ליד המחצבות נמצא גם חלק מבית בד המכונה "ים". זוהי האבן הראשונה עליה הונחו הזיתים לכתישה. הים חצוב על דרגש מוגבה בצורת עיגול בקוטר 1.8 מטר ובגובה 0.5 מטר עם שפה בולטת. במרכז הים בליטה עם חור מרובע.
כ-30 מטר ממזרח לכביש יש מרפסת תצפית מגודרת במעקה המשקיפה על נחל אורן. על הקיר באזור מרפסת התצפית חצובה מערת קבורה נוספת. המערה סגורה בשער ברזל.
אזור מחצבות קדומים משמש כאחד מאתרי גלישת מצוקים בישראל.
מאקרו כלכלה
מאקרו-כלכלה
המרכז לחקר המדיניות החברתית בישראל
הממלכה התלמית
הממלכה התלמיית
מבצע קלחת 2
מבצע קלחת 2 הוא מבצע צבאי שנערך ב-12 וב-13 במאי 1970 לביעור ריכוזי מחבלים בשישה כפרים בדרום לבנון, באזור במורדות המזרחיים של הר דב, שכונה "פתחלנד", שהתפשט בהדרגה והפך לקרב בין כוחות צה"ל והצבא הסורי שהסתייע בחיל משלוח עיראקי.
רקע.
בראשית אפריל 1970 התגברה מאוד פעילות המחבלים מאזור ה'פתחלנד' לעבר יישובי אצבע הגליל. עד 11 במאי בוצעו 61 פעולות טרור נגד 22 יישובים. קריית שמונה ספגה חמישה מטחי קטיושות, מתוכם שלושה ימים ברציפות בימים 11-9 במאי. בהפגזות אלה נהרגו שבעה אזרחים ישראלים ו-18 נפצעו. לנוכח פעולות הטרור החליטה הממשלה על תגובה צבאית חזקה ומיידית. ב-10 במאי הוחלט בצה"ל לפשוט פשיטה משוריינת על בסיסי מחבלים שהיו ממוקמים בשישה כפרים לבנוניים שעל מורדות החרמון המערביים. כוונת המבצע הייתה להשתלט על אזור ה'פתחלנד' ולבער את בסיסי המחבלים כדי להסיר את האיום על אצבע הגליל. המשימה הוטלה על חטיבת השריון הסדירה 'ברק' (חטיבה 188) בפיקודו של אל"ם משה בר-כוכבא ('בְּרִיל'). נוסף על שני גדודי הטנקים המוקטנים של החטיבה, גדוד 74 וגדוד 53, הוקצו למבצע פלוגת חי"ר מוקטנת מיחידת הסיור הפיקודית 483 ('אגוז'), סיירת גולני, פלוגה מגדוד 51 של גולני בזחל"מים, כוחות הנדסה באמצעי צמ"ה (ציוד מכני הנדסי), חוקרי שבויים, יחידות ארטילריה, מַסוקים ומטוסים קלים לתצפית, לקישור ארטילרי ולממסר. התוכנית הייתה שחטיבת השריון ברק בפיקוד משה בר כוכבא תתקוף עם שחר שישה כפרים שבהם בסיסי מחבלים ותשלים את טיהורם ותפוצץ את מתקניהם עד לשעה 14:00 וזאת בסיוע כוחות הנדסה, תותחנים ואוויר.
הפקודה ניתנה בבוקר 10 במאי 1970 ולכוח ניתנו יומיים להתארגנות. תדריך אחרון ניתן לכוח ביום שלפני היציאה למבצע במחנה 'פילון' בנוכחות הרמטכ"ל חיים בר-לב ואלוף פיקוד הצפון מוטה גור.
בשעה 3:30 הסתיימה היערכות הכוח והכלים תודלקו לקראת תנועה.
מהלך המבצע.
ב-12 במאי עם שחר יצאה חטיבת ברק כשהיא מתוגברת בכוחות חי"ר מחטיבת גולני ומיחידת הסיור 'אגוז', בכוח הנדסה, מרגמות מתנייעות 160 מ"מ ובכוח תותחנים וחצתה את גבול ישראל-לבנון צפונית לקיבוץ דן בסמוך לשעה 4:30. במקביל לכניסה החל הכוח בהרעשה ארטילרית על היעדים.
בשעה 4:55 הוצב כוח חסימה על גבי גשר אבו זיבלה.
בשעה 5:15 השתלט הכוח על הכפר מזרעת א-דרגת, מיקם חסימה של טנקים על גשר בסמוך לו ומיקם יחידת מרגמות. בשעה 5:45 החלו חילופי אש עם צבא לבנון שהתערב בקרבות בין צה"ל והמחבלים. שישה טנקים ושלושה תותחים של צבא לבנון נפגעו.
המחבלים ניסו לעצור את התקדמות כוחות צה"ל ופוצצו גשרים ובכך חייבו את כוחות ההנדסה לפרוץ דרכים חלופיות באמצעות דחפורים וחייבו היערכות מחדש ושינוי של התכנון. עיכובים נוספים נגרמו כתוצאה ממכשולים טבעיים בתוואי השטח הקשה שבפתחלנד וממיקוש שגרם לפגיעה בכלים של צה"ל.
לנוכח העיכובים כינס המח"ט בר כוכבא את המפקדים לקבוצת פקודות חפוזה ובמקביל החל תיקון וטיפול בכלים שנפגעו. הוחלט לשנות את צירי ההתקדמות אל היעדים בדרכים חלופיות תוך הפעלת ההנדסה לפריצת מכשולים בשטח. לקראת הצהריים המשיך הכוח ופגע בבסיסי מחבלים בכפרים רשאיא אל-פוחאר , כפר חמאם , חבריה , פרדיס , כפר שובא ואחרים.
כתוצאה מעיכובים והצורך בפריצת מכשולים לא הושלמה המשימה עד לחשיכה ונדרש אישור הממשלה להמשיך במבצע יום נוסף. לאחר שהאישור ניתן התארגנו הכלים המשוריינים בחניוני לילה מאולתרים באזורים שונים בפתחלנד כשצוותיהם שוהים בתוכם. בעוד שכוחות חבלה צה"ליים ממשיכים לפוצץ מתקני מחבלים. בשעה 3:44 לפנות בוקר הושלמה המשימה וכל כוחות צה"ל נעו חזרה לגבול ישראל.
בסך הכל פגע צה"ל ב-19 בסיסי מחבלים, פוצץ כ-70 מבנים ששימשו את המחבלים, השמיד מצבורי תחמושת, השמיד 14 כלי רכב ומשגרי קטיושה, ותפס נשק שלל רב. במבצע נהרגו כ-60 מחבלים ו-17 נשבו. מאות מחבלים נסו צפונה. לחיילי צה"ל 20 פצועים בפציעות קלות בלבד (12 מהם פונו במסוקים במהלך המבצע והשאר המשיכו להילחם לאחר טיפול רפואי במקום) חמישה טנקים וחמישה זחל"מים ישראלים נפגעו אך הוחזרו לישראל.
צבא לבנון שהתערב בקרב בין צה"ל למחבלים ספג 6 הרוגים ו- 16 פצועים.
הצטרפות הצבא הסורי לקרב.
במהלך המבצע החלו סוללות ארטילריה סוריות לירות לאזור קוניטרה (שהייתה אז בשליטה ישראלית). בתגובה הפציץ חיל האוויר הישראלי את מקורות הירי ושיתק אותם. כוחות תותחנים מחיל משלוח עיראקי שהוצבו בשטח ירדן החלו מפגיזים גם הם את אזור כפר רופין - האון. בתגובה הפגיז צה"ל באמצעות ארטילריה ובאמצעות חיל האוויר את מקורות הירי ושיתק גם אותם. בשלב זה שיגר חיל האוויר הסורי שמיניית מטוסי מיג 17 לסיוע.
בקרבות אוויר שהתפתחו מעל אזור גבול סוריה-לבנון הופלו שלושה מטוסי מיג סוריים.
שניים מהמטוסים הסוריים הופלו בקרב אוויר על ידי מטוס סקייהוק שהוטס על ידי סא"ל עזרא דותן זאת על אף שהסקייהוק הוא מטוס תקיפה וסיוע קרקע, ואינו מצויד בכוונת אוויר-אוויר. המיג הראשון הופל באמצעות רקטות אוויר-קרקע מדגם "זוני" שיועדו לתקיפת סוללות התותחים הסוריים. הייתה זו ההפלה היחידה בעולם של מטוס סקייהוק שבוצעה בעזרת רקטות. המיג השני, שהוטס על ידי מפקד טייסת בדרגת עקיד (מקביל לאל"ם), הופל באמצעות תותח 30 מ"מ של מטוס הסקייהוק שפגע בכנפו השמאלית וגרם לו להתרסק על צלע הר. מטוס המיג השלישי הופל על ידי מיראז' 3 שנשלח לחיפוי.
אחרית דבר.
מספר בסיסי מחבלים לא חזרו לפעול. חלקם הוקמו באתרים חלופיים.
למרות הצלחת המבצע, הוא לא הביא לירידה בפעילות הטרור.
הצבא הסורי עצמו סייע להחדרת מאות מחבלים לדרום לבנון שהמשיכו בביצוע פעולות טרור.
ב-22 במאי בוצעה התקפת טרור כנגד אוטובוס שהסיע ילדים ממושב אביבים. בפעולה נהרגו 12 אזרחים רובם ילדים.
ספר מלחמות ה' (מקרא)
ספר מלחמות ה' הוא ספר אשר נזכר בתנ"ך פעם אחת בלבד, בספר במדבר, ואבד. בשאלת קיומו ותכניו עסקו הן פרשני המקרא המסורתיים והן חוקרים מאוחרים.
בנוסח המסורה ובתרגומים.
ספר מלחמות ה' נזכר בספר במדבר פעם אחת בלבד, במסגרת תיאור המסעות האחרונים של בני ישראל בדרכם ממצרים לארץ כנען, בשנה הארבעים למסעם:
בתרגומים העתיקים למקרא, תרגום השבעים ותרגום אונקלוס משתקפת גרסה זהה לזו המופיעה בנוסח המסורה באשר למונח "ספר מלחמות ה'" (באונקלוס: ספרא קרבין עבד ה') אם כי התרגומים להמשך הפסוק משקפים את הקושי שעמד בפני המתרגמים בהבנתו.
עם זאת, עיון בתרגום ירושלמי א ו-ב מלמד כי תפיסת המתרגם הייתה כי אין במילים "ספר מלחמות ה'" כדי הפניה לספר אחר, חיצוני למקרא, אלא לספר התורה עצמו, והוראת המילה "ספר" כאן היא במשמעות סיפור. בתרגום ירושלמי א (המיוחס ליונתן) מתורגמת ראשיתו של הפסוק כך: (ובתרגום חזרה לעברית: על כן יאמר בספר התורה ששם כתובות מלחמות ה'). ובתרגום ירושלמי ב' ביתר פירוט: (ובעברית: על כן יאמר בספר תורת ה' המשול (או: המכונה) כספר מלחמות, נסים וגבורות שעשה ה' לעמו).
בגישה זו אשר איננה רואה ב"ספר מלחמות ה'" הפניה לספר חיצוני החזיק חוקר המקרא נפתלי הרץ טור סיני, אולם מרבית הפרשנים המסורתיים וחוקרי המקרא סוברים כי בעת כתיבת התורה התקיים ספר עצמאי בשם זה אשר עקבותיו אבדו.
בפרשנות ימי הביניים.
מרבית פרשני הפשט ראו במונח "ספר מלחמות ה'" הפניה לספר חיצוני למקרא שאבד. רב סעדיה גאון מתרגם את המונח "ספר ניצחונות ה'". גם ר' אברהם אבן עזרא מפרש כי . את שיטת הפשטנים מסכם הרמב"ן כך -
עם זאת, היקף הציטוט מספר מלחמות ה' איננו מוסכם. יש מהפרשנים המזהים את פסוק יד בלבד כמצוטט מספר מלחמות ה', יש המצרפים לו גם את פסוקים טו-טז ויש המוסיפים גם את שירת הבאר (פסוקים יז-כ) ואת שיר המושלים (פסוקים כז-ל).
השערות המחקר האקדמי.
מרבית חוקרי המקרא מסכימים עם פרשני ימי הביניים ורואים בספר מלחמות ה' ספר עצמאי אשר עמד בפני מחבר התורה, וליתר דיוק: מחבר פרק זה, בעת שזה נכתב. גם בקרב החוקרים קיימת המחלוקת בדבר היקף הציטוט. ניתוח תוכן הציטוטים בפרק כא והמקצב בו הם כתובים הביא רבים מהחוקרים לזהות את ספר מלחמות ה' כשירת עלילה קדומה ובה תיאור מלחמות ה' ועמו קודם כיבוש עבר הירדן המערבי. לאור זאת, יש מהחוקרים המזהים כמובאות מספר מלחמות ה' גם קטעי שירה נוספים במקרא ובהם חלקים משירת הים, קללת עמלק, שיר הארון, משלי בלעם, ברכת יעקב וברכת משה. גם ציטוטים דוגמת "ה' איש מלחמה ה' שמו" (בשירת הים) ו"כי יד על כס יה מלחמה לה' בעמלק מדור דור" (קללת עמלק) נתפסים כסיוע להשערה זו.
לאור זאת, ומתוך הנחתו של משה דוד קאסוטו על קדמותה של שירת העלילה ביחס לפרוזה המקראית, יש המתארכים ספר זה לתקופת השופטים, בניגוד לדעתו של יוליוס ולהאוזן ואחרים, המאחרים את זמן החיבור לאחר ימי דוד. לדעת יחזקאל קויפמן, ספר מלחמות ה' דומה באופיו לחיבור אחר הנזכר במקרא - ספר הישר, ואילו לדעת מובינקל ספר הישר וספר מלחמות ה' חיבור אחד הם.
Aquilinae
בואינג 2707
בואינג 2707 תוכנן להיות מטוס נוסעים על קולי. הוא פותח בארצות הברית כתגובה למטוס הקונקורד האירופי.