גם בישראל מתנהל ויכוח בשאלה האם ראוי להשתמש בראשי התיבות להטב"ק (ה-ק' מציינת קוויר), או אף להטבא"ק (שבה ה-א' מייצגת אינטרסקס וא-מיניות), וכן באשר לשימוש בראשי התיבות להטבפא"ק (שבה ה-פ' מייצגת פאנסקסואליות).
מאמן טיסה
מאמן טיסה הוא סימולטור לאימון בסיסי ומתקדם של צוות אוויר. מתקן זה מוצב על הקרקע, ומאפשר לדמות תא טייס במגוון מצבי טיסה. ניתן לבנות מאמן טיסה ייעודי לכל כלי טיס.
מאמני טיסה מתקדמים קיימים בחילות אוויר בעולם ובחברות תעופה.
תפקידים.
מאמני טיסה משמשים לאמן את צוותי ההטסה (טייסים, נווטים ומטיסים בכלי טיס בלתי מאוישים) בתפעול מערכות המטוס, בתרגול מצבי חירום, מצבי קיצון ובביצוע משימות ייעודיות. כמו כן משמש המאמן להסבות לצוותי אוויר לפני הגעה למטוס חדש ולא מוכר.
במרבית חילות האוויר בעולם מחויבים הצוותים להגיע אחת לתקופה מוגדרת למאמן טיסה לטובת שמירת כשירות טיסה.
מדמה טיסה.
ההבדל המהותי בין מאמן טיסה לבין מדמה טיסה הוא שבמאמן חוויית ההטסה והאיכות הגרפית כפועל יוצא, היא שולית, והמיקוד הוא בתחום התפעול הטכני. במדמה טיסה, מהווה הגרפיקה את העיקר, ודימוי של תפעול טכני מדויק או מצבי חירום הוא שולי.
סיבה בגללה מגיעים טייסים מרחבי העולם לטוס במדמה טיסה, היא קרבה לעולם התעופה האמיתי תוך חיסכון בעלויות משום שאין הוצאות על צריכת דלק ובלאי רכיבי מטוס. הודות לאמצעי ההטסה החדישים שחברות בכל העולם מספקות עבור הסימולטורים, אמצעים אלו מסייעים לתחושת ההטסה במציאות. בין האמצעים הללו ניתן למצוא הגאים שהם העתק של הגאי מטוסים אמיתיים, דוושות טיסה (האחראיות על ציר הסבסוב והמעצורים), אוזניות המדמות את מכשירי הקשר שבהם משתמשים הטייסים במהלך הטסת המטוס, מכשירי קשר ורדיו המתמקמים באמצעות חיבורים פשוטים על שולחן העבודה ועוד תוספים שמשפרים את חוויית הטיסה.
טיסה וירטואלית.
טיסה וירטואלית הוא כינוי להדמיית טיסה ממוחשבת, ומציאותית עד כמה שניתן. בעולם משתמשים במאמני טיסה רבים (בהם Flight Simulator X, Dcs world ו-Flight Simulator 2004) המדמים את הטיסה באמצעות המחשב. חברת מיקרוסופט פיתחה את שני הסימולטורים הללו, על מנת ליצור חוויית טיסה מציאותית עד כמה שניתן. ברחבי העולם קיימות חטיבות ואגודות שונות, הנוגעות לקבוצה של טייסים וירטואליים, שמגיעים אליהם על מנת לחוות כמה שיותר את הטיסה והתעופה בצורה הריאליסטית (אמיתית) ביותר. להדמיית הטיסה באמצעות סימולטור יש שימושים רבים ובהם הכנות לקראת קורסי טיס, בין אם אזרחיים ובין אם צבאיים.
משחקי מחשב מדמי טיסה.
קיימים מספר משחקי מחשב המדמים טיסה וירטואלית, אשר זמינים עבור המשתמש הביתי. חלקם בוחרים להתרכז ברמת מציאותיות גבוהה ולהיצמד כמה שיותר לחוויה האמיתית בעוד אחרים מתרכזים בעלילה או בגרפיקה. בין אלו ניתן למנות את הבאים:
סימולטור
סימולטור (בעברית: מַדְמֶה) הוא מתקן המאפשר סימולציה (הדמיה או חיקוי) של פעילות מסוימת במצבים ותרחישים אופייניים שונים, שהם חלק מהמציאות. המתקן עשוי להיות מכני או ממוחשב, והוא משמש לצורכי הדרכה או אימון (בעיקר בהקשר הצבאי), וכן לצורכי בידור ופנאי.
סימולטורים צבאיים.
מדמים צבאיים משמשים להכשרת מפעילי אמצעי לחימה שונים, שיפור מיומנויותיהם המוטוריות והקוגניטיביות, ואימונם בתרחישים שונים שבהם יצטרכו לפעול במסגרת תפקידם.
לסימולטור במקרה זה מספר יתרונות על-פני האימון הרגיל, "יבש" או "רטוב" (תרגיל אש חיה):
סימולטורים בידוריים.
מדמה משמש גם לבידור, בהעניקו, למשל, את חוויית הטיסה בחללית גם למי שאינו טייס חלל. כמו כן, נפוצים סימולטורים למחשב הבייתי בהם השחקן יכול להטיס שלל מטוסי קרב ומסוקים ולהפיל מטוסי אויב. בסימולטורים רבים הושם דגש על ריאליזם גבוה ומנוע המשחק פועל לפי חוקי הפיזיקה האמיתיים בנוסף לשליטה במטוס, שלעיתים דומה מאוד לשליטה במטוס האמיתי (מבחינת לוח מכוונים, תצוגת נתונים, ביצוע תרגולות כמו ירי חימוש, המראה ונחיתה ועוד).
בתחום התעופה הכללית קיימים מספר מוצרי סימולציה שמאפשרים דימוי טיסה בעזרת מסך ומקלדת, יוק או ג'ויסטיק. מוצרי תוכנה אלו ניתנים להפעלה כמעט בכל מחשב מודרני, התוכנה הנפוצה ביותר היא פלייט סימולטור של מיקרוסופט (Microsoft Flight Simulator).
הסימולטורים הביתיים מאפשרים אימון במכשירי המטוס, מכשירי ניווט, ודינמיקת טיסה בדומה למציאות, למדמי הטיסה הביתיים אין מערכת תזוזה הידראולית, שקיימת בדרך כלל במאמני הטיסה המסחריים\צבאיים, לחלק ממאמני הטיסה הביתיים ניתן להוסיף תוכנת פיקוח (ATC) שבה פקחים נמצאים בשידור חי ומדמים פיקוח אווירי כמו במציאות, עניין זה עוזר ללמוד את הנדב"ר (נוהלי דיבור ברשת) וביטויי הלשון בקרב הטייסים, ועוזר להעלות את הריאליזם בסימולטור.
סימולטורים שמדמים טיסה:
המוסד לעלייה ב
לוחמה בשטח בנוי
לוחמה בשטח בנוי (בראשי תיבות: לש"ב) היא שיטת לוחמה לתמרון קרבי המתנהל בשטח בנוי כגון עיר או כפר.
בעברית יש למונח זה משמעויות אחדות:
המונח לוחמה בשטח בנוי הוא מודרני ומתייחס לקרבות שהתרחשו החל מהמאה ה-20 ואילך. ערך זה מתמקד בעיקר בלוחמה בשטח בנוי בעת החדשה. ללוחמה בשטח בנוי בעת העתיקה ראו: לוחמת מצור.
סקירה כללית.
לוחמה בשטח בנוי שונה מאוד מלחימה בשדה פתוח. ישנם כמה גורמים מרכזיים לשוני זה:
במלחמת העולם השנייה ובתורת הלחימה הנאצית, אשר הגיעה לשיאה בחזית המזרחית כנגד הסובייטים במבצע ברברוסה, השיטה לכבוש עיר הייתה בפשטות הפגזה והפצצה שלה בכמויות עצומות של תחמושות מן האוויר ומן היבשה עד שהעיר הייתה מרוסקת והמגינים נכנעים. גם בעלות הברית השתמשו בשיטה דומה, כאשר חילות האוויר של ארצות הברית ובריטניה גרמו למאות אלפי אזרחים הרוגים בהפצצות שיטתיות של דרזדן, המבורג וטוקיו. על הירושימה ונגסאקי הטילה ארצות הברית פצצות אטום, בעקבותיהן נכנעה האימפריה היפנית.
כיום, שיטות כאלה נחשבות לבעייתיות ביותר ואף לפשע מלחמה מאחר שיש בהן פגיעה חסרת הבחנה באזרחים חפים מפשע, והן מפרות את עקרון המידתיות. לכן, הצבאות המערביים המודרניים (לרבות צה"ל) נמנעים משימוש בארטילריה כבדה בשטח עירוני בנוי. יוצא דופן בכך הוא צבא רוסיה, שבמלחמת צ'צ'ניה השנייה הפגיז את גרוזני באלפי פגזים, טילים, פצצות ואף פצצות תרמובריות. ההפצצה הרסה חצי מהעיר וגרמה לעשרות אלפי הרוגים.
לוחמה בשטח בנוי נגד ארגוני טרור וגרילה.
לוחמה בתוך עיר נגד ארגוני טרור וגרילה שונה מאוד מלחימה בשדה פתוח כנגד צבא סדיר. הגורם המסבך העיקרי שמצוי בלוחמה בשטח בנוי הוא נוכחותם של אזרחים, הן כחמושים מסוגים שונים (מחבלים, ראשי טרור, מיליציות חמושות פוליטיות, מיליציות חמושות מקומיות המגנות על בתיהן) והן כעוברי אורח (אזרחים שלא נלחמים ופשוט מנסים לא להיפגע בחילופי האש). לפי הדין הבינלאומי חל איסור לפגוע באזרחים, ולכן על הצבא התוקף להשתמש בירי סלקטיבי ובאופן מידתי, דבר שמגביל מאוד את השימוש בנשק כבד כגון ארטילריה. הפגיעה באזרחים והנזק הרב שנגרם לתשתיות אזרחיות יכול לשמש לתעמולה נגד הצד התוקף ולדמורליזציה של חייליו או אזרחי המדינה שמפעילה אותו.
יתרונות המגינים.
בדרך כלל, הצד החלש במלחמה מנסה להכריח את הצד התוקף להילחם נגדו בשטח עירוני שאוהד למגן ועוין לתוקף. הדבר נכון במיוחד לגבי מיליציות לא סדירות, כגון ארגוני גרילה וארגוני טרור. הסיבות לכך:
טקטיקות של הכוח התוקף.
מלחמה בשטח עירוני דורשת הרבה יותר כוחות (בייחוד חי"ר והנדסה קרבית) מאשר קרבות רגילים. מלחמה בשטח בנוי מתבטאת באבדות גדולות לכוח התוקף וכן באבדות גדולות לאזרחים בעיר. חיל הרגלים וחיל ההנדסה פועלים בטקטיקה זהה וצמודה בלוחמה בשטח בנוי.
שילוביות רב-חילית.
הפתרון למגבלות והקשיים של לוחמה בשטח בנוי הוא שילוביות רב-חיילית ולחימה במסגרת צוות לחימה רב-חילי או צוות קרב משולב (לרוב ברמת החטיבה, אך גם ברמת הגדוד והאוגדה) הכולל חיל רגלים קל ומשוריין (כלומר: הן לוחמי חי"ר שפועלים רגלית והן לוחמי חי"ר שפועלים על גבי נגמ"שים ומפעילים נגמ"שי לחימה), כוחות חיל הנדסה שיפעלו רגלית וממוכן (כלוחמי חי״ר) גם ויתעסקו במטעני אויב, חבלה, מיקוש ודחפורים משוריינים, כוחות חיל שריון ולעיתים קרובות גם סיוע ארטילרי וחיפוי אווירי. כל חיל מספק את היתרונות שלו ללחימה ומחפה על החסרונות של הכוחות האחרים.
שריון בלוחמה בשטח בנוי.
לוחמת שריון בשטח בנוי היא שיטת לוחמה לתמרון קרבי המשלבת כלי רק"ם כבדים, בעיקר טנקים וציוד הנדסי כבד (לרוב דחפורים משוריינים). המתנהלת בשטח בנוי כגון עיר או כפר.
ההתפתחות הטכנולוגית של טנק המערכה (Main Battle Tank) על כלל מערכותיו ויכולותיו מאפשרות לו יתרונות גם בלוחמה בשטח בנוי. לטנקים אמצעי תצפית ואופטיקה מתקדמים, עבירות גדולה במהירות גבוהה וכוח אש משמעותי. זאת בנוסף לשיפור הגדול במרוצת השנים בשריון לכלי רכב, שהפך מלוחות פלדה למיגון רב-שכבתי מתקדם הכולל שריון פאסיבי מרוכב, שריון ריאקטיבי ומיגון אקטיבי ייעודי. כל אלו מאפשרים לטנק שרידות גבוהה מאוד ויתרונות רבים בלוחמה בשטחים צפופים, דבר ההופך את הנוכחות של כוחות השריון בלוחמה בשטח בנוי לחיונית עבור כוח סדיר בלוחמה אי-סימטרית.