המרכז הלאומי למטבעות ע"ש שאול א. פוקס הוא מרכז המחקר הישראלי הראשון לנומיסמטיקה. מרכז המחקר כולל למעלה מ-120,000 מטבעות מתקופות שונות החל מלפני כ-2,300 שנה ועד המאה ה-17. רוב המטבעות הם ממצאים בודדים מחפירות ארכאולוגיות גדולות וקטנות. בנוסף האוסף כולל למעלה מ-150 מטבעות זהב, כסף וברונזה, המתחילים בתקופה הפרסית לתקופה העות'מאנית. חשיבותו יוצאת הדופן של האוסף נובעת מכך שמקורם של כמעט כל המטבעות נקבע. לכן, היא מייצגת את אחד ממאגרי המידע המדעי הגדולים ביותר מסוגו בעולם. רוב הרכישות נעשו בין 1925 ועד 1948.
הספרייה הלאומית לארכאולוגיה.
במרכז מתוכננת גם לקום הספרייה הלאומית לארכאולוגיה שתשמש גם בתור ספריית ייעוץ ומחקר, עלות הפרויקט תהיה כ-300 מיליון שקלים.
אינוצנטיוס הרביעי
בילבי בת-גרב
CMMI (ראשי תיבות של: Capability Maturity Model Integration) היא שיטה בתחום הנדסת תוכנה ובתחום פיתוח ארגוני לשיפור ביצועי הארגון. ניתן להשתמש ב-CMMI לשיפור ביצועי פרויקט, שיפור ביצועי מחלקה או שיפור ביצועי הארגון כולו.
CMMI פותח באוניברסיטת קרנגי מלון המחזיקה בסימן הרשום עליו ורשמה עליו פטנט.
ה-Software Enginnering Institute מתאר אותו באופן הבא: "CMMI מסייע באינטגרציה של פונקצינאליות שבאופן מסורתי נפרדת, מציב מטרות ועדיפויות בשיפור תהליכים, מספק הנחיות לביצוע תהליכי שיפור איכות ומספק נקודת התייחסות לצורך הערכת התהליכים הנוכחיים בארגון".
בשנת 2005 קיבל לראשונה מפעל בישראל את הדירוג הגבוה ביותר, CMMI5, והוא הוענק למפעל מלמ של התעשייה האווירית.
מסגרת המודל.
בגרסה הנוכחית מטפל CMMI בשלושה תחומים:
שישה עשר תהליכים הם תהליכי הליבה, המשותפים לכל שלושת הנושאים. תהליכי הליבה מתוארים בטבלה הבאה:
רמת הבשלות.
חמש רמות הבשלות מתוארות באיור מס' 1.
רמות הבשלות נקבעות עבור פיתוח, שירותים ורכישה על פי התהליכים המיושמים בארגון באופן המתואר להלן ומשלים את הטבלה שבסעיף "מסגרת המודל" לעיל:
תהליכים ייחודיים לרמת בשלות בהקשר של פיתוח.
רמת בשלות 2: מנוהל
רמת בשלות 3: מוגדר
DAR - Decision Analysis and Resolution*
רמת בשלות 4: מנוהל כמותית
רמת בשלות 5: מבצע אופטימיזציה
תהליכים ייחודיים לרמת בשלות בהקשר של שירותים.
רמת בשלות 2: מנוהל
רמת בשלות 3: מוגדר
רמת בשלות 4: מנוהל כמותית
רמת בשלות 5: מבצע אופטימיזציה
תהליכים ייחודיים לרמת בשלות בהקשר של רכישה.
רמת בשלות 2: מנוהל
רמת בשלות 3: מוגדר
רמת בשלות 4: מנוהל כמותית
רמת בשלות 5: מבצע אופטימיזציה
Refactoring
ארגון הקוד מחדש (נקרא גם Refactoring) משמעו שיפור קוד קיים על ידי שימוש בטכניקות שנועדו לשפר את המבנה הפנימי של הקוד מבלי לשנות את ההתנהגות החיצונית שלו.
Refactoring יכול להיעשות במספר טכניקות, כגון החלפת סדר פרמטרים, חילוץ קוד למתודות חדשות, ושינוי שמות משתנים או פונקציות.
לדוגמה, לעיתים כדאי לפצל מתודה גדולה למספר מתודות קטנות יותר על מנת לפשט את הקוד ולשמר תכנות מונחה עצמים.
ישנן סביבות עבודה, כגון ויז'ואל סטודיו, המספקות כלים לביצוע refactoring באופן אוטומטי או אוטומטי-למחצה.
תהליך ה-Refactoring מורכב משלושה שלבים:
יתרונות Refactoring לעומת בניית הקוד מחדש:
היסטוריה.
בעבר לא בוצע Refactoring בשלבי פיתוח. דוגמה אחת היא קובץ CVS (משנת 1984) לא מתאר שינוי או העברה של קבצים ותיקיות.
אף על פי ש-Refactoring היה מוכר לפני שנים רבות, וויליאם פ. אופדיק ידוע בתור הראשון שבחן נושא זה, הגם שהתאוריה והמיכון היו זמינות לפני כן.
מרטין פאולר בספרו: שיפור העיצוב של קוד נוכחי הוא התייחסות קנונית.
השימוש הידוע הראשון במושג "Refactoring" הוצא לאור לספרות בספטמבר 1990, מאמר של ויליאם פ. אופדיק וראלף א. ג'ונסון. בתיזה של אופדיק שפורסמה ב-1992, הוא השתמש שנית במונח זה.
מונח ה-Refactoring היה בשימוש בשפת התכנות Forth מאז שנות השמונים המאוחרות של המאה הקודמת. פרק שש בספרו של ליאו ברודי מוקדש לנושא זה.
בשיטת ה-eXtreme Programming, חילוץ מתודה בשיטת ה-Refactoring הוא נחוץ כמו ב-Forth, שבירת המתודה למתודות קטנות יותר.
מאור זגורי
מאור זגורי (נולד בשם מאור מימון זגורי ב-5 במרץ 1981) הוא במאי, מחזאי, תסריטאי, שחקן ומורה למשחק ישראלי.
ביוגרפיה.
זגורי נולד, גדל והתחנך בבאר שבע ובמרכז ספיר בערבה, ולמד בתיכון מוסינזון במגמת אומנות שבהוד השרון. שירת בחיל התותחנים. בשנת 2008 סיים את לימודי המשחק בבית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים. החל לכתוב ולביים באופן עצמאי את ההצגה "בתולים", העוסקת בזכרונות נעורים, אובדן התמימות והבתולים. לאחר מכן ביים את המחזה "אבסינט" במסגרת פסטיבל מחזאות פולנית עכשווית של תיאטרון "הבימה". באותה שנה עיבד וביים את ההצגה "הקרב הראשון בנחל קשישון", על פי ספר מאת אפרים סידון, והיא זכתה במקום הראשון בפסטיבל תיאטרונטו לילדים.
בשנת 2010 זכה בפרס המחזאי על שם נסים אלוני על מחזותיו "הרדופים" ו"מישהו ימות בסוף". באותה שנה זכה בתואר מחזאי השנה בטקס פרסי הפרינג' על המחזה "בתולים". בספטמבר 2010 זכתה ההצגה "25", אותה כתב וביים, בפרס ההצגה המצטיינת בפסטיבל עכו, והוא זכה בפרס הבמאי. על עבודתו נכתב בנימוקי ועדת הפרס על שם נסים אלוני:
במקביל לכתיבה ולבימוי, זגורי מלמד משחק בבית הספר לאמנויות הבמה של מכללת סמינר הקיבוצים.
בשנת 2014 יצר את סדרת הטלוויזיה "זגורי אימפריה", המבוססת על מחזה יווני אדיפוס ואנטיגונה, בכיכובם של משה איבגי, עוז זהבי, נינט טייב, שרה פון שוורצה, קובי מימון, יפית אסולין וחן אמסלם. זגורי עצמו משחק בסדרה בתפקיד צ'או, עבריין מבאר שבע. כשנשאל האם יש קשר בין משפחתו הביולוגית לבין המשפחה המוצגת בסדרה, אמר כי ישנו קשר רב.
בספטמבר 2015 החל לכתוב טור קבוע במוסף "7 ימים" בעיתון ידיעות אחרונות.
בשנת 2016 ביים מאור זגורי את המחזה המוכר של שייקספיר, המלט בתיאטרון הלאומי הבימה.
בדצמבר 2017 עלתה ב-HOT הסדרה "שבאבניקים", בבימוי של זגורי ובכיכובם של עומר פרלמן, ישראל אטיאס, דניאל גד ואורי לייזרוביץ', העוסקת בחייהם של תלמידי ישיבה חרדים, המשלבים בצורה מעניינת את חייהם השמרנים, יחד עם ההנאות שיש לעולם החילוני להציע, ב-2018 שימש זגורי כשופט בגרסה הישראלית של התוכנית "גוט טאלנט", ברשת 13.
חייו האישיים.
מאוקטובר 2017 נשוי לשחקנית והדוגמנית חן אמסלם-זגורי. הזוג הכיר על סט הצילומים בעונה הראשונה של הסדרה "זגורי אימפריה". ב-12 באפריל 2019 נולדה בתם הבכורה. ב-16 במאי 2022 נולד להם בן נוסף.
יצירותיו.
כתיבה ובימוי:
כתיבה:
עיבודים בימתיים:
בימוי:
פרי עטו:
אקול פראטיק דה אוטז אטיד
אֵקוֹל פְּרָאטִיק דֶה אוֹטְז אֵטִיד (בצרפתית: École pratique des hautes études; בעברית: בית הספר היישומי ללימודים גבוהים; ידועה בראשי-התיבות: EPHE) היא אוניברסיטה בצרפת. היא ממוקמת בתוך מבנים אוניברסיטאיים שונים, בפריז ובערים שונות כמו בורדו, מרסיי, ליון, גרנובל, דיז'ון ואף במוּרֵאה (פולינזיה הצרפתית).
היסטוריה.
נוסדה בתאריך 31 ביולי 1868 על ידי צו של ויקטור דורואה (Duruy), השר לחינוך הציבור, והיא כיום חלק ממשרד החינוך הצרפתי. ייעוד המוסד הוא פיתוח המחקר וההכשרה באמצעות עבודה מעשית במחקר. האקול פראטיק מציעה רק לימודים מתקדמים מתואר שני (post-graduates) ואילך במגוון של תחומי התמחות גבוהה, אשר בדרך כלל אינם נלמדים באוניברסיטאות רגילות. אישים הנמנים עם הבולטים שבמלומדי צרפת במדעי הרוח חקרו במוסד זה, כמו מרסל מוס, ז'ורז' דומזיל, קלוד לוי-שטראוס ופרנאן ברודל.
ב-1975, המחלקה ה-VI שנוצרה ב-1947 כמחלקה למדעי החברה (Sciences Économiques et Sociales), קיבלה אוטונומיה והפכה למוסד עצמאי להשכלה גבוהה: בית הספר ללימודים גבוהים במדעי החברה (École des Hautes Études en Sciences Sociales; בראשי תיבות: EHESS).
השיעורים ניתנים על ידי חוקרים המכונים "Directeurs d'études". הסמינרים בו פתוחים לכל. המוסד מעניק תארים למסיימים לימודיהם בו, ובהם תואר שני ושלישי.
המוסד מחולק ל-3 מחלקות:
Capability Maturity Model Integration
סירט (לוב)
מיסורטה
סירת (לוב)
יהדות חבאן
יהדות חבאן היא קהילה יהודית מהעיר חבאן שבתימן.
העיר חבאן.
העיר חבאן נמצאת בצד הדרך, ששמשה לצורכי מסחר הבשמים. בין ט'פאר, עומאן וחצרמוות, לתימן ונגראן. כ-300 ק"מ צפונית מזרחית מהעיר עדן וכ-100 ק"מ מחופו של האוקיינוס ההודי. העיר נקראת על שם ואדי חבאן.
ראשית התיישבות היהודים בחבאן.
מסורת בפי זקני חבאן, שההתיישבות באזור חבאן החלה עוד מימי בית ראשון. על סמך מסורת זו יהודי חבאן 'הם ראש גולים'.
כמו כן צורת חייהם, מלבושם, גידול שיערם, מעידים על מסורת קדומה ואורח חיים מתקופת התנ"ך.
חבאן העיר חולשת על דרכי המעבר מכל הכיוונים וחיתה בה קהילה יהודית קטנה ולפי המסורת היא שריד מקהילה גדולה מהתקופה שלפני הספירה עד תקופת חמיר ואחר כך במאה ה-6 לספירה.
קהילה היהודית בחבאן נוסדה במאות ה-19–20, יהודי חבאן היו מזוהים בשם "יהודי חצרמוות" ("חצרמות" נמצאת במרחק של יותר מ-150 קילומטר לכיוון צפון מזרח חבאן). קהילה זו התקיימה כיחידה נפרדת ממרכזי היהדות בתימן, עקב בידוד אזורם.
הרובע היהודי בעיר חבאן.
הרובע היהודי נקרא 'חַאפת אליהוד'.
תחילת ההתיישבות קשורה במסורת עתיקת יומין שעוברת מפי יהודים וערבים וכבר נכתבה על ידי חוקרים שונים בצורות שונות.