נכון למפקד שנערך בשנת 2000, בכפר מתגוררים כ-2,096 תושבים.
אף שהעיר פאגו פאגו מהווה באופן רשמי בירת סמואה האמריקנית, מבני הממשל של הטריטוריה (בית הנבחרים, הסנאט ובית המשפט העליון) מצויים בפועל בכפר פאגאטוגו הסמוך לבירה.
בשנת 2007 הוחל בבניית כביש המקשר בין מבני הממשל בכפר פאגאטוגו לבין בירת הטריטוריה.
בכפר שוק שהוקם במימון מחלקת המסחר של ארצות הברית. כמו כן בכפר פועל מוזיאון ג'ין פ. היידון המציג את ההיסטוריה החי והצומח באי.
ישיבת אור וישועה
ישיבת אור וישועה היא ישיבת הסדר וישיבה גבוהה בראשות הרב ד"ר אליהו רחמים זייני בנווה שאנן בחיפה.
היסטוריה.
בשנת ה'תשס"א (2001) הוקמה בשכונת נווה שאנן בחיפה ישיבת ההסדר אור וישועה על ידי הרב ד"ר אליהו זייני, הישיבה היא הישיבה הציונית הראשונה בעיר. הישיבה ממוקמת במתחם מוסד הילדים אומנה לשעבר, ב"בית חנניה" ע"ש חנניה ועקנין ובבית המדרש "היכל בנימין" ע"ש הרב פרופ' בנימין זאב בנדיקט.
רבים מבוגרי המחזור הראשון שסיים בשנת ה'תשס"ז, המשיכו ללמוד בטכניון, בין היתר במטרה להישאר קרוב אל הרב זייני.
בנוסף לרמי"ם, גם ראש הישיבה מלמד שעורים כלליים בתחומים שונים, כמו סוגיות בתלמוד, שעורי הגות החל מתקופת חז"ל והוגי דעות בני זמנינו. שעורים בהתמודדות עם שאלות בפילוסופיה כללית, תורה ומדע, פוסט מודרניזם, ביקורת המקרא וביקורת התלמוד. נושאים נוספים הנלמדים בישיבה הם תנ"ך, הגות ומחשבה ולימודי רשות להסמכה לרבנות.
מוסדות הישיבה.
בביהמ"ד של הישיבה פועלים ישיבה גבוהה וישיבת הסדר שבראשם עומד הרב ד"ר אליהו זייני.
סביב הישיבה התבססה קהילה, שעיקרה הוא גרעין של משפחות בוגרי הטכניון שנקשרו לרב זייני וקבעו בגללו את מקומם בחיפה. קהילה זו גדלה מאז הקמת הישיבה, כאשר חלק מבוגרי הישיבה והטכניון נותרו באזור.
בישיבה פועלים גם גני ילדים. גני הילדים פתוחים לציבור הרחב ומלמדים בהם קריאת אותיות מגיל 3. הילדים בני ה-5 אף עולים לתורה וקוראים את ההפטרה.
בישיבה מופעלים גם חוגי ההעשרה לכיתות הנמוכות, וכן מתקיים קשר עם תנועת [אריאל] בשכונה לפעילויות נוספות.
בישיבה מתקיים מכון הוראה, שלוחה של מכללת שאנן להכשרת מורים.
בישיבה מתקיים כולל שבמסגרתו נגשים התלמידים למבחני הרבנות של הרבנות הראשית לישראל.
מכון הוצאת ספרים.
בישיבה פועל גם מכון להוצאת ספרים, שבין השאר הוציא מתוכו את:
במפעל הוצאת הספרים שותפים תלמידי הישיבה בהגהה ועריכה.
הישיבה במלחמת לבנון השנייה.
במהלך מלחמת לבנון השנייה, קרא הרב זייני לתלמידיו ולאנשי קהילתו שלא לברוח מן העיר. הוא המשיך בשיעוריו הקבועים בבית הכנסת של הטכניון והכפיל את שיעוריו בישיבה, במקום הר"מים המגויסים. לדבריו של הרב זיני, הישיבה הייתה היחידה שנשארה בעיר חיפה במשך כל זמן המלחמה. הרב זייני עודד את תלמידיו לחלק מצרכים במקלטים, ולבקר את פצועי צה"ל שאושפזו בבית החולים רמב"ם. על פעילות זו הוענקה לישיבה תעודת הוקרה מטעם משרד ראש הממשלה.
פגו פגו
קרן כספית
קרן כספית היא קרן נאמנות המשקיעה באפיקים סולידיים לטווח קצר. הקרנות הכספיות הן בעלות רמת הסיכון הנמוכה ביותר מבין כל קרנות הנאמנות.
בישראל הוקמו קרנות כספיות בתחילת 2008, בעקבות תיקון חקיקה אשר אפשר זאת. קיימות 45 קרנות כספיות, והן מנהלות נכסים בסכום כולל של 20.1 מיליארד שקל (נכון לינואר 2011).
קרנות כספיות בישראל.
מדיניות ההשקעה.
על פי הגדרת החוק, קרן כספית משקיעה באפיקים הבאים:
משך החיים הממוצע של כלל נכסי הקרן הוא עד 90 יום.
הקרן יכולה להחזיק עד 25% מנכסיה באפיקים לא סחירים (ניירות מסחריים ופקדונות).
יתרונות וחסרונות.
השוואה לפיקדון בנקאי.
מנהלי הקרנות הכספיות מציגים אותן כתחליף לפיקדונות הבנקאיים, בזכות אופיין הסולידי. אולם קיימים מספר הבדלים בין פיקדון לבין קרן כספית.
הקרנות הכספיות מעניקות למשקיעים בהן תשואה גבוהה יותר מאשר הפיקדונות הבנקאיים. סיבה אחת לכך היא שהסכומים שמפקידות הקרנות הכספיות בפיקדונות בנקאיים הם גדולים מאוד, ולכן הבנקים נותנים להן "ריבית ג'מבו", השווה בקירוב לריבית בנק ישראל. לעומת זאת, חוסך פרטי המפקיד סכום קטן יותר מקבל ריבית נמוכה יותר. הקרנות אף עורכות מכרזים בין הבנקים על גובה הריבית שהן מקבלות, ובכך הן מגדילות את תשואותיהן. סיבה נוספת לתשואה הגבוהה של הקרנות הכספיות יחסית לפיקדונות היא שהן יכולות להשקיע גם בניירות מסחריים, הנותנים ריבית גבוהה יותר מאשר ריבית בנק ישראל, במרווח הנע בטווח של 0.18%-0.75% כתלות במידת הסיכון שמייחס שוק ההון למנפיק.
הבדל נוסף בין קרן כספית לפיקדון הוא רמות הסיכון השונות שלהם. הפיקדונות הבנקאיים הם חסרי סיכון, והמפקידים יודעים בוודאות כי בתום תקופת הפיקדון הם יקבלו את כספם בחזרה. אף כי בישראל לא הונהג ביטוח פיקדונות באופן רשמי, מקובל כי המדינה מפצה את המפקידים במקרה של פשיטת רגל של בנק.
לעומת זאת, הקרנות הכספיות יכולות להחזיק ניירות ערך מסחריים בעלי סיכון אשראי, ובמקרה שמנפיק הנייר יפשוט רגל ייגרם הפסד למשקיעים בקרן. מקרה כזה קרה לאחרונה בזמן המשבר הכלכלי בשנת 2008 בקרן הכספית האמריקאית "Reserve Prime Fund", אשר השקיעה בניירות מסחריים של בנק ההשקעות ליהמן ברדרס, שפשט רגל.
עם זאת, קיימות קרנות כספיות אשר על פי מדיניותן אינן משקיעות בניירות מסחריים ובאג"ח קונצרניות, ועל כן אינן חשופות לסיכוני אשראי.
הבדל נוסף הוא גמישות זמן הפדיון. בפיקדון בנקאי על המפקיד לקבוע מראש את משך הזמן שבו כספו יהיה סגור. ככל שמועד הפיקדון רחוק יותר, הריבית על הפיקדון גבוהה יותר. לעומת זאת, קרן כספית ניתנת לפדיון בכל יום בו מתקיים מסחר בבורסה לניירות ערך, אין צורך להתחייב מראש, והתשואה אינה תלויה כלל במשך ההשקעה. בכך מאפשרת הקרן למשקיע גמישות רבה יותר.
השוואה לקרן שקלית קצרה.
ההבדל העיקרי בין קרן כספית לקרן שקלית קצרה הוא המח"ם (משך חיים ממוצע). בקרן שקלית קצרה המח"ם הכולל הוא עד שנה, כלומר ארוך יותר מאשר בקרן כספית. כתוצאה מכך קרן שקלית קצרה רגישה לשינויי ריבית יותר מאשר קרן כספית, ולכן היא יותר תנודתית. באמצעות קרן שקלית קצרה ניתן להפיק רווח הון במצב של ירידת ריבית במשק, בעוד שקרן כספית כמעט ולא תושפע מירידת הריבית. עם זאת, דמי הניהול הגבוהים יותר של הקרן השקלית הקצרה יקזזו חלק מרווח ההון.
מיסוי.
קיימים מספר הבדלי מיסוי בין קרן כספית פטורה לבין מק"ם ופיקדון:
קרן כספית חייבת דומה מבחינת מיסוי לפיקדון ולא לקרן פטורה - הקרן משלמת מס בשיעור של 15% על הרווח הנומינלי מהשקעותיה, לא ניתן לקזז הפסדים, ואין דחיית מס.
דמי ניהול.
הקרנות הכספיות גובות דמי ניהול הנעים בין 0% ל-0.65%, ומיעוטן אינן גובות דמי ניהול כלל (נכון לאפריל 2009). עם זאת, יש לצפות כי בעתיד יצטרכו כל הקרנות הכספיות לגבות דמי ניהול כלשהם, אך הם יישארו נמוכים יחסית לקרנות נאמנות באפיקים אחרים.
קרנות כספיות במט"ח.
קיימות גם קרנות כספיות במטבע חוץ - דולר אמריקני או אירו. כל נכסי הקרן נקובים או צמודים לאותו מטבע. מדיניות ההשקעה מבחינת דירוג, סחירות, טווח ומח"ם היא כמו בקרן כספית שקלית. הרווח הריאלי לצורכי מיסוי מחושב יחסית לשער היציג של המטבע.
קרנות כספיות בארצות הברית.
הקרנות הכספיות בארצות הברית נקראות Money fund או Money market fund. בניגוד לקרנות הכספיות בארץ, המקבילות האמריקאיות שומרות על מחיר יחידה קבוע של דולר אחד. הן מחלקות את רווחיהן כדיבידנד בסוף כל חודש או כאשר המשקיע פודה את יחידותיו. הן מנפיקות פנקסי צ'קים וכרטיסי כספומט למשקיעיהן, ובכך מהוות תחרות לחשבונות העו"ש בבנקים Checking, ולפקדונות המכונים CD בחשבונות ה Saving.
פרוביוטיקה
פרוביוטיקה היא גישה טיפולית לפיה צריכת מזון ותוספי מזון המכילים חיידקים מסוימים יכולה לסייע לתפקודה ואיזונה של אוכלוסיית החיידקים המהווים חלק חיוני ממערכת העיכול.
במחקר.
נושא הפרוביוטיקה במחקר נתון במחלוקת. מחקרים שונים מספקים נתונים שונים, והתחום כולו נמצא בביקורת בעקבות התערבות של חברות המזון במימון מחקרים ופרסום תוצאות לא מדויקות בכלי התקשורת. בעוד סקירות מסוימות תומכות ביתרונות של צריכת מוצרי פרוביוטיקה, מומחים שונים מתבטאים כי טענות אלו למעשה אינן מגובות באופן ראוי בראיות מדעיות. בעקבות חשש להטעיית הצרכנים, חברות המזון מחויבות להימנע מפרסום מטעה בארצות הברית על ידי ה-FTC, כאשר במובן הזה, השימוש הנרחב במונח 'פרוביוטיקה' בשיווק מוצרי מזון הוא פסאודו-מדעי.
ישנם מחקרים המציגים מידע מספק לפוטנציאל הרפואי של פרוביוטיקה שנכנסת לגופנו באמצעות מזון המכיל פרוביוטיקה. המידע המחקרי מתייחס לכך שפרוביוטיקה מסייעת (ולא מחליפה תרופות) במצבים כמו זיהום בדרכי השתן או במעיים (לרבות שלשולים והצטברות גזים), מחלות דלקתיות במערכת העיכול, אלרגיה וסיוע למערכת החיסון בגופינו ובמערכת העיכול בפרט. במחקר שבוצע במכון ויצמן בשנת 2018 הגיעו החוקרים למסקנה שפרוביוטיקה יכולה להיות יעילה רק אם הותאמה באופן אישי למטופל.
במחקר שתוצאותיו פורסמו בגיליון יולי 2007 של מגזין הרפואה הבריטי BMJ, נמצא שחולים שנטלו פרוביוטיקה לצד טיפול אנטיביוטי הראו נטייה לקיצור ימי אשפוז של מבוגרים, כתוצאה ממניעה של זיהומים משניים ושלשולים, שנגרמים כתוצאה משימוש ממושך באנטיביוטיקה בבתי חולים. עם זאת, במחקר שבוצע במכון ויצמן בשנת 2018 התקבל שדווקא הנבדקים שקיבלו פרוביוטיקה היו אלו שהחיידקים במערכת העיכול שלהם השתקמה באופן האיטי ביותר.