כשהייתה רוח בת שש עברה עם משפחתה לבת ים, ובילדותה אובחנה כמחוננת. היא שירתה בחיל המודיעין, ובשנים 2008–2010 למדה בבית הספר למוזיקה רימון. בשנת 2009 הקימה את להקת "כלבי רוח" עם הגיטריסט ניר שלמה, הבסיסט נועם שחם, הקלידן איתי שטרית והמתופף גדי פטר, ושימשה סולנית הלהקה. אלבום הבכורה של הלהקה יצא בשנת 2013, ורוח כתבה לו את כל המילים והלחינה את כולו. לאחר התפרקות הלהקה יצאה רוח לדרך עצמאית.
בשנת 2015 הוציאה את אלבומה "רופאה במערב". באלבום ביצעה רוח את "דובה גריזלית", שירה של המשוררת יונה וולך, שאותו הלחינה.
בשנת 2016 החלה לשתף פעולה עם המוזיקאי רייסקינדר (אסף עדן) בהרכב ״הנוקמים 2״. הצמד מופיע ומוציא שירים מדי כמה שנים.
בשנת 2017 השתתפה בפסטיבל אינדינגב ה-11 לצד ג'ירפות, רוקפור, אסתר רדא, נגה ארז, יהוא ירון וערן צור, אור אדרי ואלון עדר ואחרים. באותה שנה הופיעה גם בפסטיבל יערות מנשה. בפסטיבל השתתפו בין היתר אורפנד לנד, אביתר בנאי, אלון עדר, אסתר רדא, עדי-קשת כהן וגל דה פז.
ב־10 במאי 2018, יום הולדתה ה־33 של רוח, יצא לאור אלבומה השני "מוסיקה לפרסומות". האלבום הגיע למקום השלישי במצעד אלבומי הקצה לשנת 2018 ולמקום הראשון בין האלבומים הישראליים.
בשנת 2021 שיחקה בסרטה של אלינור נחמיה, "מה שלא נשבר".
ביוני 2022 יצא לאור אלבומה השלישי, "בת ים". קדמו לאלבום הסינגלים: "סופרמן", "ספרינט", "מאליבו" ו"שמש גבר".
חפרפרת האב דוד
חפרפרת האב דוד (שם מדעי: "Talpa davidiana" או "Talpa streeti"), הידועה גם בשם חפרפרת פרסית, היא מין במשפחת החפרפרתיים שאנדמית לכורדסתאן שבאיראן וכנראה שגם לטורקיה. חפרפרת זאת נקראת על שם הזואולוג והכומר ארמן דוד ואוכלת בעיקר חרקים.
אורך ראשה של החפרפרת 11.5 עד 13.4 סנטימטרים. אורך הזנב 1.8 עד 3 סנטימטרים. אורך הגולגולת 28.3 עד 34.3 מילימטרים. אורך הרגליים 1.8 עד 2 סנטימטרים. המשקל נע בין 42 עד 80 גרמים. חפרפרת זו נתונה לשינוים בבתי הגידול שלה עם זאת מצב השימור שלה אינו ידוע.
חטיפת טיסה 366 של KLM
חטיפת טיסת KLM 366 אירעה ב-4 בספטמבר 1976, עשרים דקות אחרי המראת מטוס חברת התעופה ההולנדית KLM מנמל התעופה בעיר ניס שבצרפת. המטוס שעצר בניס לחניית ביניים בדרכו ממאלגה, ספרד לאמסטרדם נחטף בידי מחבלים פלסטינים. המחבלים דרשו בתמורה לשחרור המטוס ונוסעיו את שחרורם של שמונה מחבלים בכירים הכלואים בישראל, ביניהם הילאריון קפוצ'י וקוזו אוקמוטו. על המטוס שהו 79 נוסעים וחמישה אנשי צוות.
אחרי נחיתה לצורכי תדלוק בתוניס, המחבלים הורו לקברניט לטוס לכיוון ישראל, והמטוס הגיע בסמוך לחופי המדינה. המחבלים החלו להשמיע מסרים לנמל התעופה בן-גוריון בהם דרשו את שחרור המחבלים הכלואים, אך נמל התעופה לא הגיב. מטוסי חיל האוויר הוזנקו אל המטוס כדי למנוע ביצוע פיגוע באמצעותו, ובנמל התעופה בן-גוריון חסמו כלי רכב את מסלולי הנחיתה כדי למנוע נחיתה של המטוס ללא אישור. שגריר הולנד בישראל פנה לממשלה והפציר בה שלא ליירט את המטוס ולא לסכן את חיי נוסעיו. עם זאת ממשלת הולנד לא דרשה מישראל להיכנע לדרישות החוטפים. ראשיה אמרו כי כניעה לטרור רק תעודד חטיפות נוספות, ושהמפתח בהתמודדות עם החטיפה הוא בהעברת המסר לחוטפים שמאמציהם נטולים כל סיכוי להצליח. ראש הממשלה יצחק רבין ניתח את המצב ואמר כי אם יזכו המחבלים להצלחה בסגנון החטיפות החדש - חטיפת מטוס לא ישראלי עם נוסעים לא ישראלים על מנת ללחוץ על ממשלת ישראל - לא יהיה גבול לחטיפות המטוסים בעולם.
הוקם חפ"ק בראשותו של שר הביטחון, שמעון פרס שהתעקש שלא תהיה כל כניעה לדרישות החוטפים. בעקבות המפגש עם מטוסי חיל האוויר נסוב המטוס לכיוון קפריסין ושם נחת בנמל התעופה בלרנקה. אחרי משא ומתן הסכימו המחבלים לשחרר את החטופים בשלום ובתמורה זכו למחסה בשגרירות לבנון ולאחר מכן יצאו מהמדינה. לכניעת המחבלים תרמה העובדה שלוב, אשר בעבר שיתפה פעולה עם חטיפות, סירבה להניח למטוס לנחות בתחומה, ייתכן שבשל התפקיד שמילאה באותו זמן כנשיאת מועצת הביטחון של האו"ם. העיתון מעריב שניתח את נסיבות החטיפה העריך שהמחבלים חשבו שבשל היחסים ההדוקים בין הולנד לישראל, חטיפת מטוס הולנדי והצבת סכנת חיים בפני עשרות נוסעיו תטלטל את המדינה כאילו נחטף מטוס ישראלי ותפעיל לחץ לשחרור נוסעיו, אך בפועל הציבור הישראלי לא הגיב בהתאם. החטיפה אירעה זמן קצר למדי לאחר מבצע אנטבה, אך אפשרות לפעולה דומה לא נדונה.
קישורים חיצוניים.
ה' בלייך, אלקוס קונסטנטינידיס, יהושע כהנא, מנחם רהט, עצבי ברזל ואורך רוח שכנעו הטרוריסטים כי אין להם כל סיכוי להצליח בחטיפה, מעריב, 6 בספטמבר 1976
תקיפת מפעל הנשק בסוריה (2017)
תקיפת מפעל הנשק בסוריה התרחשה ב-7 בספטמבר 2017 במסיאף, סמוך לעיר חמה בסוריה, ובה הותקף מפעל ליצור טילים מדויקים ונשק להשמדה המונית של מרכז סרס. צבא סוריה האשים את חיל האוויר הישראלי בתקיפה, אך ישראל לא הגיבה לפרסומים. בתקיפה נהרגו שני חיילים סורים. לפי צבא סוריה, נגרם נזק רב למפעל. לפי ההערכות, ישראל תקפה את המפעל על מנת למנוע מהנשק המתקדם המיוצר במפעל להגיע לידי איראן או חזבאללה.
רקע.
התבססות איראנית בסוריה במהלך מלחמת האזרחים.
עם המשכות הלחימה במלחמת האזרחים בסוריה, במהלך שנת 2017 ארגון המדינה האסלאמית נחלש משמעותית בכוחו ואיבד שטחים רבים משליטתו. לפי מערכת הביטחון הישראלית, בשטחים בהם הצטמצמה שליטתו ונוכחותו של ארגון המדינה האסלאמית, גברה הנוכחות של ארגון הטרור חזבאללה ושל משמרות המהפכה האסלאמית, שלוחה של איראן. תחת חסות המשטר הסורי, איראן ניסתה לייצר נתיבים יבשתיים ואוויריים לתוך סוריה להעברת סחורה ונשק לארגוני הטרור בחסותה, ואף פעלה להקמת בסיסים צבאיים, שדות תעופה, מפעלי טילים ונמלים.
המתקפה הכימית באידליב.
ב-4 באפריל 2017 הופצצה העיר ח'אן שייח'ון באידליב מהאוויר בגז עצבים. בהפצצה נהרגו 87 בני אדם ונפצעו כ-400. רופאים העידו שקורבנות המתקפה חוו חנק, התכווצות ושיתוק בעקבות החשיפה לגז הרעיל. שעות לאחר המתקפה, הופצצה מרפאה בה טופלו נפגעים מהגז הכימי. התמונות מהמתקפה ששודרו בתקשורת העולמית זעזעו את העולם המערבי שנטה לייחס את המתקפה לצבא סוריה. זו המתקפה הכימית הקטלנית ביותר במלחמת האזרחים בסוריה מאז המתקפה הכימית בע'וטה שהתרחשה בשנת 2013, לאחריה אמר נשיא ארצות הברית דאז, ברק אובמה שיביא לפירוק סוריה מנשק כימי, ויתקוף צבאית במקרה של מתקפה נוספת.
נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, הביע זעזוע מהמתקפה, והורה על תקיפה צבאית נגד צבא סוריה. יומיים לאחר המתקפה תקף צי ארצות הברית את בסיס חיל האוויר הסורי שממנו המריאו המטוסים שביצעו את המתקפה הכימית.
התקיפה.
בלילה שבין 6 בספטמבר ל-7 בספטמבר 2017 הותקף מפעל לפיתוח נשק מתקדם בסוריה של מרכז סרס. במפעל יוצרו טילי קרקע קרקע מדויקים ונשק כימי. לפי צבא סוריה, בתקיפה נהרגו שני חיילים סורים. לפי הודעת המורדים, בתקיפה נהרגו מספר מדעני טילים איראנים בנוסף לחיילים הסורים.
ייתכן שבמפעל זה יוצר הנשק שבו השתמש משטר אסד במתקפה הכימית בח'אן שייח'ון באפריל 2017. אם אכן כך הדבר, תקיפה זו היא התגובה הצבאית היחידה פרט לתגובה האמריקנית נגד השימוש של צבא אסד בנשק כימי.
התקיפה התרחשה במקביל לתרגיל הגיס הצפוני של צה"ל ("אור הדגן") הגדול ביותר של צה"ל מזה 19 שנה, שמדמה מלחמה של צה"ל נגד ארגון חזבאללה. התקיפה בוצעה בדיוק עשור לאחר תקיפת הכור הגרעיני בסוריה ב-6 בספטמבר 2007. יש המעריכים כי תזמון התקיפה נועד להעביר מסר למשטר אסד, איראן וחזבאללה, לפיו ישראל לא תקבל נוכחות איראנית בסוריה.
תגובות.
לא התקבלה תגובה מאיראן או מרוסיה.
גראייבילה ונסלאוסקייטה
אנדרטת גדוד סופה
אנדרטה גדוד 53 סופה
אנדרטת גדוד 53 (רמת הגולן)
חפרפרת החדף של אנדרסון
חסיון רופא–מטופל
סול אסטבנז
סבסטיאן אסטבנז
עטלף השועל המעופף
מזכיר העיתונות של הבית הלבן
משרד מזכיר העיתונות של הבית הלבן
קתרין לנגפורד
קתרין לנגפורד (באנגלית: Katherine Langford; נולדה ב-29 באפריל 1996) היא שחקנית אוסטרלית, הידועה בעיקר בשל תפקידה בסדרה "13 סיבות", בה היא מגלמת נערה שהחליטה לשים קץ לחייה ובתור נימואה בסדרה "מכשפת".
ילדותה.
קתרין לנגפורד נולדה בפרברי העיר פרת' שבאוסטרליה. בתם הבכורה של זוג רופאים, אליזבת (לבית גרין) וסטיבן לנגפורד. אחותה הצעירה היא השחקנית ג'וזפין לנגפורד. קתרין החלה שיעורי פיתוח קול ב-2005, כשהייתה בת 9. בתיכון למדה בבית ספר מודרני למחוננים ומצטיינים, שם עסקה במוזיקה, בתיאטרון ובספורט והייתה שחיינית ברמה ארצית. לנגפורד סיימה את לימודי התיכון ב-2014 וניסתה להתקבל ללימודי משחק. בין 2014 ל-2015, למדה במכללה לריקוד ולאמנויות הקולנוע, שם השתתפה בהפקה גדולה של מחזמר.
קריירה.
לנגפורד השתתפה בשני סרטים קצרים ב-2015, כמו "Imperfect Quadrant" ו-"Daughter". לנגפורד גילמה את הדמות הראשית, סקרלט, בסרט הקצר "Daughter" שהוצג בבכורה בפסטיבל קאן ב-2016. שיחקה גם בסרט "The Misguided".
לנגפורד נבחנה לתפקיד הראשי ב-"13 סיבות" בסקייפ, כאשר מעולם לא עבדה בארצות הברית. בסדרה, המהווה עיבוד טלוויזיוני של ספר בעל שם דומה, היא שיחקה תלמידת תיכון אמריקאית בשם האנה בייקר, שמשתפת מדוע בחרה לשים קץ לחייה. בעוד דמותה של האנה עמדה במחלוקת, מבקרי הטלוויזיה היללו פה אחד את הופעתה של לנגפורד, ואף כינו אותה 'תגלית השנה'. היא זכתה לשבחים ולתהילה רבה בעקבות תפקידה בסדרה.
בדצמבר 2016, היא חתמה בסוכנות המפורסמת WME בה חתומים עשרות מהשחקנים והבמאים המפורסמים בהוליווד.