הוא הקליט תקליטורים רבים מוצלחים ביותר עבור תוויות של שטראוס, פורטוגלסום, מרקו פולו ונקסוס, בעיקר סדרה של הקלטות של מלחינים פורטוגליים עבור נקסוס עם התזמורת הסימפונית של בורנמות', תזמורת סינפוניה של לונדון, הסינפוניה הצפונית, התזמורת הלאומית של אירלנד והתזמורת הסקוטית הלאומית.
בשנת 2001 התמנה למנהלה המוזיקלי של תזמורת סימפונט רעננה, אך פוטר על ידי הנהלת התזמורת בשנת 2002 וזאת לאחר שביטל את בואו לישראל מספר פעמים בעקבות המצב הביטחוני שהיה אז באותה התקופה.
חייו האישיים.
קסוטו הוא בן למשפחה יהודית ידועה וחשובה, שעליה נמנה, בין היתר, גם משה דוד קאסוטו, מפרשני התנ"ך החשובים בעולם. אלפונסו קאסוטו, אביו של המנצח, היה אספן יודאיקה ידוע שאוספיו משמשים עד היום חוקרי תרבות והיסטוריה ברחבי העולם.
נחיתת כלי תעופה חללי
מאז המרוץ לחלל נעשה שימוש במגוון רחב של כלי תעופה לחלל. שלא כמו שלבי ההמראה הדומים לרובם, ישנה שונות גדולה בין שלבי הנחיתה, ובין תצורות הכלים השונים.
נחיתת גשושית תלויה בגורמים שונים של הגרם השמיימי, כגון: פני השטח, מהירות ההקפה, כוח המשיכה, תנאי אטמוספירה וכו'. לפיכך כל נחיתת גשושית שונה מעצם שמיימי אחד לשני.
כאשר לגרם השמיימי יש אטמוספירה, בעת תהליך החדירה לאטמוספירה נדרש לכוון את כלי התעופה להיכנס בזווית התקפה גבוהה, על מנת להימנע מחימום יתר עקב החיכוך, או מהקפצה מהאטמוספירה חזרה לחלל.
כמעט בכל נחיתות כלי תעופה חלליים משתמשים במצנח כדי להאט את הרכב, אלא אם כן מדובר בגרם שמיים חסר אטמוספירה, שם לא יכול להיווצר גרר.
באם מדובר במרחקים גדולים בין גרם שמים עליו הולכת לנחות גשושית לבין כדור הארץ, הרי שהפרש הזמנים בין קבלת אותות הרדיו יהיה ארוך, לכן נהוג לשלוח את רצף הנחיתה מבעוד מועד לגשושית, והוא מתבצע אוטומטית.
לעיתים, על כוכבי לכת ארציים, או על הירח ניתן לכוון שרצף הנחיתה יגרום לגשושית לנחות באזור מסוים, בו מניחים שפני השטח יהיו יותר נוחים לנחיתה או שיש שם שטח בעל עניין מחקרי.
נחיתה על הירח.
הנחיתות על הירח כוללות, תהליך של כליאה בשדה הכבידה של הירח לאחר מספר הקפות שלו, הנמכת מסלול, ומיד לאחר מכן שלב הנחיתה המכונה בטרמינולוגיית נאס"א בראשי התיבות PDI - Powered Descent Initiation, הכולל הפעלת מנועים לשם האטת הנפילה עד לנחיתה.
על הירח נחתו עד היום 6 משימות מאוישות שהופעלו על ידי ארצות הברית בתוכנית אפולו. הנחיתה נעשתה על ידי רכב נחיתה שהתנתק מהחללית בעת טיסתה במסלול סביב לירח, והביא שני אסטרונאוטים לנחיתה על הירח.
בנוסף למשימות המאוישות, נחתו על הירח כמה רוברים בלתי מאוישים תוצרת ברית המועצות וסין. הגשושית הישראלית בראשית התרסקה על אדמת הירח ב־11 באפריל 2019.
כל הנחיתות על הירח נעשות בצד הנראה כדי לאפשר תקשורת נוחה ורציפה עם הגשושיות, למעט נחיתה אחת של צ'אנג־אה 4 הסינית שנחתה לראשונה על הצד הרחוק של הירח.
נחיתה על מאדים.
כוכב הלכת מאדים הוא העצם השמיימי עליו נחתו המספר הרב ביותר של גשושיות ורוברים, ולכן נרכש ניסיון רב בטכניקת הנחיתה האופטימלית.
על מאדים, על אף שהאטמוספירה שלו דלילה הרבה יותר משל כדור הארץ, נעשה שימוש במצנח, והפעלת מבערים להאטת הנפילה (כמו עם הנחתות InSight ופניקס). לעיתים נעשה שימוש גם בכבל הורדה כמו עם הגשושית קוריוסיטי, או באשכול בלוני נחיתה כמו שנעשה בתוכנית מארס רובר עם הרוברים ספיריט ואופרטוניטי.
נחיתה על אסטרואיד.
נחיתות על אסטרואידים הן הקשות ביותר כיוון שלגופים אלו הכבידה החלשה ביותר, לעיתים אין מספיק נתונים על פני השטח, וכל פספוס במהירות הנחיתה, או בעגינה עצמה על פני השטח עלול להקפיץ את הגשושית חזרה לחלל, כמו שקרה לגשושית רוזטה, שנחתה לבסוף שלא במקום המתוכנן.
נחיתה חזרה על כדור הארץ.
נחיתת מעבורת חלל.
רצף הנחיתה של המעבורת היה אוטומטי. המעבורות היו נוחתות ללא שימוש בדלק החל מהכניסה לאטמוספירה, ולמעשה היו 8 דקות בהן המעבורת טסה כדאון. עם נגיעת הגלגלים במסלול הנחיתה המעבורת הייתה פותחת מצנח בלימה עד לעצירה מלאה.
נחיתת טילי SpaceX.
נחיתת המאיצים (מאיצים) של משגרי הפאלקון 9 מהווה פריצת דרך בכל הנוגע לשימוש במאיצים. העיקרון הוא שהמאיץ נוחת אוטומטית על משטח נחיתה או אסדה בים ומשם נלקח לשימוש חוזר, שלא כמו במשימות מעבורות החלל או שיגורי כבודה בהן המאיצים נופלים לים ורק אז נלקחים לשימוש חוזר, או ממשיכים במסלול הקפה ללא יכולת להשתמש בהן שוב.
נחיתת קפסולות.
במשימות חזרה לכדור הארץ, לעיתים נעשה שימוש בקפסולות. לקפסולות צורת חרוט קטום, או כדור רחב ופחוס. הקפסולות יכולות להיות מאוישות וגדולות, כתאי פיקוד, או קטנות כקופסת נעליים. הקפסולה צריכה להיכנס בזווית התקפה מאוד ספציפית, על מנת להימנע מחיכוך וחימום יתר שעלול לפרק את התא, ואם על מנת להימנע מהדיפה על ידי האטמוספירה חזרה לחלל. מכוונים את הנחיתה של הקפסולות באזורים ללא אוכלוסייה, כים או מדבר.
תאי פיקוד מאוישים הם קפסולה בא יושבים אנשי החלל בשובם מפעילות מאוישת (למשל מתחנת החלל הבינלאומית או מן הירח). תא הפיקוד הוא בעל צורת חרוט קטום.
גם חללית הדרגון בנויה כקפסולת פיקוד, אך היא גדולה יותר. ב־2010 הודיע אילון מאסק כי חללית הדרגון
החללית היאבוסה שיגרה ב־2011 חזרה לכדור הארץ קפסולה ובה חלקיקים מהאסטרואיד איטוקוואה.
נחיתה שנעשית בים באמצעות מצנח נקראת Splashdown .
אלפא רומיאו ארנה
אלפא רומיאו ארנה (באיטלקית: Alfa Romeo Arna) היא מכונית משפחתית מתוצרת יצרנית הרכב האיטלקית אלפא רומיאו בשיתוף יצרנית הרכב היפנית ניסאן, (Alfa Romeo Nissan Autoveicoli S.p.A) אשר יוצרה באיטליה בין השנים 1983–1987.
בורשודסנטגיירג'
בורשודסנטגיירג' (בהונגרית: Borsodszentgyörgy) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם אוכלוסיית בורשודסנטגיירג' נמצאת בירידה שנים רבות מ-1,440 תושבים בשנת 1990 עד 1,166 תושבים בשנת 2020 (ירידה של כ-19%).
קהילה יהודית.
בבורשודסנטגיירג' התגוררו יהודים מעטים ובמקום קיים קבר יהודי יחיד ששרד בבית הקברות המרכזי
תושבים יהודיים מהכפר נרצחו בשואה ומונצחים באנדרטה באוזד.
אלפא רומיאו מונטראל
מרכז המסמכים של ברלין
מרכז המסמכים של ברלין (בגרמנית: Berlin Document Center) הוא ארכיון הממוקם בברלין, גרמניה.
המקום נוסד לאחר מלחמת העולם השנייה במטרה לרכז את אוספי המסמכים מתקופת הנאציזם אשר נדרשו למשפטי נירנברג.
עד 1994 הארכיון היה תחת הנהלה אמריקאית, בשנה זו הארכיון הפדרלי הגרמני הורשה לקחת את המרכז תחת חסותו, מסמכי הארכיון נמצאים בגרמניה בעוד אוספי המיקרופישים זמינים בארכיון הלאומי של ארצות הברית, בהם נעזרים חוקרים בתחום.
במרכז קיים בין היתר אינדקס של רשימת חברי המפלגה הנאצית, תיקים אישיים של חלק מחברי ה-אס אס, ה-אס אה, התכתבויות מפלגתיות, מסמכי כוח אדם למתיישבים מחדש (משרד ההגירה המרכזי של ליצמנשטט), תיקים אישיים של לשכת התרבות של הרייך, ומידע אודות פולקסדויטשה.
אלפא רומיאו 166
אלפא רומיאו 166 (באיטלקית: Alfa Romeo 166) היא מכונית סלון מתוצרת יצרנית הרכב האיטלקית אלפא רומיאו אשר יוצרה באיטליה בין השנים 1998–2007.
פלטפורמת דגם הקונספט של מכונית הספורט אלפא רומיאו בלה שהוצגה בשנת 1999 מבוססת על "אלפא רומיאו 166".
מארק קרוסאס
מארק קרוסאס אי לוקה (בקטלאנית: Marc Crosas i Luque, נולד ב-9 בינואר 1988 בסאנט פליו דה גווישולס שבספרד) הוא כדורגלן עבר ספרדי-קטלאני ששיחק בעמדת הקשר האחורי. קרוסאס, שגדל במחלקת הנוער של ברצלונה, שיחק באירופה בקבוצות אולימפיק ליון, סלטיק ווולגה ניז'ני נובגורוד, לפני שעבר למקסיקו, שם שיחק במשך מספר שנים והתאזרח. לאחר פרישתו ממשחק החל לעבוד כפרשן ואנליסט כדורגל.
קריירה כשחקן.
קריירת מועדונים.
קרוסאס נולד וגדל בסאנט פליו דה גווישולס, עיירה קטנה בקרבת ז'ירונה שבקטלוניה. בצעירותו הצטרף למחלקת הנוער של ברצלונה, שם עשה את צעדיו הראשונים. בעודו שחקן ברצלונה אתלטיק, קבוצת המילואים של ברצלונה, זכה להזדמנויות בקבוצה הבוגרת של המועדון, אותה אימן פרנק רייקארד ההולנדי. ב-8 בנובמבר 2006 ערך את הופעת הבכורה בקבוצה הבוגרת, כשנכנס כמחליף במקומו של אנדרס אינייסטה במשחק גביע המלך נגד בדלונה, אותו ברצלונה ניצחה 4–0. בעונת 2007/2008 ערך שתי הופעות נוספות בגביע המלך, ובנוסף לכך, ב-12 בדצמבר 2007 ערך קרוסאס את הופעת הבכורה בליגת האלופות במשחק נגד שטוטגרט שהתקיים בקאמפ נואו והסתיים בניצחון 3–1 לזכות ברצלונה.
בינואר 2008 הושאל קרוסאס לאולימפיק ליון עד סוף העונה, במטרה שיצבור ניסיון מקצועי. למרות זאת, בליון זכה להזדמנויות מועטות. הוא פתח בשלושה משחקים בלבד במסגרת הליגה הצרפתית ונכנס כמחליף בחמישה נוספים, תרם חלק קטן לזכייתה של ליון הן באליפות והן בגביע הצרפתי. בסיום ההשאלה עבר קרוסאס מברצלונה לסלטיק הסקוטית בתמורה לסכום העברה שעמד על כחצי מיליון אירו. קרוסאס זכה לקבלת פנים חמה בקבוצתו החדשה והוא השתלב בה בהדרגה. ב-28 בינואר 2009 עזר לסלטיק להעפיל לגמר גביע הליגה הסקוטית כאשר הבקיע את בעיטתו בדו-קרב בעיטות העונשין נגד דאנדי יונייטד, שהסתיים בניצחון 11–10 לזכות סלטיק. סלטיק ניצחה גם במשחק הגמר וזכתה בתואר. ב-28 בפברואר הבקיע את שערו הראשון והיחיד במדי סלטיק, בניצחון 7–0 על סנט מירן. סלטיק סיימה את העונה כסגניתה של גלאזגו ריינג'רס בליגה הסקוטית, וקרוסאס נבחר כשחקן הצעיר המצטיין של הקבוצה לעונה זו.