולד פירם" השני בעונה זו הפסידה הקבוצה 0–5 לסלטיק, אחד ההפסדים המשפילים בתולדותיה, ומורטי פוטר מתפקידו כמאמן הזמני (שכבר הספיק להפוך למינוי קבוע), כאשר סלטיק גם זוכה בתואר במשחק זה. ריינג'רס סיימה את עונה זו במקום השלישי בליגה מאחורי סלטיק ואברדין, בפעם השנייה ברציפות.
תקופת סטיבן ג'רארד.
לקראות עונת 2018/2019, ב-4 במאי 2018, שחקן העבר האנגלי סטיבן ג'רארד המזוהה עם ליברפול שפרש שנתיים לפני כן ממשחק פעיל, הוחתם כמאמן ריינג'רס ל-4 עונות. את תקופתו החלה הקבוצה באופן חיובי עם 12 משחקים ללא הפסד בליגה, כאשר היא מבטיחה את מקומה בשלב הבתים של הליגה האירופית. אך בהמשך הפסידה לסלטיק ב"אולד פירם" הראשון בעונה, והודחה מגביע הליגה על ידי אברדין.
בדצמבר ניצחה הקבוצה ב"אולד פירם" באייברוקס בפעם הראשונה מזה 13 משחקי דרבי: ניצחון ראשון מאז הניצחון בגביע הסקוטי ב-2016, וניצחון ראשון בליגה מאז 2012 (לפני שירדה לליגה הרביעית). אברדין ניצחה את ריינג'רס בפעם השנייה בעונה זו והדיחה אותה גם מהגביע הסקוטי.
את עונת 2019/2020 פתחה הקבוצה עם העפלה לשלב הבתים בליגה האירופית, אך הפסידה ב"אולד פירם" הראשון בעונה, 2-0 לסלטיק. יום לאחר מכן החתימה הקבוצה את ריאן קנט האנגלי מליברפול תמורת כ-7 מיליון פאונד, אחת ההחתמות היקרות שלה בשנים האחרונות. הקבוצה הגיעה לגמר גביע הליגה, ולמרות הופעה טובה, הפסידה 0–1 בסיום המשחק. ב-12 בדצמבר העפילה ריינג'רס לשלב 32 האחרונות בליגה האירופית, אחרי תיקו 1-1 עם יאנג בויז שהבטיח להם מקום, ולראשונה מאז עונת 2010/2011 הגיעה הקבוצה לשלב הזה. ב-29 בדצמבר ניצחה ריינג'רס 1–2 באולד פירם את סלטיק, בסלטיק פארק, וזהו היה הניצחון הראשון של ריינג'רס על סלטיק מאז אוקטובר 2010, שהייתה המועמדת לקחת את התואר. אולם מעידות של ריינג'רס לאחר מכן מול הארטס בגביע והמילטון בליגה, השאירו את המועדון ללא תואר מהעונה הזאת, מלבד העפלה לתחרויות אירופיות של העונה הבאה.
בעונת 2020/2021 הצליחה לזכות באליפות סקוטלנד, לראשונה מזה עשור.
בעונת 2021/2022 סיימה הקבוצה במקום השני בפרמיישיפ הסקוטי אחרי סלטיק, במהלך אותה העונה עזב סטיבן ג'רארד את משרת האימון לטובת אסטון וילה מהפרמייר ליג, ובמקומו מונה ג'ובאני ואן ברונקהורסט ההולנדי. בליגה האירופית העפילה הקבוצה לגמר לראשונה מאז 2008, לאחר שגברה בשלב הנוקאוט הראשוני על בורוסיה דורטמונד, בשמינית הגמר על הכוכב האדום בלגרד, ברבע הגמר על ספורטינג בראגה ובחצי הגמר הדיחה את ר.ב לייפציג. בגמר פגשה ריינג'רס את איינטרכט פרנקפורט הגרמנית, לה הפסידה בתום דו-קרב פנדלים. מספר ימים לאחר מכן זכתה בגביע הסקוטי ה-34 שלה והראשון מאז 2009, לאחר שגברה במשחק הגמר על הארט אוף מידלות'יאן.
חזרה לליגת האלופות.
לאחר שהפסידה עונה קודם לכן בגמר הליגה האירופית, העפילה גלאזגו לליגת האלופות לראשונה אחרי 12 שנות היעדרות, לאחר שגברה בשלב הפלייאוף על פ.ס.וו. איינדהובן.
סגל הקבוצה.
(קפטן)
(בהשאלה מניו יורק סיטי)
(בהשאלה מבאיירן מינכן)
ארמנית
שפות ארמניות הן שתי שפות שמוצאן מהתפלגות השפה הארמנית:
לאחר רצח העם הארמני הייתה הארמנית המערבית בשימוש על ידי התפוצות הארמניות בלבד.
היסטוריה.
ארמנית היא שפה הודו-אירופית ומדוברת רק באזור הקווקז ובתפוצות הארמניות בעולם. שפה זו היא שלוחה בפני עצמה במשפחת השפות ההודו-אירופיות ואינה משתייכת לאף קבוצה במשפחה זו. יש המשײכים את השפה הפריגית ממשפחת השפות הפריגיות שכבר נכחדה ויש שאף מוצאים קשר בין היוונית לארמנית. כמו כן ישנן מילים רבות בשפה הארמנית השאולות מפרסית וכן השפעת השפות הקווקזיות אשר מדוברות על ידי העמים הגרים בצמוד לארמניה.
יצירות ספרותיות ראשונות בשפה התגלו מן המאה ה-5 ואילך, אשר נכתבו בארמנית קלאסית או גרבר אשר שמרו על חוקיה הבסיסײם. השפה התפתחה באופן ניכר ואילו השפה הכתובה נשארה בעינה ולא השתנתה כמעט בכלל.
הכתב הארמני, בן 36 האותיות, נוצר על-פי המסורת על ידי הנזיר מסרוב משדוץ (מסרוב הקדוש) בשנת 405.
כריית מידע
כריית מידע או כריית נתונים (באנגלית: Data mining) היא הפעלת אלגוריתם או תוכנית מחשב לצורך גילוי מידע הטמון בבסיסי נתונים קיימים, והסקת מסקנות מהצלבתו. גילוי ידע בבסיסי נתונים הוא תהליך שנועד לחקור ולנתח כמות גדולה של מידע באמצעים אוטומטיים ככל שניתן כדי לגלות דפוסים תקפים חדשים, שימושיים (מקבלי ההחלטות יכולים להשתמש בדפוסים שהתגלו כדי לשפר תהליכים קיימים) ובעלי משמעות (מובנים למקבל ההחלטות). עם ההתפתחות המתמדת בעולם טכנולוגיית המידע, כשכמות המידע הדיגיטלי גדלה כל הזמן, עולה החשיבות של תחום כריית המידע, שבאמצעותו ניתן להפוך מידע לידע.
המושג כריית מידע נגזר מפעולת הכרייה הגאולוגית בה כורים באדמה כדי למצוא אוצרות טבע.
המונח "כריית נתונים" מתאר שלב אחד בתוך התהליך המכונה "גילוי ידע בבסיסי נתונים" - השלב בו מריצים אלגוריתמים במחשב. מלבד שלב כריית הנתונים כולל התהליך שלבים אחרים, חלקם קודמים לכריית הנתונים (כגון הכנת החיתוך) וחלקם עוקבים (כגון ניתוח התוצאות). הבעיות הנפוצות של כריית מידע הן בעיות סיווג, ניתוח אשכולות, רגרסיה ולמידת חוקי אסוציאציה.
רקע.
במשך מאות שנים בני אדם זיהו "ידנית" תבניות ודפוסים במידע, אולם הצמיחה בנפח המידע בזמן המודרני הגבירה את הצורך בגישות אוטומטיות יותר. שיטות מוקדמות לזיהוי דפוסים במידע הן חוק בייס (המאה ה-18) וניתוח רגרסיה (המאה ה-19). התפתחות והזמינות של טכנולוגיית המחשב הגדילה את כמות המידע הנאסף והמאוחסן. עם הגדילה הן בגודל והן במורכבות של מאגרי המידע, נעשה שימוש הולך וגדל בעיבוד מידע אוטומטי. עיבוד זה נעזר בגילויים אחרים במדעי המחשב, כגון רשתות נוירונים, ניתוח אשכולות, אלגוריתמים גנטיים (שנות החמישים), עצי החלטה (שנות ה-60) ומכונות וקטורים תומכים (Support vector machine) (שנות השמונים). כריית מידע היא תהליך של שימוש בשיטות אלו על מידע כדי לזהות תבניות נסתרות במידע. בכריית מידע נעשה שימוש על ידי עסקים, מדענים וממשלות במשך שנים כדי לבחון נפחי מידע גדולים כגון מפקדי תושבים או מידע על קניות בסופרמרקט בשביל מחקרי שוק.
תהליך כריית מידע.
עיבוד מוקדם.
מאחר שכריית מידע נסמכת על גילוי תבניות הנמצאות בנתונים, מאגר הנתונים שעליו נעשה התהליך צריך להיות גדול דיו כך שיכיל את התבניות מחד גיסא, ומאידך גיסא תמציתי מספיק כדי שניתן יהיה לחפש בו בזמן סביר. מקור מקובל למידע כזה הוא מחסן נתונים (Data warehouse) או מחסן נתונים מחלקתי (Datamart).
לאחר מכן נעשה סינון של הנתונים בו מנוקים נתונים עם רעש או מידע חסר. מן הנתונים המסוננים מיוצרים וקטורי מאפיינים (Feature vector), וקטור אחד לכל תצפית. וקטור מאפיין הוא גרסה סיכומית של רשומת התצפית. כך לדוגמה תמונת פנים של 100 פיקסלים על 100 פיקסלים תכיל 10,000 ביטים של מידע גולמי. את התמונה ניתן להמיר לווקטור מאפיין על ידי זיהוי העיניים והפה בתמונה. בצורה זו ניתן להפחית את כמות המידע מ-10,000 ביטים לווקטור, לשלושה קודים המציינים את מיקומי העיניים והפה, וכך בשלב כריית המידע עצמו יידרש פחות עיבוד. בחירת המאפיין (או המאפיינים) תלויה במטרה; לפיכך בחירת המאפיינים הנכונים הכרחית לכריית מידע מוצלחת.