בתחילת המאה ה-21, בעקבות המשבר בתיירות אחרי התקפת הטרור ב-11 בספטמבר 2001, נתקלה החברה בקשיים ונאלצה לסגור רבים ממועדוניה ברחבי העולם. נשיא החברה שמונה בשנת 2002, הנרי ז'יסקר ד'אסטן (בנו של נשיא צרפת לשעבר ז'יסקר ד'אסטן), ניסה להוביל קו אסטרטגי חדש להעלאת רמת האירוח של המועדונים לדרגה גבוהה, כך שתמשוך אליה אורחים בעלי אמצעים. בדצמבר 2005, הציגה רווח ראשון אחרי חמש שנים של הפסדים.
בישראל.
החברה החלה לפעול בישראל בשנת 1959, בשם "מועדון הים התיכון", המייסד ז'ראר בליץ הגיעה לביקור בישראל במטרה לחפש מיקום להקמת כפר נופש של החברה. בקיץ 1960 נחתם הסכם עם חברת "אל על" להטסת חברי המועדון לטיולים מאורגנים בישראל, וז'ילבר טריגאנו הודיע על פתיחת כפר נופש החל מקיץ 1961. כפר הנופש הוקם באכזיב, ופעל רק בעונת הקיץ בין מאי לאוקטובר, בבקתות קש שהוקמו במקום עם קיבולת של כ-500 נופשים. הנופשים בכפר היו מגיעים ברובם מצרפת לכשבועיים, כאשר בכל מחזור נופש רק 20 מקומות הוקצו לישראלים. חלק כגדול מהצוות גם הגיע מצרפת. בקיץ 1961 התארחו נופשים של המועדון גם בקיבוץ מעגן שעל שפת הכנרת.
בקיץ 1967 קיבלה הרשת את ניהול מלון "קיסריה", שהוקם על ידי הברון אדמונד אדולף דה רוטשילד. מלון "קיסריה" פעל בניהול הרשת כל השנה כולל עבור תירות חורף. בינואר 1968 הכריז המועדון כי במשך שבע שנות פעילות הביא לישראל 25,000 נופשים. בקיץ 1970 הרשת לא הפעילה את כפר הנופש באכזיב, עקב המתיחות הביטחונית במהלך מלחמת ההתשה. בנוסף מלון "קיסריה" נמכר לרשת "מלונות דן". בינואר 1971 חתמה הרשת על הסכם חדש, לחכירת שטח כפר הנופש באכזיב (לאחר שההסכם הקודם פג לאחר עשר שנים). במשך שתי עונות ניהלה רשת "קלאב מד" גם את "כפר הנופש הצרפתי" באשקלון. כפר נופש שהוקם ב-1963 על ידי "היסתור", חברת התיירות והנסיעות של ההסתדרות, בשיתוף חברת התיירות של איגוד העובדים הצרפתי. חברת התיירות הצרפתית נרכשה על ידי "קלאב מד" ב-1969, ושנתיים אחר כך מכרה את חלקה בכפר ל"היסתור".
בקיץ 1974 החלה הרשת לנהל את מלון "סן טרופה" באילת בשיתוף חברת "ארקיע", אחרי עשר שנים פג הסכם ההפעלה עם המלון, והרשת קיבלה את ניהול מלון "לרום", שהיה אז המלון הגדול ביותר באילת, עם 310 חדרים. בעקבות האינתיפאדה השנייה סבל המלון ממיעוט מבקרים, והוא נסגר באוקטובר 2001 לאחר פיגועי 11 בספטמבר. אחר כך פרץ סכסוך כספי עם בעלת המלון "חברת חוף האלמוג", והרשת חיפשה אתר אחר למועדון באילת. בנובמבר 2003, נחתם הסכם חדש בין "חברת חוף האלמוג" (שהייתה אז בבעלות קבוצת האחים עופר), "קלאב מד" ורשת פתאל לניהול המלון שוב תחת המותג "קלאב מד". בשנת 2012 הסתיים החוזה בין קלאב מד לבין רשת פתאל, המלון שופץ ונפתח מחדש כאשר שמו הוחלף והוסר השם "קלאב מד" משמו. הרשת הייתה במשא ומתן על ניהול מלון הנסיכה אילת במקום המלון של פתאל, אך למלון מונה כונס נכסים, לאחר שבעליו נקלע לחובות.
ב-1997 חתמה החברה על הסכם להקמת כפר נופש בן 400 חדרים בפרויקט מרינה אשקלון, אך ההסכם בוטל לאחר שהשותף הראשי בפרויקט, מוטי זיסר, הודיע שיקים אותו בעצמו.
אתר קלאב מד באכזיב נסגר לאחר שביוני 1995 נפלה באתר קטיושה, עובד החברה נהרג ושמונה נופשים נפצעו. האתר המשיך לפעול עד שנת 2000, אז נסגר בעקבות פריצת האינתיפאדה השנייה. בשנת 2004 שכרה קבוצת יזמים את האתר במטרה להפעיל אותו מחדש, ללא השימוש במותג "קלאב מד". ב-2005 הודיעה הרשת שתחזור לפעול בתחילת 2007 אחרי שיפוץ, אך בעקבות מלחמת לבנון השנייה ביטלה התוכנית. בקיץ 2008 נשכר המקום על ידי חברה מסחרית גדולה להפעלת כפר נוער, והפעילות במקום הופסקה סופית כאשר השטח הועבר לידי רשות הטבע והגנים בשנת 2012. מאז הפך לחלק מגן לאומי אכזיב.
ביולי 2013 הודיעה הרשת כי תפתח מועדון חדש בישראל. בדצמבר 2014 הודיע נשיא החברה כי המועדון החדש יפתח בחוף דור, אך הוא לא נפתח לבסוף. עם זאת החברה ממשיכה להיות פעילה בישראל, בעיקר בשיווק חבילות נופש לתיירים ישראלים לאתרי הסקי שלה, ולמועדונים הפופולרים באיים המלדיביים, ברפובליקה הדומיניקנית ובקנקון שבמקסיקו.
שרון וכסלר
שרון וכסלר (נולדה ב-17 בינואר 1970) היא חזאית ואשת תקשורת ישראלית.
ביוגרפיה.
וכסלר נולדה וגדלה בירושלים, ולמדה בנעוריה בבית הספר התיכון בויאר שבעיר. היא בעלת תואר שני בחינוך מן האוניברסיטה העברית בירושלים.
משנת 1993 עד סגירת רשות השידור הגישה וכסלר את תחזית מזג האוויר במהדורת מבט של הערוץ הראשון בטלוויזיה הישראלית. בין השנים 2003–2008 שימשה כחזאית בתוכניתו של רפי רשף, "נכון להבוקר" ששודרה בגלי צה"ל, ואף השתתפה בפינה יומית יחד עם הכתב מנחם הורוביץ. וכסלר אף נמנתה למשך כמה חודשים עם צוות מגישי התוכנית הלילית "כל היום" המשודרת ברשת ב' של קול ישראל.
ב-2008 השתתפה בעונה הרביעית של תוכנית הטלוויזיה "רוקדים עם כוכבים", המשודרת בערוץ 2, וסיימה במקום הרביעי.
בשנת 2016 החלה וכסלר ללמוד לימודי אוצרות באוניברסיטת תל אביב.
מאז עליית תאגיד השידור הישראלי "כאן" לאוויר במאי 2017, היא מגישה את תחזית מזג האוויר במהדורות המרכזיות ואת התוכנית שרון ואורי בימי שישי לצד אורי לוי.
ב-3 בנובמבר 2021 החלה להגיש גם לצידו של אורי לוי, את תוכנית הרדיו "כאן בסביבה" בכאן ב'.
וכסלר מתגוררת בהר אדר, נשואה לעורך הדין ינון רסטל, ולזוג חמישה ילדים. אביה הוא פרופ' מנחם רון וכסלר, מומחה לכירורגיה פלסטית במרכז הרפואי הדסה. דודה היה עוזי וכסלר.
פרויקט מוהול
פרויקט מוהול (באנגלית: Project Mohole) היה ניסיון לקדוח את קרום כדור הארץ אל תחום אי הרציפות מוהורוביצ'יץ'. הפרויקט מומן על ידי ממשלת ארצות הברית, באמצעות הקרן הלאומית למדע.
השלב הראשון של הפרויקט החל בשנת 1961, מול חופי מקסיקו. בוצעו חמישה קידוחים, שהעמוק בהם מגיע ל-183 מטר מתחת לקרקעית האוקיינוס שנמצאת כ-3,500 מטר מתחת לפני החוף. היה זה עומק חסר תקדים לאותה עת, פי 30 ממה שנקדח עד לאותה עת.
חלק מהגאולוגים והגיאו-פיזיקאים התנגדו לפרויקט בטענה שהרווח המדעי הצפוי מהקידוחים לא מצדיק את התקציב העצום שניתן לפרויקט. הם ראו בפרויקט פעלול הנדסי בעל ערך מדעי מועט.
השלב השני של הפרויקט בוטל בשנת 1966, עקב מגבלות תקציביות ובעיות טכנולוגיות.
קוואזולו-נטאל
קוואזולו-נטאל (באנגלית: KwaZulu-Natal) היא אחת מתשע פרובינציות דרום אפריקה. בירת הפרובינציה היא פיטרמריצבורג. העיר הגדולה ביותר היא דרבן.
הפרובינציה שוכנת במזרחה של דרום אפריקה, וגובלת מצפון במפומלנגה, בממלכת אֶסְוָואטיני ובמוזמביק, ממזרח באוקיינוס ההודי, מדרום בכף המזרחי וממערב במדינה החופשית ובלסוטו.
גאוגרפיה.
שטח המחוז הוא 94,361 קמ"ר.
היסטוריה.
בשנת 2022 התרחשו באזור שיטפונות משמעותיות.
שרון וקסלר
בית ספר שדה שדה בוקר
בית ספר שָדֶה שְדֵה בוקר נמצא במדרשת בן-גוריון מעל נחל צין ובקעת צין. בית הספר הוא אחד המוסדות המופעלים על ידי תאגיד מדרשת שדה בוקר, ואינו שייך לחברה להגנת הטבע. את בית הספר ייסדו יהושע כהן ומיכאל גל בשנת 1962, והוא השני במניין בתי הספר שדה בארץ.
בבית הספר אכסניה עם 273 מיטות. בנוסף לאכסניה, קיים במקום בית ההארחה, "בית המבורג" עם 80 מיטות.
בית הספר נקרא על שם נחמה ויהושע כהן.
תחומי פעילות.
בית הספר עורך פעילויות הדרכה הקשורות למרחבים הגאוגרפיים מרכסי הנגב הצפוני בצפון-מזרח, עד להר הנגב הגבוה בדרום-מערב.
הפעילות נערכת בעיקר במסגרת טיולים בהם טיולי משפחות, טיולים שנתיים לבתי ספר, טיולים נודדים בני 2–5 ימים בהם לנים בשטח והולכים ברגל מנקודה לנקודה, הכנת עבודות ביוטופ עם תלמידי בית הספר התיכון במגמת ביולוגיה.
אוספי בית הספר.
בבית הספר אוסף חי מדברי המתמקד בזוחלים. בתצוגה נחשים מדבריים וצפוניים, ארסיים ונדירים, פנק, אוח ומכרסמים. בנוסף יש במקום תצוגה של פוחלצי חיות מדבר.
כמו כן במקום אוסף בדואי, ע"ש יצחקי נצר. האוסף כולל חפצים ותמונות מאורח-החיים של הבדואים במדבר. באוסף יש אוהל בדואי, לבוש מסורתי, כלי בישול ואביזרים לחיי היום-יום.
הבן האובד (פירושונים)
הקפת ים המלח
הקפת ים המלח הייתה מסע רגלי שביצעה קבוצה של 14 חניכי תנועת המחנות העולים סביב ים המלח בספטמבר 1934. המסע ארך כ-180 קילומטר ונמשך 12 ימים. נראה כי מסע זה היה יחיד במינו, שכן לא תועדה הקפה רגלית של ים המלח לפניו או אחריו. המסע, שהחל באזור קלי"ה והקיף את ים המלח בכיוון השעון, תועד בספר "הקפנו את ים המלח ברגל" שחיבר אחד ממשתתפי המסע, רפי טהון (בנו של יעקב טהון, ולימים חבר קיבוץ מעוז חיים ויו"ר מועצה אזורית בקעת בית שאן). הספר התבסס על יומן המסע שכתב מדי יום יצחק אברהמי.
קבוצת הנערים, שהיו בגילאי 18–20, היו עירוניים בוגרי בתי ספר תיכוניים מתנועת המחנות העולים, שעברו שנת הכשרה בקיבוץ נען ועמדו בפני הצטרפות לקבוצות החוגים ברעננה (שהקימה מאוחר יותר את מעוז חיים) ובמעין חרוד (שהקימה את בית השיטה). המסע תוכנן על ידם במשך זמן רב אך המפה המפורטת ביותר שעמדה לרשותם הייתה בקנה מידה של 1:250,000. מלבד מים ומצרכי מזון הם הצטיידו גם בתשעה אקדחים לא חוקיים. חברי הקבוצה היו חברים בהגנה וביקשו רשות משאול מאירוב לצאת למסע המסוכן ונענו בשלילה. הם פנו אף לישראל גלילי (חבר נען) לשאול בעצתו ואף הוא פסק נגד היציאה למסע. לאחר ויכוח ארוך החליטו חברי הקבוצה להפר את הוראות ההגנה ולצאת כמתוכנן. רק אורי יפה, שהפך ברבות הימים למפקד חטיבה 9 במלחמת העצמאות, בחר לקבל את צו ההגנה ובחר שלא להצטרף לטיול.