בסיום הסצנה נעלמים הזוגות האחרים ולאחר שמרק ודריה נתקלים בשוטר, מחליט מרק לחזור במטוס הגנוב ללוס אנג'לס ודריה ממשיכה בנסיעה לפיניקס. בדרכה היא שומעת ברדיו המכונית על כך שמרק נורה על ידי שוטרים עם נחיתתו בלוס אנג'לס. לאחר מכן היא מגיעה לחווילה מבודדת בנוף מדברי הררי ונכנסת פנימה. בבית נערך משא ומתן עסקי, שאינו נושא פרי, בין הבוס של דריה ובין איש עסקים נוסף. לאחר שהיא נחה בחדר שהוקצה לה, היא חוזרת למכונית ואז כשהיא מביטה שוב לכיוון ממנו באה היא הוזה כי החווילה מתפוצצת לרסיסים. פיצוץ הבית מצולם בהילוך איטי שוב ושוב מזוויות צילום שונות כשברקע נשמעת מוזיקה של להקת פינק פלויד. בהמשך הסצנה רואים התפוצצויות של מוצרי צריכה שונים וגם הן מצולמות בהילוך איטי. בסיום נקטעת המוזיקה באחת ודריה המרוצה חוזרת למכוניתה ונוסעת אל השקיעה.
הסרט והביקורת.
לאחר הצלחתו הגדולה של אנטוניוני בסרט "יצרים" (Blow-Up) שנעשה בתקציב צנוע וזכה לאהדת הביקורת ולהצלחה מסחרית, ניתן לאנטוניוני תקציב גדול (במונחי אותן שנים) בן 7 מיליון דולר. הפקת הסרט ארכה כמעט שנתיים שכללו חיפוש ארוך והתעקשות של אנטוניוני על פסקול הסרט, וויכוחים בין הבמאי ובין המפיקים בשלב העריכה. גישתו הלא מפוכחת של אנטוניוני לתרבות הנגד בארצות הברית, העלילה הקלושה והזחלנית, הדיאלוגים הלא אמינים והמשחק החלש של כוכבי הסרט הביאו לכך שגם יופיו הוויזואלי של הסרט לא סייע, והביקורות עם יציאתו של הסרט היו קשות. מבחינה מסחרית נכשל הסרט לחלוטין. ההכנסות ממנו הגיעו ל-900 אלף דולר בלבד והפנייה לקהל הצעירים, שהיה קהל היעד מבחינת MGM, נכשלה.
המבקר האמריקאי ג'ין סיסקל כותב כי אנטוניוני ביים יצירת אמנות תוססת וכי כושר הצפייה וההיטמעות של אנטוניוני בנוף היא הסיפור האמיתי בסרט. שלטי החוצות על רקע השמים הכחולים, צל המטוס על פני הערבה המדברית, גופי הצעירים השחומים בחולות עמק המוות והשיא: פיצוץ הבית שהוא אורגיה של אנרגיה קינטית. לעומתו, עם יציאת הסרט למסכים, כתב וינסנט קנבי, מבקר הסרטים של הניו יורק טיימס: "אני חושש כי לכל הצופים האחרים, למעט מהנדסי כבישים (הסרט כולל צילומי אוויר רבים ויפים של כבישים המתפתלים אל האופק הכחול), "נקודת זבריצקי" יישאר סרט המציג שטחיות מסמרת שיער, דוגמה נוספת לדחף אמנותי נעלה שלא הובן בארץ זרה". קנבי אף מוסיף וכותב כי הסיפור האמיתי בסרט הוא הבחירה של מרק ודריה איך לפעול בעולם מלא הנלעגות בו הם חיים, וכי אנטוניוני מציג עמדה שבה האלימות היא התגובה הרציונלית היחידה.
הפסקול.
הפסקול של הסרט שיצא לאור באלבום Zabriskie Point כלל מוזיקה של מספר יוצרים וביניהם: פינק פלויד, The Youngbloods, The Kaleidoscope, ג'רי גרסיה, פטי פייג' והגרייטפול דד.
שירם של הרולינג סטונז, "You Got the Silver", שהיה חלק מהפסקול, לא צורף לאלבום. המוזיקה של להקת פינק פלויד, ג'רי גרסייה ו- The Kaleidoscope חוברה עבור הסרט. אנטוניוני ביקר את להקת הדלתות בזמן שהקליטו את אלבומם L.A. Woman הלהקה הקליטה את השיר "L' America" עבור הפסקול של הסרט, אולם בסופו של דבר הוא לא נכלל בו. גם מנגינת השיר "Us and Them" מאלבומם של להקת פינק פלויד The Dark Side of the Moon נכתבה על ידי ריצ'רד רייט, עבור הפסקול, אך אנטוניוני חשב שהיא "כנסייתית" מדי ולא כלל אותה בפסקול. חלק גדול מהמוזיקה בסרט הוא רוק פסיכדלי אוונגרדי, שהוא לא תמיד הרמוני וקליט.
תרשיש (הוצאת ספרים)
תרשיש הייתה הוצאת ספרים עברית שנוסדה בירושלים בשנת 1939 על ידי הטיפוגרף ומעצב הגופנים ד"ר משה שפיצר, שקודם לכן היה מנהלה של הוצאת שוקן בגרמניה ושימש גם כעוזרו של מרטין בובר. המתרגם והעורך המרכזי בהוצאה היה עמנואל אולסבנגר.
ההוצאה הוציאה לאור בעיקר ספרות מופת מתורגמת ממיטב הספרות הקלאסית העולמית, כגון "הקומדיה האלוהית" מאת דנטה, ה"בהגווד גיטא" (מכתבי הקודש ההינדיים החשובים) ושירי יוהאן וולפגנג פון גתה. נוסף על תרגומים קלאסיים, ראו אור בהוצאה ספרי שירה מקורית ומתורגמת.
חלק מספרי ההוצאה יצאו בהוצאה ביבליופילית, תוך הקפדה על סוג הנייר, העריכה הגרפית, סוג האות וכדומה. ספרי ההוצאה מבוקשים ביותר בין ביבליופילים ישראליים ואספני ספרים.
בראשית שנות ה-80 נרכשה ההוצאה על ידי הוצאת דביר.
מיקלוש ברודי
מיקלוש ברודי (בהונגרית: Bródy Miklós; ברומנית: Miklós (Nicolae) Bródy; 30 במרץ 1877 - 17 בדצמבר 1949) היה מלחין, מנצח, שחמטאי יהודי-הונגרי-רומני.
קריירה שחמטאית.
בשנת 1897 חלק ברודי מקום 4–5 בתחרות ברלין (ניצח: איגנץ פון פופיל). באותה שנה חלק מקום 3–4 בתחרות וינה (ניצח: גאורג מרקו). בשנת 1899 הגיע למקום השלישי בתחרות בודפשט (ניצח: גזה מארוצי) ובאותה שנה חלק מקום 2–3 עם קרל שלכטר לאחר גזה מארוצי בתחרות וינה, לזכרו של איגנץ קוליש. בשנת 1900 הגיע למקום ה-13 בתחרות פריז (ניצח: עמנואל לסקר).
בשנת 1902 הגיע ברודי למקום השמיני בתחרות הנובר (ניצח: ולטר ג'ון) בשנת 1906 הגיע למקום השלישי בתחרות גיור, אליפות הונגריה הראשונה (ניצח: זולטן פון באלה). בשנת 1908 חלק מקום 6–7 בתחרות דיסלדורף (ניצח: פרנק מרשל). בשנת 1909 חלק מקום 2–4 אחרי ז'יגמונד ברס בתחרות בודפשט. בשנת 1911 חלק מקום 3–5 בתחרות בודפשט (אליפות הונגריה, ניצחו: זולטן פון באלה וז'יגמונד ברס). בשנת 1913 חלק מקום 6–7 בתחרות בודפשט (ניצח: רודולף שפילמן).
לאחר מלחמת העולם הראשונה הפך ברודי לאזרח רומני כתוצאה מחילופי הגבולות שלאחר המלחמה. ברודי הגיע למקום השישי בתחרות בודפשט בשנת 1921 (ניצחו: סבלי גריגורייביץ' טרטקובר ושוואי). בשנת 1927 הגיע למקום השני באליפות רומניה השנייה (ניצח: אלכסנדרו טירולר).
ברודי ייצג את רומניה בשלוש אולימפיאדות שחמט:
באולימפיאדת השחמט 1926, אולימפיאדת השחמט הלא רשמית השנייה שהתקיימה בבודפשט בין 26 ביוני לבין 15 ביולי 1926. ברודי שיחק בלוח השני בנבחרת שהשיגה מקום שלישי באולימפיאדה וזכה במדליית ארד קבוצתית.
באולימפיאדת השחמט 1928, אולימפיאדת השחמט השנייה שאורגנה על ידי פיד"ה שהתקיימה בהאג בין 21 ביולי לבין 6 באוגוסט 1928. ברודי ניצח בארבעה משחקים, סיים ארבעה בתיקו והפסיד בשמונה.
באולימפיאדת השחמט 1935, אולימפיאדת השחמט השישית שאורגנה על ידי פיד"ה שהתקיימה בוורשה בין 16 באוגוסט לבין 31 באוגוסט 1935. ברודי ניצח בחמישה משחקים, סיים בתיקו שבעה והפסיד בשלושה.
המשבר הכלכלי של 2008
נאום ארבע עשרה הנקודות
Super Light
Super Light הוא אלבום האולפן השני מאת להקת הרוק הישראלית איזבו, אשר יצא לאור ב-3 ביולי 2008 בחברת התקליטים לייבלה. בעקבות יציאת האלבום, יצאה הלהקה למסע הופעות, שבמסגרתו הופיעה בפסטיבלים גדולים באירופה, כגון Sziget Festival בבודפשט ו-TFF.Rudolstadt ב-Rudolstadt שבגרמניה.
רשימת הרצועות.
כל השירים נכתבו והולחנו על ידי רן שם טוב.
שרת מראה
קמנתים
קמנת
קמנט
הפרעה נפשית
הפרעה נפשית (ידועה בסיווג ICD-10 של ארגון הבריאות העולמי כ"הפרעה נפשית והתנהגותית" ; מונחים אחרים בשימוש הם הפרעה פסיכיאטרית (באנגלית: Mental disorder או Psychiatric Disorder), ובעבר - מחלת נפש או "מחלה נפשית" (באנגלית: Mental Illness) היא מערך מובנה של תסמינים המופיעים אצל האדם בו זמנית לפחות חלק מהזמן ויש להם ממד התנהגותי, רגשי או קוגניטיבי, או צירופים של ממדים אלה.
ההפרעה הנפשית משקפת תפקוד לא נורמלי מבחינה פסיכולוגית, ביולוגית או התפתחותית, והיא באה לידי ביטוי במצוקה משמעותית של האדם או גורמת להפרעה משמעותית בתפקודיו השונים בחיי היומיום. בחלק מהמקרים הפרעה נפשית היא תגובה אנושית קיצונית למקרה של דחק או אובדן. תחולת המושג הפרעה נפשית קשורה קשר הדוק למושג סטייה חברתית, המשתנה מתרבות אחת לאחרת. לכן מה שנחשב כנורמלי בתרבות אחת יכול להיחשב כלא נורמלי בתרבות אחרת.
קשת רחבה של מצבים רגשיים התנהגותיים ומחשבתיים סוּוגו על ידי הפסיכולוגיה כאבנורמליות (סטיה מן הנורמה). סיווג זה השתנה עם השנים, וייתכנו בו הבדלים בין תרבויות. העיסוק בנושא בעייתי במיוחד, שכן הוא טעון משמעויות במגוון תחומים, משמעויות הנושאות עימן השלכות רפואיות, חברתיות, פוליטיות, מוסריות, דתיות ועוד. הסיווג להפרעות נפשיות הנפוץ בקרב מרבית העוסקים במקצועות בריאות הנפש בארצות הברית הוא המדריך לאבחון וסטטיסטיקה של הפרעות נפשיות של האגודה הפסיכיאטרית האמריקאית.
ההפרעות הנפשיות יכולות להיות בדרגות חומרה שונות: קלות, בינוניות, חמורות, זמניות או כרוניות.
בשפה המדוברת, המונח הישן והצר "מחלת נפש" או "מחלת רוח" מתייחס בעיקר למקרים חמורים של הפרעה נפשית, לרוב כשמתלווים תסמינים פסיכוטיים. בישראל המונחים "חולה נפש" ו"מחלת נפש" מופיעים בחוקי המדינה. המונחים המשפטיים "חולה נפש" ו"מחלת נפש" צרים במובנם ומתייחסים למצב פסיכוטי בחוק הטיפול בחולי נפש, האחרון בשנת 1991, ובחוק העונשין ("מחלה שפגעה ברוחו" של אדם). מושג רחב יותר של "נכי נפש" מופיע ב"חוק לשיקום נכי הנפש בקהילה" משנת 2000. המושגים "טירוף הדעת","בלתי שפוי בדעתו", המתייחסים למצבים פסיכוטיים או פגיעות נפשיות חמורות אחרות, מופיעים בישראל במסמכים של מוסדות ממשלה וחברות ביטוח.
הגדרה.