למעשה, שורת בואן בוחנת מאגמה היפותטית, מאחר שאין סוג מאגמה אחד המכיל את כל המרכיבים לגיבוש מפריט מושלם שכזה. קיימים שלושה סוגים של מאגמה שהרכבם שונה והם נפוצים בחלקים שונים של כדור הארץ:
ביטוי מתאים יותר לסוגי המאגמה השונים ולסלעים הנוצרים מהם ניתן לראות בתרשים היווצרות הסלעים.
בעיה נוספת בשורת בואן נובעת מהרכבם הכימי של מינרלים. שורת בואן מניחה כי הרכבו של כל מינרל זהה תמיד בכל מאגמה בה הוא מצוי, אולם אין הדבר כך. דוגמה אחת היא הרכבו הכימי של אוליבין: Fe,Mg)2SiO4). הסוגריים מצביעים על אפשרויות שונות של נוכחות ברזל או מגנזיום: אחד מן השניים או נוכחות של שניהם ביחסים מגוונים. כלומר, הרכב האוליבין עשוי להשתנות ולכן גם נקודת ההתכה וההתגבשות שלו. למעשה, אוליבין מתגבש בטווח של נקודות התגבשות.
מצב דומה מתקיים במינרלים נוספים במאגמה:
מצב זה שונה בקוורץ – שנוסחתו הכימית SiO2 פשוטה וקבועה. אולם, גם קוורץ אינו מתגבש בנקודה אחת בלבד אלא בטווח של נקודות התגבשות, אם כי הסיבה לכך אינה ידועה.
בנוסף, ניתן לראות בתרשים טווחי ההתגבשות כי כמה מינרלים עשויים להתגבש באותה טמפרטורה – נתון שלא בא לידי ביטוי בשורת בואן.
תהליכי התבדלות.
גיבוש מינרלים במאגמה נובע מהתקררות הנוזל המגמטי. קצב התקררותה של המאגמה בפנים כדור הארץ איטי בדרך-כלל – מעלה צלזיוס אחת בערך במיליון שנים, והסיבה לכך היא הידלדלות החומרים הרדיואקטיביים. גורמים נוספות להתקררות הם זרמי הערבול – באמצעות העברת חום מן הליתוספירה אל האוקיינוסים והאטמוספירה, ולחצם של לוחות טקטוניים הדוחק את המאגמה אל סלעי הקרום הקרים.
בתוך הנוזל המגמטי נוצרים גבישים, אך אלה אינם נותרים במקום היווצרותם: הפרדה כבידתית משקיעה את הגבישים הכבדים אל תחתית המאגר ומציפה את הקלים אל חלקו העליון, כאשר שקיעה וציפה של גבישים תלויה בגודלם, ביחסי הצפיפות בין הגבישים והמאגמה ובצמיגות הנוזל. עם זאת, חלק מהגבישים ניתך וחומרי הבנייה שלהם שבים אל המאגמה, בעוד גבישים אחרים עשויים לרחף בנוזל – כך שהפרדת הגבישים מהנוזל אינה מלאה.
מכלול מנגנוני ההתבדלות נקרא "תהליכי FARM", ראשי תיבות של Fracional crystallization, Assimilation, Replenishment and Magma mixing – התגבשות חלקית, מיזוג, חידוש מלאי ועירוב מאגמות.
התגבשות הדרגתית.
התהליך העיקרי הנוגע לסלעי יסוד באזור מסוים הוא התגבשות הדרגתית. בתהליך זה, המתרחש במהלך התקררות המאגמה, צומחים גבישים מתוך הנוזל ונבדלים כימית ופיזיקלית מהנוזל המשתנה. הצטברות של גבישים אלה יוצרת סלעי הצטברות. בדיקה של שארית הנוזל מתאפשרת באמצעות ניתוח הרכבם של הסלעים שנוצרו בשלבים מאוחרים יותר. דוגמה לכך היא רצף בזלתי שנקדח באזור מצומצם ברכס המרכז-אטלנטי המראה התבדלות ראשונה של אוליבין, בעקבותיה התבדלות של אוליבין ופלגיוקלז ולבסוף התבדלות של אוליבין, פלגיוקלז ואוגיט. תחתית הקרום והמעטפת העליונה ברכסים מרכז-אוקייניים מכילים את הסלעים שנוצרו כתוצאה מהתבדלות אותם מינרלים: דוניט, טרוקטוליט (troctolite) וגברו, בהתאמה. לכן יש בהתגבשות הדרגתית הסבר להבדלים המינרלוגיים בין סלעים פלוטוניים והגעשיים הנוצרים כתוצאה מהשתנות המאגמה: מאותו נוזל ראשוני מתפתח מגוון של סלעים.
המשתנים החשובים בהתגבשות הדרגתית הם הלחץ בו היא נתונה, נוכחות מים וחימצון של תא המאגמה ובעיקר הרכבה הראשוני של המאגמה – פלסית או מאפית: באזורי הפחתה, למשל, מתחיל הגיבוש המפריט במאגמות עשירות בסיליקה.
מיזוג חומרים זרים.
מיזוג הוא מנגנון אחד להפיכתן של מאגמות ראשוניות מאפיות ואולטרה-מאפיות למאגמות פלסיות במעברן דרך הקרום. המיזוג מתרחש כאשר מאגמה בסיסית חמה חודרת אל סלעי קרום פלסיים קרים, מתיכה אותם וסופגת מהם מרכיבים המשנים את הרכבה המקורי. מיזוג כזה מעלה את תכולת הסיליקה במאגמה.
חידוש מלאי.
מערכות מגמטיות הן מערכות בשלבים, ועשויות להיות מופרעות על ידי הזרקת מאגמה חדשה, חמה ולא מובדלת. תוספת המאגמה גורמת להפרעות בהתגבשות המינרלים בשלוש דרכים:
עירוב מאגמות.
עירוב או הטמעה של מאגמות הוא תהליך המעיד על מפגש בין שני סוגים של מאגמה, היוצר הרכב כימי משותף לשניהם. תהליך זה מתרחש בשני אופנים:
בדומה למיזוג, גם כאן לרוב מדובר במאגמה מקורית מאפית או אולטרה-מאפית – למשל מאגמה בזלתית – שחודרים אלה חומרים פלסיים – למשל גרניטיים או ריוליטיים, וגם כאן תעלה תכולת הסיליקה במאגמה.
מנגנונים נוספים.
קיימים שני מנגנוני-משנה נוספים באמצעותם מתרחשת התבדלות:
שולי לכידה.
הסעת המאגמה במאגר גדול נתונה לתהליכי גומלין של כוחות הנוצרים באמצעות הסעת חום וכן מהתנגדות הנובעת ממפגש עם דפנות המאגר הנוצרת באמצעות צפיפות, תנועה במאגמה וחיכוך. לרוב מצויות בשולי המאגר שכבות קונצנטריות צמיגות וקרות הנמשכות מהדפנות פנימה, הנבדלות בצפיפותן ובטמפרטורה שלהן. שכבות אלה מורכבות מפסי זרימה (Flow banding) הנוצרים בהתגבשות חלקית, כאשר בשולי פס הזרימה נלכדים גבישים הנפרדים מהנתך. החיכוך בין המאגמה לדפנות המאגר וצמיגות המאגמה גורמים לפנוקריסטים וקסנוליתים במאגמה להאט בשולי הזרם, והם נלכדים בשכבה צמיגה. מצב זה יוצר מערך שכבתי, העשוי להיסגר וליצור במאגר חללים נפרדים בהם תמשיך ותתקיים התבדלות. דבר זה עשוי לשנות את הרכב המאגמה בחללים ובמחדרים גדולים.
מיצוי של התכה חלקית.
לאחר שהמאגמה נלכדה בחלל נפרד, היא ממשיכה להתקרר ולגבש מינרלים. במצב זה עשויה להימשך יצירת מערכים שכבתיים והשתנות נוספת של הרכב המאגמה בחלל. למעשה, תהליך זה הוא התגבשות חלקית יסודית, אלא שהוא מתקיים במאגמה שהיא דור שלישי – שריד הנוצר לאחר שנתך "בת" מוצה. בחללים אלה המאגמה ממשיכה להתקרר, אך המינרלים שהיא יוצרת והרכבה השיורי לא יתאימו לאלה של הנתך ההורי.
איזור בגיבוש מפריט.
אחת מן התופעות המעניינות בגיבוש מפריט, הנובעת מתגובה כימית בין המאגמה לבין המינרלים שהתגבשו מתוכה, היא אִיזוּר (zoning) – היווצרות אזורי צבע מקבילים בגביש הנובעים משינוי בתמיסה המגמטית. דוגמה לכך היא איזור בפלגיוקלז, כאשר בטמפרטורה גבוהה מתגבש אנורתיט – פלגיוקלז עתיר-סידן, ובטמפרטורה נמוכה יותר מתגבש סביבו אלביט – פלגיוקלז עתיר-נתרן. דוגמה נוספת היא גבישי פירוקסן הנעטפים באמפיבול. משטח החיבור בין המינרלים השונים הבונים גבישים אלה נקרא "שולי תגובה". דוגמה נוספת היא קוורץ, אשר נוצר בו איזור בעת חדירת חומרים זרים לתמיסה, במקרים רבים זיהומים ברזליים או השפעה הדדית של ברזל ואלומיניום כמו באחלמה.
כיפוף הכללים
כיפוף הכללים או לסדר את המערכת (באנגלית: Gaming the system) הוא מונח המתייחס לשימוש בכללים ובנהלים שנועדו להגן על המערכת על מנת לבצע מניפולציות לצורך רווח אישי או השגת מטרה מסוימת שאיננה משרתת את האינטרסים של הארגון.
לעיתים פנייה לשימוש בטקטיקה זו נובעת מכך שהאינדיבידואל איננו מאמין עוד כי שיתוף פעולה יאפשר לו להשיג את אותה מידת הרווח שהוא עשוי להשיג בסופו של דבר באמצעות אומנות המשחק (gamesmanship).
באינטרנט.
לאורך השנים, מעצבים שונים של קהילות מקוונות הזהירו במפורש כי "בכל פעם שאתם יוצרים מערכת לניהול קהילה, מישהו ינסה לבצע מניפולציות במערכת לטובתו ... לכופף את הכללים". בשל כך, בפעמים רבות מעצבי קהילות מקוונות נאלצים עוד מלכתחילה "לחשוב כמו נבל" על מנת לשקול "איזה התנהגויות תעודדו שלא בכוונה על ידי כך שתיצרו כללים חברתיים חדשים מסוימים בקהילה המקוונת שלכם".
גידול ילדים.
תאוריית יחסי אובייקט מדגישה כי כאשר ילד מגלה כי הוא מסוגל לתמרן את אחד מהוריו כדי להשיג את מבוקשו, בעוד שההורה השני מנסה להציב לו גבולות, ישנה סבירות רבה כי ינצל את המצב כדי לכופף את הכללים.
כמו כן, במצב בו הורים מנסים לגרום לילדיהם לאוכל מאכלים מסוימים ומספרים להם כי יתנו להם ממתקים בתמורה, הילדים לומדים כיצד להתווכח עם הוריהם ולכופף את הכללים על מנת להשיג את מבוקשם.
תולדות היהודים במצרים וסוריה תחת שלטון הממלוכים
שמעון ישראל פוזן
הרב שמעון ישראל פוזן (נפטר בכ"א בניסן תשכ"ט) היה רבה וראש הישיבה של הקהילה החרדית בעיר שאפראן (שופרון) ואחרי מלחמת העולם השנייה כיהן כר"מ בישיבת סאטמר בוויליאמסבורג.
תולדותיו.
נולד לרב גרשון, דיין בפרנקפורט ובן לשושלת רבנים. היה תלמידו של הרב שלמה זלמן ברויאר, רבה של פרנקפורט והחזיק אותו לרבו אף אחרי שדבק בשיטת הקנאות. למד בגימנסיה והיה בעל תואר לפילוסופיה. בזמן מלחמת העולם הראשונה שירת בצבא הגרמני והגיע עד לקייב שם פגש את רבי דוד מסקווירא ורבי דוד מזלטיפולי והתפעל מדרכי החסידות והחליט שלאחר המלחמה עוזב את גרמניה. לאחר המלחמה ארז את חפציו ונסע לגור אצל סבו בפאפא שבהונגריה ולמד בישיבת בעלד אצל הרב יואל פלנר. לאחר שעבר רבו לכהן ברבנות אויהל עבר יחד איתו, שם נישא לבתו של הרב פנחס הכהן רובין. בהיותו באויהל התפלל בבית הכנסת של חסידי מונקאטש וכך נהיה חסידו של רבי חיים אלעזר שפירא ממונקאטש, ממנו גם קיבל את קנאותו. רבו העריכו מאוד ואף אמר שכשיגיע לשמים וישאלוהו מה עשה בעולם יענה שהעמיד תלמיד בשם שמעון ישראל.