על נהרות בבל הוא שמו של מזמור בתהלים (בתרגום השבעים מספרו קל"ו). המזמור קרוי כך על-פי הפסוק הפותח אותו:
המזמור הוא קינה של בני ממלכת יהודה שהוגלו לבבל עם חורבנם של ציון, בית המקדש הראשון וממלכתם.
תוכן המזמור.
במזמור תשעה פסוקים, הנחלקים לשלושה חלקים:
המזמור מתאר את אבלות הגולים, שבתגובה לבקשת שוביהם הבבלים לנגן משירי ציון, תלו את כינורתיהם על עצי הערבה שעל גדות נהרות בבל, ולא היו מסוגלים לשיר ולנגן על אדמת נכר. הגולים נשבעים שאם ישכחו את ירושלים תשכח יד ימינם (תשכח איך לעשות פעולות, תשכח איך לנגן), ואם לא יזכירו את ירושלים בראש כל שמחה, תדבק לשונם לחכם (ולא יוכלו לשיר עוד).
הגולים מתפללים לנקמה בבני אדום שסייעו לבבל בהחרבת ירושלים, וכנגד בת בבל השדודה (השודדת או העתידה להישדד).
זהות הכותב, זמן כתיבתו ומקום כתיבתו.
המזמור הוא מזמור "יתום" ואין בתחילת המזמור שלו ייחוס למשורר מסוים, בתרגום השבעים, לעומת זאת, מופיע בראש המזמור יחוס: "לדוד ירמיהו" (Τῷ Δαυΐδ ῾Ιερεμίου).
דעות שונות נאמרו לגבי זהותו של כותב המזמור וזמן כתיבתו:
המסורת מייחסת את רוב מזמורי תהילים לדוד המלך, ובכללם מזמור קל"ז: , עם זאת, היו בקרב פרשני המקרא הראשונים, שייחסו כתיבת מזמור זה לתקופה מאוחרת יותר: רבי אברהם אבן עזרא, בהקדמה שלו לספר תהילים, מתאר מחלוקת בין הפרשנים אם דוד המלך, שחי למעלה מ-400 שנה לפני גלות בבל, כתב גם את מזמור זה שעוסק בגלות בבל בנבואה או שנכתב בידי משורר מגולי בבל. לבסוף הוא מכריע "כדעת הקדמונים", ולדעתו נכתב המזמור בידי דוד ברוח הקודש.
יש ששיערו שהמזמור נכתב בידי יהודי משבי ציון ומסיקים מהניסוח הלשוני של המזמור שלא סביר שהוא נכתב בבבל, הן בשל לשון העבר שבה משתמשים בפסוקים 1 עד 3 ("בכינו", "תלינו" וכו') והן בשל ההתייחסות הגאוגרפית למקום אחר (המילה "שם" במשפט "על נהרות בבל שם ישבנו"). אהרן קמינקא טען כנגד דעה זו: "זמן המזמור אינו בתקופת העלייה מבבל, אז לא שרו עוד שירים כאלה, והסגנון העברי היה כבר עכור ומשובש ומושפע מארמית".
על פי מסורת יהודיי עאנה, זה היה היישוב היהודי הראשון בבל ולכן גם נכתב שם מזמור זה.
המזמור בליטורגיה.
בליטורגיה היהודית.
יש נוהגים לומר מזמור זה קודם ברכת המזון בימות החול, ויש נוהגים לאומרו רק בסעודה המפסקת של תשעה באב. בימים שבהם אין אומרים תחנון מחליפים אותו בשיר המעלות ().
עדות המזרח אומרות את המזמור מב' באב ועד ח' באב לאחר תפילת ערבית, ובליל תשעה באב פותח המזמור את תפילת ערבית.
מזמור זה הוא התשיעי מבין עשרת המזמורים של התיקון הכללי שהנהיג רבי נחמן מברסלב לומר כתיקון לפגם הברית.
בליטורגיה הנוצרית.
המזמור נכלל בתפילות הבוקר הנאמרות מדי יום שישי בנצרות האורתודוקסית.
זונת בבל - היא "בת בבל השדודה".
המזמור בתרבות.
אם אשכחך ירושלים.
כחלק ממנהגי האבלות על החורבן, נהגו לשבור כוס כוס תחת החופה (ולפי מנהגים רבים, נהגו לתת 'אפר מקלה' בראש החתן) כמו כן נהוגים שהחתן אומר את הפסוקים החמישי והשישי מהמזמור:
כיום בחתונות דתיות לאומיות הקהל נוהג לשיר את הפסוקים קודם לכן, בלחנים מוכרים.
יש הנוהגים לתלות שלט ובו קטע זה, בסמוך לאמה המושארת לא מסוידת סמוך לפתח הבית, או כתחליף לה.
במוזיקה.
באופרה "נבוקו" מאת ג'וזפה ורדי עורגים היהודים למולדתם. שירת העבדים העבריים באופרה (Va pensiero, sull'ali dorate - "עופי מחשבה על כנפי זהב") מזכירה פרק זה בתהילים.
בתרגומו לאנגלית ישנו לחן מוכר וישן, שהופץ בידי להקת פיטר פול ומרי בשנות השישים ובביצוע מחודש של דון מקליין בשנות השבעים של המאה העשרים, ולהקת בוני אם התפרסמה ב-1978 עם שיר פופולרי 'ביי דה ריברז אוף בבילון'.
פסוקים מהפרק מצוטטים בשיר בללייקה של אילנית שחיבר יורם טהרלב.
הערות שוליים.
[[קטגוריה:מזמורי תהילים|קלז]]
[[קטגוריה:ברכת המזון]]
[[קטגוריה:תיקון הכללי|קלז]]
הענן המגלני הגדול
רובעי פריס
יעקב נחום הלוי אפשטיין
ענן מגלן הקטן
ענן מגלן הקטן (SMC-Small Magellanic Cloud) הוא גלקסיה ננסית לא-סדורה בקבוצת הכוכבים טוקאן (קצהו הדרומי עובר את הגבול לקבוצת נחש מים קטן) שבשמי חצי הכדור הדרומי, אחת משתי הגלקסיות המרכיבות את ענני מגלן. הוא נראה לעין בלתי-מזוינת כחלק נפרד משביל החלב ושייך לקבוצת הגלקסיות הקבוצה המקומית. הענן היה ידוע לדרומיים הקדמונים, וכנראה הוזכר על ידי אמריגו וספוצ'י במכתב תוך כדי מסעו השלישי בשנים 1503-1504, אך הוא הוכר ונתגלה סופית על ידי פרדיננד מגלן במסעו סביב העולם בשנת 1519.
הגוף הראשי של ענן מגלן הקטן סווג כ-292 NGC בקטלוג הכללי החדש, אך כיום משתמשים בסיווג זה לעיתים לציון הגלקסיה. בנוסף, הרבה צבירי כוכבים וערפיליות השייכים לגלקסיה קיבלו מספרי NGC משלהם. גלקסיה זו נראית כחלק משביל החלב לעין בלתי מזוינת. היא נעה בסמוך לשביל החלב ממרחק של כ-197,000 שנות אור, מה שהופך אותה לגלקסיה הרביעית הקרובה ביותר לשביל החלב.
ייתכן שגלקסיית ענן מגלן הקטן היא דיסקת מוט מעוותת, שצורתה מתקבלת עקב כוחות הכבידה של שביל החלב וענן מגלן הגדול, אבל אין ביטחון בדבר. היא מכילה מספר ערפיליות וצבירי כוכבים אשר נראים בתצלומים או מבעד לטלסקופ.
הגלקסיה מכילה עצמים דומים לאלו של שביל החלב, בעיקר צבירים פתוחים, ערפיליות מתפשטות, שאריות סופרנובה, ערפיליות פלנטריות וצביר כדורי אחד, 121 NGC. הוא ממוקם מחוץ לאזור הצפוף של הגלקסיה, קצת צפונה אך לא רחוק מהרקע הקדמי של הצביר הכדורי 47 בטוקאן (104 NGC).
בענן מגלן הקטן גילתה הנרייטה ליוויט את הקשר תקופה-זוהר של משתנים קפאידים, שמאז נחשבת לשיטה האמינה ביותר הקיימת לקביעת מרחקים קוסמיים.
הענן המגלני הקטן
הדפסה תלת ממדית
תב&quot;ם
תב&quot;מ
מאגר גנים
בגנטיקה של אוכלוסיות מאגר גנים (אנגלית: Gene pool) הוא הסכום הכולל של אללים ייחודיים במין או באוכלוסייה. מאגר גנים גדול מצביע על מגוון גנטי רחב, המקושר עם אוכלוסיות חזקות שיכולות לשרוד פרצים של ברירה חזקה. מגוון גנטי נמוך יכול לגרום לירידה בכשירות הביולוגית ולהגדיל את הסיכוי להכחדה.
כאשר לכל הפרטים באוכלוסייה יש פנוטיפ זהה לגבי תכונה מסוימת הם ידועים כמונומורפים. כאשר ניתן לצפות בפרטים בווריאנטים שונים של תכונה מסוימת אומרים עליהם שהם פולימורפיים.
נסון דורמה
נסון דורמה (באיטלקית: Nessun dorma - "אל יישן איש") הוא שמה של האריה המפורסמת ביותר באופרה "טורנדוט" של ג'אקומו פוצ'יני.
האריה, הפותחת את המערכה השלישית של האופרה, מושרת על ידי כלף, הנסיך המסתורי שהצליח לענות על שלוש החידות של טורנדוט. הנסיכה טורנדוט אסרה על תושבי בייג'ינג לישון עד שימצאו את שמו של הנסיך. באריה נדרש הטנור לשיא יכולותיו, שכן היא כוללת צלילים מקצוות הטווח הקולי של הטנור. האריה זכתה לפרסום רב לאחר שלוצ'אנו פבארוטי שר אותה בטקס הפתיחה של מונדיאל 1990 ברומא, מה שהפך אותה למוכרת מאוד גם לקהל שאינו חובב אופרות.
מילות האריה.
"Nessun dorma! Nessun dorma! Tu pure, o Principessa, nella tua fredda stanza, guardi le stelle che tremano d'amore, e di speranza!"
"אל יישן איש, אל יישן איש! אך את, נסיכה, בחדרך הקר, צפי בכוכבים הרועדים באהבה ובתקווה."
"Ma il mio mistero è chiuso in me; il nome mio nessun saprà! No, No! Sulla tua bocca lo dirò quando la luce splenderà!"
"אבל סודי שמור עמי, איש לא יידע את שמי, לא לא!
רק לפיך אומרו עת יזרח האור."
"Ed il mio bacio scioglierà il silenzio che ti fa mia!"
"ונשיקתי תמיס את הדממה שעשתה אותך לשלי."
באופן חריג באריה, בנקודה זו נשמעת מקהלת נשים החוזרת על המוטיב המוזיקלי העיקרי.
"Il nome suo nessun saprà... E noi dovrem, ahimè, morir, morir!"
"את שמו איש לא יידע, ועל כולנו תיגזר מיתה!"
וכלף, הבטוח בניצחונו, מסיים
"Dilegua, o notte! Tramontate, stelle! Tramontate, stelle! All'alba vincerò! Vincerò! Vincerò!"
"היעלם לילה, שקעו כוכבים, שקעו כוכבים! עם שחר אנצח, אנצח!"
אנדרטת ג'ון אריקסון
אנדרטת ג'ון אריקסון (באנגלית: John Ericsson National Memorial) היא אנדרטה בוושינגטון בירת ארצות הברית לזכרו של המהנדס הימי ג'ון אריקסון, ממציא מדחף הבורג ומתכנן המוניטור אשר בזכותה ניצח האיחוד בקרב המפטון רודס ושמר על עליונות ימית למול מדינות הקונפדרציה של אמריקה במלחמת האזרחים האמריקנית. האנדרטה ממוקמת במפגש רחוב אוהיו עם שדרת העצמאות.
האנדרטה הוקמה בעקבות חוק שנחקק על ידי קונגרס ארצות הברית ב-31 באוגוסט 1916 המקצה 35,000 דולרים להקמת האנדרטה. עלות נוספת בסך 25,000 דולרים נתרמה על ידי תושבים אמריקאים ממוצא סקנדינבי. האנדרטה הוקמה בסמוך לאנדרטת לינקולן בין ספטמבר 1926 ואפריל 1927 ונחנכה ב-29 במאי 1926.
האנדרטה מעשה ידי הפסל ג'יימס ארל פרייזר עשויה גרניט ורודה, גובהה 6 מטרים, והיא כוללת פסליהם של שלוש דמויות עומדות: "הרפתקה", "עבודה" ו"חזון", סביב דמותו היושבת של אריקסון.
קוטר הבסיס המעגלי עליו ניצבת האנדרטה, כ-45.7 מטרים.
האנדרטה מנוהלת על ידי רשות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית.
אדריכל הקפיטול
אדריכל הקפיטול (באנגלית: Architect of the Capitol או בקיצור AOC) הוא נושא משרה בקונגרס ארצות הברית האחראי לתחזוקה, הניהול השוטף, הפיתוח והשימור של אתרי הקפיטול בעיר וושינגטון בירת ארצות הברית.