בתגובה, פרסם סטיב ג'ובס פוסט שכותרתו "מחשבות על פלאש", אך לא התייחס ישירות לכלי פיתוח של צד שלישי למעט פלטפורמת אדובי פלאש. הפוסט "מחשבות על פלאש" זכה לקיתונות של ביקורת על כך שסטיב ג'ובס משקר ברבים.
קרטל עם חברות התקליטים.
במאי 2015 דווח כי מחלקת המשפטים וה-FTC האמריקאית החלו לחקור את אפל בחשד שהיא מנהלת קרטל יחד עם חברות תקליטים מרכזיות שמרתיע אותן מפני הזרמה של המוזיקה שברשותן באופן מקוון תוך שימוש בפרסומות, וזאת על מנת לדחוף את המשתמשים להשתמש בשירות Beats Music שעמד בפני השקה מחודשת. בפרט נחשד כי אפל דחפה את חברות התקליטים להוציא את המוזיקה שהן מפרסמות מהשירות המתחרה ספוטיפיי המבוסס על מודל Freemium לעומת מודל המנויים ב-Apple Music.
עמלות ב-App Store.
יישומים הזמינים דרך ה-App Store המחייבים תשלום עבור תכונות נדרשים להשתמש במערכת התשלומים של אפל, שבתורה גוזרת עמלה של 30% על כל עסקה. מדיניות זו ספגה ביקורת על כך שאפל לוקחת סכומי כסף לא סבירים, בהשוואה לעמלה של 1%-5% שגובות חברות האשראי ועמלה של 1%-10% שחלק מהשירות המקוונים גובים.
ספוטיפיי.
ביולי 2015 שלח שירות המוזיקה ספוטיפיי הודעה למנויים ב-iOS ובה דחק בהם לבטל את המינויים שלהם שרכשו דרך שירות התשלומים של ה-App Store, ולאחר מכן לחדש את המינוי דרך אתר ספוטיפיי, תוך עקיפת העמלה שמשלמת ספוטיפיי לאפל על כל מינוי. כשנה לאחר מכן דווח כי היועץ המשפטי של ספוטיפיי שלח מכתב ליועץ המשפטי של אפל ובו כתב כי החברה "גורמת לנזק חמור לספוטיפיי ולקוחותיה", משום שהיא לא מאשרת עדכון לאפליקציה. אפל לא אישרה את העדכון בשל "כללי המודל העסקי" שמחייבים את ספוטיפיי להשתמש במערכת התשלומים של אפל (ITunes) אם היא "רוצה להשתמש באפליקציה כדי לשכנע לקוחות חדשים ולמכור מינויים". היועץ המשפטי של ספוטיפיי מתח ביקורת נוקבת על השתלשלות האירועים, וכתב כי "הפרק האחרון מעורר חששות כבדים לאור חוקי התחרות של ארצות הברית והאיחוד האירופי. הדבר ממשיך דפוס פעולה מטריד של אפל לשלול ולהפחית את התחרות של ספוטיפיי ב-iOS וכן כמתחרה לאפל מיוזיק, במיוחד כשנראית כמכוונת נגד ספוטיפיי". הוא תיאר גם את תהליך האישור ב-App Store כ"נשק לפגיעה במתחרים". בתגובה כתב היועץ המשפטי של אפל כי "אנו מוצאים זאת כמדאיג שאתה מבקש פטורים מהכללים שחלים על כל המפתחים וקיימים בפומבי" והוסיף כי "ההנחיות שלנו חלות באופן שווה על כל מפתחי האפליקציות, בין אם מדובר במפתחי משחקים, מוכרי ספרים אלקטרוניים, שירותי הזרמת וידאו או מפיצי מוזיקה דיגיטליים, ובלי קשר בין אם הם מתחרים מול אפל ובין אם לאו", וכי החברה "לא שינתה את התנהגותה או את כלליה" כשהציגה שירות סטרימינג עצמאי וכי אין "כלום בהתנהגות של אפל" שתומך בטענות בדבר אנטי-תחרות.
באוגוסט 2016 החלה ספוטיפיי "להעניש" אמנים שהציעו לאפל מיוזיק בלעדיות על התוכן שלהם באמצעות הפחתת החשיפות למוזיקה שלהם והציעה פחות אפשרויות לקידום מכירות. במאי 2017 דיווח פייננשל טיימס כי ספוטיפיי, כמו גם מספר חברות אחרות, הגישו מכתב לאיחוד האירופי בטענה כי "כמה" מערכות הפעלה, חנויות אפליקציות ומנועי חיפוש ניצלו לרעה את כוחם והיותם "שערים" כדי לשמש "שומרי סף". מספר ימים לאחר מכן דיווחה רויטרס כי האיחוד האירופי מכין חוקים שנועדו להתמודד עם סכסוכים בין תאגידים גדולים ועסקים קטנים יותר, במיוחד בנוגע ל"נהלי סחר בלתי הוגנים".
נטפליקס.
בדצמבר 2018 ביטלה נטפליקס את האפשרות לרכוש מינויים אצלה דרך iTunes של אפל, במטרה להימנע מעמלה של 30% שגובה אפל; זאת על רקע הידיעה שאפל פועלת כדי להקים שירות וידאו עצמאי. כמו כן פורסם כי האפשרות לצפייה בסרט האינטראקטיבי של אינה זמינה עבור משתמשי Apple TV.
הגבלת אפליקציות המתחרות במערכת ההפעלה.
בנובמבר 2015 הועלתה f.lux, תוכנת מחשבים פופולרית שמתאימה את צבעי התצוגה בשעות הלילה וכן מבטלת את האור הכחול שעשוי לפגוע בדפוס השינה, למכשירי iOS באמצעות "הורדה צדדית"; המשתמשים מתקינים את Xcode, סביבת פיתוח למחשבי מקינטוש ומתקינים ידנית את היישום במכשיר שלהם, ובכך עוקפים את ה-App Store ואת ערוצי ההפצה הרשמיים שלא מעניקים לתוכנה את ההרשאות הנדרשות עבורה. יממה לאחר מכן, מפתחי התוכנה הפכו את היישום ללא זמין למכשירי אפל, לאחר שיצרו קשר עם החברה וקיבלו מידע כי הדבר מפר את הסכם המפתחים. במרץ 2016, במסגרת עדכון למערכת ההפעלה שלה, אפשרה את מצב "Night Shift" ב-iOS, ושנה לאחר מכן הרחיבה את התמיכה גם ל-MacOS. לאחר העדכון, פרסמו מפתחי f.lux הודעה בה שיבחו את אפל וציינו את עצמם כ"חדשנים והמובילים המקוריים בתחום זה". הם גם ביקשו מהחברה לאפשר את הגישה גם ל-f.lux, ובכך לתמוך במשימה "לקדם את חקר השינה והכרונוביולוגיה".
ביקורות דומות עלו בשנת 2019, כאשר דווח שאפל דרשה לבצע שינויים או הסירה אפליקציות הכוללות בקרת הורים ומעקב אחר שימוש במכשירים; עם העדכון ל-iOS 12, נוספה תכונה בשם "זמן מסך".
icon: Steve Jobs.
בשנת 2005 אסר סטיב ג'ובס על כל הספרים של ג'ון ויילי ובניו להופיע בחנויות של אפל בתגובה לפרסום ביוגרפיה לא מורשית בשם icon: Steve Jobs.
הספר ספג ביקורת בגין היותו "כזה שאינו מביע באופן מגובש וברור את דעתו של ג'ובס, יתירות לשוניות ואנקדוטות מגושמות". עם זאת, למרות הביקורת על איכות כתיבתם של ג'פרי ס. יאנג וויליאם ל. סימון והניסיונות להדגיש את המאפיינים ה"שליליים" של ג'ובס כבוס וכאדם, היו שכתבו כי הספר מציג מבט מבדר יחסית על חייו של סטיב ג'ובס.
הורדות מחירים.
אפל ספגה ביקורת על הורדות מחירים אחרי השקות, הבולטת שבהן הייתה הורדת מחיר האייפון ב-200 דולר חודשיים בלבד לאחר יציאתו. הירידה המהירה במחיר הביאה לתלונות בפני אפל, על כך שלקוחות שרכשו את המכשירים של אפל מיד לאחר ההשקה שילמו יותר, ובשל כך אפל הציעה 100 דולר מתנה לרוכשים הראשונים מאפל או מ-AT&amp;T.
יחס למדיה.
אפל ספגה ביקורת על שיטותיה לשליטה הדוקה במידע הנוגע להשקות מוצרים, תוך שהיא מפיצה בכוונה מידע שגוי על מנת לאתר מדליפים ולהותיר את התקשורת בעלטה בכל הנוגע להתפתחויות באפל. לפיכך, השיטות של אפל גורמות להתלהבות רבה יותר סביב המוצר. במקרים מסוימים, הדליפה אפל בכוונה מידע לציבור על מנת לאמת את הכדאיות בהשקת מוצרים כמו אייפד. רבים מייחסים את החשאיות בה פועלת אפל לאופי האינדיבידואלי של סטיב ג'ובס, ש"תמיד שמר דברים קרוב לחזה... וסיפר עליהם בפני אנשים מעטים יחסית".
התביעה נגד Think Secret.
אפל הואשמה כי לחצה על עיתונאים לחשוף את מקורותיהם והגישה תביעות נגד אלמונים, כדי לגלות כיצד מידע אודות המוצר שלהם הודלף. בפרט, אפל ניהלה מאבק ממושך נגד אתר Think Secret שהביא ל"פתרון חיובי עבור שני הצדדים".
נוהלי עבודה.
ב-2006 נטען ב-Mail on Sunday כי מפעלי אפל בסין, בניהולן של פוקסקון ואינוונטק, שמייצרים את האייפוד ומקיימים סדנות יזע. במאמר נכתב כי מפעל אחד העסיק 200 אלף עובדים שהתגוררו ועבדו בו למעלה מ-60 שעות בשבוע. המאמר דיווח גם כי העובדים הרוויחו כ-100 דולר בחודש ונאלצו לשלם עבור שכר דירה ומזון במפעל, דבר שגרם להם להוציא למעלה מחצי ממשכורתם. במאמר נאמר כי חולקו דליים לעובדים על מנת שיוכלו לשטוף את בגדיהם.
מיד לאחר הפרסום הודיעה אפל על פתיחה בחקירה ועבדה יחד עם היצרנים על מנת להבטיח שהתנאים יותאמו לסטנדרטים שלה. בשנת 2007 החלה החברה בביקורות שנתיות של תנאי העבודה של כל הספקים שלה, תוך העלאת הסטנדרטים בהדרגה וניתוק הקשרים עם אלה שלא עמדו בהם. דו"חות התקדמות שנתיים מפורסמים גם כן מאז 2008.
תחקיר ה-BBC בשנת 2014 מצא כי שעות העבודה הארוכות ובעיות נוספות נמשכו, על אף הבטחה של אפל לרפורמה בפעילות המפעל לאחר גל התאבדויות בפוקסקון בשנת 2010. בעוד שב-BBC טענו כי יש בידיהם הוכחות להפרות מתמשכות מאז 2010, אפל לא הסכימה עם הטענות והגיבה: "אנו מודעים לכך שאין חברה שעושה כל כך הרבה כמו אפל כדי להבטיח תנאי עבודה הוגנים ובטוחים".
בעיות בטיחות ותנאי עבודה.
עובדים המרכיבים מכשירי אייפון, אייפד ואחרים עובדים לעיתים קרובות בתנאים קשים, לפי עובדים במפעלי פוקסקון. על פי דיווחי החברה, ספקי אפל בסין השליכו באופן לא ראוי פסולת מסוכנת ורשומות מזויפות.
פיצוץ במאי 2011 במפעל המייצר אייפדים בצ'נגדו, נהרגו ארבעה אנשים ונפצעו 18. העובדים עבדו שעות נוספות, ובמקרים מסוימים שבעה ימים בשבוע, וחיו במעונות. היו שהתלוננו על כך שהם עומדים שעות רבות כל כך עד שהם מתקשים ללכת.
העסקת ילדים.
השימוש של פוקסקון בסטודנטים ובקטינים הוא חלק מהניסיון למצוא עובדים גמישים בעלות נמוכה. כשגל ההתאבדויות ב-2010 הותיר את החברה במחסור בעובדים, ממשלת מחוז הנאן סייעה להפר את החוק. המחוז הפנה 100 אלף סטודנטים לעבודה בקווי הייצור בשנזן כ"מתמחים" (משמעות המונח הסיני יכולה להיות גם "חניך") והודיע להם תשעה ימים מראש. הסטודנטים אמרו כי נאמר להם שאם לא כן, לא יורשו ללמוד תואר שני.
המתמחים הפכו למרכיב משמעותי מכוח העבודה של פוקסקון, ומהווים עד 15% - או 180 אלף מתמחים - בזמני שיא. מורים הוצבו במפעלי החברה כדי לעקוב אחר נוכחות המתמחים, חלקם בני 14 או פחות - הפרה של החוק הסיני.
תשלום מיסים.