ב-2006 שיחקה אדמס את אדי חברתה של ברוק מאיירס (ג'ניפר אניסטון) בקומדיה "הצד שלו, הצד שלה". באותה שנה יצא סרט הבכורה שלה כבמאית - "השכם בבוקר".
דיסקוגרפיה
דיסקוגרפיה (מאנגלית: Discography) הוא מונח מתחום המוזיקה, המתייחס למחקר וקיטלוג פרטי הקלטות הרלוונטיות לאמן או לסוגה מוזיקלית מסוימת. השם מורכב משילוב בין המינוחים דיסק וגרפיה. דיסק הוא כינוי מקובל לתקליט וגרפיה הוא מונח המתייחס לרישום נתונים.
תוכני הדיסקוגרפיה.
המידע הכלול בדיסקוגרפיה משתנה בהתאם לסוגה והיקפה, אך מכיל בדרך כלל את שמות האמנים המבצעים, תאריכי ביצוע ההקלטות, משך כל רצועה, שם הרצועה המוקלטת, תאריכי הפקתה והפצתה, נתוני מכירות ובסוגות הרלוונטיות גם מיקום הרצועה במצעדי הפזמונים. הדיסקוגרפיה עשויה לכלול גם חלוקה גאוגרפית בהתייחס לנתוני מכירות ומצעדים ביבשות ובמדינות ספציפיות. הדיסקוגרפיות הוסיפו על המידע שהיה מודפס על עטיפות התקליטים השונים וכללו גם מידע על אולפני ההקלטות וכתובותיהם, כלי הנגינה השונים, פירוט מקיף על הנגנים ובסוגות הרלוונטיות גם על זמרי הליווי.
היסטוריה.
דיסקוגרפיות חלקיות נוצרו לראשונה בראשית שנות ה-20 של המאה ה-20. חברות תקליטים ובמיוחד קטנות, לא הקפידו על קטלוג התקליטים שהפיצו ועל רישום תאריכי ההפקה וההפצה וכך נולד הצורך בשימור המידע ותיעודו. האזכור הראשון למילה דיסקוגרפיה הופיע ב-1932 במילון אוקספורד. ב-1934 היה שארל דלונאי, מבקר מוזיקה צרפתי לראשון שפרסם דיסקוגרפיה מקיפה ושנה מאוחר יותר פורסמה הדיסקוגרפיה הראשונה בבריטניה שנקראה "Rhythm on Record". המונח הפך לנפוץ מאמצע שנות ה-30 על ידי אספני תקליטי ג'אז בארצות הברית, אשר חקרו ופרסמו מאות דיסקוגרפיות של תקליטי הסוגה, האמנים הרלוונטיים וחברות התקליטים.
ב-1957 פורסמה בארצות הברית דיסקוגרפיה בשם "המדריך השלם להקלטות ג'אז ובלוז", שנחשבה למקיפה והמקצועית שנוצרה וכללה מיון לפי מספר רב של מפתחות ומידע נרחב נוסף לגבי היצירות. במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20 הוחל בעריכת דיסקוגרפיות מקיפות לסוגות מוזיקליות נוספות כגון מוזיקה קלאסית, רוק אנד רול ובהמשך מוזיקה אתנית. במהלך שנות ה-70 החלו לפרסם דיסקוגרפיות גם בכתבי עת שעסקו במוזיקה. הכניסה לעידן המחשב ככלל והאינטרנט בפרט, הרחיבה מאוד את יכולות יצירת מסדי נתונים ואת אפשרויות אחסונם והפצתם. כמו כן נוצרה אינטראקציה מקוונת ומהירה בין יוצרי מסדי נתונים שונים בעולם. כך נוצר מאגר דיסקוגרפיות ממוחשב שחלקו שיתופי ונגיש לגולשים באינטרנט וכן גדלה בצורת משמעותית כמות המידע בתחום ורמתו המקצועית.
בוקה גרני
בּוּקֵה גַרְנִי או בּוּקֵה גַארְנִי (מצרפתית: bouquet garni - "זר עיטורים") היא שיטת תיבול במטבח הצרפתי המשמשת לתיבול צירים, תבשילים, רטבים ומרקים. השיטה כוללת איגוד מספר עשבי תיבול לזר הקשור בחוט או ארוז בשקית בד. שיטה זו מאפשרת למצות את טעמו של הזר לנוזל הבישול אך גם להוציא אותו בסוף הבישול.
זר התיבול עשוי לכלול כל צירוף של העשבים הבאים: פטרוזיליה, טימין, עלה דפנה, ריחן, עירית, רוזמרין, לענה, תמכה ומרווה, וייתכן שיכלול גם עשבים נוספים.
לעיתים הזר כולל גם ירקות כגון: כרישה, גזר, סלרי, בצל ושורש פטרוזיליה, תערובת הנקראת מירפואה.
בין המאכלים הידועים מהמטבח הצרפתי העושים שימוש בזר זה הם ביף בורגיניון, פוט-או-פה ובויאבז. שיטת הבוקה גרני משמשת גם במטבחים אחרים, למשל המטבח האיטלקי, המטבח היווני ואף המטבח הווייטנאמי.
בוקה גארני
זר תבלינים
זר עשבי תיבול
טבע דומם
"טבע דומם" (באנגלית: Still life) הוא סוגה באמנות פלאסטית (בעיקר בציור), העושה שימוש בתיאור אובייקטים שונים - טבעיים או מעשי ידי אדם - כגון צמחים ופרחים, פירות, פריטי מזון, כלי בית וכדומה. סוגה זו מעניקה לאמן אפשרויות מגוונות בסידור האובייקטים, תוך התייחסות למבנה הקומפוזיציה, לסמליות ולאלגוריה דתית או ארס פואטית. במהלך המאה ה-20 החלה להופיע סוגה זו במדיות אחרות כגון צילום, וידאו ארט ובמדיה נוספות אחרות.
דירוג QS של אוניברסיטאות בעולם
דירוג QS של אוניברסיטאות בעולם (באנגלית: QS World University Rankings) הוא דירוג של אלף האוניברסיטאות המובילות בעולם, זאת מתוך כ-5,500 מוסדות הנבדקים לצורך הדירוג. הדירוג הנעשה על ידי החברה הבינלאומית Quacquarelli Symonds (QS) המתמחה בחינוך. משנת 2004 ועד 2009 פרסמה החברה את הדירוג בשיתוף עם השבועון הבריטי Times Higher Education, ומאז 2010 מתפרסמים שני דירוגים נפרדים, האחד של QS והאחר הוא דירוג אוניברסיטאות בעולם של Times Higher Education.
בנוסף לשני דירוגים אלה, בולט דירוג נוסף של אוניברסיטאות בעולם, הידוע בכינוי "דירוג שאנגחאי".
השיטה.
דירוג QS מנסה להתבסס על קשת נרחבת של פעילויות אוניברסיטאיות. חמישה מדדים באים לידי ביטוי בדירוג:
ביקורת עמיתים אקדמית (40%).
מרכיב זה בדירוג מבוסס על סקר דעות המכונה "ביקורת עמיתים אקדמית", שלצורך ביצועו חברת QS עושה שימוש ברשימות דיוור שרכשה, בבקשות ובהצעות המוגשות לה, ופונה לאקדמאים פעילים בעולם כדי לזהות את האוניברסיטאות המובילות בתחומם. QS מפרסמת את תפקידיהם המקצועיים והתפוצה הגאוגרפית של משתתפי הסקר.
לצורך הדירוג לשנת 2010 ניתן משקל לתוצאות סקר בקרב 15,050 אנשי מקצוע אקדמאים, כולל משובים שהתקבלו מן השנתיים האחרונות במידה ולא התקבל מאותו אדם משוב עדכני יותר. המשיבים יכלו להציע עד 30 אוניברסיטאות, אולם אסור להם להצביע על המוסד בו הם פועלים. בממוצע כל משיב מציע 20 מוסדות, סך הכל יותר מ-170,000 פרטי מידע.
בשנת 2004, כאשר נערך הדירוג הראשון, חלקו של הסקר במשקל הכללי היה 50%. חלקו של הסקר הופחת ל-40% לאחר שהוסף מרכיב "ביקורת מגייסי כוח אדם".
ביקורת מגייסי כוח אדם (10%).
מרכיב זה ביצירת הדירוג מתבצע בשיטה דומה לזו של מרכיב "ביקורת עמיתים אקדמית", אולם הסקר מופנה למגייסי כוח אדם, המחפשים מועמדים לעבודה בקנה מידה בינלאומי. מספר הנשאלים בשנת 2010 היה 5,007 אנשי מקצוע. תוצאות סקר זה מרכיבות 10% מן הציון הכללי של האוניברסיטה. הסקר הזה נערך על בסיס ההנחה שמעסיקים יכולים להעריך באופן מדויק את איכות בוגרי מוסדות אקדמיים.
יחס איש סגל/תלמיד (20%).
היחס שבין מספר אנשי הסגל למספר התלמידים באוניברסיטה נועד לבחון את מחויבות המוסד להוראה, אולם חברת QS הודתה כי מדד זה אינו מספק.
ציטוטים ביחס לאנשי סגל (20%).
מספר הציטוטים שלהם זוכים מאמרי מחקר של אנשי סגל הוא אחד המדדים בהם נעשה שימוש נרחב בשיטות דירוג שונות של מוסדות אקדמיים. מאז שנת 2007 QS עושה שימוש במאגר המידע Scopus לצורך קביעת נתון זה. הנתון מורכב מן היחס שבין המספר הכולל של ציטוטי מאמרים בחמש שנים אחרונות, לבין מספר אנשי הסגל האקדמי באוניברסיטה.
חברת QS הסבירה כי היא מעדיפה שיטת חישוב זו על פני מניין מספר הציטוטים לכל מאמר, כפי שנעשה בשיטות דירוג אחרות, וזאת כדי להפחית את השפעת המחקר הביו-רפואי על התמונה הכוללת היות שבתחום הביו-רפואה קיימת תרבות שלטת של "פרסם או היכחד" (publish or perish).
אוריינטציה בינלאומית (10%).
המרכיב האחרון בציון לצורך הדירוג מורכב משני מדדים שנועדו למדוד את הנטייה הבינלאומית של האוניברסיטה: חצי ממרכיב זה מוקדש לאחוז התלמידים הזרים במוסד וחצי מוקדש לאחוז אנשי סגל זרים במוסד.
ביקורת.
דירוג QS של אוניברסיטאות בעולם ספג ביקורת מצד גורמים רבים על שהוא שם דגש רב מדי על ביקורת עמיתים, מרכיב המקבל 40% בציון הכללי של המוסד. היו שהביעו דאגה באשר לאופן שבו נאספים הנתונים למרכיב ביקורת העמיתים.
חברת QS אף הואשמה בטעויות שנפלו באופן איסוף המידע. כך, בדירוג לשנים 2006 ו-2007 נופלת אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס מן המקום ה-48 למקום ה-161 לאחר שחברת QS בילבלה את הנתונים בינה לבין אוניברסיטת וושינגטון הפועלת בעיר סיאטל במדינת וושינגטון. חברת QS ביצעה שגיאה דומה שנה קודם לכן, כאשר אספה נתונים עבור כתב העת Fortune ובילבלה בין שני בתי ספר לעסקים הפועלים בשני מוסדות חינוך במדינת קרוליינה הצפונית.
דווחו אף שגיאות באופן שבו בא לידי ביטוי מרכיב היחס בין מספר אנשי סגל לתלמידים. בכנס הבינלאומי ה-16 לחינוך שנערך בקרייסטצ'רץ' בניו זילנד בשנת 2007 הוצג מאמר החושף טעויות יסודיות באופן ביצוע דירוג ה-QS לאוניברסיטאות בעולם. כמה מן הנקודות העיקריות עליהן עומדת ביקורת זו הן: מחצית ממשקל הדירוג מורכב מן התדמית הנוכחית של המוסד האקדמי: 40 אחוז מתוצאות סקר בין עמיתים באקדמיה ("ביקורת עמיתים"), ו-10 אחוז נוספים מסקר בין מעסיקים פוטנציאלים בעולם. באופן זה הסקר פתוח מדי למניפולציות כיוון שחברת QS אינה חושפת מי הם הנשאלים בסקר, או מהן השאלות המוצבות להם. על שינויים בקהל הנשאלים, או במשקל הניתן לשאלות, ניתן לשנות באופן מהותי את תוצאות הסקר. כך:
בשנת 2007 הוכנסו מספר שינויים לשיטת הדירוג שנועדו להשיב על טענות אלה.
אגם יאנקיווה
יאנקיווה (Llanquihue; בשפת המפוצ'ה: "המקום ששקע") הוא אגם במחוז לוס לאגוס שבדרום צ'ילה. האגם נוצר כתוצאה מהמסת קרחונים קדומים. שטחו 860 קמ"ר, והוא האגם השני בגודלו במדינה, אחרי אגם חנרל קאררה. עומקו המדויק אינו ידוע, אך הוא ככל הנראה עולה על 350 מטרים.
ממזרח לאגם מתנשא הר הגעש אוסורנו ומדרום לו הר הגעש קלבוקו. משני ההרים זורמים נחלים קטנים אל האגם, המשמעותי שבהם פסקאדו ("דג"), שאורכו 18 ק"מ. הוא עצמו מתנקז לנהר מאויין, שנשפך לאוקיינוס השקט במפרץ קורונאדוס. אורכו של נהר זה 85 ק"מ.