כדי לזכות באפשרות להינשא לו, מחליטה בת הים הקטנה שהיא מעדיפה לוותר על כל שלוש מאות שנות חייה כבת ים ועל חיים בחיק משפחתה למען נשמה בת אלמוות (שבת ים יכולה להשיג רק אם תגרום לבן אדם לאהוב אותה יותר משהוא אוהב את הוריו) ויום אחד כבת אנוש לצד הנסיך. אולם לאחר שהבינה שלא תוכל לזכות באהבתו של הנסיך אם לא תהיה אנושית, החליטה לבקש עזרה ממכשפת הים. המכשפה הרעה הסכימה להכין לה שיקוי שיהפוך את זנב הדג שלה לזוג רגליים כדי שתוכל להיראות כמו כל בן-אנוש אחר, כאשר כל צעד שתצעד יכאב כאילו סכינים חדים מפלחים את כפות רגליה. כמו כן דרשה המכשפה בתמורה לשיקוי את קולה הנפלא של בת הים, כשמשמעות הדבר היא שבת הים תהפוך לאילמת. כמו כן הוסיפה שאם לבסוף הנסיך יתאהב בה ויינשא לה, תהפוך בת הים לבת אנוש לכל דבר, אך אם יישא אשה אחרת, בשחר יום נישואיהם היא תמות, וכמו כל בן ים אחר שמת, תהפוך לקצף גלים. בת הים החליטה לקחת את הסיכון והסכימה להצעת המכשפה. לאחר שזו הכינה את השיקוי, כרתה את לשונה של בת הים כדי שלא תוכל עוד לדבר.
כשעלתה מעל פני הים, שחתה בת הים הקטנה אל מרגלות ארמונו של הנסיך, שם שתתה את השיקוי. כתוצאה מכך פקד אותה כאב עז והיא התעלפה. כשהתעוררה, מצאה את הנסיך רוכן מעליה וגילתה שזנבה הפך לזוג רגליים. כששאל אותה הנסיך לשמה, לא יכלה בת הים הקטנה האילמת לענות ולספר לו מי היא, אך מתוך רחמים אסף אותה הנסיך לארמון ושם היא הפכה להיות האדם הקרוב לו. בתקופה בה חייתה כבת אנוש על פני האדמה, סבלה מכאבים עזים כסכין, כמו שחזתה המכשפה, אך השהות לצד הנסיך שלה הייתה כפיצוי על כך.
ערב אחד סיפר לה הנסיך בצער על אותו ערב בו טבעה ספינתו ועל העלמה הצעירה שהצילה אותו, והתוודה בפניה כי היא אהובתו האמיתית. אך לעולם לא יוכל לשאתה לאישה כיוון שהיא נזירה שגרה בהיכל קודש. כמו כן הוסיף וסיפר לה שהוא מתכוון לשאת אותה במקומה וכי היא האדם הקרוב ביותר שיוכל אי פעם לאהוב. ואף על פי שמגיעה נסיכה אחרת ובת מדינה אחרת, שאותה בחר לו אביו לכלה, הוא מתכוון להינשא רק לה. בת הים הייתה מאושרת על כך שהיא עומדת להינשא לנסיך אהוב ליבה ולהפוך לבת אנוש.
כשהגיעה הנסיכה המיועדת מארצה לארצו של הנסיך, הוא גילה להפתעתו ולשמחתו כי היא אותה נערה שהצילה את חייו ואותה אהב. בת הים הקטנה הבינה כי גורלה נחרץ.
בליל הכלולות התלוותה בת הים אל הנסיך וכלתו על האונייה בה הפליגו לחגוג את יום כלולותיהם. בלילה, כששכבה וחיכתה לקרן השמש הראשונה שתגיח ותהפוך אותה לקצף גלים, עלו אחיותיה על פני המים וסיפרו לה שהתחננו אל המכשפה כדי למנוע את מותה. המכשפה, שקיבלה בתמורה את שערותיהן, נתנה להן סכין שאותו היה על בת הים הקטנה לתקוע בליבו של הנסיך כדי להציל את עצמה.
בת הים נכנסה אל חדרו של הנסיך במטרה לעשות את המוטל עליה כדי להינצל, אך לא הייתה מסוגלת להרוג את הנסיך שכה אהבה ולכן הטילה עצמה אל המים בדיוק כשבקעו קרני השמש הראשונות והיא עמדה להפוך לקצף גלים.
ואז, ברגע שבו עמדה לימס במים, הרגישה כי היא מרחפת על כנפי הרוח אל השמים, שם אספו אותה בנות האוויר, שתפקידן לקרר את הארצות החמות ולהביא ריח לפרחים. בת הים הקטנה הפכה לבת אוויר ולבת אלמוות ויחד עם בנות האוויר עמלה שלוש מאות שנה בעשיית מעשים טובים על מנת ליצור לעצמה נשמה בת אלמוות.
ניתוח האגדה.
האגדה עוסקת בבעיות חברתיות כגון:
יש הטוענים כי אנדרסן היה הומוסקסואל, וכי האגדה עוסקת באהבה מסוג אחר (אגדה זו וכן האגדה "חייל הבדיל"). רואים בזנבה של בת הים דבר שמטשטש את מיניותה שבכל מקרה אינה נחשפת ומעיד על היותה חסרת מין, ואת הנסיך כהטרוסקסואל. את יציאתה של בת הים מן המים משווים דווקא ליציאה מהארון (אם כי בסיפור לא מדובר על אהבה עזה לנשים ואין אף רמיזה אחת ללסביות), ורואים כי בת הים מעדיפה למות מאשר "להיכנס חזרה לארון".
פסל בת הים הקטנה.
פסל בת הים הקטנה הממוקם בנמל של קופנהגן שבדנמרק, הוזמן ב-1909 על ידי קארל יאקובסן, בנו של מייסד מבשלת הבירה קרלסברג, והוצב במקומו ב-23 באוגוסט 1913. הפסל אדוארד אריקסן השתמש באשתו אלינה כמודל.
הפסל הושחת פעמים רבות אולם תמיד שופץ. ב-24 באוגוסט 1964 נוסר ראשו של הפסל על ידי חברי תנועה פוליטית ובראשה יורגן נאש, ב-11 בספטמבר 2003 הועף הפסל מעל הסלע שעליו הוא יושב באמצעות חומר נפץ.
בקיץ 2010 הועבר הפסל לשנגחאי לשם הצגתו בתערוכת אקספו 2010.
ישנו דמיון בין פסל בת הים הקטנה לבין הפסל "פניה על השונית" (pania of the reef) הממוקם בנאפייר (napier) שבניו זילנד, הסיפור של פניה מהמיתולוגיה המאורית גם דומה באופנים רבים לסיפורה של בת הים.
בקולנוע.
בסרט "הנס כריסטיאן אנדרסן" יש בלט "בת הים הקטנה" בביצוע הרקדנים זיזי ז'נמייר ורולאן פטי.
טחב
דריק שארפ
דריק לאנוריס שארפ (באנגלית: Derrick Lanorris Sharp; נולד ב-5 באוקטובר 1971) הוא כדורסלן עבר אמריקאי-ישראלי. בין היתר שימש כקפטן קבוצת מכבי תל אביב, ובין השנים 2011–2013 היה גם עוזר המאמן בקבוצת מכבי תל אביב.
שארפ נולד באורלנדו שבפלורידה. ב-1993 הגיע לראשונה לישראל, שיחק במכבי חדרה ובבית"ר מגדל העמק ובעקבות יכולת טובה עבר בשנת 1996 למכבי תל אביב בה שיחק במשך 15 שנים עד פרישתו ממשחק בשנת 2011. בשש עונותיו האחרונות במכבי תל אביב שימש כקפטן הקבוצה. במשחקו שארפ התאפיין בעיקר ביכולת קליעה מטווח שלוש הנקודות ומקו העונשין. אחד מרגעי השיא שלו בקריירה היה בנס ז'לגיריס, אז קלע שלשה בשנייה האחרונה של משחק היורוליג נגד ז'לגיריס קובנה בעונת , אשר כפתה הארכה שבסיומה ניצחה מכבי והעפילה לפיינל פור שנערך באותה שנה בתל אביב, בו זכתה לאחר מכן.
שארפ הוא אחד השחקנים המעוטרים בתולדות הכדורסל הישראלי. הוא זכה ב-13 אליפויות, 11 גביעי מדינה, וב-3 אליפויות אירופה. כמו כן קיבל הוקרות מטעם היורוליג ומנהלת ליגת העל כאחד הסמלים הגדולים של מכבי תל אביב בכל הזמנים. שארפ הוא השחקן המבוגר ביותר שלבש אי פעם את מדי מכבי תל אביב.
נעוריו.
שארפ נולד למשפחה חד הורית בפלורידה שבארצות הברית. הוא שיחק במשך שנתיים באוניברסיטת ברוורד קאונטי, בה העמיד ממוצעים של 12.8 נקודות, 2.6 ריבאונדים ו-3.5 אסיסטים בעונה הראשונה ו-23.7 נקודות, 2.1 ריבאונדים ו-4 אסיסטים בעונה השנייה.
לקראת עונת עבר לאוניברסיטת דרום פלורידה מליגת המכללות. בעונתו הראשונה בה קלע 14.6 נקודות, הוריד 2.1 ריבאונדים ומסר 2.2 אסיסטים בממוצע למשחק ואילו בשנייה שהייתה גם עונתו האחרונה בקולג' השתפר במעט וקלע 15.6 נקודות, הוריד 2.6 ריבאונדים ומסר 3.4 אסיסטים בממוצע למשחק.
קריירה קבוצתית.
שנותיו הראשונות בישראל והמעבר למכבי תל אביב.
ב-1993, הגיע שארפ לראשונה לישראל והצטרף לקבוצת מכבי חדרה מלאומית ב', בה היה לקלע המוביל של הליגה בעונת עם 25.2 נקודות בממוצע למשחק. בעונה שלאחר מכן עבר לבית"ר מגדל העמק ושוב היה לקלע המוביל של הליגה, אך עם זאת קבוצתו ירדה בסיום העונה לליגה הארצית. בעונת , במהלכה קיבל אזרחות ישראלית, זכה שארפ בפעם השלישית ברציפות בתואר הקלע המוביל של הליגה.
בעקבות יכולתו בליגות הנמוכות, הוחתם שארפ בקבוצת מכבי תל אביב מלאומית א'. פיני גרשון (אז מאמן הפועל ירושלים) אמר על החתמתו של שארפ כי הוא "שחקן של לאומית ב'", אולם שמונה שנים לאחר מכן שלשה של שארפ העלתה את מכבי של גרשון לפיינל פור היורוליג. בעונתו הראשונה במכבי, , שותף שארפ ב-41 משחקים בכל המסגרות, וקלע 7.1 נקודות בממוצע. הוא סייע לקבוצתו לזכות באליפות הליגה והגיעה עימה לגמר גביע המדינה. כמו כן, נבחר לתגלית העונה בליגת העל. בעונה הבאה הפך שארפ ל"" של מכבי וביצע את עבודתו נאמנה עם 6.5 נקודות בכ-14.9 דקות בממוצע למשחק בכל המסגרות, שסייעו לקבוצתו לזכות באליפות הליגה ובגביע המדינה. בעונת קבע ממוצעים כמעט זהים לעונה הקודמת עם 6 נקודות בכ-15 דקות למשחק ושוב סייע לקבוצתו לזכות באליפות הליגה וגביע המדינה.
שנות השיא בקריירה.
עונת הייתה שנת הפריצה של שארפ כשחקן מוביל במכבי, הוא שיחק ב-52 ממשחקיה של קבוצתו, בהם קלע 7.6 נקודות בכ-20.3 דקות למשחק. באותה עונה חזרה מכבי תל אביב להשתתף באירוע הפיינל פור לאחר היעדרות של 9 שנים. לדריק שארפ הייתה זו הופעה ראשונה בפיינל פור
עונת , הייתה עונת השיא של שארפ במכבי. הוא שיחק ב-58 משחקים בכל המסגרות בהם קלע 10.8 נקודות, הוריד 1.4 ריבאונדים ומסר 1.4 אסיסטים בכ-22.7 דקות בממוצע למשחק. בנוסף על כך סייע למכבי לזכות באליפות היורוליג (לראשונה מזה 20 שנה), באליפות הליגה ובגביע המדינה ובכך להשלים טרבל שלישי בהיסטוריה של המועדון. בעונה שלאחר מכן קלע 10.8 נקודות בממוצע למשחק בליגה ו-6.8 נקודות בממוצע למשחק ביורוליג וזכה שוב באליפות ובגביע, אך קבוצתו הפסידה בחצי גמר היורוליג. בעונת שיחק שארפ עם מכבי בליגה האדריאטית, וקבוצתו הגיעה עד לגמר המפעל כשהוא קולע 6.1 נקודות בממוצע למשחק. בנוסף על כך קלע 7 נקודות בממוצע למשחק ביתר המפעלים וסייע למכבי לזכות בדאבל (גביע ואליפות) שישי ברציפות, אך מכבי הודחה מהיורוליג כבר בשלב ה"טופ 16".