כחלק מהמשבר הפיננסי בארצות הברית הפסידה AIG סכומי עתק בגין CDS (תעודות החלפת סיכונים פיננסיים) שהנפיקה. תעודות אלה אפשרו למשקיעים להמר בדבר סיכוני פשיטת רגל של לווים. כאשר התרבו פשיטות הרגל היה על AIG לפצות את המשקיעים שרכשו CDS בגין ההפסדים שנגרמו להם, הרווחים מעסקי הביטוח הקלאסי (שנותרו רווחיים), לא הספיקו לקזז את הירידה בשווי איגרות החוב מגובות המשכנתאות שהיו ברשות AIG ולא את ההפסדים מה-CDS.
ב-17 בספטמבר 2008 נתן הבנק הפדרלי ל-AIG הלוואת הצלה בת 85 מיליארד דולר תמורת 79.9% ממניות החברה, כדי למנוע את קריסתה ולשמור על יציבות השווקים. ההלוואה, שמשמעה בפועל היא הלאמת החברה, ניתנה לתקופה של שנתיים, בהנחה שתוחזר דרך מכירת נכסים של החברה. כמנכ"ל מונה אדוארד לידי שעמד בעבר בראש חברת הביטוח allstate ונחשב כבר סמכא בנושא הליבה של החברה – הביטוח.. בשנת 2009 רוברט בן משה מונה למנכ"ל החברה והוא הוביל צעדים להבראתה.
בשנת 2013 החזירה AIG את ההלוואה במלואה, אשר לאחריה לא החזיקה יותר ממשלת ארצות הברית במניות החברה.
החזקות.
AIG מחזיקה בחברה הגדולה בעולם לשירותי ליסינג לכלי טיס, ILFC, ובחברות הביטוח האמריקניות הגדולות "המאה ה-21" ו-AIA וכן שותפה בחברת הביטוח הסינית הממשלתית, חברת הביטוח העממית של סין (PICC). כמו כן, השקיעה AIG ב-People's Insurance Company (Group) of China Limited.
AIG ישראל חברה לביטוח בע"מ.
השלוחה הישראלית של AIG העולמית הוקמה בישראל בשנת 1996, והחלה למכור את מוצריה בפועל בשנת 1997. השלוחה הישראלית של AIG הוקמה כדי להתחרות בשוק הביטוח הישיר מול החברה הטרייה – ביטוח ישיר - 555 (אשר הוקמה בשנת 1994). AIG ישראל חברה לביטוח בע"מ עוסקת בביטוח ישיר במגוון סוגי ביטוח כולל ביטוח רכב, ביטוח דירה, ביטוח משכנתא, ביטוח חיים, ביטוח מסחרי, ביטוח נסיעות לחו"ל ועוד.
איי אי ג'י ישראל חברה לביטוח בע"מ החלה לפעול בישראל במאי 1997 תחת בעלות משותפת של קבוצת עורק ושל קונצרן AIG העולמי. בחודש ינואר 2013 התקשר קונצרן AIG בהסכם עם "עורק" לרכישת מלוא החזקותיה בחברה, ובמאי 2013 הושלמה העברת המניות.
לחברה רישיונות לעסוק בענפי ביטוח כללי וחיים. פירוט הענפים הם כדלהלן: ענפי פרט (רכב רכוש, רכב חובה ודירות), ביטוחי בריאות ותאונות אישיות, ביטוח חיים וביטוח משכנתא, ענפי ביטוח מסחרי (ביטוח מקיף לבתי עסק, ביטוח אובדן רכוש, ביטוח הנדסי, ביטוח אחריות מעבידים, ביטוח אחריות לצד שלישי (הכולל ביטוח אחריות מקצועית וביטוח נושאי משרה ודירקטורים), ביטוח אחריות המוצר.
לאחרונה, התחילה AIG ישראל בפעילות ענפה בתחום הבריאות, עם השקתו של המוצר AIG Medical שמוכוון לענות על הפער בין ביטוחי החובה לשירותי הבריאות הפרטיים. בחודש דצמבר 2013, צוטט שי פלדמן מנכ"ל החברה באשר לתוכניות החברה לשנת 2014: "האסטרטגיה העסקית של AIG ישראל לשנת 2014 היא הגדלה משמעותית של נתח השוק שלנו בתחומי ביטוח הפרט; חיים, בריאות וגידול מואץ בתחום הרכב, בשלוש השנים הקרובות. שמנו לנו למטרה, להיות חברה בעלת שיעור צמיחה גבוה יותר... AIG ישראל תהיה חברת ביטוח רב-ערוצית שפועלת בתחום הישיר ובאמצעות סוכנים בעיקר בלקוחות המסחריים".
השראה אלקטרוסטטית
השראה אלקטרוסטטית היא דרך בה יכול עצם טעון חשמלית ליצור טעינה של עצם אחר ללא מגע בין העצמים.
את ההשראה האלקטרוסטטית אפשר למדוד באמצעות אלקטרוסקופ, שהוא מכשיר למדידת מטען חשמלי. ראשית פורקים את האלקטרוסקופ, ולאחר מכן מקרבים אליו גוף טעון. למרות שהמטען הכולל באלקטרוסקופ לא השתנה, הוא הופרד לאזור חיובי יותר ואזור שלילי יותר. מכיוון שמדידת האלקטרוסקופ היא מקומית, הדבר יתפרש כמטען באלקטרוסקופ.
מספר מחוללים חשמליים, כגון מחולל ואן-דה-גראף משתמשים בעיקרון זה.
אורן וייגנפלד
אורן וייגנפלד (נולד ב-19 באוקטובר 1971) הוא עיתונאי, עורך וידאו ומגיש טלוויזיה ישראלי.
ביוגרפיה.
נולד וגדל בירושלים. למד לימודי קולנוע וטלוויזיה במכללת הדסה בירושלים והתמחה בעריכת וידאו. במקביל, שימש לתקופה קצרה כקריין במחלקת הפרומו של הערוץ הראשון. כאשר סיים את לימודיו, הצטרף לחברת החדשות של ערוץ 2 בתור ארכיונאי, ולאחר מכן בתור עורך וידאו.
וייגנפלד הגיש במשך כארבע שנים מבזקי חדשות קצרים - בעיקר בבקרים ובחצות. לעיתים שימש כמנחה מחליף ב"תוכנית הבוקר", לצד סיון רהב-מאיר וכמו כן, מספטמבר ועד לנובמבר 2007, החליף את קרן מרציאנו בתוכנית החדשות היומית "המוסף הכלכלי".
ב-11 בנובמבר 2007 החל להגיש את התוכנית "מהדורה ראשונה" של ערוץ 2 שהחליפה את התוכנית "סדר עולמי" בהגשתו של ערד ניר.
בין השנים 2013–2015 הופיע וייגנפלד בתפקידי אורח כמגיש מהדורות חדשות בתוכניות של זכייניות ערוץ 2 - "רמזור" (קשת), להיות איתה (קשת) ו"המדרשה" (רשת).
חיים אישיים.
וייגנפלד נשוי בשנית ואב לארבעה.
פאנדום (אתר)
פאנדום (באנגלית: FANDOM; נקרא "ויקיה" עד 25 בינואר 2016) הוא שרת אירוח לוויקים בעלי תכנים שונים המבוססים על תוכן חופשי.
מאפיינים.
פאנדום מופעלת על ידי חברת "Fandom, Inc" (לשעבר "Wikia, Inc"), חברה מסחרית אשר רשומה בדלאוור, ארצות הברית. החברה הוקמה בסוף שנת 2004 על ידי מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, ואנג'לה ביסלי.
אתר פאנדום שם דגש על קהילות, גם אלו אשר נוצרו מחוץ לרשת האינטרנט וגם אלו אשר צמחו ברשת האינטרנט.
אתר פאנדום חופשי לעיון ללא כל מגבלה, חופשי לעריכה (תוך התחשבות בכללים), וחופשית להעתקה ולהפצה (בהתאם לתנאי GNU FDL, ובתמונות מסוימות - לפי כללי השימוש ההוגן).
התשתית הטכנולוגית של פאנדום היא תוכנת "מדיה-ויקי", אשר נכתבת בקוד פתוח ומתוחזקת על ידי קרן ויקימדיה.
תוכן.
פאנדום מכסה טווח רחב של נושאים; הפרויקטים מבוססי הקהילה מאושרים לרוב, מלבד רעיונות אשר מתחרים ישירות בפרויקטים הנוספים של ויקימדיה. פאנדום דורש כי כל התוכן אשר יופיע בה ייכלל תחת אחד מהרישיונות של תוכן חופשי - בהתאם לתנאי רישיון Creative Commons או בהתאם לתנאי הרישיון לשימוש חופשי במסמכים של גנו).
הוויקים בפאנדום מתמקדים בנושאים רבים, ממלחמת הכוכבים ועד חיות מחמד.
בפאנדום יש מספר מצומצם של אתרי ויקי בעברית. אחד המוכרים שבהם היה האתר איןציקלופדיה, פרודיה על ויקיפדיה העברית, עד שעבר לפני מספר שנים לתשתית עצמאית עקב שינוי המותג של ויקיה.
אשרות כניסה לישראל
בישראל נהוגות מספר אשרות כניסה סוגי האשרות נבדלים על פי מטרת הכניסה לישראל.
על פי דיני מדינת ישראל, אזרח זר המבקש להיכנס למדינת ישראל צריך לבקש אשרה על פי חוק הכניסה לישראל. מכלל זה יצאו עולים חדשים מתוקף חוק השבות או אזרחי מדינות עמן למדינת ישראל יש הסכמים דו-צדדיים (האיחוד האירופי) או חד-צדדיים (ארצות הברית, אוסטרליה) המקבלים אשרה עם כניסתם לישראל.
לצורך כך יש להבחין בין כניסה לישראל לבין ישיבה בישראל. כניסה לישראל היא חציית הגבול, ואילו הישיבה בישראל היא שהות בישראל. הכלל הוא כי כניסה לישראל מחויבת באשרה ואילו הישיבה בישראל מעבר ל־90 יום מחויבת ברישיון ישיבה גם לגבי מדינות שאזרחיהן פטורים מאשרות כניסה. חוק הכניסה לישראל והתקנות מונה את כל סוגי האשרות ורישיונות הישיבה הקיימים.
אשרת עבודה מסוג ב-1.
אשרה המאפשרת עבודה זמנית בישראל. אזרח זר אשר מבקש לעבוד בישראל חייב לקבל אישור עבודה ואשרת כניסה תואמת.
חוק הכניסה לישראל מאפשר עבודה בסוג אחד של אשרה זאת, בין אם מדובר במומחה זר ובין אם לא.
זוהי אשרה מסוג ב-1.
תהליך קבלת האשרה כולל ארבעה שלבי ביורוקרטיה נפרדים:
אשרת מבקר מסוג ב-2.
אשרה המאפשרת כניסה לישראל לצורכי ביקור או עסקים. אשרת ב-2 בישראל היא אשרת מבקר, הניתנת עבור תיירים ומבקרים עסקיים. אשרה זו מונפקת, בין היתר, עבור בני זוג וילדיו של מומחה זר העובד בישראל, וכן עבור מבקר עסקי, המאפשרת למבקר לקיים פגישות, ישיבות, התייעצויות וכדומה.
האשרה מונפקת בקונסוליה במדינת מגוריו של המבקר או בעת הכניסה לישראל בביקורת הגבולות. לאזרחי מדינות מסוימות יש פטור מן הצורך להנפיק את האשרה בקונסוליה.
על המדינות אשר אזרחיהן נהנים מן הפטור בקבלת אשרה נמנות מדינות צפון אמריקה, מדינות האיחוד האירופי, אוסטרליה וניו זילנד, רוסיה, יפן, האוקיינוס השקט וכו'. אזרחי מדינות אלו יקבלו, בדרך-כלל, את האשרה בביקורת הגבולות עם כניסתם לישראל.
תהליך קבלת אשרת מבקר מסוג ב-2.
על מנת להיכנס לישראל דרוש דרכון תקף בצירוף אשרה, כתלות באזרחות המבקר. ככלל, אזרחי האיחוד האירופי, ארצות הברית, קנדה, רוסיה, יפן ומדינות נוספות יכולים להיכנס לישראל ללא צורך בקבלת אשרת מבקר טרם כניסתם לישראל, לתקופה של עד 3 חודשים. עבודה מכל סוג שהוא אינה מותרת לאורך התקופה. ניתן להאריך תקופה זו בתקופות נוספות, עד לשנתיים לכל היותר באישור משרד הפנים.
המונח "ביקור עסקי" אינו מוגדר כלל בחוק הישראלי. עם זאת, ברור כי אם מטרת הביקור היא עבודה יצרנית יש להצטייד באשרת עבודה מסוג ב-1, זאת ללא קשר למשך תקופת הביקור. מכל מקום, ככל שהדבר נוגע ליחסי עובד מעביד, הפסיקה קבעה כבר כי השתלמויות, קורסים, פגישות עסקיות וכו' נחשבים כולם כעבודה.
אדם המבקש להיכנס לישראל ואינו משתייך לרשימת המדינות אשר אינן חייבות באשרת מבקר, חייב לקבל אשרת מבקר. אשרות מסוג ב-2 מוענקות לתיירים במדינות מוצאם.
במקרים מסוימים ניתן לבקש את האשרה בישראל בהליך הכולל שלושה שלבים בירוקרטיים נפרדים:
אשרת מתנדב מסוג ב-4.
אשרת כניסה ושהייה בישראל, המאפשרת לארגונים שונים (ממשלתיים, ציבוריים, מגזר שלישי) להסתייע במתנדבים זרים מסיבות אידאולוגיות או הומניות ללא תשלום שכר.