בפברואר 1967 עבר לחטיבת הצנחנים ושירת כסגן מפקד פלוגה ב' בגדוד 202. כהן השתתף במלחמת ששת הימים בקרב רפיח. ביום הראשון למלחמה נפל מפקד הפלוגה יחיאל אמסלם בטיהור מוצב חירבת דרג'. לאחר נפילת המ"פ קיבל כהן את הפיקוד על הפלוגה, הוביל אותה לקרב שנערך ליד חירבת זיתון ברצועת עזה ובמהלך הקרב נפל.
כהן הובא לקבורה בבית הקברות הצבאי לשעת חירום בבארי ולאחר זמן הועבר לקבורה בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים.
הרמטכ"ל יצחק רבין אמר כי "אין אני מכיר קצין מעולה כל כך בעל הישגים מרשימים כל כך שתרם לביטחון המדינה כמוהו". תפקידו בצנחנים נועד להכשירו לפיקוד עתידי על סיירת מטכ"ל.
על שמו נקראים המרכז הקהילתי "בית נחמיה" ברחוב ישי בירושלים, וחוגי הסיור הירושלמיים לבני נוער "אגודת חוגי הסיירות ע"ש סרן נחמיה כהן ז"ל", המופעלים בהתנדבות מזה שנים רבות על ידי חבריו.
דוגמה (סרט)
דוֹגמה (באנגלית: Dogma) הוא סרט קולנוע משנת 1999 בבימויו של קווין סמית' ובכיכובם של לינדה פיורנטינו, אלן ריקמן, מאט דיימון, בן אפלק, כריס רוק, ג'ייסון מיוז, וכוכבי קולנוע רבים.
דוגמה הוא סרטו הרביעי של קווין סמית'. הוא סרט פילוסופי במסווה של קומדיה. בניגוד לסרטיו הקודמים של סמית', אשר העלו תהיות הנוגעות באופיים של בני האדם, הסרט הנוכחי מעלה בעיקר תהיות בנושא דת. בסרט מופיעות גם דמויות הקשורות לסרטים אחרים שביים.
עלילה.
שני מלאכים שגורשו מגן עדן (דיימון ואפלק) מוגלים לכדור הארץ. הם מוצאים פרצה בדוֹגמה הקתולית שבעזרתה הם רוצים לחזור לגן העדן (על ידי כניסתה לכנסייה הגואלת את כל מי שנכנס אליה). הבעיה היא שאם הם יצליחו, יתברר שאלוהים טעה. כיוון שזה בלתי אפשרי שהוא יטעה, הצלחתם תגרום להרס סדרי היקום והיקום יחדל מלהתקיים. כדי לעצור את שני המלאכים מלנצל את הפרצה, השרף מטטרון - קול האלוהים (אלן ריקמן) - שולח את בת'אני (לינדה פיורנטינו) לעצרם, כי היא הנצר האחרון למשפחתו של ישו. הוא מצרף אליה את ג'יי (ג'ייסון מיוז) ובוב השקט (קווין סמית'). הסכנה ברורה מאוד כיוון שאלוהים נעדר, ואף אחד אינו יודע היכן הוא. לעזרת בת'אני, ג'יי ובוב השקט, שולח השרף גם את רופוס (כריס רוק), השליח ה-13, ואליהם מצטרפת גם מוזה (סלמה הייק). החבורה צריכה להתמודד בנוסף למלאכים, גם עם הרשויות, עם סירובה של בת'אני להאמין במצב, עם חוסר הרצון של ג'יי ובוב השקט לעזור, עם שליחים מהגיהנום ואפילו עם התנגדות הכנסייה (עם ג'ורג' קרלין בתפקיד הקרדינל של ניו-ג'רזי) לעזור להם.
פולמוס בעקבות הסרט.
לקראת יציאת הסרט מספר נוצרים קתולים יצאו כנגדו, בטענה כי מדובר בחילול הקודש. סמית', נוצרי קתולי בעצמו אשר טען כי לא ביקש להעביר ביקורת על הנצרות בסרטו זה, שם ללעג את הביקורת ויצא להפגין בעצמו תחת שם בדוי, ואף התראיין לערוץ חדשות מקומי בבקרו את הסרט.
אפריים קישון
כרונולוגיה של אירועי אוקטובר 2000
ערך זה מכיל את הרשימה של האירועים באירועי אוקטובר 2000. למידע כללי יותר על האירועים, הסיבות להם, וכן על תוצאותיהם, ראו אירועי אוקטובר 2000.
גל ראשון (1 באוקטובר - 3 באוקטובר).
ככלל, האירועים בגל זה היו החריפים ביותר באירועי אוקטובר ולפי מערכת הביטחון הם מהווים את האירועים החמורים ביותר בתחומי מדינת ישראל מאז מלחמת העצמאות.
1 באוקטובר.
פירוט לפי יישוב:
כללי:
2 באוקטובר.
חלק מהאירועים מהיום הקודם גלשו לתוך לפנות בוקר של יום זה.
פירוט לפי יישוב:
כללי:
3 באוקטובר.
פירוט לפי יישוב:
כללי:
רגיעה יחסית (4 באוקטובר - 6 באוקטובר).
בעקבות הפגישה בין אהוד ברק וועדת המעקב ביום ב־3 באוקטובר חלה רגיעה בתקופה זו, אולם לא השתרר שקט. המאורעות התחזקו שוב לאחר חטיפת החיילים בהר דוב.
4 באוקטובר.
פירוט לפי יישוב:
כללי:
גל שני (7 באוקטובר - 10 באוקטובר).
גל זה החל להתפתח בעקבות חטיפת החיילים שאירעה ב־7 באוקטובר. בניגוד לאירועים לפני כן הוא עירב באופן פעיל גם את המגזר היהודי.
7 באוקטובר.
לפי יישובים:
כללי:
8 באוקטובר.
פירוט לפי יישוב:
כללי:
9 באוקטובר.
פירוט לפי יישוב:
כללי:
10 באוקטובר.
פירוט לפי יישוב:
כללי:
פסיכונוירואימונולוגיה
פסיכונוירואימונולוגיה (Psychoneuroimmunology או בקיצור: PNI) הוא תחום מחקר יחסית חדש ברפואה התנהגותית, אשר עוסק במחקר של הצורה שבה מערכת החיסון של הגוף מושפעת מדחק וממשתנים פיזיולוגיים אחרים. שם המונח מורכב משמותיהם של שלושה תחומים רפואיים: פסיכולוגיה, נוירולוגיה ואימונולוגיה.
תחום המחקר עוסק בחקר יחסי הגומלין בין התהליכים הפסיכולוגיים למערכת העצבים ומערכת החיסון של גוף האדם. PNI דוגל בגישה רב-תחומית המשלבת פסיכולוגיה, מדעי המוח, אימונולוגיה, פיזיולוגיה, גנטיקה, פרמקולוגיה, ביולוגיה מולקולרית, פסיכיאטריה, רפואה התנהגותית, מחלות זיהומיות, אנדוקרינולוגיה וראומטולוגיה.
העיסוק המרכזי של תחום ה-PNI הוא יחסי הגומלין שבין מערכת העצבים לבין מערכת החיסון, וכן בין שתי מערכות אלו לבין תהליכים פסיכולוגיים ובריאות. מחקרים על PNI בוחנים בין היתר את הפעולות הפיזיולוגיות של מערכת החיסון בבריאות ובחולי והפרעות של המערכת הנוירו-חיסונית (כגון מחלות אוטואימוניות, רגישויות יתר, וכשל חיסוני). כמו כן, מחקרים אלו בוחנים את המאפיינים הפיזיקליים, הכימיים, הביולוגיים והפיזיולוגיים של מרכיבי מערכת החיסון במספר דרכים: במבחנה, על אורגניזמים חיים ועוד.
היסטוריה.
הקשר בין הפרעות או סימפטומים פסיכיאטריים לבין תפקוד מערכת החיסון הוא תחום עניין מרכזי מתחילת עידן הרפואה המודרנית.
קלוד ברנאר, פיזיולוג צרפתי, גיבש את הרעיון של "הסביבה הפנימית" ("milieu intérieur") באמצע המאה ה-19, כדי לתאר את היכולת הפיזיולוגית של הנוזלים אשר מצויים מחוץ לתא, להבטיח יציבות ולהגן על הרקמות והאיברים של אורגניזם רב-תאי. ב-1932 טבע וולטר קאנון, פרופסור לפיזיולוגיה באוניברסיטת הרווארד, את המונח הומיאוסטאזיס, המתאר את היכולת של אורגניזם לשמור על סביבה פנימית יציבה ומאוזנת. בעבודתו עם חיות, קאנון מצא כי כל שינוי של המצב הרגשי של החיה, כגון חרדה, מצוקה, או זעם, לוותה בהפסקה מוחלטת של תנועות של הקיבה. מחקריו של קאנון בחנו את הקשר שבין השפעת רגשות ותפיסה לבין תגובות של מערכת העצבית האוטונומית, הסימפתטית והפאראסימפתטית. שהביאו להכרה בתגובת הילחם או ברח כתגובה למצבי דחק.
הנס סלייה, שחשף בעלי חיים לתנאים קשים, פיזית ונפשית, נוכח כי באופן עקבי הגוף הסתגל למצב הקשה החדש ופעל ליצירת ריפוי והחלמה. סלייה פיתח את המושג "תסמונת ההסתגלות הכללית", הכוללת הגדלה של בלוטת יותרת הכליה, התנוונות של בלוטת התימוס, הטחול, ורקמות לימפה אחרות, וכיבים בקיבה. סלייה מתאר שלושה שלבים של הסתגלות הכוללים: תגובת אזעקה ראשונית קצרה, אחריה תקופה ממושכת של עמידות של מערכת החיסון אל מול המצב הקשה ולבסוף שלבים סופיים של תשישות ומוות. עבודת בסיס זו הובילה למחקר פורה על התפקוד הביולוגי של הורמונים גלוקוקורטיקואידים, אשר משפיעים על המטבוליזם כדי לסייע לגוף בעת מצבי דחק.
מחקרים אשר נערכו באמצע המאה ה-20 על חולים פסיכיאטריים הראו שינויים חיסוניים אצל נבדקים פסיכוטיים, שינויים אשר כללו ירידה בכמות תאי דם לבנים ותגובה חלשה לחיסון שעלת, בהשוואה לנבדקים ללא מחלות פסיכיאטריות. בשנת 1964 ג'ורג' פ. סולומון וצוות המחקר שלו טבעו את המונח "פסיכואימונולוגיה", ופרסמו מאמר אשר היווה ציון דרך במחקר בתחום: "רגשות, חסינות ומחלות: אינטגרציה תאורטית ספקולטיבית".
מקורות.
המונח פסיכונוירואימונולוגיה נטבע על ידי רוברט אדר וניקולס כהן בשנת 1975, לאחר שגילו כי חולדות אשר נחשפו לגירוי מותנה חוו דיכוי של מערכת החיסון. החוקרים גילו שפעולה של מערכת העצבים (במקרה זה דרך גירוי מותנה של טעם) השפיעה על תפקוד מערכת החיסון בקרב חולדות. זה היה אחד הניסויים המדעיים הראשונים שהדגימו כי מערכת העצבים יכולה להשפיע על מערכת החיסון ולדכא אותה.
בשנת 1981, התגלתה רשת של עצבים המובילה אל כלי הדם, כמו גם תאים של מערכת החיסון. החוקר, דוד ל. פלטן ועמיתיו מצאו עצבים בבלוטת התימוס ובטחול, אשר מסתיימים ליד מקבץ של תאי דם לבנים. תאים אלו נועדו לעזור לשלוט בתפקוד מערכת החיסון. תגלית זו סיפקה את אחד הסימנים הראשונים לאינטראקציה הנוירו-חיסונית וכיצד היא מתרחשת.
בשנת 1985, מחקר שנערך על ידי הנוירופרמקולוגית קנדיס פרט גילה כי קיימים רצפטורים ספציפיים לנוירופפטידים מסוימים, אשר משותפים לתאי המוח ומערכת החיסון. הגילוי כי נוירופפטידים ומוליכים עצביים פועלים באופן ישיר על מערכת החיסון מעיד על הקשר הקרוב של מערכת החיסון לרגשות ועל העובדה שרגשות, המערכת הלימבית ומערכת החיסון תלויים זה בזה באופן מעמיק.
התקדמות עכשווית בפסיכיאטריה, אימונולוגיה, נוירולוגיה ותחומים אחרים של רפואה הובילו להתקדמות בתחום ה-PNI ולהבנה כי לקשר בין מערכת החיסון לבין מנגנונים הגורמים לשינויים התנהגותיים עשויות להיות השלכות קליניות וטיפוליות. אולם אלו לא יהיו מובנות לחלוטין עד שיצטבר ידע נוסף על היקף יחסי הגומלין הללו בבריאות ובמצבים פסיכופתולוגיים.
מעגל המוח ומערכת החיסון.
המחקר בתחום ה-PNI מחפש את המנגנונים המסבירים את דרכי ההשפעה ההדדיות בין מערכת החיסון ובין המוח. עדויות לאינטראקציות בין מערכת העצבים למערכת החיסון אפשר למצוא בכמה רמות ביולוגיות. שני המסלולים העיקריים המחברים בין מערכת החיסון למוח הם ציר ההיפותלמוס-בלוטת יותרת המוח-בלוטת יותרת הכליה (ציר ה-HPA) ומערכת העצבים הסימפתטית.