טירני בריקר מהאתר "E! Online" קראה לקלי "הכוכבת הפורצת של העונה", ואילו את גיליס היא כינתה "לוהטת על עקבי הלובוטין שלה".
שביתת קונים
מריה ג'ובאנה בטיסטה מסבויה-נאמור
מריה ג'ובאנה בטיסטה מסבויה-נאמור (באיטלקית: Maria Giovanna Battista di Savoia-Nemours; 11 באפריל 1644 – 15 במרץ 1724) הייתה אשתו של קרלו אמנואלה השני, דוכס סבויה.
ביוגרפיה.
קרלו אמנואלה נולדה ב-11 באפריל 1644 בפריז, לקרלו אמדאו, דוכס נאמור ולאליזבת דה בורבון, בתם של סזאר, דוכס ונדום ופרנסואז מלורן. בשנת 1652 נהרג אביה בדו-קרב עם גיסו פרנסואה, דוכס בופור, ומריה ג'ובאנה עברה לאחריות דודה אנריקו השני, דוכס נאמור. בשנת 1659 מת דודה ונחלת הדוכסות חזרה לכתר הצרפתי, אולם משפחתה המשיכה לקבל קצבה כספית מממלכת צרפת.
בשנת 1659 נפגשה מריה ג'ובאנה עם קרלו אמנואלה השני, דוכס סבויה והוא התאהב בה, אך אמו לא הייתה מרוצה מהשידוך, ומשום כך התחתן קרלו אמנואלה ב-3 באפריל 1663 עם פרנסואז מדלן ד'אורליאן, בת דודו מצד אמו - גאסטון, דוכס אורליאן. לאחר מותה בתחילת 1664, התחתן קרלו אמנואלה ב-20 במאי 1665 עם אהובתו מריה ג'ובאנה ונולד להם בן אחד, ויטוריו אמדאו השני, מלך סרדיניה. קרלו אמנואלה לא שמר אמונים למריה ג'ובאנה, אולם היא נאלצה להתעלם מהן.
בשנת 1675 מת בעלה, ובנה ויטוריו אמדאו השני, דוכס סבויה עלה לשלטון במקומו, תוך שהיא משמשת כעוצרת עד לבגרותו. בשנת 1684 תפס ויטוריו אמדאו את השלטון לבדו וגירש את מריה ג'ובאנה משטחי הדוכסות. בשנים לאחר מכן היא השלימה את בנה, ואף שימשה כסנדקית בהטבלת נכדתה מריה אדליידה, נסיכת סבויה. בשנת 1713 הפך בנה למלך סיציליה, וב-15 במרץ 1724 מתה מריה ג'ובאנה בטורינו.
ארה צבאית
ארה צבאית (שם מדעי: "Ara miltaris"; ע"פ האקדמיה ללשון: אָרָה אֲדֻמַּת מֵצַח, שם שמקובל למין "Ara rubrogenys") הוא מין עוף מהסוג ארה שבמשפחת התוכיים החי במקסיקו ובאמריקה הדרומית ביערות גשם.
מאפיינים.
קל להתבלבל בין מין זה לקרובו לסוג ארה ירוקה גדולה ("Ara ambiguus"). הוא מגיע לאורך 70 ס"מ, מוטת כנפיים של 99–110 ס"מ ומשקל 1.1 ק"ג. הארה הוא תוכי ירוק בעל ראש גדול עם פנים לבנות משורטטות בפסים שחורים, מקור חסון ומעוקל בצבע שחור ומצח אדום. אברות התעופה ושכבת הנוצות החיצונית בכנפיו ובאחורי גופו כחולות בצדן הגבי וצהובות בצדן הגחוני. צבעו הירוק השולט, המזכיר מדי צבא, נתן לו את שמו.
הארה ניזון מזרעים גדולים, פירות ואגוזים שאותם הוא מפצח במקורו החזק. הארה גם מחפש צוקים של אבני חרסית ואוכל מהאבנים, דבר המסייע לו להתמודד עם רעלים במזונו.
תוכי זה נמצא במצב שימור פגיע. למרות זאת, הוא עדין ניצוד למטרות סחר כחיית מחמד.
MAR-290
AccuLAR-160
מריה ג'ובאנה בפטיסטה מסבויה-נאמור
מארי ז'אן בפטיסט מסבויה-נאמור
מגדלי אפטאון
מגדלי אפטאון (Uptown) הם צמד גורדי שחקים בבת ים. בנייתם החלה בשנת 2014. המגדל הגבוה, בגובה 162 מטרים, משמש למגורים והשני, בגובה 129 מטרים משמש למשרדים ומגורים. המגדלים הם חלק ממתחם התחדשות עירונית בבת ים, במסגרתו נבנים מגדלים נוספים לשימושים מעורבים באזור ששימש במקור כאזור תעשייה.
יזם הפרויקט הוא משה אהרוני, וקבלן הביצוע חברת דניה סיבוס. היקף הפרויקט כ-120 מיליון שקל. מגדל המגורים צפוי להתאכלס בדצמבר 2018, והשלמת מגדל המשרדים צפויה בתחילת 2019.
מאפיינים.
מגדלי אפטאון הם הראשונים שנבנים במסגרת תוכנית עיריית בת ים להסבת אזור התעשייה וסביבתו למתחם עסקים בהיקף של 2.5 מיליון מטר רבוע, כשמתוכם היו בשנת 2018 כ-386 אלף מטר רבוע בשלבי ביצוע. המתחם כולל בסך הכל כ-255 יחידות דיור. המתחם שוכן בסמוך לקו האדום של הרכבת הקלה.
מגדל המגורים.
מגדל המגורים כולל 184 דירות ב-50 קומות. גובהו 162 מטרים.
מגדל המשרדים.
מגדל המשרדים כולל 34 קומות ושטחו 17,000 מטר רבוע. מרבית קומותיו ישמשו למשרדים פרט לשתי הקומות התחתונות שהן חלק מהמרכז המסחרי ותשע הקומות העליונות אשר יכללו דירות מגורים לפי בקשת היזם להמיר חלק מהמשרדים בדירות מגורים. השטח אשר הוסב למגורים כולל כ-71 דירות.
המרכז המסחרי.
שלוש הקומות הראשונות במתחם שטחי מסחר בהיקף של 9,000 מטר רבוע כאשר הקומה התחתונה היא קומה ייעודית לסופרמרקט של "יוחננוף" אשר נפתח עם החניון הציבורי באוגוסט 2018. בנוסף לשטחי משרדים אלו ישנו בניין משרדים ומסחר קטן יותר בגובה של שלוש קומות אשר מובלע בתוך החלק המסחרי של המתחם.
חניון המתחם כולל שש קומות תת-קרקעיות כאשר שתי הקומות התחתונות מביניהן מיועדות לדיירי מגדל המגורים וקומה מעורבת בין שימוש ציבורי לשימוש דיירי מגדל המגורים. שלוש הקומות העליונות נפתחו לציבור באוגוסט 2018 יחד עם הסופרמרקט הנמצא קומה מעליו.
הלוואה בריבית
אותיות גדולות וקטנות בתנ&quot;ך
אותיות גדולות וקטנות (בארמית: אותיות רבתיות וזעירות) הן אותיות שעל פי המסורה נכתבות בגודל גופן שונה משאר האותיות בתנ"ך - אותיות גדולות נכתבות מעט יותר גדול משאר האותיות, ואילו אותיות קטנות נכתבות בגופן קטן במעט משאר האותיות.
יש שכתבו שמקורם של שינוי אותיות אלו הם בהלכה למשה מסיני.
רשימת אותיות גדולות וקטנות שבתורה.
במנין האותיות הגדולות והקטנות שבתורה, ישנם שתי גרסאות:
דעה ראשונה היא דעתו של רבי יוסף טוב עלם כפי שהובאה במחזור ויטרי שבתורה לבדה ישנם את כל 22 אותיות האלפבית באותיות גדולות וכן באותיות קטנות:
דעה אחרת היא דעתו של רבי מנחם המאירי בספרו קריית ספר בתורה ישנם 10 אותיות גדולות ו6 קטנות, והביא שם שיש מוסיפין את וא"ו של המילה שלום מהפסוק 'הנני נותן לו את בריתי שלום', שבתחילת פרשת פנחס.
בפועל בספרי התורה והנ"ך שבידינו ישנם בסך הכל 22 אותיות גדולות ו22 אותיות קטנות, כאשר מתוכם עשר אותיות גדולות, ושש אותיות קטנות הן בתורה, כדעת המאירי.
רשימת האותיות הגדולות והקטנות שבתורה לדעה זו:
טעמים לשינוי האותיות.
בחז"ל כמעט ולא נזכרו טעמים לשינוי האותיות הגדולות והקטנות, אמנם בספרי הראשונים והאחרונים כתבו לעיתים פירושים לשינויים נוספים, וכן דברים אשר נרמזים באותם שינויים. וכן ישנם מספר הסברים במדרש אותיות של רבי עקיבא. דוגמה אחת ידועה היא הטעם שנכתבה האות אל"ף של המילה בתחילת פרשת ויקרא קטנה כפי שנזכרת בבעל הטורים, מפני שמשה רבינו מפני ענוותנותו ביקש מהקב"ה לכתוב רק 'ויקר ה' אל משה', כפי שמופיע אצל בלעם, 'ויקר ה' אל בלעם', שפירושו הוא שנקרא רק במקרה, משלא נעתר, ביקש משה בשנית לכותבה קטן יותר, ונתרצה לו הקב"ה לזה.
הסבר מעניין כתב רבי יחיאל מיכל אפשטיין לכך שבמילה 'אחד' נכתבה הדל"ת גדולה, ואילו בפסוק לאל אחר, נכתבה המילה ברי"ש קטנה, לדעתו נעשה הדבר על מנת להדגיש את האותיות כדי שלא יתחלפו בטעות - המילה אחד לאחר וכן המילה אחר לאחד - מאחר שהאותיות דומות, בייחוד באותם הפסוקים, שיכול הדבר לגרום למשמעות הפוכה לגמרי. אמנם הסבר זה אינו מבאר את שאר המקומות שנשתנו האותיות.
חציים של אותיות.
יש מהאחרונים שרצו לבאר מה שאמרו בתלמוד:בספרי האחרונים התקשו בביאור דברים אלו - שהאות וא"ו של המילה "גחון", חוצה את אותיות התורה לשניים - מאחר שדברי הברייתא אינם תואמים כלל לספרי התורה של נוסח המסורה המצויים בידינו, שכן המילה גחון אינה נמצאת כלל באמצע מילות התורה. הסברים שונים נאמרו על מנת ליישב סתירה זו.
הרב ראובן מרגליות יישב את דברי התלמוד, לטענתו אין כוונת התלמוד שוא"ו של גחון היא חציין של כלל אותיות התורה, אלא רק לאותן אותיות משונות. מאחר שמניין האותיות הגדולות והקטנות שבתורה הוא 16, ובצירוף האות וא"ו של המילה 'שלום' שבפסוק "הנני נותן לך את בריתי שלום", שאף היא משונה משאר האותיות מאחר שהיא נכתבת ב'וא"ו קטיעה' נמצא שמספר האותיות המשונות הן 17, והאות האמצעית של כל אותן האותיות היא האות וא"ו שבמילה 'גחון'.
מארי סוסאן
מרים "מארי" סוסאן(בערבית: ماري سوسان, בצרפתית: Marie soussan, 17 בינואר 1895, אלג'יר - 1977, מרסיי צרפת) הייתה שחקנית וזמרת יהודיה-אלג'יראית המזוהה עם עלייתו של התיאטרון האלג'יראי מתחילת שנות ה-30 של המאה ה-20, והאישה הראשונה במדינה ערבית שהופיע בתיאטרון (עד אז גברים שיחקו תפקידי נשים).
יחד עם ראשיד קסנטיני הפכה לשותפה באחד מזוגות התיאטרון הפופולריים ביותר בתקופה של בין שתי מלחמות העולם. כמו כן הקליטה 20 תקליטי 78-rpm.
קורות חיים.
סוסאן נולדה ב-1895 בקסבה התחתית באלג'יר. אמה לונה אבוקאיה הייתה הדודה מצד האם של האמרגן אדמונד נתן יאפיל. כמו רבים מהאומנים מהתקופה שלה, היא השתפשפה בכישוריה המוזיקליים באירועים משפחתיים, שם התמסרה לשירה ולדרבוקה. בשלב מסוים לאחר מלחמת העולם הראשונה, היא הצטרפה ל"אל מוטריביה", תזמורת ולהקת תיאטרון של בן דודה המפורסם יפיל. ייתכן שהבכורה שלה לבמה התרחשה בשנת 1925 בקזינו d’Alger. במהלך חמש עשרה השנים הבאות, הייתה לה קריירה עמוסה עם "אל מוטריביה", כשהיא משחקת ועושה סיבובי הופעות לצד בן זוגה הקומי ראשיד קסנטיני. יחד הצמד היהודי-מוסלמי היה למרכז הבמה. רבים מאותם מערכונים הוקלטו בתקליטור. סוסאן, שהייתה גם אמן סולו מוכשר והקליטה מגוון של ז'אנרים - קלאסיים ופופולריים - תחילה עם חברת התקליטים גרמופון ואחר כך עם פוליפון. כל זה זיכה אותה בחברות מוקדמת ב-Société des auteurs, compositeurs et éditeurs de musique (אגודת הסופרים, המלחינים והמו"לים של המוזיקה בצרפת).