העיתון היה בין הראשונים שיצאו מחוגי האורתודוקסיה. באותה תקופה נפוצו עיתונים משכיליים רבים, והעיתון יצא כמעין תגובה וניסיון להילחם במתחדשים. הוצאת העיתון לוותה בביקורת וחשש מצד חלק מהציבור האורתודוקסי דאז, שעדיין ראו בעצם מושג העיתונות מקור לליצנות וקלות ראש. כך למשל מסופר שרבי יהודה אריה ליב אלתר (ה"שפת אמת") הורה להזמין שני עותקים מהעיתון בעקבות בקשתו של רבי יהושע רוקח, אך ציווה לשרוף אותם מיד עם הגיעם לביתו.
בשנותיו הראשונות התמקד העיתון בסקירת חיי הדת בלבוב. במרוצת הזמן החל לעסוק גם בנעשה בעולם, ומדי פעם פורסמו בו פיליטונים, מאמרים פוליטיים ודברי פולמוס בחלק התחתון של הדף, תחת כותרות כגון "משיב כהלכה" או "שאלת חכם אחד מרעהו על דבר חבורה קדושה מחזיקי הדת ותשובתו הרמה". מעת לעת פורסמו גם שירים, כגון שיר ליום חתונת נסיך הכתר רודולף, שיר מבדח על המן הרשע וכן פואמה אודות רדיפות היהודים כמו כן פורסמו בו בשנים תרנ"ו-תרנ"ז סיפורים היסטוריים שתורגמו מהשבועון החרדי בפרנקפורט "דער איזראעליט".
כותבי העיתון לא הזדהו בדרך כלל בשמם, וחתמו בראשי תיבות, אם כי לאורך השנים חתמו יותר ויותר כותבים בשמם המלא. עם הכותבים שהרבו לכתוב בעיתון נמנו שבח קנביל, משה אריה ליב הארמעלין (בכינויו מאל"ה, 1893-1826), והעיתונאי מרדכי וייסמן-חיות (בכינויו מו"ח, 1831-1914).
כל גיליון הכיל שמונה עמודים, ובעמוד הראשי הופיע דרך קבע "אזהרה ובקשה": "לנהוג כבוד בזה המ"ע כמו בכל ספרי הקודש, ושלא לנהוג בהם מנהג חול ח"ו, רק לאספם ולשמרם. וכאשר יתרבו העלים יתנו הקוראים הנכבדים לכרוך אותם". בשנת 2011 הועלו רוב גליונות העיתון לאתר עיתונות יהודית היסטורית.
מספר כתבי עת נוספים יצאו בשם זה, בהם הירחון "קול מחזיקי הדת" שיצא בירושלים על ידי חסידות בעלזא בשנים תשל"ח-תשל"ט. הירחון יצא בפורמט של מגזין עבה, וכלל חמישה גיליונות. המשכו בירחון "המחנה החרדי".
קהילת שארית ישראל
קהילת שארית ישראל (Congregation Shearith Israel) נוסדה במנהטן, ניו יורק בשנת 1654, על ידי מגורשי ספרד ופורטוגל, ונחשבת לקהילה היהודית הוותיקה בארצות הברית.
בית הכנסת של הקהילה, המכונה גם "ספרדי-פורטוגזי" ("Spanish and Portuguese"), מתפקד כאורתודוקסי. ממוקם ברחוב 70 (מערב), ניו יורק.
היסטוריה.
הקהילה נוסדה ב-1654 על ידי 23 מהגרים יהודים, שבאו מברזיל, ונחשבת לקהילה היהודית הממוסדת הראשונה בארצות הברית. במשך השנים, השתתפו חברי הקהילה במאבק למען זכויות אזרחיות ליהודי ארצות הברית, ובהדרגה השיגו את מבוקשם. מכיוון שהקהילה הייתה הקהילה היהודית היחידה בעיר ניו יורק עד שנת 1825, שארית ישראל תפקדה בתור המרכז של החיים היהודיים, סיפקה מקום לתפילה ולימוד - הן חילוני והן תלמוד תורה, כמו גם מקום לשירותים דתיים (אוכל כשר, מקווה וכו') ומפגשים חברתיים.
בין נשיאי הקהילה שימשו בני משפחת תעשייני הנחושת אוריה הנדריקס ובנו הרמון הנדריקס.
מחזיקי הדת
קול מחזיקי הדת
K-1 (משגר)
משגר הקיסטלר K-1 (באנגלית: Kistler K-1 launch vehicle), היה אמור להיות משגר בעל שני שלבים, בעל יכולת שימוש חוזר שהיה בפיתוח מסחרי בחברת Rocketplane Kistler. הוא תוכנן לבצע מגוון רחב של משימות, כולל שליחת מטען למסלול לווייני נמוך, שליחת מטען למסלולים גבוהים יותר, הצגת יכולות טכנולוגיות, שיגור מטען מסחרי לחלל, אספקת מטען לתחנת החלל הבינלאומית, חילוץ ועוד. לאחר שלא הצליחו הגורמים שהיו אמורים להוביל את הפרויקט להגיע להסכמים פיננסיים ראויים, הודיעה נאס"א באוקטובר 2007 כי היא מפסיקה את מימון הפרויקט.
תיארוך איזוכרון
תיארוך איזוכרון היא שיטת תיארוך רדיומטרי המשמשת לתיארוך של סלעים. השיטה מיושמת לעיתים על סלעים מחוץ לכדור הארץ, כמו מטאוריטים.
היתרון בשיטה זו הוא שאין צורך להניח את כמותו המקורית של איזוטופ הבת. למעשה, באמצעות השיטה ניתן להעריך את כמותו המקורית של יסוד הבת. השיטה דורשת שלתוצר ההתפרקות יהיה איזוטופ יציב נוסף לזה שאליו דועך איזוטופ האב.
תיאור השיטה.
דגימות ממינרלים שונים נלקחות מהסלע. בכל דגימה נמדדות כמות איזוטופ האב (יסומן P), איזוטופ הבת (יסומן D), ואיזוטופ אחר מאותו יסוד של איזוטופ הבת (יסומן Di). התוצאות נכתבות בגרף שבו ציר ה-x הוא היחס formula_1 וציר ה-y הוא היחס formula_2. אמור להתקבל קו ישר ומשיפועו ניתן לחשב את גיל הסלע.
הסבר.
בתהליך היווצרותו של הסלע, חומרים מתקבצים במינרלים לפי תכונותיהם הכימיות. מכיוון ששני האיזוטופים של אותו יסוד מגיבים כימית באופן דומה, היחס formula_3 יהיה זהה בכל הדגימות. בכל דגימה תתקיים המשוואה הבאה:
כאשר:
ניתן להוכיח משוואה זו באמצעות אלגברה פשוטה.
במשוואה זו ישנו גורם אחד שאי אפשר למדוד אותו ישירות והוא ΔPt. הגורם formula_5 הוא כמות איזוטופ הבת שמוצאים בזמן המדידה, ו- formula_6 הוא כמות איזוטופ האב שמוצאים בזמן המדידה. אם נחשוב על משוואה זו כמשוואה בשני נעלמים, formula_7 ו-formula_8, נקבל משוואה ליניארית שהשיפוע שלה הוא formula_9, והוא ניתן למדידה בקלות. מהיחס הזה ניתן לחשב את גיל הסלע כמו בכל שיטת תיארוך רדיומטרי. בפרט, לאחר זמן מחצית חיים אחד, formula_10, כלומר כמות איזוטופ האב שנשארה שווה לכמות איזוטופ הבת, והשיפוע יהיה 1.
דיסקוגרפיה של אר.אי.אם.
הדיסקוגרפיה של אר.אי.אם. כוללת את כל האלבומים, הסינגלים ושאר ההקלטות של להקת אר.אי.אם. תחת שם זה. רשימה זו אינה כוללת הקלטות של חברי הלהקה תחת שמות אחרים כמו Minus 5, Hindu love gods ופרויקטים אחרים.
אר.אי.אם., להקת רוק אלטרנטיבי מצליחה מארצות הברית, מכרה רק במדינה זו למעלה מ-20 מיליון אלבומים. בבריטניה הלהקה מכרה מעל 7 מיליון אלבומים ובסך הכל, מכרה הלהקה כ-70 מיליון אלבומים ברחבי העולם כולו. עובדה זו הופכת אותם למצליחה ביותר מבין להקות הרוק האלטרנטיבי שצמחו בארצות הברית בשנות ה-80 של המאה ה-20.
אחר הצהריים
אחרי הצוהריים הוא פרק זמן ביום שבין הצוהריים ועד לפני השקיעה.
אין הגדרה מדויקת לשעות אחר הצוהריים, אך לרוב הכוונה בשעות שמארבע ועד שמונה בערב (16:00–20:00), לאחר מכן מתחילות שעות הערב. הסיבה לכך שאין הגדרה מדויקת נובעת בעיקר בשל השינויים באורך היממה בהתאם לעונות השנה.
כמו כן, בעברית משמעות המונח "אחר הצוהריים", פשוטו כמשמעו, כמו בשפה האנגלית "Afternoon" - הזמן שמגיע לאחר הצהריים
העולם העתיק התייחס ל"אחרי הצוהריים" כרבעון השלישי של יום בהיר. ובימי הביניים הוא היה התקופה בה ביצעו הנוצרים את תפילת ה"נאן" (None) שמשמעה השעה התשיעית של היום.
ביהדות נאמרת תפילת מנחה בכל יום אחרי הצוהריים: החל מחצי שעה לאחר חצות היום על פי החלוקה לשעות זמניות ועד לשקיעת החמה.
הלל זיידמן
הלל זיידמן (ז' בכסלו תרע"ה, 25 בנובמבר 1914 - ג' באלול תשנ"ה, 29 באוגוסט 1995), היה עסקן חרדי בפולין ובניו יורק, סופר ופובליציסט.
ביוגרפיה.
נולד בבוצ'אץ' שבגליציה. היה מקורבם ואיש אמונם של מנהיגיה הרוחניים של אגודת ישראל, במיוחד היה מקורב לחפץ חיים, האמרי אמת מגור ולר' חיים עוזר. בשל קרבתו זו מונה בין שתי מלחמות העולם למזכיר אגודת ישראל בפולין ולמזכירם של חבריה בסיים הפולני. עסק בהסברת היהדות מול התעמולה האנטישמית ופרסם ספרים ומאמרים, גם בפולנית.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה היה מראשי הקהילה היהודית בוורשה, ומנהל ארכיון הקהילה. תיעד ביומנו את המתרחש בגטו, וכתב היד עבר גלגולים רבים והתפרסם כ"יומן גטו ורשה". ביומן מתואר גם מרד גטו ורשה.
בתום המלחמה נרתם זיידמן לסיוע לפליטים במחנות. לאחר מכן היגר לארצות הברית, שם השתלב בעסקנות ציבורית. היה מקורב לרב יוסף אליהו הנקין, לרב יוסף דב סולובייצ'יק ולרבי מנחם מנדל שניאורסון. כמו כן התקרב לתנועת 'חירות'.
ערך את כתב העת היידי "די אידישע וואך" ("השבוע היהודי") בניו יורק. בתקופה מאוחרת יותר כתב גם בעיתונים הצופה ושערים וב דער אלגמיינר זורנאל.
חותנו היה הרב צבי יעקב אבראהאם, מראשי קהילת יהודי טרנסילבניה.
זיידמן נפטר בניו יורק.
ספריו.
השתתף בכתיבת הקובץ אלה אזכרה, על תולדות אישים שנספו בשואה.
פשחור בן אמר
פַּשְׁחוּר בֶּן אִמֵּר הַכֹּהֵן היה כהן ששירת בבית המקדש הראשון, בימי המלך יהויקים. תפקידו היה "פקיד נגיד".
אזכורים בתנ"ך.
פשחור מוזכר בספר ירמיהו, בתור כהן שרדף את ירמיהו הנביא בעקבות נבואותיו על חורבן בית ראשון.
בסוף נבואת החורבן, מבשר ירמיהו לפשחור מה יהיה גורלו הוא, וגורל בני ביתו:
שמו של פשחור המסמל התפשטות (מלשון "פש" – פשו) וחירות ("חור"). יהיה "מגור" לשון פחד וצמצום – ההפך משמו המקורי.
צאצאיו.
לא ברור אם "משמרת פשחור" שעלה בימי שיבת ציון היו מבני פשחור בן אמר, וכן אם אותם הכהנים בני פשחור הנמנים בספר עזרא כ"השיבו נשים נכריות" - אליועיני, מעשיה, ישמעאל, נתנאל, יוזבד, ואלעשה - היו מבני פשחור בן אמר או מצאצאי פשחור אחר.
עבדי פשחור.
בתלמוד מסופר כי; "אמר רב יהודה אמר שמואל ארבע מאות עבדים ואמרי לה ארבעת אלפים עבדים היו לו לפשחור בן אימר וכולם נטמעו בכהונה וכל כהן שיש בו עזות פנים אינו אלא מהם"
בימינו, יש שהשתמשו בשם זה, ככינוי לאדם שמתקיף אנשים הקוראים תיגר על השלטון.
נמל החלל קייפ קנוורל