קטע המרדף של המכונית הנהוגה על ידי השוטר דויל אחרי הרכבת הנוסעת במסילה העילית מעליו, ובה נמצא איש ארגון הפשע ניקולי נחשב אחד ממרדפי המכוניות הבולטים בהיסטוריה של הקולנוע. בסרט מחרים דויל מנהג מזדמן את מכוניתו מדגם פונטיאק לה מאנס 1971 ורודף אחרי הרכבת שאינה עוצרת בתחנותיה. הסצנה צולמה בשכונת בנסונהרסט שברובע ברוקלין בניו יורק, בקו "BMT West End Line" שנקרא אז בקיצור קו B (כיום נקרא קו D). בקטע זה של קו הרכבת עוברת המסילה מעל שדרת סטילוול (Stillwell Avenue), רחוב 86 ושדרת ניו יוטרק (New Utrecht Avenue), כשהמרדף מסתיים בתחנת רחוב 62, בשעה שהרכבת ובה ניקולי אינה מצליחה לעצור בתחנה ומתנגשת, לאחר הפעלת בלמי החירום, בקרון האחורי של רכבת היוצאת באותה עת מהתחנה.
חלק מצילומי המרדף נעשו ממצלמה שהוצבה על הפגוש הקדמי של מכונית המרדף. מהירות הצילום הופחתה ל-18 פריימים לשנייה כדי "להאיץ" את המרדף. בחלק מהמרדף נהג במכונית ג'ין הקמן עצמו ובחלקים ממנו נהגו במכוניות נהגי פעלולים. במיוחד בולט נהג הפעלולים ביל היקמן (המגלם בסרט גם את סוכן ה-FBI הבכיר המסוכסך עם דויל), שהיה גם נהג הפעלולים בסרטי מרדפים נודעים כמו "בוליט" (1968).
סצנת המרדף מסתיימת בשעה שדויל מזהה את ניקולי בראש גרם המדרגות המוביל לרציף הרכבת. כשניקולי מבחין בדויל ופונה אחורה להימלט, יורה בו דויל בגבו והורג אותו. רבים מקציני המשטרה שיעצו ליוצרי הסרט בענייני המשטרה התנגדו לסצנה זו כיוון שירי בחשוד בגבו נחשב רצח ולא הגנה עצמית. אך הבמאי עמד על הכללת סצנה זו בסרט בטענה שהוא "בטוח ומשוכנע שזה מה שאדי איגן (המודל על פיו נבנתה דמותו של דויל) היה עושה ואדי גם היה על הסט כשצולמה הסצנה".
פרסים.
הסרט ויוצריו זכו בעשרות פרסים, ובהם:
הכנסות וביקורות.
הסרט נחל הצלחה בקופות כאשר הכניס 51 מיליון דולר לעומת תקציב הפקה של כ-1.8 מיליון דולר, כמו כן, הסרט זכה לביקורות משובחות ואף היה לסרט הראשון שקיבל את הדירוג R בידי איגוד הסרטים האמריקני שזכה בפרס האוסקר לסרט הטוב ביותר. מבקר הקולנוע של הניו יורק טיימס, רוג'ר גרינספן, כתב עם יציאת הסרט שעל אף שהסרט עשוי מהחומרים העתיקים של סרטי שוטרים וגנבים, הסרט הוא מצוין. הוא ציין את קצבו המהיר של הסרט ואת מרדף המכונית שנעשה בצורה יוצאת מן הכלל. לגבי הדמויות שבסרט, לדעתו, דמותו של הבלש שמגלם ג'ין הקמן היא הבולטת מכולן, וכי למרות מקטעי משחק משמעותיים של דמויות אחרות, זהו בעצם התפקיד היחידי שיש בו אפיון אמיתי. עוד הוא טען כי העיר ניו יורק משמשת כרקע חשוב ביותר לסרט ומצטיירת כעיר מקוללת, שהמשימה העיקרית של תושביה בכלל ושל השוטרים בה בפרט היא פשוט לתפקד.
ב-2014 ערך המגזין Time Out משאל בקרב מבקרי קולנוע, במאים ושחקנים לבחירת 100 סרטי הפעולה הטובים בכל הזמנים. "הקשר הצרפתי" הגיע במשאל זה למקום ה-40.
לסרט יש דירוג של 98% באתר Rotten Tomatoes כשהקונצנזוס באתר אומר: "ריאליסטי, בעל קצב מהיר ובאופן לא רגיל גם מתוחכם, "הקשר הצרפתי" נתמך במשחקם המבריק של ג'ין הקמן ורוי שיידר, שלא לדבר על ההפקה המרתקת של ויליאם פרידקין."
סיאט&quot;ו
הקומדיה האלוהית (פירושונים)
גבריאלה מיסטראל
קרל פון בילוב
קרל פון בילוב (בגרמנית: Karl von Bülow; נהגה "בִּילוֹ"; ) היה גנרל-פלדמרשל גרמני שפיקד על הארמייה השנייה במהלך מלחמת העולם הראשונה בין 1914 ל-1915.
ביוגרפיה.
קריירה מוקדמת.
פון בילוב נולד ב-24 במרץ 1846 בברלין למשפחה פרוסית בעלת היסטוריה צבאית. הוא התגייס לצבא הפרוסי במהלך מלחמת שבעת השבועות ב-1866 ושירת גם כקצין זוטר במהלך מלחמת צרפת–פרוסיה ב-1871.
פון בילוב התקדם בסולם הפיקוד, ב-1901 מונה למפקד דיוויזיית המשמר ה-2, וב-1903 מונה למפקד הקורפוס ה-3. ב-1912 מונה למפקד האזור הצבאי השלישי.
מלחמת העולם הראשונה.
ב-2 באוגוסט 1914 קיבל פון בילוב את הפיקוד על הארמייה השנייה. יומיים לאחר מכן הוביל את הארמייה אל תוך שטחי בלגיה כחלק מתוכנית שליפן. הוא כבש את העיר הבלגית לייז' לאחר קרב לייז', ובהמשך נחל ניצחונות בנאמור (22-23 באוגוסט) ובקרב שרלרואה (23-24 באוגוסט). בילוב היה הראשון שהורה על נסיגה גרמנית בעת הקרב הראשון על המארן אל עבר נהר האן. נסיגה זו סיימה את התוכנית הגרמנית לסיים את המלחמה בחזית המערבית ולהכניע את צרפת ב-1914.
ב-27 בינואר 1915 קודם לדרגת גנרל-פלדמרשל. במרץ באותה שנה לקה בהתקף לב וכתוצאה מכך חזר לגרמניה. פון בילוב פרש סופית מהצבא הגרמני ב-1916 וחי בברלין עד למותו ב-31 באוגוסט 1921.
רקבובית
משוב חקלאות
משוב חקלאות הוא ירחון שמוציאה לאור חברת משוב גרופ ועוסק בענף החקלאות, תוך התמקדות בכלכלה חקלאית. בירחון מתפרסמים מחקרים ומאמרים, מדווח על פיתוחים טכנולוגיים ומסקר אירועים וחדשות מהארץ ומחו"ל.
משוב גרופ מפעילה את האתר חדשות החקלאות והכלכלה הירוקה משוב ניוז mashov.news
היסטוריה.
"משוב חקלאות" נוסד בספטמבר 1987 על ידי חיים אלוש. עורכו הראשון של הירחון היה עמיר רפפורט. "משוב חקלאות" היה בעת הקמתו העיתון החקלאי הבלתי תלוי היחיד. עיתוני החקלאות האחרים שיצאו אז לאור היו בבעלות ארגונים חקלאיים.
ועידת ישראל לחקלאות.
הירחון מפיק את ועידת ישראל לחקלאות, העוסקת בתרומת החקלאות לכלכלה, לביטחון ועוד. הוועידה הראשונה התקיימה באוקטובר 2010 בקיבוץ כפר בלום במעמד נשיא המדינה שמעון פרס. ועידות נוספות התקיימו בקיבוץ רביבים, בגני התערוכה ועוד. החל משנת 2016 מתקיימת הוועידה במשך יומיים בירושלים
קישורים חיצוניים.
/Mashov-news-/
https://www.facebook.com
ק&quot;א
ק&quot;ב
ק&quot;ד
ק&quot;ה
ק&quot;ו
ק&quot;ז
ק&quot;ח
ק&quot;ט
ק&quot;י
ק&quot;ך
ק&quot;ל
ק&quot;ם
ק&quot;ן
ק&quot;ס
ק&quot;ע
ק&quot;ף
ק&quot;ץ
קט&quot;ו
קט&quot;ז
קי&quot;א
קי&quot;ב
קי&quot;ג
קי&quot;ד
קי&quot;ז
קי&quot;ח
קי&quot;ט
קכ&quot;א
קכ&quot;ב
קכ&quot;ג
קכ&quot;ד
קכ&quot;ה
קכ&quot;ו
קכ&quot;ז
קכ&quot;ח
קכ&quot;ט
קל&quot;א
קל&quot;ב
קל&quot;ג
קל&quot;ד
קל&quot;ה
קל&quot;ו
קל&quot;ז
קל&quot;ח
קל&quot;ט
קמ&quot;ב
קמ&quot;ד
קמ&quot;ה
קמ&quot;ו
קמ&quot;ז
קמ&quot;ח
קמ&quot;ט
קנ&quot;א
קנ&quot;ב
קנ&quot;ג
קנ&quot;ד
קנ&quot;ה
קנ&quot;ו
קנ&quot;ז
קנ&quot;ח
קנ&quot;ט
קס&quot;א
קס&quot;ב
קס&quot;ג
קס&quot;ד
קס&quot;ה
קס&quot;ו
קס&quot;ז
קס&quot;ח
קס&quot;ט
קע&quot;א
קע&quot;ב
קע&quot;ג
קע&quot;ד
קע&quot;ה
קע&quot;ו
קע&quot;ז
קע&quot;ח
קע&quot;ט
קפ&quot;א
קפ&quot;ב
קפ&quot;ג
קפ&quot;ד
קפ&quot;ה
קפ&quot;ו
קפ&quot;ז
קפ&quot;ח
קפ&quot;ט
קצ&quot;ב
קצ&quot;ג
קצ&quot;ד
קצ&quot;ה
קצ&quot;ו
קצ&quot;ז
קצ&quot;ח
קצ&quot;ט
ר&quot;א
ר&quot;ב
ר&quot;ג
ר&quot;ד
ר&quot;ה
ר&quot;ו
ר&quot;ז
ר&quot;ט
ר&quot;ך
ר&quot;ל
ר&quot;ס
ר&quot;ע
ר&quot;ף
רט&quot;ו
רט&quot;ז
רי&quot;א
רי&quot;ג
נמלול (נמלים)
נמלול (בלועזית: פורמיקָריום) הוא קן נמלים מלאכותי, מעשה ידי אדם. נמלולים משמשים מירמקולוגים (חוקרי נמלים) על מנת לחקור נמלים בתנאי מעבדה. בנוסף, לעיתים קרובות אנשים מחזיקים נמלולים כתחביב.
ישנן חברות מסחריות שמשווקות נמלולים בשמות כמו "עיר נמלים" או "חוות נמלים". לעיתים החברות אף שולחות את הנמלים אל הקונה בדואר.
הנמלול הראשון שנעשה בו שימוש מסחרי הומצא על ידי פרנק אוסטין, ממציא ופרופסור להנדסה בדארטמות' קולג', שרשם אותו כפטנט בשנת 1929.
מבנה הנמלול.
הנמלול מורכב משני חלקים: החלק החיצוני מדמה את סביבתם של הנמלים, והחלק הפנימי מדמה את קן הנמלים עצמו. לעיתים המונח "נמלול" מתייחס אך ורק לחלק הפנימי.
החלק הפנימי.
החלק הפנימי, שנועד לדמות את קן הנמלים, הוא לרוב מכל שקוף ומרובע, שממלאים באדמה, בוץ, חול או נסורת. הנמלים חופרות מנהרות ומחילות, וניתן לראות אותן דרך המכל. לרוב לא כל הקן חשוף לצופה, אלא רק חלקו.
לעיתים במקום לתת לנמלים לחפור את המנהרות בעצמן, יוצקים מנהרות "בנויות מראש" באמצעות גבס. שיטה זו מאפשרת לעצב את המנהרות כך שניתן יהיה לראות את כל חלקי הקן, אך היא אינה מדמה באופן מלא את חייהם של הנמלים (כי הן אינן חופרות לעצמן את הקן). בנוסף, בנמלולים לצורכי הנאה, הצפייה בחפירות מוסיפה עניין לגידול הנמלים.
החלק החיצוני.
החלק החיצוני צריך לדמות את סביבתן הטבעית של הנמלים, אך עם זאת לא לאפשר לנמלים לברוח או להקים קן נוסף מחוץ למקום המיועד. השיטה המקובלת ביותר היא להציב את המושבה בתוך ויוריום שקוף, כך שהנמלים לא יוכלו לצאת. הבעייתיות העיקרית בשיטה זו היא שמאוד קשה לטפל ולתחזק בקן הנמלים כאשר לבני האדם אין נגישות אליו.
שיטות נוספות כוללות הצבת החלק הפנימי על שולחן מים (שולחן שכל רגליו נמצאות בתוך מכלי מים), הקפתו ב"חפיר", או הצבתן בתוך מכל פתוח מלמעלה ומריחת חומר חלקלק כמו וזלין, טלק, או שמן צמחי על הקירות (כמו בנמלול שבתמונה למעלה). נמלים אינן מסוגלות לטפס על קיר אם הוא חלק מדי. אם הנמלים אינן מרוצות מתנאיהם בנמלול (טמפרטורה לא מתאימה, מחסור באוכל או במים וכדומה) הן יפגינו יצירתיות רבה בניסיונות ההימלטות שלהן. למשל: הן מסוגלות לעיתים לבנות "גשרים" על מנת לעבור את ה"חפיר".
תחזוקת הנמלול.
תחזוקת הנמלול כוללת ויסות תנאים חיצוניים רבים על מנת לדמות את הסביבה הטבעית של הנמלים. התחזוקה עשויה לכלול:
יתרונות וחסרונות הנמלול במחקר.