רומן אירוטי אפל הוא תת-ז'אנר ברומן האירוטי והוא נוגע לרוב בנקודות רגישות ואסורות בחברה, בספרים הללו יש אלמנט אירוטי חושני ובו זמנית מעוות, כמו: חטיפות, אלימות (פיזית, מילולית או מינית), עינויים, זנות, גילוי עריות, מין ללא הסכמה או הסכמה בכפייה, פנטזיות אונס, סטוקינג, סחר במין, עבדות מינית, BDSM קשה, התנקשות, רוצחים סדרתיים, נקמה וכל דבר שיכול להתפרש כטאבו בחברה.
ההבדלים בין רומן אירוטי לבין אירוטיקה.
רומן אירוטי כולל דמויות מפותחות, קו העלילה הוא סיפור אהבה מרכזי עם אפשרות לעלילות משנה, המין ממלא תפקיד עמוק במסע של הדמויות לעבר האהבה. הדמויות הראשיות ברומן יכולות להתקיים גם בלי המין זמן רב אך יגרם להם סבל רב בעקבות כך. בסופו של הרומן האירוטי, הזוג הראשי "מנצח" את כל התלאות שעברו והם חיים באושר ועושר (HEA - Happily Ever After).
אירוטיקה (פורנוגרפיה) אף על פי שהיא דומה לרומן האירוטי, היא סיפור בו המין ממלא תפקיד מרכזי ללא קו עלילה. לדמות יכולים להיות שותפים רבים לאורך כל קו העלילה, המין סתמי יותר - הוא ללא השלכות והמשתתפים בדרך כלל לא גומרים יחד. בסופו של דבר, שני הצדדים מתרחקים ולא נפגשים שוב. סיפורים אלה בדרך כלל קצרים שכן אין קו עלילה שמחזיק את הסיפור.
דוגמאות.
ספרות מקור
ספרות מתורגמת
רומנים אירוטים אפלים
קרב באיקולה
קרב באיקולה (Baecula) היה קרב שהתרחש בשנת 208 לפנה"ס במהלך המלחמה הפונית השנייה, בין צבא קרתגי בפיקוד עזרובעל ברקה, אחיו של חניבעל, לבין צבא רומי בפיקוד פובליוס קורנליוס סקיפיו אפריקנוס. הקרב התרחש ליד העיר באיקולה (כיום הכפר באַילֶן) שבהיספניה (ספרד), ובסופו הובסו הקרתגים אולם מרבית צבאם הצליח לסגת באופן מאורגן.
רקע.
המלחמה הפונית השנייה פרצה בשנת 218 לפנה"ס בספרד, כאשר חניבעל ברקה, המפקד הראשי של צבא קרתגו, תקף את העיר סגונטו, שהייתה בעלת בריתה של רומא. חניבעל תכנן להעביר את המלחמה לאיטליה, והוא יצא במסע נועז דרך גאליה והרי האלפים, בעודו מפקיד ביד אחיו עזרובעל את הפיקוד על הצבא הקרתגי בחצי האי האיברי. בסתיו 217 לפנה"ס, לאחר שהובס בידי חניבעל בקרבות טיקינוס וטרביה, יצא הקונסול פובליוס קורנליוס סקיפיו וחבר אל כוחותיו של אחיו גנאיוס קורנליוס סקיפיו קאלבוס בצפון ספרד. השניים פלשו דרומה והגיעו עד סגונטו.
שנתיים לאחר מכן, בשנת 215 לפנה"ס, הביסו השניים את עזרובעל בקרב דרטוסה. קרתגו שלחה לספרד צבא נוסף תחת פיקודו של מאגו, אחיו הצעיר של חניבעל. בשנת 214 לפנה"ס נקרא עזרובעל לאפריקה לדיכוי מרד נומידי, והאחים הרומים ניצלו זאת והרחיבו את התפשטותם דרומה. בשנת 212 לפנה"ס שב עזרובעל לספרד כשלצידו צבא קרתגי שלישי בפיקודו של עזרובעל גיסקו, וכוח פרשים נומידי בהנהגת הנסיך מסיניסה.
בשנת 211 לפנה"ס הצליחו הצבאות הקרתגיים המאוחדים להביס את הצבא הרומי שפוצל בין פובליוס סקיפיו ואחיו גנאיוס. השניים נהרגו, ושרידי צבאם נסוגו מצפון לאברו. בשנת 210 לפנה"ס קיבל פובליוס קורנליוס סקיפיו אפריקנוס, בנו של פובליוס סקיפיו, את הפיקוד הרומי על הכוחות הרומים שנותרו בספרד. בסוף אותה שנה נחת סקיפיו הבן באמפוריום, מדרום להרי הפירנאים, ונערך לחידוש המערכה על חצי האי האיברי. באביב שנת 209 לפנה"ס חצה סקיפיו את האברו, ולאחר מסע מזורז לעומק חצי האי הפתיע את הקרתגים בכיבושה המהיר של קרתגו החדשה, ששימשה אחד מהבסיסים החשובים של קרתגו בספרד.
באביב שנת 208 לפנה"ס יצא סקיפיו מקרתגו החדשה לקראת עזרובעל.
הקרב ותוצאותיו.
עזרובעל הופתע מהתקדמותו של סקיפיו, וחשש מעדיפותו המספרית. הוא נסוג ותפס עמדה מבוצרת על רמה קטנה ליד העיר באיקולה (כיום הכפר באַילֶן) והמתין לבואו של צבא קרתגי נוסף. על פי ההיסטוריון היווני פוליביוס, המתין סקיפיו יומיים, אך מחשש לכיתורו בידי הצבאות הקרתגיים הנוספים (מה שהוביל בעבר למותם של אביו ודודו בקרב באיטיס, לא רחוק משם) החליט לבסוף לעלות על מחנהו של עזרובעל. עזרובעל ראה שלא יוכל לעמוד בפני הצבא הרומי, והחליט לסגת. הוא הוציא לקראת הרומאים את כוחותיו הקלים, ואלה ספגו את המתקפה הרומית. סקיפיו פיצל את עיקר צבאו בינו ובין סגנו גאיוס לאליוס, ובמקביל למתקפה החזיתית של כוחותיו הקלים הובילו השניים מתקפה כפולה על האגפים. הכוחות הקרתגים נשברו והובסו, אך לחימתם אפשרה לעזרובעל לחצות את נהר הבאיטיס עם מרבית צבאו, פיליו ומטעני האספקה. עזרובעל פנה כעת עם צבאו צפונה במטרה לחבור עם אחיו באיטליה.
למרות הניצחון, נמנע סקיפיו מלרדוף אחר עזרובעל. למהלך זה, שאפשר את פלישתו של עזרובעל לאיטליה, ניתנו מספר הסברים. לדעת פוליביוס, חשש סקיפיו שצבאו יכותר בידי המצביאים הקרתגים הנוספים. הסבר נוסף מצביע על תנאי השטח ומזג האוויר הגשום. לפי הסבר אחר היה יותר חשוב בעיני סקיפיו להשלים את כיבושו של דרום חצי האי האיברי מידי קרתגו, והוא לא רצה לסכן זאת במערכה ארוכה בהרים. אחרים גורסים שהחיילים הרומים עסקו בביזת המחנה הקרתגי, והיה קשה לארגן אותם מחדש לקראת מרדף יעיל.
בהמשך חצה עזרובעל את האלפים ופלש לאיטליה, במטרה לתגבר את אחיו חניבעל. החרדה ברומא הייתה עצומה, אך בסופו של דבר לא הצליח עזרובעל לחבור לאחיו והובס בטרם עלה הדבר בידו בקרב מטאורוס, מול צבאם המאוחד של שני הקונסולים של אותה השנה, גאיוס קלאודיוס נרו ומרקוס ליוויוס סלינטור.
אופיר נצר
אופיר נצר (נולדה ב-13 במאי 1996) היא מתעמלת ישראלית, אלופת ישראל לשנת 2018 ואלופת המכביה (2017) במכשיר הקפיצות.
קריירה.
אופיר נצר נולדה וגדלה במושב מולדת. האליפות אירופה בשנת 2013 אשר נערכה במוסקבה, סיימה נצר במקום הרביעי בגמר מכשיר הקפיצות עם ציון ממוצע של 14.166 נקודות.
בשנת 2017, זכתה נצר במדליית זהב במכשיר הקפיצות במכביה העשרים עם תוצאה של 13.438 נקודות.
בשנת 2018 זכתה נצר במדליית הזהב במכשיר הקפיצות בטורניר סומבטהיי מסבב גביע העולם כאשר סיימה עם ציון ממוצע של 13.600 נקודות, זאת לאחר שהעפילה לגמר מהמקום השמיני. באותה השנה זכתה נצר באליפות ישראל בקרב-רב עם תוצאה של 47.550 נקודות. נצר גם זכתה במדליות זהב על כל ארבעת המכשירים באליפות זו.
באליפות העולם 2021 שנערכה ביפן, סיימה נצר במקום השישי בגמר מכשיר הקפיצות כאשר סיימה עם ציון ממוצע של 13.616 נקודות. לגמר היא העפילה מהמקום השמיני במוקדמות עם ציון ממוצע של 13.516 נקודות והפכה למתעמלת הישראלית הראשונה שמעפילה לגמר באליפות עולם.
חייה האישיים.
נצר לומדת ב לתואר ראשון בחינוך וחברה, עם התמחות בספורט.
אודי זומר
אודי זומר (נולד ב-1974) הוא יושב ראש האקדמיה הצעירה הישראלית, מרצה בכיר במחלקה למדע המדינה באוניברסיטת תל אביב וראש המרכז לחקר ארצות הברית בשיתוף תוכנית פולברייט. חבר בוועדה המדעית של מרכז הסייבר באוניברסיטת תל אביב, ומשורר.
זומר מתמחה בפוליטיקה אמריקאית והשוואתית, פוליטיקה של מיניות ומגדר, פוליטיקה של בתי משפט, יחסי ישראל ארצות הברית, משפט וממשל, זכויות מיעוטים, חוקות, מתודולוגיה פוליטית וסייבר.
פעילות אקדמית.
זומר הוא בוגר תואר ראשון בפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים במסגרת תוכנית אמירים (1999). סיים תואר שני בפסיכולוגיה קלינית באוניברסיטת תל אביב (2002) ודוקטורט במדע המדינה באוניברסיטת סטוני ברוק שבמדינת ניו יורק (2007).
בין 2016–2018 הוא הקים את פורום הסייבר הישראלי באוניברסיטת קולומביה בניו יורק, בשעה שלימד בשנים אלו מדע המדינה בקולומביה כפרופסור אורח מטעם מכון ישראל.
זומר פרסם 25 מאמרים מדעיים בכתבי עת שפיטים מרכזיים בתחומי ההתמחות שלו כגון Regulation &amp; Governance, World Development,Demography, Public Administration, Journal of Public Policy, Comparative Political Studies, The Law &amp; Society Review,Journal of Empirical Legal Studies, Political Studies. ספרו האקדמי השלישי יצא לאור בהוצאת הספרים של אוניברסיטת קיימברידג׳ ב 2019 אודות מדיניות הפלות השוואתית. ספרו של זומר על קביעת סדר יום בבית המשפט העליון האמריקאי יצא לאור ב 2014 בהוצאת Palgrave-MacMillan וספרו השני על זכויות של מיעוטים מיניים בהיבט השוואתי התפרסם ב SUNY Press ב 2016. ספרו על הורים ישראלים באמריקה התפרסם ב 2010 וזכה לסיקור תקשורתי נרחב.
ב-2018 הוביל זומר צוות רב תחומי באוניברסיטת ת״א לזכייה בקרן של מיליון ש״ח למשך שלוש שנים להקמת מרכז חדש לחקר ארה״ב. כמו כן, זכה במספר קרנות מחקר בינלאומיות, כולל קרן פולברייט, קרן המחקר הלאומית של ארצות הברית, וקרנות מחקר מטעם האיחוד האירופי. אודי מציג את מחקריו בכנסים בינלאומיים באופן קבוע, ובהם הכנס של האיגוד האמריקאי למדע המדינה, והכנס השנתי של האיגוד האירופי למדע המדינה. הוא מוזמן להרצות בפני קהלים מגוונים בישראל, סין, ארה״ב ונורווגיה. הוא לימד מדע המדינה באוניברסיטת קולומביה בניו יורק, אוניברסיטת ת״א, סטוני ברוק, אלבני והאוניברסיטה הפתוחה.
פעילויות נוספות.
זומר מתראיין כמומחה בתוכניות טלוויזיה בערוצים השונים בישראל ומחוצה לה. מאמרי דעות פרי עטו התפרסמו בעיתונים בישראל ובעולם. הוא עוסק בפעילות למען הקהילה בקמפוס, בהרצאות לקהל הרחב, בייעוץ לארגונים שונים בחברה האזרחית ובזירה הפוליטית, ובהתנדבות עם אנשים עם מוגבלויות. לפני תחילת הקריירה האקדמית שלו, זומר ניהל במשך מספר שנים פרויקטים בעלי אופי חברתי במסגרות כגון דור שלום ו”אוניברסיטת קיץ לנוער” ורכש הכשרה מתקדמת בפסיכולוגיה קלינית.
טקס פרס אמי לבידור בפריים טיים ה-69