מתוך כמה עשרות פיוטים מסוג זה שנכתבו בימי הביניים, שמונה הגיעו למחזור אשכנז הממוסד ונדפסו בנוסח אשכנז המערבי, ורובם או כולם נאמרים בבתי כנסת של נוסח זה עד היום. הפיוטים הללו הם: 'אלהיכם שופט צדק', לשבת שובה; 'אלהיכם ישיב בשלם', לשבת חול המועד סוכות; 'אלהיכם יזריח שמשו', לשבת ראש חודש; 'אלהיכם ישכיל עבדו', לשבת בראשית; 'אלהיכם יזרח משיחו', לשבת חנוכה; 'אלהיכם יוסף ידו', לשבת נחמו; 'אלהיכם שכנו שם', לשבת נישואין; ו'אלהיכם אני זוכר הברית', לשבת שיש ברית מילה בקהילה. לא בכל הקהילות שאומרות פיוטים אלו נאמרים כל שמונת הפיוטים. לדוגמה, בוורמייזא נהגו לומר רק שלושה פיוטים: של ראש חודש, של ברית מילה ושל נישואין, ולפי מנהג פיורדא אומרים את כולם, חוץ משל שבת שובה ושבת נישואין, וכן נוהגים בימינו בקהל עדת ישורון בניו יורק. כל אחד מהפיוטים האלה (חוץ מהפיוט לברית) חתום או יהודה או שמואל באקרוסטיכון, ככל הנראה שמות המחברים, אך לא ברור מי הם. דעה נפוצה היא שמדובר ברבי שמואל החסיד ובנו רבי יהודה החסיד, או שמדובר רק ברבי יהודה שחתם לפעמים את שם אביו, אך אין לכך ביסוס מספיק.
המוזיאון המוטורי של ריגה
המוזיאון המוטורי של ריגה (בלטבית: Rīgas motormuzejs) הוא המוזיאון הגדול ביותר למכוניות עתיקות במדינות הבלטיות. המוזיאון נמצא בריגה, בירת לטביה ומופעל על ידי יחידה ממשלתית השייכת למשרד התחבורה הלטבי. המוזיאון נוסד בשנת 1989 ביוזמת מועדון המכוניות העתיקות של לטביה (AAK) ובתכנונו של ויקטור ואלגום. בשנת 1992 הפך המוזיאון למוזיאון ממשלתי. באותה שנה הצטרף המוזיאון לאיגוד הבינלאומי למוזיאוני רכב ותקשורת. בשנת 2013 נסגר המוזיאון לשיפוצים וכל המכוניות הועברו לתצוגה זמנית בעיר רמבה. ביולי 2016 נפתח המוזיאון מחדש.
המוזיאון בנוי על פני 3 קומות של תצוגה בהן מוצגים דגמים ישנים של מרצדס, ב.מ.וו ורולס-רויס לצד מכוניות שיוצרו על ידי Russo-Balt, מפעל המכוניות הסובייטי שפעל בעיר בתחילת המאה העשרים. במקום קיימת תצוגה של "אוסף הקרמלין" - מכוניות שהיו שייכות לבכירים בממשל הסובייטי.
קלווין נאט
קלווין לאון נאט (באנגלית: Calvin Leon Natt; נולד ב-8 בינואר 1957) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1979–1990. בעונת נבחר להשתתף במשחק האולסטאר כשחקן דנוור נאגטס, וממוצעיו הכוללים לאורך 11 עונותיו ב-NBA הם 17.2 נקודות, 6.8 ריבאונדים ו-2.2 אסיסטים למשחק. אחיו הצעיר קני נאט היה אף הוא כדורסלן מקצועי בין השנים 1980–1989, ומאז שנת 1994 משמש כמאמן כדורסל.
קריירת מכללות.
נאט נולד בעיר מונרו שבלואיזיאנה, וגדל בבאסטרופ הסמוכה. בין השנים 1975–1979 למד באוניברסיטת לואיזיאנה במונרו, וב-4 עונותיו בקבוצת הכדורסל שלה רשם ממוצעים של 23.9 נקודות ו-11.9 ריבאונדים למשחק. בעונתו האחרונה, 1978/1979, זכה בתואר שחקן העונה של מחוז TAAC, ונבחר לחמישייה השנייה של העונה בליגת המכללות (Second-team All-American).
קריירה מקצועית.
בדראפט ה-NBA 1979 נבחר נאט בבחירה השמינית, על ידי ניו ג'רזי נטס. במחצית הראשונה של עונת הרוקי שלו הצטיין בניו ג'רזי, והעמיד ממוצעים של 19.7 נקודות ו-9.7 ריבאונדים למשחק.
בפברואר 1980, לאחר 53 משחקים בלבד עם הנטס, הועבר נאט בטרייד לפורטלנד טרייל בלייזרס בתמורה למוריס לוקאס ושתי בחירות דראפט עתידיות. ב-4 וחצי עונותיו בפורטלנד היה אחד השחקנים הבולטים בקבוצתו, לצד ג'ים פקסון ומייקל תומפסון, ורשם ממוצעים של 17.2 נקודות ו-6.9 ריבאונדים למשחק. ב-4 מתוך 5 העונות העפילו הטרייל בלייזרס לשלב הפלייאוף, אך לאורך התקופה ניצחו סדרת פלייאוף אחת בלבד ().
לקראת עונת הועבר יחד עם פאט ליבר, ויין קופר ושתי בחירות דראפט עתידיות לדנוור נאגטס, בתמורה לקיקי ואנדוויי. בעונתו הראשונה בדנוור קלע שיא קריירה של 23.3 נקודות בממוצע למשחק, נבחר להשתתף במשחק האולסטאר של ה-NBA, והוביל את הקבוצה לצד אלכס אינגליש למאזן השני בטיבו באזור המערבי, 52–30. בפלייאוף 1985 גברו הנאגטס על סן אנטוניו ספרס (3–2) ויוטה ג'אז (4–1), בדרך למפגש מול לוס אנג'לס לייקרס בגמר המערב. בסדרה מול הלייקרס המשיך נאט להציג יכולת טובה, עם 22.4 נקודות למשחק, אך קבוצתו הפסידה בתוצאה 1–4 מול האלופה שבדרך. במשחק הראשון של פלייאוף קלע נאט שיא קריירה של 40 נקודות מול פורטלנד, עליה גברה דנוור בטרם הפסידה מול יוסטון רוקטס בחצי גמר המערב. במשחק הראשון של עונת סבל נאט מקרע בגיד האכילס של רגלו הימנית, ונאלץ להחמיץ את כל המשך העונה. בעוד שב-7 עונותיו עד לפציעה קלע 18.4 נקודות בממוצע למשחק, ב-4 עונותיו מאז הפציעה שותף ב-65 משחקים בלבד וקלע 7.2 נקודות למשחק.
בינואר 1989 נשלח לצד ג'יי וינסנט בטרייד לסן אנטוניו ספרס, בתמורה לדייב גרינווד ודרווין קוק. לאחר 10 משחקים בסן אנטוניו שוחרר נאט מהקבוצה. בעונת , אשר הייתה האחרונה בקריירה שלו, שיחק עבור אינדיאנה פייסרס.
חשיבה מייחלת
חשיבה מייחלת (או: חשיבה משאלתית) מתארת תהליכי קבלת החלטות ויצירת אמונות שונות על סמך דברים שנעים לדמיין אותם, ולא על סמך המציאות או ראיות מבוססות וחשיבה רציונליות. חשיבה זו היא תוצר של רצון לפתור את הקונפליקט בין אמונה לתשוקה.
חשיבה מייחלת היא הקשר בין העדפות/משאלות לבין ציפיות.
ישנן מתודולוגיות מגוונות לבחינת חשיבה מייחלת. דיסציפלינות ואסכולות שונות בוחנות מנגנונים הקשורים לכך, למשל: מעגלים עצביים, קוגניציה, רגשות אנושיים, סוגים שונים של הטיות קוגניטיביות, דחיינות, מוטיבציה, אופטימיות, תשומת לב וסביבה. נהוג לראות את המונח חשיבה מייחלת בהקשר לכישלון, אך לא רק.
בתוצאות של מחקרים שונים שנעשו בתחום מתבטאת החשיבה הזו בכך שנחקרים בעלי העדפות שונות מספקים ניבויים שונים לתוצאות במציאות (למשל תוצאות משחקי כדורגל או של בחירות) כפונקציה של ההעדפות שלהם.
ישנם פסיכולוגים המאמינים כי חשיבה חיובית מסוגלת להשפיע באופן חיובי על ההתנהגות ובכך להביא לתוצאות טובות יותר. זה נקרא "אפקט פיגמליון".
העיתונאי והסופר האנגלי כריסטופר בוקר תיאר את המושג כך:
מחקרים הראו בעקביות כי כאשר כל שאר המשתנים נשארים קבועים, נבדקים ינבאו תוצאות חיוביות בסבירות גבוהה יותר מתוצאות שליליות. עם זאת, מחקרים מראים כי בנסיבות מסוימות, למשל כאשר האיומים גדלים, מתרחשת תופעה הפוכה לכך.
כתוצאת כשל.
המונח "חשיבה מייחלת", בנוסף להיותו הטיה קוגניטיבית ודרך לקויה בתהליכי קבלת החלטות, הוא בדרך כלל גם כשל לוגי, בהנחה שכאנחנו רוצים להאמין שדבר כלשהו יהיה נכון או לא נכון, הוא למעשה בסופו של דבר גם במציאות מוכח כנכון או לא נכון. טעות זו מתאפיינת בדפוס החשיבה: "הלוואי שדבר כלשהו היה נכון/לא נכון; לפיכך, אותו הדבר הוא אכן אמיתי/לא אמיתי."
ראייה מייחלת.
ראייה מייחלת היא תופעה בה מצבו הפנימי של האדם משפיע על התפיסה הוויזואלית שלו. לאנשים יש נטייה להאמין שהם תופסים את העולם בדיוק כמו שהוא במציאות, אך מחקרים מראים אחרת. נכון לעכשיו, יש שני סוגים עיקריים של ראייה מייחלת בהתאם לקונטקסט בו היא נחווית: בסיווג אובייקטים או בייצוגים של סביבה.
המושג "ראייה מייחלת" הוצג לראשונה על ידי גישת "המראה החדש" בפסיכולוגיה. גישה זו זכתה לפופולריות בשנות החמישים באמצעות עבודתם של ססיל גודמן והפסיכולוג הקוגניטיבי ג'רום ברונר. במחקר משנת 1947, הם ביקשו מילדים להפגין את תפיסתם לגבי גודלו של מטבע על ידי מניפולציות בהיקפם של המטבעות על קופסת עץ.
כל ילד החזיק את המטבע ביד שמאל באותו הגובה והמרחק מהצמצם והפעילו את הידית כדי לשנות את גודל הצמצם ביד ימין. הילדים חולקו לשלוש קבוצות, שתי קבוצות ניסוי וקבוצת ביקורת, עם עשרה ילדים בכל קבוצה. קבוצת הביקורת התבקשה לאמוד את גודל דיסקי-הקרטון בגודל של מטבע, במקום מטבעות אמיתיים. בממוצע, הילדים שהיו בקבוצות הניסוי נטו להעריך את גודל המטבעות בשלושים אחוז יותר מגודלם האמיתי. בסיבוב השני של הניסוי החוקרים חילקו את הילדים לקבוצות על בסיס המעמד הכלכלי שלהם. שוב, גם קבוצות ה"עניים "וגם ה"עשירים" התבקשו להעריך את גודל המטבעות האמיתיים על ידי מניפולציה בקוטר הצמצם. כצפוי, שתי הקבוצות העריכו יתר על המידה את גודל המטבעות, אך הקבוצה ה"ענייה" העריכה יתר על המידה בכחמישים אחוזים, שהם עד שלושים אחוז יותר מהקבוצה "העשירה". מתוצאות אלה הגיעו ברונר וגודמן למסקנה שילדים עניים יותר חשו רצון גדול יותר לכסף ולכן תפסו את המטבעות כגדולים יותר. השערה זו היוותה את הבסיס לגישה הפסיכולוגית של המראה החדש שמציעה כי החוויה הסובייקטיבית של אובייקט משפיעה על התפיסה החזותית של אותו אובייקט. חלק מהפסיכולוגים הפסיכודינמיים אימצו את השקפותיה של גישת המראה החדש כדי להסביר כיצד אנשים עשויים להגן על עצמם מפני גירויים חזותיים מטרידים. הפרספקטיבה הפסיכודינמית איבדה תמיכה מכיוון שהיה חסר בה מודל מספיק כדי להסביר כיצד המודע יכול להשפיע על התפיסה.
אף על פי שמחקר נוסף הצליח לשכפל את התוצאות שנמצאו על ידי ברנר וגודמן, גישת המראה החדש ננטשה ברובה בשנות השבעים מכיוון שהיו בניסויים הרבה שגיאות מתודולוגיות שלא לקחו בחשבון משתנים מתערבים. מחקרים עדכניים הביאו לתחייה של פרספקטיבות מגישת המראה החדש שכללו שיפורים מתודולוגיים שמטרתם הייתה לפתור את הבעיות המרכזיות שנתגלו במחקרים המקוריים.
חשיבה מייחלת הפוכה וראייה.