מכבי תל אביב הגיעה למשחק שלושה ימים לאחר שגברה 1–2 על עירוני קריית שמונה וזכתה באליפות המדינה, שהייתה התואר השני שלה באותה העונה (אחרי גביע הטוטו). המאמן פאקו אייסטאראן סבל מסגל חסר מאוד, במיוחד בקו האחורי, כאשר נאלץ להסתדר ללא שרן ייני, איתן טיבי וקרלוס גרסיה הפצועים, וללא דור פרץ שנעדר עקב צבירת כרטיסים צהובים. גם נוסא איגיבור המוצהב נעדר מהסגל למפגש, ופאקו עלה עם קו אחורי מאולתר. גל אלברמן, שפתח כקפטן, הוסט מעמדתו הרגילה כקשר אל מרכז ההגנה, שם שיחק לצדו של עמרי בן הרוש, שבעצמו הוסט מעמדת המגן השמאלי. טל בן-חיים פתח על הספסל, כאשר בחלק הקדמי פתחו הצהובים עם ראדה פריצה במרכז ההתקפה, ומאחוריו ערן זהבי ודור מיכה. מנגד, אלישע לוי פתח אליניב ברדה, קפטן הקבוצה, בהרכב הפותח, לאחר שהצליח לחזור לאימונים מלאים במהלך אותו השבוע. מאור מליקסון לא היה כשיר במאת האחוזים ופתח על הספסל, כאשר באר שבע עלתה במערך התקפי שכלל לצדו של ברדה גם את שלומי ארבייטמן ואת דובב גבאי.
מכבי הגיעה להזדמנות ראשונה בדקה השביעית, לאחר שכדור מאגף ימין מצא, לאחר ערבוביה ברחבת באר שבע, את דן איינבינדר, שמתוך הרחבה בעט לא מדויק והחמיץ את המסגרת. מן העבר השני, באר שבע ניסתה לבחון את הגנת מכבי עם כדורים שנשלחו לתוך הרחבה אך לא הצליחה להגיע למצבי הבקעה.
בדקה ה-21 עלתה מכבי ליתרון ראשון במשחק. מיכה שלח מאגף ימין כדור עומר לעברו של פריצה, שהתגבר על השומר שלו ויליאם סוארס. האחרון ניסה לשלוח רגל והרחיק לעברו של השוער אוסטין אג'ידה, שהדף לרגליו של פריצה, האחרון נותר מול השער וגלגל אל הרשת החשופה, 1-0 למכבי תל אביב. באר שבע ניסתה להגיב מן העבר השני, כאשר גבאי הגביה לרחבה וארבייטמן הגיע ראשון ובנגיעה מהאוויר החמיץ את המסגרת.
בדקה ה-28 הכפילה מכבי את התוצאה. זהבי שלח שמאלה ליואב זיו, שנבלם על ידי בן ביטון. הכדור הגיע לפריצה, שעל סף הצד השמאלי של תיבת החמש לא הצליח לייצר בעיטה מלאה ורק גלגל לכיוונו של אג'ידה. השוער הדף חזרה לרגליו של פריצה, שהקפיץ למרכז הרחבה, הכדור פגע בברכו של זיו והתגלגל אל הרשת החשופה, 2-0 למכבי תל אביב.
בדקה ה-34 הצליחה באר שבע לצמק את התוצאה. אובידיו הובאן חטף כדור במרכז המגרש ופרץ בחופשיות לרחבה, שם מכ-14 מטרים שלח בעיטה חדה לפינה הימנית והרחוקה של חואן פבלו קולינאס, 2-1 למכבי תל אביב. מיד לאחר השער ביצע אלישע לוי חילוף מוקדם, ויתר על טומיסלב פאיוביץ' והכניס במקומו את רועי גורדנה.
עד למחצית לא נרשמו עוד מצבים מסוכנים. מכבי תל אביב יורדת ביתרון למחצית.
מחצית שנייה.
המחצית השנייה נפתחה בקצב מסחרר מצדה של האלופה. כבר בדקה ה-47 עלתה מכבי ליתרון 1–3, לאחר שמהראן ראדי הגביה קרן מאגף ימין, ופריצה שהגיע מאחורה עלה גבוה מעל סוארס ונגח היטב לפינה. חמש דקות עברו, ופריצה השלים שלושער היסטורי וראשון שלו במדי מכבי. זהבי שלח את הכדור ימינה לעברו של מיכה, הקשר הקפיץ כדור עומק למרכז הרחבה אליו הגיע פריצה, ששבר את מלכודת הנבדל, ובנגיעה הקפיץ לפינה הרחוקה של אג'ידה, 4-1 למכבי תל אביב לאחר 52 דקות בגמר הגביע.
הקצב המהיר נמשך, ובדקה ה-57 הצליחה באר שבע לצמק את התוצאה. אופיר דוידזאדה שלח כדור מאגף שמאל אל תוך הרחבה, הגנת מכבי הרחיקה את הכדור, דובב גבאי הגיע אליו ראשון ובנגיעה הוריד אל מחוץ הרחבה, ומאור בוזגלו שלח את הכדור הקופץ בנגיעה מ-17 מטרים לחיבורים הרחוקים. שער נאה של בוזגלו, 4-2 למכבי תל אביב.
דקה עברה, ומכבי הגיבה עם שער נוסף. הגנת באר שבע התקשתה להסתדר עם כדור ארוך שנשלח מחצי המגרש של מכבי, הכדור הגיע לפריצה, שעצר ומצא במסירה שטוחה את זהבי. האחרון חדר לרחבה, ומול אג'ידה היוצא גלגל אל הרשת. 5-2 למכבי תל אביב, 58 דקות מהפתיחה. פריצה העלה את מאזנו לשלושה שערים ושני בישולים במשחק הגמר.
בדקה ה-62 נכבש השער החמישי במחצית השנייה, שער שקבע את תוצאת המשחק. ראדי קיבל כדור ממיכה בצד ימין, חתך לכיוון המרכז וברגל שמאל שלח בעיטה חזקה ומדויקת לפינה הקרובה. אג'ידה הגיב באיחור והכדור נעצר רק ברשת, 6-2 למכבי תל אביב.
בדקה השמונים התקרבה מכבי לשער שביעי. זהבי פרץ מימין והעביר למרכז הרחבה, ברק בדש המחליף נותר פנוי, הגיע ראשון ומחמישה מטרים בעט בנגיעה למרכז השער, אג'ידה הגיב היטב והדף. בדקה ה-87 שוב מצב טוב לשחקן מחליף, הפעם טל בן חיים, שנשלח לרחבה ונותר באחד-על-אחד מול אג'ידה, אך תחת לחץ המגן שמאחוריו גלגל כדור חלש שאג'ידה הצליח להדוף.
בדקה האחרונה של המשחק, נשארה באר שבע בעשרה שחקנים, לאחר שבוזגלו הורחק בכרטיס אדום בעקבות גלישה מאוחרת מאחור על בן הרוש.
בסיום, 6-2 למכבי תל אביב, שמחזירה לעצמה את הגביע לאחר עשור, והופכת לטרבליסטית הראשונה בתולדות הכדורגל הישראלי.
האצת פלסמה
האצת פלסמה (באנגלית: Plasma acceleration) היא טכניקה להאצת חלקיקים טעונים, לרבות אלקטרונים, פוזיטרונים ויונים, באמצעות השדה החשמלי המיוחס לגל של פלסמת אלקטרונים ולמבני פלסמה אחרים בעלי גרדיאנט גבוה. מבני האצת פלסמה נוצרים באמצעות פולסים מאוד קצרים של לייזר או אלומות חלקיקים אנרגטיות המותאמות למאפייני הפלסמה.
הטכניקות הללו מציעות דרך לבנות מאיצי חלקיקים עם ביצועים גבוהים שממדיהם הרבה יותר קטנים בהשוואה למאיצים הנוכחיים.
האצת פלסמה מסווגת למספר סוגים לפי הדרך שבה נוצר הגל של אלקטרוני פלסמה:
ההוכחה המדעית הראשונה להאצה באמצעות גל מאוד מהיר, אשר בוצעה עם הטכניקה PWFA (האצת גל מהיר מאוד של פלסמה), דווחה לראשונה על ידי קבוצת החקר במעבדה הלאומית של ארגון ב-1988.
ההיסטוריה של האצת פלסמה.
מי שהגו את המושגים הבסיסיים של האצת פלסמה והאפשרויות שלה היו טושיקי טאג'ימה ו מ-UCLA בשנת 1979. העיצובים הניסיוניים ההתחלתיים של מאיץ ה-"wakefield" נהגו ב-UCLA על ידי ואחרים. מכשירים ניסיוניים נוכחיים מראים שיפועי האצה טובים יותר בכמה סדרי גודל, על פני מרחקים מאוד קצרים, בהשוואה למאיצי החלקיקים הנוכחיים (בערך סדר גודל אחד טוב יותר בקנה מידה של מטר אחד: 1GeV\m עבור מכשירים הניסיוניים לעומת 0.1GeV\m עבור מאיץ RF).
ייצור מאיצי פלזמה קומפקטיים ובעלות נמוכה יאפשרו להשתמש בהם במגוון יישומים, החל מפיזיקת חלקיקים וכלה ביישומים רפואיים ותעשייתיים. היישומים הרפואיים כוללים את בטאטרון, אבחוני מחלות או הקרנות, כמו גם מקורות פרוטונים עבור תרפיית חלקיקים.
מאיצי פלסמה כיום.
מאיצי פלסמה בדרך כלל משתמשים בגלים מאוד מהירים (wakefields) שמופקים על ידי גלי פלסמה צפופים. אולם, מאיצי פלסמה יכולים לתפקד במספר רב של דרכים בהתאם למאפייני הפלסמה בה משתמשים.
לדוגמה, מאיץ לייזר-פלזמה ניסיוני במעבדה הלאומית של לורנס ברקלי מאיץ אלקטרונים לאנרגיה של 1GeV לאורך 3.3 ס"מ בקירוב (5.4x1020 gn), בעוד שהמאיץ הקונבנציונלי (מאיץ האלקטרונים באנרגיה הכי גבוהה) במעבדת SLAC מצריך האצה לאורך של 64 מטרים כדי להגיע לאותה אנרגיה.
באופן דומה, בשימוש בפלזמות הושגה תוספת אנרגיה של 40GeV בעזרת האלומה של המאיץ הקווי בסטנפורד (42GeV) שנמצא ב SLAC תוך מרחק של 85 ס"מ בעזרת מאיץ גלי הפלסמה המהירים (8.9x1020 gn). ברגע שהמאיץ יהיה מפותח מספיק יהיה ניתן להחליף הרבה ממאיצי ה-RF המסורתיים שכרגע נמצאים במאיצי חלקיקים, בתי חולים ומתקני מחקר.
מתקן הלייזר באוניברסיטת טקסס באוסטין האיץ אלקטרונים לאנרגיה של 2GeV לאורך 2 ס"מ (1.6x1021 ). השיא הזה נשבר (ביותר מפי שניים) ב-2014 על ידי מדענים ב, במעבדה הלאומית בלורנס ברקלי, כשהם הפיקו אלומות אלקטרונים עד לאנרגיה של 4.25GeV.
בסוף 2014, חוקרים ממעבדת המאיצים הלאומית , פרסמו הוכחה לישימות של טכנולוגיית האצת הפלסמה בעזרת המתקן לבדיקות מאיץ ניסיוניות מתקדמות (FACET). ההוכחה הראתה שמאיץ פלסמה יכול להשיג מעבר אנרגיה גדול פי 400–500 בהשוואה למבנה הכללי של מאיץ קווי.
ניסוי להוכחה של עקרון מאיץ גלי פלסמה מהירים בשימוש באלומת פרוטונים בעלת אנרגיה של 400GeV מ-סופר פרוטון סינכרוטרון פועל כרגע ב-CERN. הניסוי, שנקרא AWAKE, התחיל בניסויים בסוף 2016.
הפיזיקה של האצת פלסמה.
פלסמה מורכבת מנוזל בעל מטענים חיוביים ושליליים, בדרך כלל נוצר על ידי חום או של גז מדולל.
תחת תנאים רגילים הפלסמה תהיה נייטרלית (או נייטרלית למחצה) ברמה המאקרוסקופית, כמות שווה של אלקטרונים ויונים אשר נמצאים בשיווי משקל. אבל אם ישנה נוכחות של שדה כוח מגנטי או שדה אלקטרומגנטי חזק מספיק, אלקטרוני הפלסמה אשר מאוד קלים יחסית ליוני הרקע (לפחות פי 1836), ייפרדו מרחבית מהיונים הכבדים ויצרו חוסר שיווי משקל במטענים באזור המתואר. מטען אשר מוכנס לפלסמה כזאת יואץ על ידי השדה שנוצר כתוצאה מההפרדה במטענים, אבל כיוון שגודל שדה זה בדרך כלל דומה לזה של השדה החיצוני, למעשה שום דבר לא מושג יחסית למערכת שגרתית אשר מספקת בפשטות את השדה החשמלי או המגנטי ישירות לחלקיק. עם זאת, חומר הפלסמה מתפקד כשנאי היעיל ביותר (שידוע עד כה) של השדה הרוחבי של גל אלקטרומגנטי לשדות אורכיים של גל הפלסמה.