המרכז הישראלי להעצמת האזרח (ע"ר) נוסד בשנת 2003 ביוזמתו של יצחק נזריאן, שוכן סמוך לאוניברסיטת תל אביב, והוא מוסד עצמאי, א-מפלגתי וללא כוונת רווח. לאורך השנים המרכז הוביל פעילות ציבורית ענפה בנושא שינוי שיטת הממשל וקידום היציבות השלטונית. כיום המרכז מתמקד בשיפור תהליכי יישום המדיניות, תפקודה של הרשות המבצעת במימושה, קידום אפקטיביות המגזר הציבורי והובלת שינויים בתחום זה לטובת הציבור. פעילות המרכז מתמקדת באמצעים של פיתוח מאגרי ידע מחקרי ואקדמי, הן בכלי פיקוח ומעקב הלכה למעשה אחר תהליכי יישום החלטות ציבוריות, והן בהובלת שיח ציבורי, תקשורתי ופוליטי לטובת העמדת הנושא במוקד סדר היום. מטרות המיזמים שמפתח המרכז הן לקדם את טיוב עבודת הממשל בישראל, להצביע על חסמים וכשלים ארגוניים שמעכבים את ביצוע המדיניות ולהגביר ידע ציבורי הקשור בעבודת הממשל.
במסגרת זו מפעיל המרכז את מיזם "המוניטור" למעקב וניטור אזרחי אחר יישום החלטות וחוקי כנסת. בנוסף, פועל המרכז להעמדת כלים טכנולוגיים מתקדמים וחדשניים המסייעים בהגברת האחריותיות (accountability) מצד מקבלי ההחלטות ומשרתי הציבור. כלים אלה נועדו להגביר את ההיכרות והמעורבות האזרחית בתחומי העשייה של המגזר הציבורי, ולסייע בהגברת יחסי האמון שבין מערכות הממשל לבין ציבור האזרחים. המרכז מקיים גם פעילות ציבורית להפצת התכנים המקצועיים, מפגשים עם גורמי ממשל, כנסים וימי עיון לציבור ומיזמים שונים.
מיזמים של המרכז.
מוניטור אזרחי לביצועי ממשל.
"המוניטור" הוא מיזם אזרחי-ציבורי של המרכז להעצמת האזרח, המבצע מעקב וניטור אחר יישום החלטות ציבוריות. המוניטור נועד לייצר תשתית ידע רחבה, אמפירית ואינטגרטיבית אודות הליכי יישום מדיניות במגזר הציבורי. מטרתו של המוניטור היא לסייע בטיוב תהליכי ביצוע מדיניות באמצעות מעקב ובקרה אזרחית, ולהעמיד כלי עבודה אפקטיבי לשיפור ביצועים, הן עבור מקבלי החלטות והן עבור הדרגים המבצעים. עוד משמש המוניטור כפלטפורמה להגברת העיסוק הציבורי, התקשורתי והפוליטי בהיבטי הביצוע של החלטות ציבוריות, ולחיזוק היכולות והמעורבות האזרחית של ארגונים, קבוצות ופרטים בחברה הישראלית. המידע במוניטור מושג באמצעות מידע גלוי (פרסומים ממשלתיים, הודעות לתקשורת, פרוטוקולים), מחקרי אקדמיה ומכוני מחקר, שיתופי פעולה עם גורמים בחברה האזרחית ובפנייה למשרדי הממשלה באמצעים שונים: החל מיצירת פגישות אישיות עם גורמי מקצוע ועד הגשת בקשות חופש מידע. לצורך המיזם מוכשרים מדי שנה עשרות סטודנטים כתחקרינים בתמורה למלגת שכ"ל. דוחות המעקב של מיזם "המוניטור" מופצים לציבור ולאנשי ממשל, וכן הם זמינים לקריאה באתר האינטרנט של המרכז.
אפליקציית EzGov.
כחלק מחזון המרכז להגביר את יכולת האזרחים לעקוב אחר פעילות הממשל ולהבין אותה, נוצרה בשנת 2015 אפליקציית EzGov ("איזיגוב"). האפליקציה מאפשרת לעקוב באופן שוטף ובזמן אמת אחר כל החלטות הממשלה וחוקי הכנסת המתקבלים מדי שבוע, באמצעות התראות מותאמות אישית לטלפון הנייד. המידע באפליקציה מבוסס על מידע ציבורי קיים בנוגע להחלטות ממשלה וחוקי כנסת, הוא מעובד ומתומצת לשפה יומיומית ("לשון העם"), מקבל תיוג של תחום עניין ומאפשר גם שיתוף והפצה דרך רשתות חברתיות.
מעקב אחר הסכמים קואליציוניים.
לצד המעקב אחר החלטות הממשלה וחוקי הכנסת, מבצע המרכז גם מעקב שוטף אחר ביצוע ההסכמים הקואליציוניים. הסכמים קואליציוניים עוסקים בשורה ארוכה של תחומי תוכן, ומבטאים את מחויבותה של הממשלה החדשה לנושאים המרכזיים שעל סדר היום הציבורי, וכן את ההתחייבויות ההדדיות שסוכמו בין סיעות הקואליציה. את תוצרי המעקב אחר ההסכמים מנגיש המרכז באמצעות אתר ייחודי המאפשר לבצע חיתוכים שונים על פי נושאי תוכן, על פי מפלגות ועל פי סטטוס ביצוע, ולקבל תמונה מצב מעודכנת של עמידת המפלגות בהתחייבויותיהן.
ניצול תקציב המדינה.
במהלך שנת 2016 פותח במרכז להעצמת האזרח אתר "ניצול התקציב" - כלי ניתוח תקציבי מקוון, המבוסס על נתוני משרד האוצר, אשר מציג את נתוני ניצול תקציב המדינה מעשרים השנים האחרונות בצורה גרפית, ומכיל אפשרויות חיפוש מגוונות לפי משרדים, תחומי עניין, מספרי תקנות, רמת הניצול ועוד. האתר מכיל נתונים מעודכנים עבור כל אחד מסעיפי ספר התקציב, ומאפשר לבחון את "התנהגות" סעיפי התקציב ומידת ניצולם במבט רב-שנתי.
מוניטור מקומי.
מיזם בשיתוף משרד החינוך, בו עוקבים תלמידי תיכון, במסגרת לימודי הבגרות באזרחות, אחר יישום החלטות של הרשות המקומית. באמצעות המעקב אחר יישום מדיניות ברמה המוניציפלית הלכה למעשה, לומדים התלמידים להכיר את תהליכי הביצוע "מבפנים", העבודה מגבירה את מידת המעורבות האזרחית שלהם ומעורבותם בקידום תהליכי שקיפות, אחריותיות ופתיחות של רשויות השלטון. המרכז מקיים יחד עם משרד החינוך השתלמויות למורים לאזרחות במהלך השנה על מנת לחשוף את מטלת הביצוע החדשה ולהכשיר מורים להעבירה בבתי הספר, מלווה את המורים ומעניק את תשתית הידע למעקב ובקרה אזרחיים. המיזם מוכר כאחת מ"מטלות הביצוע" שיכולים תלמידים לבצע במסגרת הבגרות באזרחות ומהווה 20% מהציון הסופי שניתן על ידי המורה. המוניטור המקומי פועל במספר רשויות מקומיות במסגרת פיילוט ועתיד להתרחב בשנת הלימודים הבאה.
מדד הממשלה.
המדד הוא כלי הבוחן את תפקוד ממשלות ישראל על פי מספר קריטריונים, ובין היתר רמת המשילות של כל ממשלה, מידעת ביצוע החלטות ממשלה הנובעות מהסכמים קואליציוניים, היכולת של הדרג המקצועי לבצע מדיניות, החסמים המשפיעים עליהם וההשלכות המאקרו-כלכליות של תפקוד הממשלה. המדד הוא אינטגרטיבי, ותהליך פיתוחו בוצע במרכז באמצעות צוות מומחים המורכב מאנשי אקדמיה מתחום המדיניות הציבורית ואנשי ממשל בעבר ובהווה. המדד מבוסס על עבודות קודמות שנעשו בתחום, וכן על התאמה של מדדים שפותחו בזירה הבינלאומית למבנה הממשל והפוליטיקה בישראל. במסגרת פיתוח המדד, מבצע המרכז סקר שנתי בקרב בכירים בשירות הציבורי. סקר זה בוחן עמדות והתייחסויות מצד הדרג הביצועי לשאלת יכולות הביצוע של הממשל, ולמשקלם של חסמים שונים בפעילות המינהל הציבורי. סקר זה משמש תשתית לעבודת המדד וכן לזיהוי וגיבוש צעדי מדיניות לשיפור עבודת הממשלה והרשות המבצעת. בסקר האחרון שפורסם באפריל 2016, העידו בכירים לשעבר בשירות המדינה כי ועדי עובדים, נציבות שירות המדינה והבירוקרטיה הכבדה היו חסמיהם העיקריים לביצוע מדיניות ממשלתית.
כנסים וימי עיון.
המרכז עורך כנסים וימי עיון רבים בנושאי דמוקרטיה, משילות ויישום מדיניות בשיתוף פעולה עם גורמים אקדמיים וגורמי ממשל רבים בישראל.
מה בתוכנית?
סדנת "מה בתוכנית? נולדה כיוזמה משותפת של המרכז להעצמת האזרח והאגף לממשל וחברה במשרד ראש הממשלה, והתקיימה בבית הספר ללימודי הסביבה באוניברסיטת תל אביב ב-7 ביולי 2016. הסדנה הפגישה לראשונה סביב שולחנות עבודה את סמנכ"לי התכנון של משרד החינוך, משרד הכלכלה, משרד הבינוי והשיכון והמשרד להגנת הסביבה עם נציגים של כ-50 ארגוני חברה אזרחית לדיון על היעדים המוצגים בספר תוכניות העבודה, במטרה להגביר את שיתוף הפעולה האפקטיבי בין עבודת הממשלה לארגונים השונים.
תנו לממשלה למשול.
כנס בנושא מעמדן המשפטי והציבורי של החלטות הממשלה. הכנס, אשר נערך בשיתוף העמותה למשפט ציבורי בראשותה של נשיאת בית המשפט העליון לשעבר, דורית ביניש, התקיים במכללה למינהל, ובו לקחו חלק אנשי ממשל בכירים, חוקרי אקדמיה מובילים, פעילים בחברה האזרחית ומציבור הסטודנטים.
סיפורים מהצנרת.
החל מסוף 2015, המרכז מקיים סדרת מפגשים בלתי אמצעיים של בכירים בהווה ובעבר, מתוך המערכת הציבורית, שמשתפים את הקהל בשיחה אישית-מקצועית על חוויותיהם מתהליכי יישום וביצוע במגזר הציבורי. מפגשים אלו מתקיימים בבית המרכז להעצמת האזרח בתל אביב, ומטרתם לקדם שיח ציבורי ותקשורתי על תהליכי יישום מדיניות במגזר הציבורי, תוך התמקדות במבנה החסמים וקשיים מערכתיים וארגוניים בהם נתקל הדובר במסגרת תפקידו.
ביבליוגרפיה של גרשם שלום
גרשם שלום, אבי תחום חקר הקבלה והמיסטיקה היהודית ומגדולי חוקריה, היה כותב פורה מאוד. חיבורו הראשון נכתב בגרמנית, על תנועת הנוער היהודית בגרמניה, והוא פורסם בשנת תרע"ה-1915. את הדיסרטציה שלו, באוניברסיטת ברלין, כתב על ספר הבהיר (אותו תרגם לגרמנית ופירשוֹ), וקיבל עליה, בשנת 1922, תואר דוקטור בהצטיינות יתירה. שנה אחר כך פורסם ספרו Das Buch Bahir (ספר הבהיר), המבוסס על עבודת הדוקטורט הנ"ל.
מאז כתב מאות מאמרים ועשרות ספרים, בעיקר בעברית וגרמנית ומעט באנגלית, שתורגמו לשפות רבות. כמו כן כתב עשרות רבות של ערכים אנציקלופדיים. הוא זכה לפרסום עולמי, בעקבות פרסום ספרו משנת 1941, Major trends in Jewish mysticism (זרמים עיקריים של המיסטיקה היהודית), ובפרט בשל ספרו המונומנטלי שבתי צבי והתנועה השבתאית בימי חייו, אשר נחשב לסמל למצוינות מחקרית וליצירת מופת של התרבות המערבית, אם כי לא בלי ביקורת, וכן בשל פרסומיו בחוג "ארנוס".
חיבוריו בעברית.