קארבאמאזפין (בלועזית: carbamazepine) היא תרופה אנטי-אפילפטית ומייצבת מצב רוח שמשתמשים בה בעיקר בטיפול באפילפסיה ובהפרעה דו-קוטבית וכן בטיפול בתסמונת העצב המשולש. משתמשים בה גם כתרופת off label (תרופה שאינה רשומה להתוויה המקורית) במגוון של התוויות כולל ADHD, סכיזופרניה, כאבי פנטום, תסמונת כאב אזורי מורכב, נוירומיוטוניה והפרעת דחק פוסט-טראומטית.
סברו שקארבאמאזפין בטוחה לשימוש בזמן היריון לצורך ייצוב מצבי רוח, אבל כמו בתרופות אנטי-אפילפטיות אחרות קשורה חשיפה תוך רחמית עם שדרה שסועה ובעיות התפתחותיות נוירולוגיות אחרות.
שימושים רפואיים.
בדרך כלל משתמשים בקארבאמאזפין לטיפול בהתקפים אפילפטיים לרבות התקף גלאסטי ובכאב נוירופתי. ניתן, גם, להשתמש בה כתרופת קו שני בהפרעה דו-קוטבית ויחד עם תרופות אנטי-פסיכוטיות בסכיזופרניה.
בארצות הברית אישר ה-FDA התוויות באפילפסיה כולל התקפים מוקדיים והתקפי טוני-קלוני, בנירלגיה של העצב המשולש. וכן בהתקפי מאניה ואפיזודות של הפרעה דו-קוטבית I. אף על פי שחסרים נתונים נראה שלקארבאמאזפין יש יעילות דומה לזו של ליתיום בטיפול בהפרעה דו-קוטבית.
תופעות לוואי.
תופעות לוואי שכיחות כוללות: נמנום, כאבי ראש ומיגרנות, קואורדינציה מוטורית ובעיות במערכת העיכול. קארבאמאזפין מפחית, בדרך כלל, מאוד את הסבילות לאלכוהול.
תופעות לוואי נפוצות פחות כוללות הפרעה בקצב הלב, ראייה מטושטשת או כפולה ו/או איבוד זמני של תאי דם או טסיות דם ובמקרים נדירים עלולה להיווצר אנמיה אפלסטית. בשימוש רגיל יש הפחתה קטנה בספירת התאים הלבנים. עם זאת במקרים נדירים איבוד טסיות הדם עלול לגרום לסכנת חיים. לעיתים קרובות ממליץ רופא לבצע בדיקות דם תכופות בחודשי השימוש הראשונים בתרופה ואחרי כן שלוש או ארבע בדיקות בשנה. בנוסף לכך עלול קארבאמאזפין להרע מקרים קיימים של תת-פעילות בלוטת התריס ולכן מומלצת בדיקה שנתית של תפקודי בלוטת התריס לאנשים הנוטלים את התרופה.
יש גם דיווחים על תופעות לוואי הקשורות בשמיעה. יש חולים ששומעים צלילים, אחרי שנטלו את התרופה, נמוכים בחצי טון ממה שהם באמת. כך דו אמצעי יישמע כמו התו סי וכך הלאה. נרשמה גם תופעה הפוכה של תווים הנשמעים גבוה יותר ממה שהם באמת. רוב האנשים לא שמים לב לתופעת לוואי לא שגרתית זאת והיא חולפת אחרי שמפסיקים לקחת את התרופה.
קארבאמאזפין מגדיל את יחס הסיכון לחלות בלופוס ב-1.88.
לאוקסקארבאזפין, נגזרת של קארבאמאזפין, יש, על פי הדיווחים, פחות תופעות לוואי והן פחות חמורות.
קארבאמאזפין עלול להחמיר אפילפסיה מיוקלונית של גיל הנעורים ולכן חשוב לחשוף היסטוריה של קפיצות, במיוחד כאלה המתרחשות בבוקר, לפני שמתחילים בנטילת התרופה. היא עלולה להחמיר גם סוגים אחרים של התקפים כלליים במיוחד התקפי ניתוק.
בנוסף לכך קשרו את קארבאמאזפין לאנומליות קוגניטיביות חמורות כולל האטת EEG ואפופטוזה של התא.
שימוש במהלך ההיריון.
יש סיכון בנטילת קארבאמזפין בזמן ההיריון, במיוחד בשלושת החודשים הראשונים. הסיכון גדל כאשר אישה לוקחת יותר מתרופה אנטי-אפילפטית אחת. עם זאת הסיכון אינו גבוה מאוד - עד 4% לעומת 2% אצל נשים בריאות. בערך ל-35-20% מן הנשים יש יותר התקפים בהיריון. זאת בשל השינוי ההורמונלי.
נשים המתכננות להיכנס להיריון צריכות לתכנן זאת עם הרופא, במיוחד אם הן לוקחות יותר מתרופה אנטי-אפילפטית אחת
תגובות בין תרופתיות.
לקארבאמאזפין יש פוטנציאל גבוה לתגובות בין תרופתיות. יש לנהוג בזהירות בשילובה עם תרופות אחרות, כולל תרופות אנטי-אפילפטיות אחרות ומייצבי מצב רוח. רואים רמות נמוכות יותר של קארבאמאזפין כאשר נוטלים אותה עם פנוברביטל, פניטואין (דילנטין, אפנוטין) או פרימידון (פריזולין). בשל היות קארבאמאזפין ממריץ ציטוכרומי הרי הוא גורם לפינוי מהיר יותר של תרופות רבות ובכך מקטין את הרמה שלהן בדם. תרופות שעוברות שינוי מהיר בגלל קארבאמאזפין כוללות וארפרין, פניטואין, תאופילין וחומצה ולפרואית (דפלפט). תרופות שמפחיתות את רמת קארבאמאזפין או, לחלופין, מגדילות אותה כוללות אריתרומיצין, סימטידין, פרופוקסיפן וחוסמי תעלות סידן. קארבאמאזפין גם מגדיל את חילוף החומרים של ההורמונים בגלולות למניעת היריון ולכן מפחית את יעילותן.
פרמקוקינטיקה.
קארבאמאזפין ממריץ את מערכת באנזים המיקרוזומלי CYP3A4 בכבד שגורם לחילוף החומרים של קארבאמאזפין עצמו. עם התחלת הטיפול בקארבאמאזפין ניתן לחזות את הרמות בדם והן ממשיכות על פי קו ההתחלה של ערכי פינוי/מחצית החיים של התרופה אצל החולה הספציפי. עם זאת, אחרי שניתן מספיק קארבאמאזפין לרקמת הכבד הפעילות של CYP3A4 גדלה והיא מאיצה את פינוי התרופה ומקטינה את מחצית החיים. תהליך יימשך עם הגדלה במינון אבל יגיע לשיא במשך 5 עד 7 ימים. ייתכן ויהיה צורך בהגדלות במינון בקצב של 200 מ"ג כל שבוע שבועיים כדי להגיע לסף בו יש שליטה בהתקפים. ריכוז קארבאמאזפין יציב מתרחש בדרך כלל בתוך שבועיים שלושה אחרי תחילת נטילת התרופה.
מכניזם של הפעולה.
המכניזם של פעולת קארבאמאזפין ונגזרותיו מובן באופן יחסי. תעלות נתרן הן הנקבוביות המולקולריות המאפשרות לתאי המוח (נוירונים) לייצר פוטנציאלי פעולה – האירועים החשמליים המאפשרים לנוירונים לתקשר על פני מרחקים גדולים. אחרי שתעלות הנתרן נפתחות כדי להתחיל את פוטנציאלי הפעולה הן מושבתות, ולמעשה התעלות נסגרות. קארבאמאזפין מייצב את מצב ההשבתה של תעלות הנתרן, כלומר, פחות תעלות כאלה עתידות להיפתח, דבר הגורם למוח להיות פחות מרוגש (וסיכוי פחות ליריות - דחפים עצביים). הוכיחו שקארבאמאזפין מגביר את פעולת קולטני GABA העשויים מתת יחידות אלפא1, בטא2, גאמא2.
היסטוריה.
קארבאמאזפין התגלה על ידי הכימאי ולטר שינדלר (Walter Schindler) בבזל, שווייץ ב־1953. שינדלר סינתז את התרופה ב־1960 לפני שהתגלו התכונות האנטי-אפילפטיות שבה.
קארבאמאזפין שווקה בתחילה כתרופה נגד נירלגיה של העצב המשולש ב־1962. השתמשו בה כתרופה אנטי-אפילפטית באנגליה מ־1965 והיא אושרה לשימוש בארצות הברית מ־1974.
ב־1971 השתמשו הרופאים טקזאקי והנאוקה (Takezaki and Hanaoka) בקארבאמאזפין על מנת לשלוט במאניה בחולים עמידים לתרופות אנטי-פסיכוטיות (ליתיום עוד לא היה זמין ביפן באותה תקופה). ד"ר אוקומה שעבד באופן עצמאי עשה אותו דבר בהצלחה. היות שהם היו גם אפילפטולוגים הם הכירו את ההשפעות האנטי-אגרסיביים של תרופה זו. חקרו את קארבאמאזפין לשימוש בהפרעה דו-קוטבית במשך 1970.
שמות מסחריים.
מוכרים קארבאמאזפין בארץ בשמות טגרטול, טריל, קארבי, טגרטול CR, טריל CR וטימוניל רטרד.
Watch The Throne
ישראל חופשית
ישראל חופשית היא עמותה ישראלית שהוקמה בשנת 2009, המגדירה את מטרתה כ-"כינון חברה ישראלית המקיימת פלורליזם תרבותי ודתי במדינת ישראל, תוך שמירה על זכויות הפרט, על ערכי הדמוקרטיה ועל עקרונות הציונות כפי שנכתבו במגילת העצמאות".
הקמה ופעילות.
התנועה הוקמה בשנת 2009. עם מקימי התנועה נמנו ח"כ ניצן הורוביץ, ופעילי מרצ נוספים. יושב ראש הוועד המנהל של התנועה הוא עופר קורנפלד. מנכ"ל התנועה הוא אורי קידר.
התנועה מארגנת הפגנות וקמפיינים הקשורים למטרותיה ומתלווה לאירועים שונים כמו מצעד הגאווה ומחאת האוהלים. בין פעילותיה ניתן למנות הפגנות בעד תחבורה ציבורית בשבת, הפגנות בעד נישואים אזרחיים, והפגנות נגד הפרדה מגדרית. התנועה ערכה מספר קמפיינים בשיתוף ידוענים כמו דרור קרן, אלון נוימן, יעל לבנטל ואבי גרייניק. במסגרת "קמפיין הסטירות", פרסמה התנועה סרטון שמציג ידוענים שונים מקבלים סטירת לחי, ובנוסף הפעילה "דוכני סטירות" ברחבי הארץ, כמחאה על מה שתיארו כפגיעת הממשלה ברוב הדומם.
השנים הראשונות
בדצמבר 2010, מיד לאחר השרפה בכרמל, התנועה יצאה בקמפיין נגד שר הפנים אלי ישי. הקמפיין כלל פרסום מודעות המאשימות את ישי באחריות לאסון, והרצת עצומה מקוונת הדורשת ממנו להתפטר. במרץ 2011, בעקבות החלטת עיריית ירושלים להקים בתי קולנוע שיפעלו בימי חול בלבד, ארגנה התנועה הקרנת סרט קולנוע בשבת עבור החילונים בעיר. באוקטובר 2011 הפגינו כ-20 מאנשי ישראל חופשית בשכונת מאה שערים נגד הפרדה מגדרית. ההפגנה גררה הפגנת נגד אלימה מצד תושבים ממאה שערים, אשר פוזרה בכוח בידי המשטרה. בינואר 2012 הפיצה התנועה שמות של גינקולוגים שהיו עתידים להשתתף בכנס השנתי של מכון פוע"ה וקראה לנשים להחרים אותם, על רקע אי הזמנת נשים להרצות בכנס. בשנת 2013 הגישה התנועה עתירה לבג"ץ נגד החלטת משרד החינוך להשתתף במימון הפרדת מגדרית בבתי ספר. בעקבות העתירה הודיע משרד החינוך כי יפסיק לתקצב הפרדה מגדרית בכיתות קטנות וההורים יצטרכו לשלם את התוספת הדרושה בעצמם.במהלך שנת 2015 צירפה התנועה לשורותיה את מרכז 'הויה' העורך טקסים יהודים אלטרנטיביים, לרבות חתונות, בר מצווה ובת מצווה, לידה וברית, אבלות וזיכרון. למרכז נלווה מערך משפטי אשר מנפיק תעודות זוגיות, כחלופה לנישואים ברבנות. בשנת 2016 השיקה התנועה בשיתוף פעולה עם התנועה הרפורמית והקונסרבטיבית את קמפיין "חתונה שווה" שקרא לזוגות להתחתן מחוץ לרבנות, באמצעות תשדירי רדיו ברשת קול ישראל. בתגובה לקמפיין הרבנות הראשית פנתה לרשות השידור בדרישה להסיר את הקמפיין בטענה להטעיית הציבור, אף שהתשדירים כללו הבהרה שחתונה כזו אינה מוכרת על ידי משרד הפנים. בקיץ 2017 קראה התנועה להחרים את הפסטיגל בחנוכה לאחר שבפסטיגל הודיעו שלא יקיימו הופעות בשבת עקב רצונו של הזמר עומר אדם לא להופיע בשבת.
מדד החופש העירוני.