כתיבתו הושפעה מזו של אורי ניסן גנסין, והתאפיינה באינטנסיביות של יחסים בין נוף לדמות. בנובלה "שעה אחרת" המופיעה בספרו, מהדהדת מלחמת יום כיפור כטראומת רקע. סיפוריו מתאפיינים בליריות ותמונתיות לשונית רבה, בדומה לזו של ס. יזהר. הסופר אמנון נבות שהקדים מבוא לספר סיפוריו היחיד, כתב שסיפוריו רוויים ב"עמודים רבים של תיאורי נוף מדהימים ביכולת ההבעה, בעומק ההשגה ובאיכויות הפלאסטיות שלהם". בחייו קיים מערכות יחסים מצומצמות עם הסופרים א. ב. יהושוע, יצחק אורפז' יורם קניוק ואמנון נבות, אבל ככלל נותר במידה רבה "סופר לסופרים".
ברמה כתב ביקורות ספרותיות בודדות שפורסמו בכתב העת "עכשיו", והכין עבודת גמר לתואר שני על ויליאם פוקנר. הוא נפטר ב-21 בדצמבר 1984 ונטמן בעיר הולדתו, פתח תקווה, שאת נופיה האורבניים הרבה לתאר בסיפוריו.
ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית.
הנרי החמישי (סרט, 1989)
הנרי החמישי הוא סרט קולנוע אודות הנרי החמישי, מלך אנגליה, המבוסס על המחזה "הנרי החמישי" מאת ויליאם שייקספיר (וכולל גם חלקים מתוך המחזות הנרי הרביעי, חלק ראשון והנרי הרביעי, חלק שני). את הסרט ביים קנת בראנה כעבודתו הראשונה כבמאי והוא אף משחק את התפקיד הראשי בסרט. בנוסף מככבים בסרט דרק ג'קובי בתפקיד המספר ("המקהלה"); רובי קולטריין כפאלסטאף; פול סקופילד כשארל השישי, מלך צרפת; איאן הולם כפלואלן; אמה תומפסון כקתרין דה ולואה ואחרים. זהו העיבוד הקולנועי השני לסאגה השייקספירית, הראשון נעשה על ידי לורנס אוליבייה שביים את הסרט משנת 1944 וכיכב בו. הסרט זכה ל-100% ביקורות חיוביות באתר Rotten Tomatoes ומדורג בו כעיבוד הקולנועי הטוב ביותר למחזה שייקספירי. בראנה היה מועמד לפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר ופרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר. הסרט זכה בפרס אוסקר לעיצוב התלבושות הטוב ביותר, הוא זכה בפרס באפט"א לבמאי הטוב ביותר ובפרס האקדמיה האירופית לקולנוע לשחקן ולבמאי הטוב ביותר.
ההפקה.
התסריט נכתב על ידי בראנה והוא ערוך מתוך הטקסט השייקספירי המקורי של הנרי החמישי, עם "פלאשבקים" הכוללים תמונות מתוך הנרי הרביעי, חלק ראשון (בעיקר תמונה 4 ממערכה 2) המגוללות את חייו של הנרי כנסיך צעיר והולל במסבאות לונדון (הנסיך האל), יחד עם פאלסטאף, ברדולף, פיסטול וחבריהם. זאת כיוון שפאלסטאף אמנם מוזכר במחזה הנרי החמישי אך אינו מופיע כדמות על הבמה, כמו גם עברו של הנרי, החיוני לתפיסת הדמות שלו. כן נכללת במחזה התנכרותו של הנרי לפאלסטאף מתוך הנרי הרביעי, חלק שני.
הסרט הופק על ידי ברוס שרמן בסיוע ה-BBC. הצילומים החלו ב-31 באוקטובר 1988 והסתיימו ב-19 בדצמבר. בערך 60% מהצילומים נערכו באולפן קולנוע בעוד סצנות הקרבות צולמו בשדה סמוך, בשפרטון.
מבקרים נוהגים להשוות את הפקתו של בראנה עם הפקתו של אוליבייה. ההפקה מ-1944 הייתה מסוגננת ואמנותית יותר, בעוד בראנה חתר לריאליזם. כך, למשל, סצנת קרב אז'נקור מצולמת בשדה בוצי וכוללת תקריבים של פגיעות-חרב, הרג ודם. הסצנות הקומיות בוימו באופן דרמטי ולירי יחסית, ולא כסלפסטיק כמו אצל אוליבייה. כך מוצגות הסצנות, שההומור בהם אינו מצחיק קהל מודרני, כבדיחות ישנות בהן נזכר הנרי המבוגר יותר והריחוק הרגשי של הקהל נמנע. דרק ג'קובי, בתפקיד המקהלה, מתפקד כמספר מודרני בסרט תיעודי, פונה היישר אל הקהל כשהוא ניצב בזירות ההתרחשות (פרט לפרולוג הנישא מעל במה ריקה כמו בתיאטרון).
מוזיקה.
המוזיקה לסרט נכתבה כולה על ידי המלחין פטריק דויל ובוצעה על ידי התזמורת הסימפונית של ברמינגהאם בניצוחו של סיימון ראטל. הפסקול ראה אור בחברת התקליטים EMI. המלחין עצמו מופיע בסרט בתור החייל הראשון המתחיל לשיר את ההמנון "Non Nobis, Domine" בשדה הקרב באז'נקור לאחר תום הלחימה. דויל זכה בפרס איבור נובלו לשיר הסרט הטוב ביותר עבור "Non Nobis, Domine".
אסתי פלד
אותיות דרבי עקיבא
אותיות דרבי עקיבא (קרוי גם: אלפא ביתא דרבי עקיבא) הוא ספר מדרש על שמות האותיות המרכיבות את האלף בית העברי (הכתב המרובע). מדרשים אלה הם יחסית קטנים ונידחים (וככל הנראה מאוחרים).
ידועים כיום שני נוסחים, או שני חלקים שונים, הקרויים 'אותיות דרבי עקיבא'. שני הנוסחים פותחים בייחוסו של המדרש לרבי עקיבא. המדרשים זכו לההדרה בדפוס בקובץ בית המדרש - מפעל הכינוס של אהרן ילינק למדרשים נשכחים.
נוסח א' של המדרש.
נוסח א' של המדרש מתחיל בהתייחסותו של המדרש לימי בריאת העולם, שבשעה שרצה הקב"ה לברוא לברוא את העולם התחילו האותיות, כל אחת בתורה, לבקש שהקב"ה יברא בה את העולם, ראשית נכנסה האות תיו, ואחריה שין וכו', עד שנכנסה אות ב' ואמרה: תברא בי את העולם משום שכל יום אומרים אמר לה הקב"ה: "הן". האות א' עמדה בצד ושתקה, אמר לה הקב"ה מדוע את שותקת, השיבה הא' מפני שאני האות בעלת המספר הנמוך ביותר, 1. אמר לה הקב"ה: והא' זכתה להיות האות הראשונה באותיות, וגם האות הראשונה בעשרת הדברות. .
חוקרי המדרש חלוקים האם גרסה א' של 'אותיות דרבי עקיבא' היא המוקדמת מבין השתיים (כך דעתו של אדולף אהרן ילינק) או המאוחרת (לדעתו של משה לייב בלוך). על כל פנים, נוסח א' נדמה מאורגן ומהודק יותר. הקראי (בן המאה ה-13) יהודה בן אליהו הדסי מאזכר את המדרש בנוסח א'.
נוסח ב' של המדרש.
מדרש זה הוא אוסף של אגדות מיסטיות ומדרשים הנוגעים לשמותיהן של אותיות האלפבית. נוסח ב' של המדרש איננו בהכרח יחידה אחדותית, אלא נראה כמקבץ של מדרשים שונים.
עיקר ההסבר לכל שם של אות בנוי על אקרוסטיכון, כך למשל המילה 'אלף' מוסברת כראשי תיבות של המילים: א'מת ל'מד פ'יך.
נוסחים א' וב' נדפסו כיחידה אחת במהדורת אמשטרדם 1708, עובדה המרמזת אולי לכך שהמדובר באמת בשני קטעים של חיבור אחד.
במאה העשירית תקף הקראי סלמון בן ירוחם כמה מן המדרשים שבנוסח ב' על האנתרופומיזם (הגשמת האל) החריף הנשקף בהם.
מדרש תגים וציונים.
גרסה שלישית ושונה קרויה 'מדרש דרבי עקיבא על תגים וציונים' (בקובץ 'בית המדרש' של ילינק, עמ' 31-33). בגרסה זו המדרש אינו בנוי על שמות האותיות אלא על צורות העיטורים שעל גבי האותיות השונות (התגים). המדרש מייחס לעיטורים רמיזות סימבוליות לאלהים, לבריאת העולם, לעם ישראל, לתורה וכן למנהגים או ריטואלים יהודיים שונים.
TV4 Sport
TV4 Sport הוא ערוץ טלוויזיה שוודי שנמצא בבעלות קבוצת TV4 יחד עם הצהובון Expressen. באפריל 2014, הושק ערוץ ספורט דומה שנקרא TV12, בידי קבוצת TV4.
היסטוריה.
הערוץ היה במקור בבעלות Expressen שהשיקה את הערוץ ב-17 במרץ 2005. בתחילה הוא היה זמין בחבילה האנלוגית הבסיסית של חברת הכבלים UPC, החבילה הדיגיטלית של Com Hem ובחבילה המשפחתית של Canal Digital בלוויין. זכויות השידור של הערוץ כללו את ליגת המשנה השוודית, ואליפות הווימבלדון.
במאי 2006 פורסם כי חברת TV4 AB רכשה את רוב מניות הערוץ. הערוץ הושק מחדש תחת השם "TV4 Sport - Expressen" יחד עם סמליל חדש ב-1 ביוני. במסגרת העסקה לערוץ נוספו מספר זכויות שידור חדשות, כולל שידורים חוזרים של מונדיאל 2006.
שינוי נוסף בערוץ היה במאי 2007, שנה מאוחר יותר, כאשר הודיעו ב-TV4 AB כי הם הגדילו את כמות המניות שלהם בערוץ, ל-66.2%. עקב כך שם הערוץ שונה ל"TV4 Sport" בלבד, יחד עם התווספות הערוץ לחבילה הבסיסית של Com Hem ובכך הגדילו את חדירת הערוץ, תוך הקטנת נתח השוק של המתחרים. כמו כן בערוץ הרחיבו את תחום שידוריהם לסדרות וסרטים תיעודיים הקשורים לספורט.
השינוי בערוץ היה מוצלח, כיוון שהמדרוג (הרייטינג) של הערוץ עלה. באפריל 2008, TV4 Sport עקף את ערוץ יורוספורט מבחינת מספר הצופים שלו והפך לערוץ הספורט הנצפה ביותר בשוודיה. בינואר 2006 הושק הערוץ בפלטפורמה הלוויינית של חברת Viasat.
בסוף חודש מרץ 2008 קיבלה TV4 אישור לשדר את הערוץ ברשת השידור היבשתית השוודית, כשהרישיון לתחילת שידורי הערוץ היה ל-1 באפריל. אף על פי כן בערוץ לא מיהרו לעלות ברשת באופן מיידי, בין היתר בשל מחלוקת עם חברת Boxer האחראית על שידור ערוצים בתשלום ברשת השידור היבשתית, בנוגע לתמחורו של הערוץ. הערוץ הושק ברשת היבשתית רק ב-11 במאי, לאחר שהגיעו שני הצדדים להסכם על פיו Boxer תהפוך את הערוץ לזמין עד 30 בספטמבר.
מחלוקות.
אליפות הלחימה האולטימטיבית.
ב-TV4 החליטו להעלות תוכנית שנקראה "זמן בומבה" בשעה 18.00 בערב. הדבר גרם להורים רבים לילדים צעירים לכעוס כיוון שילדיהם צפו בערוץ בעת ששודרו סצנות אלימות. הדיון בדבר האם התוכנית ראויה לשידור בשעה בה ילדים יכולים לצפות בערוץ המשיך להתנהל, עד שהגיעו תלונות רבות לנציב התלונות של הקבוצה שהובכה מהעניין ועל כן הוחלט להעביר את התוכנית לשעה מאוחרת יותר ולשדר תוכניות שונות באותה שעה.
הפצה.
הערוץ משווק לעיתים קרובות כערוץ הספורט הגדול ביותר בשוודיה ומופץ בעיקר על ידי Com Hem ו-Boxer. הדבר היה חשוב מאוד לקבוצת TV4 כאשר היא קיבלה רישיון לשדר את הערוץ ברשת היבשתית, ומ-1 באפריל 2008 לקבוצה רישיון לשדר את הערוץ ברשת הדיגיטלית היבשתית. מנויי Com Hem בחבילה הבסיסית יכולים לצפות בערוץ שהחליף את יורוספורט, שמשדר רק ספורט.
Eu Te Esperarei
Eu Te Esperarei (באנגלית: I Will Wait For You, ובעברית: אני אחכה לך) הוא סינגל שהוקלט על ידי הצמד הברזילאי סימונה &amp; סימריה, מתוך אלבום האולפן הרביעי שלהן, "As Coleguinhas – Vol. 3". השיר יצא לאור ב-14 בספטמבר 2013, כסינגל הראשון והפותח מתוך האלבום, וגם כסינגל היחידי ממנו.
באותה שנה שיצא השיר יצא גם הסינגל הראשון מתוך אלבומן השלישי, "Dupla Traição". שני השירים זכו להצלחה נאה ברחבי ברזיל.
רקע וכתיבה.