פרומצ'נקו ייסד הוצאה לאור, "אוטו תקשורת ומידע מוטורי", הכוללת בנוסף למגזין "אוטו" מגזינים ומוצרים נוספים ובהם "אוטושטח", "תחבורה ובטיחות", קטלוג שנתי, מדריכים וספרים מוטוריים.
פרומצ'נקו הוא מראשי העוסקים בפיתוח ענף הספורט המוטורי בישראל. בין השאר, הוא ממארגני מרוצי המכוניות באשקלון.
מתגורר בסביון, נשוי לאנה ואב לשניים - מיכאל ואליק, המשמש כמנהל השיווק של המגזין "אוטו". אחיו הם אנשי העסקים עמי ואלון פרומצ'נקו. דודו היה התעשיין אבא פרומצ'נקו ואחייניתו היא השחקנית והזמרת רונה פרומצ'נקו.
טומוגרפיה אופטית קוהרנטית
טומוגרפיה אופטית קוהרנטית או "הדמיה אופטית קוהרנטית" (באנגלית, OCT - Optical coherence tomography) היא שיטת הדמיה (דימות) אופטית קוהרנטית, המבוססת על אינטרפרומטריה ופיזור של גלי אור בתחום האינפרא אדום. בעזרתה, ניתן להפיק תמונות תלת ממדיות באיכות גבוהה של רקמות ביולוגיות.
אחד השימושים הנפוצים והוותיקים היא בדיקה הדמיה של רשתית העין. בדיקת OCT של רשתית העין היא נדבך חשוב באבחון מחלות עיניים. שימוש בשיטה נעשה גם בתחום הקרדיולוגיה.
יתרונה העיקרי של השיטה הוא בהיותה פולשנית ברמה נמוכה יחסית הודות לאי השימוש בקרינה מייננת.
Optical coherence tomography
חביב אל-עאדלי
חביב אל-עאדלי (בערבית: حبيب إبراهيم العادلي, בתעתיק עברי: חביב אבראהים אלעאדלי; נולד ב-1 במרץ 1938) כיהן כשר הפנים של מצרים בין השנים 2011-1997.
אל-עאדלי סיים אל לימודיו באקדמיה המשטרתית של מצרים בשנת 1961. שירת בתפקידים שונים במשטרה ובמשרד החוץ. ב-1993 מונה לעוזר שר הפנים וב-1997, לאחר טבח התיירים בלוקסור, החליף את גנרל חסן אל-אלפי בתפקיד שר הפנים. במסגרת תפקידו היה אחראי על שירותי הביטחון של מצרים. ב-31 בינואר 2011, בעקבות ההתקוממות העממית נגד שלטונו של חוסני מובארכ, הוחלפו חלק משרי הממשלה ובהם אל-עאדלי שהוחלף במחמוד וג'די. לאחר התפטרות מובארכ נעצר אל-עאדלי והואשם בשחיתות ובירי באש חיה לעבר המפגינים בכיכר תחריר. נכסיו של אל-עאדלי שהוערכו בכ-1.2 מיליארד דולר הוקפאו. ב-5 במאי הוא הורשע בעבירות הונאה והלבנת הון ונידון ל-12 שנות מאסר. ב-3 באוגוסט נפתח משפטו ביחד עם מובארכ, שני בניו של מובארכ וקציני משטרה נוספים שהואשמו ברצח בכוונה תחילה ובהרג מפגינים, חביב הורשע, אך התקבלה בקשת ההגנה למשפט חוזר.
חביב אל עדלי
חביב אל עאדלי
חביב אל-עדלי
גנאים
אל חאק
אל חק
ישיבת גאון יעקב
קרב הר אורטיגרה
קרב הר אורטיגרה נערך במלחמת העולם הראשונה בחזית האיטלקית בין הצבא האיטלקי והצבא האוסטרו-הונגרי. לאחר קרבות עקובים מדם לא היה שינוי בקו החזית.
רקע היסטורי.
לאחר קרב אסיאגו במאי - יוני 1916 ביקש הרמטכ"ל האיטלקי לואיג'י קאדורנה לשפר את קו החזית מול האוסטרים שישבו על מספר פסגות הרים בתוכם הר אורטיגרה והיוו איום על הצבא האיטלקי הנלחם בחזית נהר האיזונצו. קאדורנה ריכז צבא של 300,000 לוחמים ו-1,600 תותחים, כוח שעלה פי 3 על הכוח האוסטרו-הונגרי.
הצבא האיטלקי היה גדול ומסורבל וההכנות להתקפה התגלו לאוסטרו - הונגרים שנהנו מעדיפות טופוגרפית וציפו להתקפה.
ההתקפה האיטלקית.
ב-10 ביוני 1917 בשעה 05.15 החלו התותחים האיטלקים להפגיז את עמדות האוסטרים בפסגות השונות של הר אורטיגרה. בעקבות ההפגזה החלו החיילים האיטלקים של הדיוויזיה האלפינית ה-52 לתקוף את האוסטרים במעלה ההר. הם נעזרו גם בהפצצה של מטוסים איטלקיים. האוסטרים היו מחופרים יפה בהרים ומזג האוויר הגשום היקשה על האיטלקים. רק ב-19 ביוני 1917 הצליחו האיטלקים לכבוש את הפסגה הגבוהה של הר אורטיגרה לאחר שסבלו אבדות כבדות.
התקפת הנגד האוסטרו-הונגרית.
כיבוש פסגות הר אורטיגרה גרם לאוסטרו - הונגרים לרכז במהירות כוחות וארטילריה מחזיתות אחרות כדי לעקור את האיטלקים משם.
ב-22 ביוני 1917 הם פתחו בהפגזה עצומה שנמשכה ללא הפסק, על עמדות האיטלקים בהר. יחידות אלפיניות מאומנות, מצוידות בלהביורים פשטו על האיטלקים והחל קרב פנים אל פנים תוך שימוש בכידונים וסכינים. מטוסים הפציצו את עמדות האיטלקים וגז הופעל נגדם. מסיכות הגז של האיטלקים לא היו יעילות ורבים מהם נהרגו מכך.
ב-25 ביוני 1917 כבשו האוסטרו -הונגרים את ההר וקו החזית חזר לקדמותו לאחר אלפי הרוגים ופצועים משני הצדדים.
קריית ספר (הוצאת ספרים)
קריית ספר היא הוצאה לאור שהוקמה בשנת 1933 על ידי שלום סטפנסקי (סיון), ופרסמה ספרי שירה, ספרי לימוד, ספרי עיון וספרי ילדים מקוריים, אך נודעה במיוחד בהוצאה לאור של המילונים והקונקורדנציה לתנ"ך של אברהם אבן-שושן.
תולדות ההוצאה.
קריית ספר פעלה בראשיתה כחנות למכירת ספרים בצומת האיקסים בירושלים, והייתה המפיץ הבלעדי של הוצאת דביר בעיר. באמצע שנות ה-50 עברה ההוצאה לבית המעלות. בשנות ה-60 עבד אברהם סיון לצד אביו בניהול ההוצאה.
לאחר פטירתו של שלום סיון בשנת 1978, המשיך בנו אברהם סיון לנהל את ההוצאה. בשנת 1979 פתחה ההוצאה מרכז הפצה בתל אביב בכיכר מלכי ישראל, נוסף על המרכז ברחוב אלנבי. באותו זמן שכנו משרדי ההוצאה בירושלים ברחוב ארלוזורוב. סיון ניהל את ההוצאה תחילה בישראל ולאחר שעבר לחוץ לארץ ניהל את ההוצאה משם. על רקע מאבק משפטי עם יורשי אברהם אבן-שושן נסגרו משרדי ההוצאה בישראל בסביבות שנת 1996 ועסקיה הופעלו מחוץ לארץ. משלב זה פעל סיון תחת חברות הרשומות מחוץ לישראל ולא תחת הוצאת קריית ספר ונמנע מלהעביר תמלוגים כלשהם ליורשי אבן שושן. עם פסיקת בית המשפט לטובת יורשי אבן שושן בסכסוך שלהם עם הוצאת קריית ספר, הקיץ הקץ על ההוצאה.
ספרי ההוצאה.
בין ספרי השירה שהוציאה היו ספרים של שמעון כשר בשנת 1938, של נח פניאל ושל יצחק שלו. ספרי הילדים כללו בין השאר ספרים של צבי ליברמן, אפרים די-זהב ובלהה יפה שיצאו בתחילת שנות ה-40. בשנת 1939 הוציאה קריית ספר ספרי לימוד ערבית של ד"ר יוחנן קפליבצקי. בשנת 1961 הוציאה קריית ספר חוברת מיוחדת של הפואמה "באבי יאר" של יבגני יבטושנקו.
בשנת 1938 הוציאה קריית ספר מפת עזר לתלמידים של ארץ ישראל בעריכת דוד בנבנישתי ובן ציון לוריא ובעקבות זאת החל קשר רב שנים במסגרתו הוציאה קריית ספר מפות, ספרי לימוד בידיעת הארץ ותנ"ך, מדריכי ירושלים וכן ספרי מחקר בידיעת הארץ של דוד בנבנישתי במשך שנים רבות, עד סוף שנות ה-80 של המאה ה-20. כן הוציאה קריית ספר ספרים של לוריא, בהם מגילת הנחושת שיצאה בשנת 1964. המפה נמכרה עד שנת 1964 במעל מאה אלף עותקים. קריית ספר גם הדפיסה במהלך השנים ספרים של החברה לחקר המקרא. בשנת 1964 הוציאה קריית ספר את אנציקלופדיית לארוס לנוער בכרך אחד.
בשנת 1979 הוציאה קריית ספר את : "אוצר המילים", (מילים, צירופים ואמרות מסודרים לפי תחומי משמעות) בעריכת ד"ר צבי רדי ותכנון מדעי של פרופ' חיים רבין.
מילון אבן שושן.
בעבודה על עריכת ספרי הילדים נוצר קשר בין ההוצאה לבין אברהם אבן-שושן ובשנת 1943 הם התחילו בעבודה על הכנת "מילון חדש" של אבן שושן שכרכו הראשון יצא לאור בשנת 1947 וכרכו החמישי והאחרון יצא בתחילת 1952. עד שנת 1964 נמכרו מהמילון מעל מאה אלף עותקים. בהמשך יצאו לאור בקרית ספר עוד מילונים של אבן שושן, מילון בית הספר ומילון עממי (בשיתוף דב ירדן) וכן קונקורדנציות לתנ"ך. המילונים היו לספינת הדגל של ההוצאה למשך שנים רבות. לקראת הוצאת המילון פתחה ההוצאה בית דפוס של ארבעה פועלים במקור ברוך. בשנות ה-60 הפעיל בית דפוס גדול של 80 פועלים בגבעת שאול.
בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 ניהל אברהם סיון מאבק משפטי נגד הוצאת מילון זק, בטענה שמדובר בהעתקה של מילון אבן שושן. בעקבות זאת, ביקש סיון לדחות את תשלומי התמלוגים ליורשיו של אבן שושן. משהדחיות תכפו, דרש עורך דינם של יורשי אבן שושן לקבל באופן מיידי את התמלוגים ולא הם יבטלו את ההסכם עם הוצאת קריית ספר להוצאת המילונים. בעקבות זאת הגיע הסכסוך לבית המשפט ובנובמבר 1994 קבע השופט אורי שטרוזמן שבינתיים תמשיך ההוצאה להוציא לאור את המילונים עד לבירור של בית המשפט האם ניתן לבטל את החוזה. בסוף שנת 1998 הוציאה השופטת אסתר חיות צו מניעה קבוע האוסר על הוצאת קריית ספר להפיץ את המילונים והקונקורדנציה של אבן שושן, וצו זה אושר בבית המשפט העליון. בכך בא הקץ על הוצאת קריית ספר. זכויות היוצרים לפרסום המילונים שחוברו על ידי אברהם אבן-שושן הועברו בשנת 1999 להוצאת המילון החדש.
הוצאת ספרים קרית ספר
קופת הספר
קופת הספר הוא בית הוצאה לאור שהוקם בשנת 1922 על ידי הסתדרות המורים בישראל (אגודת המורים העברים בארץ ישראל) ואגודת הסופרים. הוציאה לאור ספרי קריאה ועיון לילדים, במהלך פעילותה פורסמו כ-200 ספרונים. בשנת 1932 עברה ההוצאה לפעול תחת חסותה של הוצאת "מצפה". ההוצאה פעלה עד שנת 1936.
הוצאת קופת הספר נוסדה בעקבות פגישה שהתקיימה ב-1921, בין נציגים של מרכזים המורים והסתדרות הסופרים, בה נתקבלה הצעה לייסוד גוף משותף להוצאת ספרי קריאה ועיון לילדים, זאת במטרה "להמציא חומר מנופה ומעולה במחיר נמוך לתלמידי בית הספר". בראשות ההוצאה נבחר ועד מנהל בן חמישה חברים, ביניהם אשר ברש מטעם הסתדרות הסופרים, והוא שימש גם העורך בפועל.
אופן מימון ההוצאה הזו נעשה בשיטה שלא הייתה מקובלת בזמנו בארץ: כל ילדי הארץ יכלו להצטרף כמנויים ל"קפת הספר", ומי שנרשם קיבל פנקס, בו הדביק בולים עם דיוקניהם של סופרים עבריים, כאשר החברות זיכתה את רוכש הבולים בהנחה משמעותית במחיר החוברת. במהרה התברר כי השיטה כבשה לבבות רבים.