היישוב היה שותף, יחד עם עוד ארבעה יישובים דתיים אחרים בגולן (רמת מגשימים, יונתן, נוב, ואבני איתן), בהקמת בית המלון "כינר - גליל" על חוף הכנרת, בשטח המועצה האזורית גולן, אך כיום היישוב אינו שותף יותר במלון כינר.
כמו כן יש אטרקציות תיירותיות: חוות רכיבה על סוסים בשם "גיל גולן" וחברה המפעילה טיולי סגווי בשם "קל-דעת טיולי סגווי בגולן". וכן בית מלאכה ייחודי לייצור גיטרות בעבודת יד.
במושב קיימת גם ישיבה תיכונית ייחודית המעניקה חינוך פרטני ומכיל לילדים בעלי לקויות למידה. בכל כיתה לומדים מספר מצומצם של תלמידים, להם ניתנת אפשרות לצאת לפעילות במרכז רכיבה על סוסים המשמש לתיירות ורכיבה טיפולית ונמצא בכניסה למושב. בשנים האחרונות הישיבה גם עברה לתהליך טיפול באמצעות אמנויות לחימה.
המושב נוסד כמושב שיתופי, אך באמצע שנות ה-90, עבר המושב תהליך של שינוי במבנה החברתי-כלכלי שלו. למעשה בפועל, כיום, היישוב הוא יישוב קהילתי שלחלק מתושביו יש בעלות על הנכסים המשותפים.
הנס אייזנק
הנס יורגן אייזנק (בגרמנית: Hans Jürgen Eysenck; 4 במרץ 1916 - 4 בספטמבר 1997) היה פסיכולוג גרמני-בריטי, ממוצא יהודי, מהדמויות הבולטות ביותר בחקר האינטליגנציה ובחקר האישיות.
לאחר מותו נבחנו עבודותיו מחדש ורבות מהן, בפרט אלה שחיבר עם רונלד גורססארט מטיצק (Ronald Grossarth-Maticek), נחשבות לא אמינות אך גם לגבי עבודות אחרות פורסמו אזהרות אמינות.
קורות חיים.
הנס יורגן אייזנק נולד בברלין לזוג הורים שחקנים. אביו, אדוארד אייזנק, היה צאצא למשפחה קתולית מאזור הריין, בעוד אמו, הלגה מולנדר (נולדה כרות ורנר), הייתה בת למשפחה פרוטסטנטית משלזיה. אייזנק חשף מאוחר בחייו שסבתו מצד האם הייתה ממוצא יהודי. הוריו התגרשו כשהיה בן שנתיים, אמו הייתה לבת זוגו של הבמאי היהודי מקס גלאס, איתו היגרה לפריז לאחר עלייתו של היטלר לשלטון. היא הותירה את בנה לגדול אצל סבתו, בעברה זמרת אופרה. כנער חילק אייזנק את התעניינותו בין נושאים אינטלקטואלים לספורט. לדבריו הוא תיעב את הנאציזם ההולך ומתחזק. השתלטות היטלר על מולדתו הניעה אותו לעוזבה ב-1934 לטובת לונדון. שם פנה ללימודי פסיכולוגיה. הוא קיבל דוקטורט ב-1940 מהיוניברסיטי קולג' לונדון בהנחיית סיריל ברט.
תחומי התעניינות ומחקר.
אייזנק הושפע מגישתם של פסיכולוגים בריטים כמו סיריל ברט שעסקו במדידת תכונות אישיות, וסבר שיש להן קשר הדוק לתורשה. בעת ובעונה אחת התעניין בביהביוריזם וביכולת לעצב התנהגות באמצעות התניות. על הפסיכואנליזה הפרוידיאנית הייתה לו, לעומת זאת, ביקורת חריפה. הוא תהה האם היא מסייעת במשהו למטופלים ופקפק במדעיותה.
אייזנק קיבל קביעות ב"מכון הפסיכיאטרי" המסונף לקינגס קולג' לונדון, ובשנות החמישים והשישים זכו הספרים שהוציא מתחת ידיו לפופולריות רבה, והוא נחשב לאחד מבכירי הפסיכולוגים בבריטניה. בשנות השבעים צידד בארתור ג'נסן ובקשר שזה הצביע עליו בין אינטליגנציה לבין גזע. השקפות אלו והטעמת המרכיבים התורשתיים באישיות הפכו אותו לשנוי במחלוקת, עד כדי שבמהלך הרצאה ספג אגרוף בפרצופו מסטודנט זועם. מנגד התעניין גם באפשרות להעלות אינטליגנציה באמצעות שיפור התזונה, אך מחקריו בנושא לא הניבו הישגים של ממש.
בשנות ה-80 ייסד את כתב העת לחקר הבדלים בין אישיים.
אייזנק התעניין גם בתחומים כמו פאראפסיכולוגיה, אסטרולוגיה וגרפולוגיה, שאותם, שלא כמו מרבית עמיתיו, לא שלל על הסף, אך ביקר את מתודולוגיית רוב המחקרים שתמכו בהם. במאמר שפרסם בשנת 1982 תמך באפקט מרס.
תאוריית התכונות.
לפי תאוריית התכונות של אייזנק לאישיות קיימים שלושה ממדים:
לדעת אייזנק, אין קשר רציף בין נוירוטיות (יציבות נפשית נמוכה) לבין פסיכוטיות (התנהגות אנטי חברתית).
אייזנק גרס כי יש קשר בין תפקודים שונים במערכת בהעצבים ובין מופנמות ומוחצנות. לפי אייזנק, סף הגירוי העצבי קובע את התכונות של מוחצנות ומופנמות, כיוון שסף הגירוי משפיע על העוצמה של הגירוי (יכול להתבטא במגוון של דרכים, כמו גירויים חזותיים או ווקליים) שתיקלט אצל האדם. אצל אדם שסף הגירוי שלו גבוה יקלטו רק גירויים חזקים, ולא יהיה לו נוח בסביבה עם גירויים חלשים (מוזיקה קלאסית, צבעים חלשים ומעטים...), ולהפך, אצל אדם בעל סף גירוי נמוך יעברו כמעט כל הגירויים, והוא יחוש לא בנוח בסביבה עם גירויים חזקים (מוזיקה רועשת, הרבה צבעים חזקים...). בן אדם מוחצן מאופיין כבעל סף גירוי גבוה, ובן אם שהוא מופנם מאופיין כבעל סף גירוי נמוך).
אל-רום
אֶל-רוֹם הוא קיבוץ של התק"ם, בצפון רמת הגולן. הקיבוץ ממוקם כשני קילומטרים ממערב להר חרמונית, ברום של 1,070-1,050 מטרים מעל פני הים.
גאוגרפיה וסביבה.
אל-רום הוא היישוב היהודי השלישי בגובהו בישראל, אחרי נמרוד (1,110 מטרים מעל פני הים) ואודם (1,090-1,050 מטרים מעל פני הים). היישוב הדרוזי בוקעאתא הנמצא בסמוך גבוה מעט יותר: 1,110-1,090 מטרים מעל פני הים.
כקילומטר וחצי ממזרח לקיבוץ נמצאת שמורת הר חרמונית ומצפון-מערב לו שוכנת שמורת יער אודם. היישוב ממוקם בחלקו בתוך יער אל-רום (נקרא לעיתים גם יער טבנקין) שניטע על ידי הקק"ל, ובו משגשגים מחטניים של אקלים קר: ארזים ממינים שונים (קפריסאי, הימלאי, אטלנטי, וארז הלבנון) אורנים ממינים מגוונים (שחור, גלעין, ברוטייה ועוד) וברוש אריזוני. היישוב התרחב לתוך היער עם הקמת הרחבה קהילתית לכ-100 בתי-אב.
האקלים באל-רום ממוזג-קר בחורף וממוזג-חם בקיץ. כמות המשקעים השנתית גבוהה יחסית הודות למיקומו הצפוני והגבוה של הקיבוץ ועומדת על 930 מ"מ בממוצע, חלקם יורדים בצורת שלגים (היישוב נהנה ממספר מערכות שלג בשנה). בשנת המשקעים 2018-19 מדדה רשות המים ביישוב כמות של 1325 מ"מ.
היישוב מטפח נוי של אקלים קר, בתיו טובלים בעצי-נוי נשירים, במחטניים של אקלים קר, בעצי דובדבן ממינים שונים, תפוח, ערמונים, אגוזי מלך, תאנים, תות שאמי, בעצי חורש למיניהם ובשיחים מגוונים ממוצא צפוני.
רכס החרמון דומיננטי בנוף היישוב, במיוחד בחורף עת עוטה ההר מעטה של לובן. מהכיוון ההפוך נשקפים תילי הרמה, דרום עמק החולה ומבואות הכנרת. בימים של ראות חדה ניתן לצפות מהישוב גם בהרי הגלעד שבירדן, ובהר הדרוזים בעומק סוריה. מהר אודם הסמוך ניתן להבחין בים התיכון באזור צור-צידון.
בקיבוץ שבע שכונות: "שכונת שיזף" בה גדלים עצי שיזף סורי, ובה מגוררים רבים מותיקי הקיבוץ. "שכונת ארזים," ובה גדלים עצי ארז לבנוני. מרבית תושבי השכונה הם חברי משק. "שכונת אגוז," בה ישנם מספרי עצי אגו, ובה מתגוררים משפחות לקליטה וחברי משק ותיקים (ובניהם גם מייסדי הקיבוץ ציפקה ויהוד'לה ומשפחת בראון). "השכונה "החדשה"," שכונה שהוקמה בשנות ה-90 והיא מאופיינת בחברי משק שהתקבלו לחברות החל משנות ה-90. "שכונת ה"טרומים"" בה שופצו בתים ששימשו למגורי מתנדבים, ובה מתגוררים בעיקר בני משק חוזרים. "שכונת בוקעתא," השכונה אשר עד הקמת ההרחבה בקיבוץ הייתה הקרובה ביותר לכפר הדרוזי בוקעתא, משמשת למגורים לחיילי וצעירי הקיבוץ. ולבסוף, ההרחבה הקהילתית הממוקמת בחלקו הצפוני של הקיבוץ. בהרחבה מתגוררות משפחות שהצטרפו לקיבוץ בעשור האחרון, כמו גם בני משק חוזרים.
היסטוריה וכלכלה.
הקיבוץ נוסד ביולי 1971 על ידי גרעין המחנות העולים "בית הערבה" בצפון רמת הגולן. הגרעין היה אמור להתיישב בבית הערבה בדרום בקעת הירדן אולם הופנה לבסוף להתיישב באזור זה. במלחמת יום הכיפורים פונה היישוב (אך לא נכבש) ובשדותיו שמדרום וממזרח להר חרמונית נערך קרב עמק הבכא. במשך השנים הצטרפו גרעינים ויחידים רבים לקיבוץ.
הקהילה מקיימת אורח חיים ליברלי, והיא חרתה על דיגלה את הפתיחות וההשתלבות בסביבה הירוקה, כערכים מרכזיים. כחלק מתפיסת העולם, מתקיימת מערכת חינוך מקומית לילדי הגיל הרך פעוטון דרור, גנון שקד, גן דובדבן (עד המעבר לבית הספר היסודי) וישנה מערכת חינוך בלתי פורמלית - בית ילדים בשם "באג" לכיתות א-ו (בעבר פעל גם בית ילדים לכיתות ד-ו בשם "צנונית"), כמו כן לכיתות ז-י"ב ישנו מועדון נעורים.
לאחרונה הוקם בישוב בית הספר הייחודי לטבע "ילקוט הרועים".
כלכלת היישוב מתבססת על גידולי מטעים נשירים (תפוחים, שקד מצוי, אוכמניות, דובדבנים, גפנים לייצור יין), על לול, ועל אולפני אלרום העוסקים בהפקת כתוביות תרגום ודיבוב של סרטי קולנוע ומדיות אחרות. בדרום היישוב, ובצמוד לאולפני אל-רום ממוקם מרכז חוויה להנחלת מורשת קרב עמק הבכא, ובקרבה למרכז חוויה נפתחה אכסניה מרווחת. שטחי החקלאות של אל-רום מתפרשים בחלקם מסביב ליישוב, וכן בעמק הבכא, בלוע של הר אביטל וגם בדרום רמת הגולן.
ביולי 2019 נפתח אירוח חדש באל-רום, "אירוח בוטיק אל-רום", מתחם אירוח בסגנון אירופאי למשפחות מטיילות, המקום מהווה אבן דרך בהתחלת פעילות התיירות בקיבוץ וזוכה והצלחה ושבחים רבים בקרב הציבור הרחב.
אניעם
אֲנִיעָם הוא יישוב של תנועת המושבים הממוקם במרכז רמת הגולן, 5 ק"מ מדרום-מזרח לקצרין.
היישוב הוא כפר אמנים, מקורו של שם היישוב הוא במקרא - אניעם היה נשיא שבט מנשה שישב בתקופת המקרא באזור זה. כמו כן השם מאזכר את מאבקם של יהודי ברית המועצות לשמר את יחודם הלאומי.
גאוגרפיה.
היישוב ממוקם לגדתו הצפונית של אחד מיובלי נחל יהודיה - ואדי נוחיילה - טייבלה, ממערב לכביש 808 ("כביש המפלים"). היישוב נמצא בגובה של 430 מטרים מעל פני הים. מערבית דרומית ליישוב נמצאת שמורת יער יהודיה.
מעיין תות נמצא ליד הכניסה לישוב על הכביש הראשי. המעיין הוא ברכת מים המוסתרת בתוך עצי תאנה ששוקם לפני מספר שנים כפרויקט בר/בת מצווה על ידי ילדי אניעם.
היסטוריה.