בדיקה נוספת שייתכן ותבוצע היא קולונוסקופיה שמהותה העברת צינורית עם מצלמה דרך פי הטבעת של הנבדק על מנת לדגום את המעי הגס בכללותו. בדיקה זו מאתרת בעיקר מחלות מעי דלקתיות, סעיפים (diverticulosis), וממצאים החשודים כגידוליים.
בדיקה נוספת שעלולה להיכלל בתחום הגסטרואנטרולוגיה היא ביופסיית כבד שמטרתה היא לבדוק מחלות כ- הפטיטיס מסוגי A,B,C,D,E הנמצאות בכבד וכן דלקות נוספות. הבדיקה מתבצעת על ידי החדרת מחט לתוך אזור הכבד והוצאת רקמה ממנה אשר לאחר מכן נבדקת.
ייתכנו הדמיות נוספות כגון CT בטן, צילום בטן ריק (ללא חומר ניגוד), חוקן עם חומר ניגוד או צילום של מערכת עיכול עליונה לאחר בליעת חומר ניגוד, בהתאם להערכת הצורך בכך על ידי הגסטרואנטרולוג.
מחלות בדרכי העיכול.
דוגמאות למחלות בדרכי העיכול: מחלת קרוהן (דלקת במעי הדק), אפנדיציטיס (דלקת בתוספתן), שחמת (דלקת בכבד), דיזנטריה ושלשול, גסטרופרזיס
הפניות לרופא גסטרואנטרולוגיה.
בדרך כלל הפניה לרופא גסטרו מתבצעת לאחר הפניה של רופא משפחה, וכאשר יש חשד למחלה חריפה או כרונית של דרכי העיכול. הפניה לרופא גסטרו מתבצעת בדרך כלל במקרים הבאים:
גסטרואנטרולוגיה ברפואת ילדים.
רופא בעל מומחיות בגסטרואנטרולוגיה של ילדים התמחה ברפואת ילדים כללית לאחר סיום לימוד הרפואה (התמחות שאורכה כארבע וחצי שנים). לאחר סיום ההתמחות עבר הרופא תת-התמחות נוספת, בגסטרואנטרולוגיה של ילדים. סך זמן ההכשרה של רופא מומחה כזה הוא בין 6 ל– 8 שנים, מלבד לימודי הרפואה הכלליים.
פרעות ת&quot;ח ת&quot;ט
פרעות חמלניצקי
פרעות חמיילניצקי
פרעות ת&quot;ח ות&quot;ט
גזרות ת&quot;ח ות&quot;ט
פרעות חמיילעצקי
בדיקת דם
בדיקת דם היא בדיקת מעבדה רפואית המבוצעת בדגימה של דם שנלקחת מגוף חי ומאפשרת להגביר יכולת אבחון מצב מחלה וכן להבין את תפקודו של נותן הדגימה.
היות שהדם מעביר חמצן וחומרים אחרים לכל חלקי הגוף, אוסף את חומרי הפסולת השונים מהגוף, ומנקז אותם לאברי ההפרשה, מושפע הרכב הדם ממספר גדול של תופעות וגורם למגוון רחב של מחלות. לפיכך, בדיקות דם הן הליכים נפוצים מאוד במסגרת בדיקות רפואיות.
דגימת דם נלקחת מווריד נוח לגישה, לרוב בקרבת מרפק היד. אצל ילדים לעיתים ניתן לקחת דגימת דם מכרית האצבע (או מן העקב אצל יילודים), כתלות בסוג הבדיקה. בבדיקות דם לבדיקת סוכר באמצעות ערכה אישית נלקחת דגימת הדם מכרית האצבע, גם במבוגרים. לצורך בדיקות פתולוגיות ניתן לבצע בדיקות דם מסוימות גם בדגימת דם שנלקחת מגוף מת.
בבדיקות דם שגרתיות בודקים בין היתר, במסגרת ספירת הדם את הכמויות של כדוריות הדם הלבנות (לויקוציטים) ותת-הסוגים שלהם (נויטרופילים, לימפוציטים, אאוזינופילים, באזופילים, מונוציטים), ושל כדוריות הדם האדומות (האריתרוציטים) וחלבונים הקשורים להם כמו המוגלובין. ובמסגרת כימיה בדם בודקים את ריכוזם של חומרים שונים כמו גלוקוז, שתנן, חומצת שתן, סידן, כולסטרול (HDL ו-LDL), טריגליצרידים ויטמין B12 ועוד. כמו כן ניתן למצוא כמות האנזים G6PD. בדיקות סקר גנטיות נעשות באמצעות בדיקת דם מיוחדת. ניתן גם לבצע בדיקות דם לבדיקת רמת ההורמונים.
בשנים האחרונות בוצעו מחקרים שמטרתם לקשור ממצאי בדיקות דם מסוג CTC עם מצב חולי הסרטן. מחקרים אלו טרם הובשלו ובדיקות אלו אינן נחשבות לאמינות.
אופן ביצוע בדיקת דם.
לרוב מומלץ לבצע בדיקת דם בשעות הבוקר לאחר צום של שתים עשרה שעות, ניתן לשתות מים לפני. את בדיקת הדם מבצעים בישיבה לאחר איתור ווריד גלוי וחיטוי האזור בעזרת אלכוהול. את המחט יש להוציא בזהירות, תוך כיסוי אזור המחט ולקיחת הדגימה באמצעות צמר גפן או בד, לאחר הוצאת המחט יש להשאיר את הצמר גפן או הבד לעוד כ-5–10 דקות ולוודא כי האדם שנלקחה ממנו דגימת הדם ממשיך לשבת ומרגיש טוב, מומלץ לשתות כוס תה או סוכרים לאחר הבדיקה. במידה ולאותו אדם היסטוריית התעלפויות קודמות מבדיקות דם יש להשכיבו במיטה לכל הפחות לשעה.
ערכי נורמה בבדיקת דם.
ערכי הנורמה בבדיקת דם היא רשימה המקובלת על רופאים. הערכים נקבעים לאחר מחקרי סריקה מעמיקים הבודקים סטטיסטית את השפעת הערכים של בדיקות הדם על מקרי תחלואה ומקרי מוות. למרות זאת קיימות פרשנויות של מחקרים קליניים, הגורמות לחלק מהרופאים לקבוע ערכי נורמה שונים.
בדיקת דם – הומוציסטאין.
בדיקת דם - הומוציסטאין, לגילוי מוקדם ומניעת מחלות לב. הומוציסטאין נחשב כיום לגורם סיכון נוסף למחלות לב ויתר קרישיות הדם. עודף הומוציסטאין בדם פוגע בדפנות העורקים ומחיש את התהליך הטרשתי, אשר עלול להביא לחסימת זרימת הדם בעורק. שכיחות רמת הומוציסטאין בדם, הגבוהה מהנורמה, קיימת בכ-5%-10% מהאוכלוסייה הכללית. מציאת הומוציסטאין מוגבר היא בעלת ערך נוסף באבחון של חסרים תזונתיים, או של מפגעים במערכת העיכול, הגורמים לתת-ספיגה של הוויטמינים מקבוצה B.
בדיקת סקר נוגדנים.
בדיקת סקר נוגדנים (מבחן קומבס) היא בדיקה שגרתית המבוצעת למנות דם לפני עירויים לחולים (למניעת המוליזה, במקרה של חוסר תיאום), ועם התפתחות רפואת האם והעובר גם כבדיקה שגרתית לנשים בהיריון.
בבדיקה נבדק האם ישנה נוכחות של נוגדנים כנגד אנטיגנים בדם.
מחלות קשורות.
יש כמה וכמה סוגים של מחלות הניתנות לגילוי ומעקב על ידי בדיקת דם- אנמיה, בעיות קרישה, סוכרת, התייבשות, אי ספיקת כליות, מצבי דלקת, זיהומים שונים, מחלות של הכבד, סרטן הדם, נזק לשריר הלב ועוד.
אלטרנטיבות עתידיות.
בדיקות הרוק.
בשנת 2008, החוקרים הודיעו כי בדיקות הרוק יכולות לבסוף להחליף כמה בדיקות דם, כך שהרוק כולל בתוכו 20% מהחלבונים הנמצאים בדם.
מיקרו אמולסיה.
חוקרים קנדיים פיתחו שבב בשם מיקרו אמולסיה לבדיקות דם בפברואר 2011. טיפת דם הנתפסת בשכבת חומר אחרת. וזה יכול לשלוט בגודל המדויק וברווח הטיפות. בדיקה חדשה זו יכולה לשפר את היעילות, הדיוק והמהירות של בדיקות מעבדה והעלות די נמוכה. השבב עולה 25$, לעומת המכשירים הרובוטיים שבשימוש העולים בסביבות 10,000$.
הסימבאס.
במרץ 2011, צוות חוקרים מאוניברסיטת ברקלי בקליפורניה, ואוניברסיטת ולפראיסו פיתחו מכשיר המשלב פונקציית מעבדה אחת או יותר על שבב יחיד בגודל של מילימטרים, שבב זה יכול לאבחן מחלות תוך 10 דקות ללא השימוש בצינורות חיצוניים ורכיבים נוספים, כשהמערכת מופעלת באופן עצמי. היא משתמשת בתעלות זעירות לתאי דם נפרדים מפלזמה (99 אחוזים מתאי דם נלכדו במהלך ניסויים). חוקרים משתמשים ברכיבי פלסטיק כדי להפחית את עלויות הייצור. (SIMBAS (Stand-alone self-powered integrated microfluidic blood analysis system
מיכאלנג'לו
הפורום המשפטי למען ישראל
הפורום המשפטי למען ישראל (עד שנת 2014: פורום משפטי למען ארץ ישראל) הוא עמותת ימין ישראלית המאגדת מאות עורכי דין וכלכלנים. העמותה הוקמה בספטמבר 2004, כארגון שביקש למזער את נזקי תוכנית ההתנתקות מגוש קטיף וצפון השומרון בכלים משפטיים. בעקבות ההתנתקות ותוצאותיה הרחיב הפורום המשפטי את פעילותו לתחומים כלליים הקשורים זה בזה: "שמירת זכויות האדם, הבטחת תקינות השלטון ושמירה על האינטרסים הלאומיים של מדינת ישראל והעם היהודי". מייסד הארגון הוא נחי אייל.
פעילות הארגון בתקופת ההתנתקות.
לקראת הוצאתה לפועל של תוכנית ההתנתקות, הארגון פעל במספר מישורים עיקריים:
לאחר יישום ההתנתקות הרחיב הפורום המשפטי את פעילותו בתחומים כלליים של זכויות אזרח ותקינות שלטון. הפורום עתר לבג"ץ במספר נושאים בהם הוצאת צווי הגבלה לתושבי יהודה ושומרון, מינויים לא תקינים בשירות הציבורי, הצעות למחוקקים לפעולה נגד אלימות שוטרים, שמירה על אדמות הלאום, חיזוק מוסד מבקר המדינה.
פעילות הארגון בתחום תקינות שלטונית.
עתירה נגד ההחלטה להעניק את פרס ישראל למכון הישראלי לדמוקרטיה שנדחתה.
בשנת 2007, בעקבות פרסום דו"ח הביניים של הוועדה לבדיקת אירועי המערכה בלבנון 2006 ("ועדת וינוגרד"), הגיש הפורום עתירה לבג"ץ שבה דרש את התפטרותו של ראש הממשלה, אהוד אולמרט, ואת פיטורי שר הביטחון, עמיר פרץ. העתירה נדחתה על הסף, בנימוק שזו סוגיה שהיא בעיקרה ציבורית ולא משפטית.
באותה שנה נמנה הפורום עם קבוצה של ארבעה ארגונים שהגישו עתירות לבג"ץ נגד מינויו של חיים רמון לשר, לאחר שהורשע בעבירה של מעשה מגונה ללא הסכמה. העתירה נדחתה ברוב דעות, בנימוק שההחלטה על המינוי אינה חורגת ממתחם הסבירות.
לאחר שנודע, בעקבות תחקיר עיתונאי, כי התקיים חשש לניגוד עניינים בפעילותו של יו"ר הוועדה להענקת פרס ספיר בשנת 2009, יוסי שריד, פנה הפורום למנכ"ל מפעל הפיס בדרישה לבטל את הזכייה בפרס, ודרישתו נענתה בחיוב. פנייה של הפורום ליועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, שיורה על פתיחת חקירה פלילית נגד שריד, נענתה בשלילה.
בשנת 2014 פעל הפורום לשלילת פרס לנדאו מהמשורר יצחק לאור, בנימוקים שהוא איש שמאל רדיקלי אנטי-ציוני, ועקב תלונות נשים על הטרדה מינית מצידו.
עד שנת 2014 פעל תחת הפורום המשפטי גם מדור תדמי"ת, העוסק במעקב אחר עולם התקשורת ופועל למה שהוא רואה כאיזון בשידורי הערוצים הציבוריים וקיום האתיקה העיתונאית.
הפורום המשפטי מוציא לאור דו"חות בנושאים שונים. דו"חות אלו מופצים במאות עותקים למקבלי ההחלטות במדינה, למוסדות ציבור ולאוניברסיטאות.
בעקבות עתירת הארגון לבג"ץ בדרישה למנוע מצב בו חיילים עובדים בשבת בתחנת גלי צה"ל שלא לצורך מבצעי ובניגוד להוראות מטכ"ל, הודיע מפקד התחנה, יצחק טוניק, כי יפעל לצמצום מספר החיילים העובדים בתחנה בשבת והחלפתם באזרחים.