ויג נולדה בעיר קנדייגואה שבניו יורק, גדלה בעיר לנקסטר שבפנסילבניה וברוצ'סטר.
למדה אמנות ב"אוניברסיטת אריזונה", שם גם התנסתה לראשונה במשחק. ויג הרשימה בשיעורי המשחק בהם השתתפה וקיבלה המלצה מהמורה שלה, לעסוק במשחק באופן מקצועי.
ויג נשרה מהלימודים ועברה להתגורר בלוס אנג'לס, שם הצטרפה אל ההרכב הקומי המפורסם " גראונדלינגס".
עבדה למחייתה במספר עבודות מזדמנות לפני שפרצה לתודעה כשחקנית.
קריירה.
בשנת 2005 הצטרפה ויג אל צוות שחקני העונה ה-31 של תוכנית המערכונים המפורסמת "סאטרדיי נייט לייב".
ויג הפכה לאחד הברגים המרכזיים בהצלחת התוכנית עם שלל חיקויים מקוריים, עם עזיבתה של הקומיקאית איימי פולר הפכה ויג לדמות הנשית המובילה. הועמדה על עבודתה
לשלושה פרסי אמי.
זכתה לחשיפה ראשונה כשחקנית קולנוע ב-2007 בהפקות הקומיות של ג'אד אפאטו "", בה שיחקה את אדית', אשתו של כוכב הרוק דיואי קוקס (ג'ון ס. ריילי), ו"הדייט שתקע אותי".
ב-2008 הופיעה בדרמה הקומית "עיר רפאים".
ב-2009 שיחקה בקומדיית הרטרו "ארץ ההרפתקאות" בתור פאולט אשתו של מנהל ארץ ההרפתקאות בובי, בדרמה הקומית של דרו ברימור "תחליקי" בתפקיד מגי מייהאם ולצידם של בן אפלק וג'ייסון בייטמן בקומדיה "מתיחה". בנוסף גם דיבבה בסרט האנימציה שובר הקופות "".
ב-2010 הופיעה ויג בקומדיות הפעולה "מק'גרובר" ו"דייט לילי" בתור האלי סאליבן חברתם של הזוג פוסטר (טינה פיי וסטיב קארל) ובדרמה "כל הדברים הטובים".
דיבבה גם בסרטי האנימציה המצליחים "הדרקון הראשון שלי" ו"גנוב על הירח".
ב-2011 זכתה לפרסום, הערכה רבה ולמועמדות לפרס גלובוס הזהב על הופעתה בקומדיה הרווחית ביותר שהפיק ג'אד אפאטו "מסיבת רווקות".
ויג שגם כתבה את התסריט לסרט כיכבה בתפקיד הראשי בתור אנני, רווקה בשנות ה-30 לחייה המתבקשת להיות שושבינה בחתונת חברתה ליליאן (מאיה רודולף).
וויג הועמדה ביחד עם השחקנית אנני מומולו לפרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר על התסריט שכתבו ביחד לסרט.
באותה שנה גם שיחקה בקומדיה הבדיונית "פול", אותה כתבו חבריה הקומיקאים הבריטיים סיימון פג וניק פרוסט.
בשנת 2014 כיכבה בתפקיד ראשי בדרמה הקומית "תכירו את אליס" לצד ג'יימס מרסדן. בשנת 2014 שיחקה במיני-סדרה הקומית "אוצרות בבל" לצד ויל פרל, טובי מגווייר, ג'סיקה אלבה ועוד. למיני-סדרה נמנו 6 פרקים ששודרו ברשת IFC אשר נמצאת בבעלות AMC.
בשנת 2016 שיחקה בקומדיית הפעולה "מאסטר מיינדס" לצידם של זאק גאליפנאקיס, ג'ייסון סודייקיס, אוון וילסון ולזלי ג'ונס. באותה שנה שיחקה בקומדיה "מכסחות השדים" המבוסס על הסרט מ1984. בסרט היא מככבת לצד מליסה מקארתי, לזלי ג'ונס וכריס המסוורת'.
בשנת 2017 שיחקה במותחן הפסיכולוגי "אמא!" לצד ג'ניפר לורנס וחאווייר ברדם. דארן ארונופסקי כתב, ביים והפיק את הסרט כולו.
בשנת 2020 כיכבה בסרט "וונדר וומן 1984" כברברה חברתה של דיאנה, לצד גל גדות וכריס פיין.
בשנת 2021 שיחקה בסדרה "מק'גרובר" של שירות הסטרימינג Peacock; הסדרה היא עיבוד למערכון בכיכובו של ויל פורטה מתוך הסדרה סאטרדיי נייט לייב ומהווה פארודיה לסדרה "מקגייוור".
חיים אישיים.
הייתה נשואה בין השנים 2005–2009 לשחקן הייז הרגרוב. כיום נשואה לשחקן אבי רוטמן ולשניים זוג תאומים.
טאיקוונדו
מספר Abbe
יהושע יהושע
יהושֻע יהושֻע הוא סרט פולחן קומי ישראלי משנת 1988 בבימויו של אבי כהן ובכיכובו של אברי גלעד. התסריט של יצחק גינסברג הציג עלילה הזויה ופרועה בעלת דיאלוגים ייחודיים וקריינות של אברי גלעד, הגיבור הראשי, שמוסיף תיאורים ספרותיים זולים לעלילת חייו. הסרט זכה לאהדת הקהל ולהצלחה קופתית יחסית – צפו בו בקולנוע כמאה אלף צופים.
עלילה.
הגיבור הראשי, יהושע יהושע (אברי גלעד) הוא צעיר חסר ביטחון וחרמן אך בתול שלמרבה האירוניה מתפרנס מכתיבת ספרים פורנוגרפיים רבי מכר עבור המו"ל "כהן ובניו" (דוד מונשיין). בהמלצת המו"ל הוא נשכר על ידי בועז (מתי סרי), טייס מצ'ואיסט וג'יגולו כדי לכתוב את הביוגרפיה שלו. לצורך הכתיבה הוא מתלווה לבועז כדי להכיר את חייו ומתחבר איתו. הוא פוגש ביעל (אוסי הלל), חברתו הנאה של בועז העובדת כמלצרית, ומתאהב בה. הוא מגלה שבועז לא מעריך אותה כראוי ואף בוגד בה, וגם היא מודעת לכך. כשהוא מנסה להיכנס איתה למיטה הוא מגלה שבועז נעל את חלציה בחגורת צניעות והוא מתקשה לפתוח אותה. במהלך הסרט יהושע מקבל ביטחון עצמי ואף מכריז על עצמו כג'יגולו, בשעה שבועז עובר תהליך של חזרה בתשובה. יעל חוזרת לבועז ובסוף הסרט הם מתחתנים.
שיר הנושא.
הסרט נפתח בשיר "יהושע יהושע" על רקע הנפשה של בננות והצגת הקרדיטים. השיר נכתב על ידי יצחק גינסברג, הולחן על ידי עדי רנרט והושר על ידי אלון אולארצ'יק וגני תמיר.
יהושוע יהושוע
צוללת וולטר
אוקווין
אליזבת לודוויקה מבוואריה
עווד
סילבסטר ואהיד
סילבסטר ואהיד (באנגלית: Sylvestre Wahid; נולד ב-3 באוגוסט 1975) הוא שף צרפתי.
ביוגרפיה.
סילבסטר ואהיד נולד בפקיסטן למשפחה מוסלמית וגדל בקוהאט שבפקיסטן. ב-1979 ביקר אב המשפחה בצרפת, והחליט להצטרף ללגיון הזרים הצרפתי. במהלך חמש השנים בהן שירת בלגיון, סילבסטר, אחיו הצעיר ג'ונתן, אמם ושתי אחיותיהם לא ראו את האב. תפקידו של האב בלגיון היה להיות אחראי על האוכל והמשקאות. ב-1984 האב הביא את משפחתו לצרפת והם התיישבו בעיר נים, כשהאב רשם את ילדיו לבית ספר קתולי. בבית הוא גידל את ילדיו על מסורת האוכל והיין הצרפתיים ובישל מאכלים מהמטבח הצרפתי. ב-1990, בהיותו בן 15, החל ואהיד לעשות סטאז' אצל מגדנאי מקומי. אחר-כך התלמד במסעדת "שבאל בלאן" בנים, שהחזיקה בכוכב במדריך מישלן האדום והשף שלה היה תיירי מרקס. לאחר מכן נסע לפריז והתמחה במסעדת les Elysees du Vernet, שהייתה בעלת שני כוכבים במדריך מישלן והשף שלה היה אלן סוליוור, שעבר אחר-כך למסעדת טיוואן. ב-1996 עבר ואהיד והחל לעבוד עם אלן דיקאס, כשדיקאס נטל את המושכות מז'ואל רובישון הפורש במסעדתו הפריזאית. מאוחר יותר, המשיך ועבד בקבוצת דיקאס במסעדת מלון "אסקס האוס" בניו יורק, שם שהה כמעט חמש שנים. ב-2005 שב לצרפת ועבד בבית הספר לבישול של דיקאס בארז'אנטיי. ב-2005, בהיותו בן 30, התמנה לשף של "אוסטו דה בומאנייר" בפרובאנס, המסעדה מחזיקה כיום (2011) בשני כוכבים במדריך מישלן.
אחיו ג'ונתן הוא שף הקינוחים של "אוסטו דה בומאנייר", שעבד לפני-כן במלון ריץ בפריז וזכה ב-2005 בתחרות אלוף הקינוחים של צרפת.
התקפת לח&quot;י בחולון
ב-6 בפברואר 1946 ביצע ארגון לח"י פעולת שוד נשק במחנה צבא בריטי בשכונת אגרובנק בחולון. לאחר הפעולה התפרעו חיילים בריטים בשכונה ורצחו שלושה אזרחים.
רקע היסטורי.
על פי ההסכם עם תנועת המרי העברי היו פעולות של שוד נשק וכספים, פטורות מהצורך לקבלת אישור מהמפקדה המשותפת וכזאת הייתה התקפת לח"י בחולון.
בגבול שכונת אגרובנק היה מחנה בריטי קטן ובו מבנה תעשייתי בן שתי קומות, אשר שימש קודם להחרמתו על ידי הצבא הבריטי כמחסן ספרים של הוצאת אמנות. בקומה השנייה היו מגורי קצינים ובקומה הראשונה היה מחסן נשק וחדר אוכל. במחנה שרתו חיילים דרום-אפריקנים, רובם מאומת הבאסוטו, שגרו באוהלים. תצפיות העלו שיש במקום נשק רב וסיפקו ידיעות על מבנה המחנה וסידורי השמירה.
מפקד הפעולה היה יעקב בנאי ("מזל") וסגנו היה יעקב גרנק (דב). ביום הפעולה הגיעו המשתתפים לחורשה בשכונת זיכרון מאיר בפאתי בני ברק ושם הסביר בנאי על שולחן חול את תוכנית הפעולה, קבע אנשים לעמדות השונות ומינה אחראי לכל עמדה. חלק מהאנשים לבש מדים צבאיים בריטיים.
ההתקפה.
הלוחמים התאספו בחשאיות בבנין בחולון סמוך למחנה שם חולק להם הנשק והוסעו למחנה במכונית משא מכוסה ברזנט. קרוב לעשרים לוחמים הגיעו למקום עם חשיכה ופרצו למחנה. הזקיף בשער נהרג ועוזרו נפצע קשה. חלק מהלוחמים פנו לקומה השנייה בה היו הקצינים שפתחו באש. קצין הרפואה של המחנה נורה ונהרג. החיילים התחילו להשיב אש, אך "דב" פרץ למחסן הנשק בעזרת רימונים. מייד החלו להעמיס את הנשק: 70 רובים, 24 תת מקלעים, 24 מקלעי ברן ו-4 מרגמות. הנשק הועמס על מכונית שהוחרמה במחנה ותוך ארבעים דקות נתנה הוראת נסיגה. הנסיגה הייתה ללא תקלות והנשק הוסתר במחסן תת-קרקעי ברעננה.
התפרעות החיילים.
השוטרים והחיילים הבריטיים הגיעו למחנה לאחר שלוחמי לח"י עזבו. הם כינסו את חיילי המחנה והסיתו אותם נגד התושבים המקומיים. בהשפעת ההסתה יצאו קבוצות של חיילים באסוטים לשכונת אגרובנק והחלו לירות, לפרוץ לבתים, לתקוף עוברי אורח ולשדוד אותם. ההתפרעות נמשכה כארבע שעות. שלושה אזרחים נהרגו: בן ציון שנקר, מנהל בית החרושת לודז'יה, סגן ראש המועצה המקומית ואחיינו של אריה שנקר, שמואל פרלמן, בעל בית מלאכה והנער אליהו יהודאיוב שרכב על אופניים ונרצח בדקירות סכין. שבעה נפצעו.
הבריטים לא נקטו באמצעי ענישה נגד החיילים והסתפקו בהחלפתם בחיילים אחרים.
הועלתה טענה כלפי אנשי "ההגנה" בחולון, מדוע לא פעלו נגד הפורעים. עיתון "ההגנה" במחנה הצביע על שני נימוקים שהצדיקו את חוסר התגובה שלהם:
האירועים האלה כונו בעגה המקומית בשם "ליל הכושים".
הנצחה.
בישיבת אבל ביום השלושים לרצח החליטה המועצה המקומית בחולון לקרוא את הכיכר בצומת הרחובות חנקין בסוקולוב בשכונת אגרובנק, בשם "כיכר השלושה". הכיכר נהרסה וכעת יש בפינה הצפונית-מזרחית של הצומת, שלט הנצחה לשלושת הנרצחים.
הבניין בו בוצעה ההתקפה הוקם לראשונה כבית הדפוס של הוצאת אמנות בניהולה של שושנה פרסיץ. הבריטים החרימו אותו וקבעו בו את מחסן הנשק ומגורי הקצינים. בשנים 1957–2010 פעל במקום מפעל של המשקם.
יקתרינה השנייה, קיסרית רוסיה
נירה גל