בנובמבר 1918 נפתח בית החולים מחדש תחת הניהול של ארגון נשות הדסה, בשמו החדש "בית החולים רוטשילד- הדסה". לאחר המלחמה שופץ בית החולים בעזרת משפחת רוטשילד, ונוספו שני בניינים חדשים ותוקנה מערכת הביוב. בית החולים הכיל 90 מיטות, ב-1935 הגיע מספרן ל-190.
ויצמן התגוררה ברחוב החבשים 11 לאחר ששכרה דירה מ-אליעזר בן-יהודה, שהתגורר בקומה השנייה. בהמשך, פגשה את בעלה לעתיד, אלפרד נואל לאו, נוצרי בריטי אשר סיים את מלחמת העולם הראשונה בדרגת קפיטן, נשאר בארץ ישראל והצטרף לצוות המינהלי של הנציב העליון, כסגן מושל מחוז ירושלים.
הזוג היה חשוך ילדים.
ויצמן נפטרה ביוני 1925, ונקברה בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב.
ראו גם.
התקופה העות'מאנית בארץ ישראל
רון קובי
רון אהרון קוּבִּי (נולד ב-17 בינואר 1972) הוא איש עסקים ישראלי. כיהן כראש עיריית טבריה במשך כשנה, עד שהודח, לאחר שלא הצליח להקים קואליציה ולאשר תקציב.
קובי עודד הפעלה של עסקים ותחבורה ציבורית בשבת בטבריה והתפרסם בתקשורת הארצית גם בשל התבטאויותיו נגד החרדים המתגוררים בטבריה. ב עמד בראש מפלגת "הימין החילוני", שקיבלה כאלפיים קולות ולא עברה את אחוז החסימה.
ביוגרפיה.
נולד בטבריה לרינה ולמיכאל (מיכה) קובי. סבו מצד אביו היה מכלוף קובי, ששימש כמורה וכחבר המועצה הדתית בטבריה. אביה של סבתו רבקה היה הרב אליהו ילוז - אב בית הדין של טבריה.
למד בבית הספר המקיף "עמל". שירת כלוחם בחטיבת הצנחנים ובשירות המילואים בחטיבת הצנחנים הסדירה. למד הוראה ותואר ראשון בחינוך במכללת סמינר הקיבוצים בתל אביב.
שימש מנכ"ל חברת "בארקה סחר בע"מ", והיה יזם ואיש עסקים בתחומי האנרגיה והכימיקלים.
שימש יו"ר עמותת עורב צנחנים של גדס"ר צנחנים 35 ועמד בראש פרויקט תמיכה במשפחות מצוקה של לוחמי חטיבת הצנחנים. הקים והוביל את ארגון רמ"ח – רפואה משלימה בחירום.
פוליטיקה.
בשנת 2011 הקים קובי את פורום "מרימים את טבריה מהקרשים". במסגרת זו העלה שידורים חיים ברשת החברתית פייסבוק, שבהם שטח את חזונו לעיר.
ב-2012 נעצר על ידי משטרת טבריה בחשד שאיים על ראש העיר זוהר עובד והטריד אותו.
ב-2013 התמודד על ראשות עיריית טבריה מול יוסף בן דוד וחבר הכנסת לשעבר ציון פיניאן, אך הפסיד ולא עבר את אחוז החסימה למועצה.
ב-2017 נתבע קובי על ידי יו"ר מפלגת דגל התורה בטבריה, דוד אוחנה, בטענה כי קובי הכפיש את שמו לאורך תקופה ארוכה בקבוצת הפייסבוק שלו. ב-30 ביוני 2022 בית משפט השלום בתל אביב קיבל חלקית את התביעה וחייב את קובי לפצות את אוחנה ב-40,000 ש"ח.
בראשות העיר טבריה.
ב-2018 התמודד בשנית לראשות העירייה מול בן דוד ופיניאן. גם כאן עשה שימוש רב ברשתות החברתיות. קובי הציג קו אנטי-חרדי מוצהר שעורר סערה והתנגדות ולעיתים אף לאלימות מצד מתנגדיו.
לאחר שטען כי מאיימים על חייו הוצמדה לו אבטחה על ידי משטרת ישראל. לאחר זמן התגלה כי את האיומים זייף אחד ממקורביו.
ב-30 באוקטובר 2018 ניצח בבחירות, לאחר שזכה ב־45.3% מקולות הבוחרים. עם זאת, הוא התקשה בהקמת קואליציה במליאת מועצת העיר ובהעברת התקציב העירוני במליאה.
מספר ימים לאחר הבחירות, בריאיון לגלי צה"ל, אמר קובי כי הוא "רוצה שהחרדים ימשיכו להתפתח - מחוץ לטבריה" וכי "כיום החרדים בטבריה הם 22%, אסור שיגיעו ל-30%" ועורר סערה.
בפברואר 2019 קידם קובי נסיעה בשבת של אוטובוס מטעם עמותת "נוע תנוע", בשיתוף עם העירייה, משכונות העיר למרכזה. קובי הכריז שהנסיעות בשבת ימשיכו באופן קבוע, אולם בפועל נפסקה פעילות האוטובוס לאחר שבת אחת. קובי פעל למען פתיחת עסקים ומקומות בילוי בשבת, בפרט בטיילת.
באפריל 2019 אמר קובי שישנם בטבריה "22% חרדים שרוצים לסחוט ולחלוב את הקופה הציבורית. ארנונה בקושי משלמים, אבל לטנף את העיר - מטנפים".
ניסיונותיו של קובי לאשר את תקציב העירייה כשלו, ומשרד הפנים הזהירו שאם לא יאושר התקציב עד 30 ביוני 2019, עלולה להסתיים כהונתו. מועצת העיר לא אישרה את התקציב במועד, גם לאחר הארכה. הוא עתר לבג"ץ, והשר דרעי קיבל את המלצות השופטים בדיון לקיים את השימוע לאחר הבחירות. במקביל ביטל דרעי החלטה קודמת לפזר את מועצת העירייה. קובי עתר שוב לבג"ץ נגד צעד זה, ומשך את העתירה בעקבות המלצת השופטים. בהמשך עתר קובי לבג"ץ בטענה לניגוד עניינים של דרעי בנושא. בתגובה יזם דרעי את העברת סמכויותיו בנושא זה לשר זאב אלקין.
באוקטובר 2019 הורה קובי לעובדי עיריית טבריה לאסוף אשפה בשכונות חרדיות בשבת.
ב-13 בינואר 2020 החליט השר אלקין להדיח את קובי מראשות העירייה ולפזר את מועצת העירייה. במקומה מונתה ועדה קרואה בראשות שמעון מעתוק. ב-17 בפברואר 2020, דחה בג"ץ את עתירתו של קובי בעניין.
בפוליטיקה הארצית.
ביוני 2019 הודיע קובי שירוץ לכנסת בבחירות לכנסת העשרים ושתיים. ב-16 ביוני הקים מפלגה בשם "הימין החילוני". לדבריו, מפלגתו תהווה אלטרנטיבה למפלגת "ישראל ביתנו" ותייצג את הימין החילוני. הקמפיין לווה בשידורים חיים בפייסבוק מדי ערב. במהלך הקמפיין הוציאה העירייה צו הריסה למבני אירוח שנבנו במתחם קבר רחל אשת רבי עקיבא שבעיר, וכן ביקר בריכוזי חרדים בירושלים, בני ברק ועוד, תוך שהוא מתעמת עם חרדים בשידור חי בפייסבוק.
המפלגה קיבלה 2,395 קולות (0.05%), מתוכם 469 מטבריה, ולא עברה את אחוז החסימה.
בבחירות לכנסת ה-23 הודיע על תמיכה באביגדור ליברמן, יו"ר ישראל ביתנו, לאחר שבבחירות הקודמות האשים אותו בבגידה בימין.
חיים אישיים.
נשוי לשירלי, בת קיבוץ נגבה, ואב לשלושה. אשתו וילדיו מתגוררים בתל אביב.
שור טבצ'ניק
שור טבצ'ניק היא חברה פרטית בעלת רשת בתי מרקחת המייבאת ומוכרת תרופות ומוצרי פארם. היא רשת בתי המרקחת הראשונה בישראל.
היסטוריה.
הסניף הראשון ברשת נוסד בתל אביב בשנת 1928 על ידי חיים טבצ'ניק, רוקח שעלה לארץ ישראל מאודסה עם אשתו ברכה ושתי בנותיהם. הוא פתח מתחת לדירת המשפחה, ברחוב שבזי שבשכונת נווה צדק, את בית המרקחת הראשון שלו, "בלפוריה".
טבצ'ניק פיתח בעצמו תרופות ומוצרים קוסמטיים תחת השם "חאוטה" (ראשי התיבות: חיים אושר טבצ'ניק), ביניהם משחות שיניים, קרמים שונים, קצף לאמבט ועוד מוצרים נוספים שהיו קשים להשגה באותם ימים.
בשנת 1932 קנה טבצ'ניק את "בית הורנשטיין" בשכונת נורדיה, על מנת להקים בו את "בלפוריה ב'". הבניין שבו ממוקם בית המרקחת הוא אחד מ–190 בתים לשימור מחמיר בתל אביב.
בנותיו של טבצ'ניק, טובה ופולה, נסעו ללמוד רוקחות באוניברסיטה האמריקאית של ביירות. לאחר הצלחת שני בתי המרקחת שלו, פתח חיים טבצ'ניק בית מרקחת נוסף ברחוב אלנבי 17 בשנת 1939, "בלפוריה ג'". פולה הופקדה על ניהול הסניף החדש, ואילו טובה ניהלה את "בלפוריה ב'", כיום הסניף הראשי של "שור-טבצ'ניק".
הרוקח גרשון שור עלה לתל אביב עם אשתו וילדיו בשנת 1934 ופתח אף הוא בית מרקחת, ברחוב אחד העם, מול גימנסיה הרצליה. גם בנו, יוסף, נסע ללמוד רוקחות בביירות. טובה טבצ'ניק ויוסף שור נפגשו בתל אביב, וימים ספורים לפני הכרזת המדינה הם נישאו. כדי להנציח את הרוקחים שהיו מאוד מוכרים בתל אביב הקטנה: טבצ'ניק ושור, הם החליפו את שמו של בית מרקחת בפינת הרחובות המלך ג'ורג' ודיזנגוף, וכך קמה רשת בתי המרקחת הראשונה בישראל: "שור טבצ'ניק". בניהם של טובה ויוסף, שרונה וחגי, למדו רוקחות באוניברסיטה העברית בירושלים, והם מנהלים היום את סניפי הרשת.
בשנת 1975 בית המרקחת התרחב. לראשונה בישראל הוקם דראגסטור ששטחו היה הגדול ביותר בארץ אז: 250 מ"ר, עד שנוסדו סניפי הסופר פארם בשנת 1978. בשנת 1980, לראשונה בישראל, הפעיל בית המרקחת רשת מחשבים בחנות קמעונאית. הוקמה רשת של ארבעה מחשבים בטכנולוגיית CPM שקדמה למערכת ההפעלה DOS.
בשנת 1985 החלה הרשת לייבא תרופות מיוחדות ונדירות מחו"ל. ומאז שור טבצ'ניק מייבאת תרופות שלא משווקות בישראל, אך נדרשות על ידי חולים שלהם לא נמצאת תרופה מתאימה בארץ. החל מ-2002 הרשת מיבאת באופן בלעדי תרופות להפרעות קשב וריכוז ADD ו-ADHD.
בשנת 1994 החלה שור-טבצ'ניק לפעול גם מתוך רשת שופרסל, והקימה חמישה סניפים בתוך סניפי שופרסל.
בסוף 1999 פתחה את אתר הדראגסטור המקוון הראשון בישראל: drugstore.co.il, בשיתוף עם מספר משקיעים. האתר עלה לאוויר בתחילת שנת 2000 בהשקעה מתוכננת של כ-2.5 מיליון דולר, אולם הוא הקדים את זמנו והמסחר האלקטרוני בישראל עוד לא תפס באותה עת, וכעבור שנה נסגר. האתר הופעל שוב לאחר מספר שנים.
בשנת 1999 מנתה רשת "שור-טבצ'ניק" שבעה סניפים. בשנים הבאות נסגרו חלק מסניפי הרשת.
שנות האלפיים ואילך.
בשנת 2009 נערכה תערוכה בחלונות הראווה של סניפי הרשת בתל אביב שהציגה את ההיסטוריה של בית המרקחת..
בשנת 2014 התקינה שור טבצ'ניק בסניף המלך ג'ורג' את הרובוט הראשון בישראל לניפוק תרופות.
בשנת 2018 התחילה הרשת לנפק קנאביס רפואי בהתאם לאסדרה החדשה בארץ.
בנוסף לניהול בתי מרקחת הרשת מפעילה חברות בנות. חברת הבת דראגסטור-נט מייבאת תרופות נדירות שאינן רשומות בישראל, ללקוחות פרטיים ולמגזר המוסדי.חברת הבת פרו-פרמה מתכננת ומתקינה מערכות אחסון מתקדמות לבתי מרקחת, מגירות חכמות, רובוט שמנפק תרופות לרוקח ועוד.
נכון לשנת 2018 יש לרשת שלושה סניפים. מנהלי הרשת הם חגי שור ושרונה בן יהודה. מספר העובדים ברשת ובחברות הבנות הוא כ-100.
רן שחורי