יקותיאל גינצבורג (באנגלית: Jekuthiel Ginsburg; ט' באלול ה'תרמ"ט, 15 באוגוסט 1889 - י"ב בתשרי ה'תשי"ח, 7 באוקטובר 1957) היה מתמטיקאי יהודי-אמריקאי בולט והיסטוריון של המתמטיקה. ראש המכון של ישיבה יוניברסיטי בניו יורק.
ביוגרפיה.
נולד בליפניק שבווהלין, אחיהם של הסופר והמחנך שמעון גינצבורג והמתרגם פסח גינזבורג. כמו אחיו קיבל חינוך מסורתי בחדר המתוקן של אביהם, והשלים את לימודיו כאוטודידקט. בנערותו למד לימודים תורניים ועברית. בגיל 23 היגר לארצות הברית ובה למד לימודים כלליים. הוא התפרנס כמורה לעברית ובמקביל החל לפרסם מאמרים בעיתונות העברית האמריקאית, טור קבוע שלו בעיתון הדואר בשם 'שיחות חולין מעולם המדע' שהיה שזור בפולקלור יהודי, תרם לפרסומו.
ב-1926 התמנה כפרופסור למתמטיקה באוניברסיטת קולומביה וב-1932 התמנה לתפקידו בישיבה יוניברסיטי בניו יורק. הוא יסד את הרבעון המתמטי Scripta Mathematica והיה עורכו במשך 25 שנה. כתב עת זה נחשב בשעתו לכתב העת המתמטי היחיד בעולם שנכתב בידי מומחים עבור הדיוטות, והקנה לגינצבורג פרסום עולמי.
בראשית שנות ה-20 של המאה ה-20 חתם על חוזה ספרותי שאפשר שלו לשלב בין אהבתו לשפה העברית לעבודתו המתמטית ואהבתו להוראת המתמטיקה, הוצאת שטיבל פרסמה כי יכתוב עבורה את "תולדות המתמטיקה הכללית והיהודית" בשישה כרכים. הוא פרסם כמה פרקים לדוגמה מעבודתו זו, אך היא לא הושלמה.
פרופסור גינצבורג היה חבר האקדמיה הניו יורקית למדעים ובאגודות רבות להיסטוריה ולמתמטיקה.
הלל פורסטנברג היה מתלמידיו.
נפטר בי"ב בתשרי ה'תשי"ח, 7 באוקטובר 1957.
משה ראזין
כריסטיאן לודוויג, דוכס בראונשווייג-לינבורג
כריסטיאן לודוויג, דוכס בראונשווייג-לינבורג (בגרמנית: Christian Ludwig, Herzog zu Braunschweig und Lüneburg; 25 בפברואר 1622 – 15 במרץ 1665) היה דוכס דוכסות בראונשווייג-לינבורג, בנסיכות קאלנברג בין השנים 1641-1648, ובנסיכות לינבורג בין השנים 1648-1665.
ביוגרפיה.
כריסטיאן לודוויג נולד ב-25 בפברואר 1622 בהרצברג על ההארץ, לגאורג, דוכס בראונשווייג-לינבורג, ולאנה אלאונורה מהסן-דרמשטדט, בתם של לודוויג החמישי, רוזן הסן-דרמשטדט ומגדלנה מברנדנבורג.
בשנת 1641 מת אביו גאורג, דוכס בראונשווייג-לינבורג, וכריסטיאן לודוויג ירש את נסיכות קאלנברג. בשנת 1648 ירש כריסטיאן לודוויג את נסיכות לינבורג מדודו פרידריך הרביעי, דוכס בראונשווייג-לינבורג, ומסר לאחיו גאורג וילהלם, דוכס בראונשווייג-לינבורג את נסיכות קאלנברג.
בשנת 1642 הצטרף כריסטיאן לודוויג לאגודה מניבת הפירות (Fruchtbringende Gesellschaft), ובאוקטובר 1653 התחתן עם סופיה דורותיאה משלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג, בתם של פיליפ, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג וסופיה הדוויג מסקסוניה-לאוונבורג.
ב-15 במרץ 1665 מת כריסטיאן לודוויג ללא ילדים, ואחיו גאורג וילהלם, דוכס בראונשווייג-לינבורג ירש את נחלותיו. אולם, בעקבות החלטתו של גאורג וילהלם להתחתן עם אלאונור ד'אסמיר ד'אולברוז בנישואים מורגנטיים, ויתר גאורג וילהלם על נסיכות קאלנברג, ומסר זאת לאחיהם יוהאן פרידריך, דוכס בראונשווייג-לינבורג.
הפיגוע במועדון השפילד קלאב בראשון לציון
הפיגוע במועדון השפילד קלאב בראשון לציון הוא פיגוע שבוצע על ידי מחבל מתאבד ב-7 במאי 2002 במועדון הסנוקר ה"שפילד קלאב", שבאזור התעשייה החדש בראשון לציון. בפיגוע נרצחו 15 ישראלים ונפצעו כ-50. החמאס נטל את האחריות לפיגוע.
הפיגוע.
הפיגוע בוצע כחלק מפיגועי טרור פלסטיני רבים שבוצעו במהלך האינתיפאדה השנייה. מעט אחרי השעה 11 בערב נכנס מחבל אוחז במזוודה מלאה חומרי נפץ למועדון השפילד קלאב, שנמצא בקומה השלישית של בניין תעשייתי באזור התעשייה החדש, במערב ראשון לציון. המחבל פוצץ עצמו במרכז האולם, ומן הפיצוץ נהרגו 15 ישראלים, כאשר אחת ההרוגות מתה מפצעיה בבית החולים.
המקום בו בוצע הפיגוע היה מועדון סנוקר בו הוצבו מכונות מזל ששימשו להימורים. במקום לא היה מאבטח והוא נבנה בשיטת הפל קל.
בעקבות הפיגוע.
הפיגוע התרחש בעת שראש הממשלה אריאל שרון היה בביקור בארצות הברית לצורך מפגש עם הנשיא ג'ורג' ווקר בוש. בשל הפיגוע קיצר ראש הממשלה את ביקורו, והבטיח כי ישראל תגיב תגובה חריפה לפיגוע.
גדודי עז א-דין אל-קסאם של החמאס קיבלו אחריות על הפיגוע, בהודעה לסוכנות הידיעות הצרפתית.
שבועיים לאחר הפיגוע בוצע פיגוע נוסף בראשון לציון, במדרחוב שבמרכז העיר. בפיגוע זה נרצחו שני ישראלים.
בחודש אוגוסט 2002 נלכדה חוליית סילואן שהופעלה על ידי החמאס, והייתה אחראית לביצוע הפיגוע. אבראהים חאמד שהיה בין האחראים על תכנון פיגוע זה ואחרים, נתפס, הועמד לדין ונדון בשנת 2012 ל-54 מאסרי עולם.
על המדרכה סמוך למבנה בו בוצע הפיגוע, הוצבה מצבת זיכרון לזכר הנרצחים שצורתה עוררה ביקורת בקרב משפחת הקורבנות. לבסוף הוסרה האנדרטה הראשונה ובמקומה הוקמה אנדרטה במקום בולט - בדרך משה דיין פינת יוסף לישנסקי.
יוהאן פרידריך, דוכס בראונשווייג-לינבורג
יוהאן פרידריך, דוכס בראונשווייג-לינבורג (בגרמנית: Johann Friedrich, Herzog zu Braunschweig und Lüneburg; 25 באפריל 1625 – 18 בדצמבר 1679) היה דוכס דוכסות בראונשווייג-לינבורג בנסיכות קאלנברג בין השנים 1665-1679.
ביוגרפיה.
יוהאן פרידריך נולד ב-25 באפריל 1625 בהרצברג על ההארץ, לגאורג, דוכס בראונשווייג-לינבורג, ולאנה אלאונורה מהסן-דרמשטאדט, בתם של לודוויג החמישי, רוזן הסן-דרמשטאדט ומגדלנה מברנדנבורג. בשנת 1651 המיר יוהאן פרידריך את דתו לדת הקתולית, והיה היחיד מבני משפחתו שעשה זאת.
בשנת 1665 מת אחיו כריסטיאן לודוויג, דוכס בראונשווייג-לינבורג ללא ילדים, ואחיו גאורג וילהלם, דוכס בראונשווייג-לינבורג ירש את נחלותיו. אולם, בעקבות החלטתו של גאורג וילהלם להתחתן עם אלאונור ד'אסמיר ד'אולברוז בנישואים מורגנטיים, ויתר גאורג וילהלם על נסיכות קאלנברג, ומסר זאת ליוהאן פרידריך. בשנת 1666 בנה יוהאן פרידריך בהנובר את ארמון הרנהאוזן כחיקוי לארמון ורסאי, ואשר התפרסם מאוד בשל הגנים שהקיפו אותו. בשנת 1667 הזמין יוהאן פרידריך לעיר את האדריכל ג'רולמו סארטוריו, אשר עיצב ופיתח את העיר, ואף בנה את כנסיית "נוישטדט קירכה".
בשנת 1676 החל יוהאן פרידריך להעסיק את גוטפריד וילהלם לייבניץ, אשר שירת כיועץ לבית הנובר במשך 40 שנה. ב-18 בדצמבר 1679 מת יוהאן פרידריך באאוגסבורג, ואחיו ארנסט אוגוסט, דוכס בראונשווייג-לינבורג ירש את נחלותיו.
משפחתו.
ב-30 בנובמבר 1668 התחתן יוהאן פרידריך עם בנדיקטה הנרייטה מפפאלץ-זימרן, בתם של אדוארד, רוזן פפאלץ-זימרן ואנה גונזאגה, ממנה נולדו לו 4 בנות:
קיילי מאס
קיילי ז'קלין מאס (באנגלית: Kylie Jacqueline Masse; נולדה ב-18 בינואר 1996) היא שחיינית קנדית, סגנית האלופה האולימפית (טוקיו 2020), בעלת מדליית ארד אולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016), פעמיים ברציפות אלופת העולם (בודפשט 2017 וקוואנגג'ו 2019), שיאנית עולם בעבר ואלופת האוניברסיאדה (קוואנגג'ו 2015) במשחה ל-100 מטר גב.
ביוגרפיה.
מאס נולדה וגדלה בלאסאל, אונטריו. היא החלה לשחות בגיל צעיר במעודן השחייה המקומי והתאמנה בהדרכתו של אנדריי סמנוב. בהמשך היא הצטרפה לקבוצת השחייה של אוניברסיטת טורונטו.
באוניברסיאדה שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית בתחילת יולי 2015 זכתה מאס במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 59.97 שניות, לפני אליזבת פלטון (1:00.65 דקות) ורייצ'ל בוצמה (1:00.78 דקות), שתיהן מארצות הברית.
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) זכתה מאס במדליית ארד ביחד עם פו יוהנהוי מסין, במשחה ל-100 מטר גב בשיא קנדה חדש של 58.76 שניות, אחרי קטינקה הוסו מהונגריה שקבעה שיא לאומי חדש של 58.45 שניות וקתלין בייקר מארצות הברית (58.75 שניות). בשלב חצי הגמר היא קבעה שיא קנדה חדש של 59.06 שניות. נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם רייצ'ל ניקול, פני אולקסיאק ושנטל ון לנדהם בשיא קנדה חדש של 3:55.49 דקות. כשחיינית ראשונה היא קבעה תוצאה של 58.77 שניות. בשלב המוקדמות היא קבעה במשחה השליחות שיא קנדה חדש של 58.66 שניות.
באליפות העולם (בריכת 25 מטר) שנערכה בוינדזור, אונטריו, בדצמבר אותה שנה היא זכתה בשתי מדליות כסף, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 56.24 שניות, אחרי קטינקה הוסו (55.54 שניות) ולפני ג'ורג'יה דייוויס מבריטניה (56.45 שניות). בשלב המוקדמות היא קבעה שיא קנדה חדש של 56.02 שניות ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם רייצ'ל ניקול, קטרין סברד ופני אולקסיאק בתוצאה של 3:48.87 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא אליפות חדש של 3:47.89 דקות ולפני אוסטרליה (3:49.66 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום שמיני במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.46 שניות. כבר בשלב המוקדמות היא קבעה שיא קנדה חדש של 26.57 שניות ובשלב חצי הגמר שיפרה אותו והעמידה אותו על 26.34 שניות ובמקום רביעי במשחה שליחות 4x50 מטר מעורב בתוצאה של 1:46.00 דקות, שתי מאיות השנייה ממדליית ארד.
באליפות קנדה שנערכה בשנת 2017 קבעה מאס במשחה ל-100 מטר גב שיא אמריקה חדש של 58.21 שניות, התוצאה השלישית בטיבה בעולם בכל הזמנים והתוצאה הטובה ביותר ללא חליפות השחייה המסייעות שהוחלט להפסיק לשחות איתן בדצמבר 2009.
אלופה ושיאנית עולם.