במהלך המאות ה-14 וה-15 אוחדה פולין מחדש. בשנים אלו הפך אזור מזוביה שהיה משני במאות הקודמות לאזור חשוב ומשגשג. האזור היה נחשב למפותח למדי בהשוואה לחלקים אחרים בפולין, והיה ידוע כמקום יצוא של תבואה, עצים ופרווה. בשנת 1569, אוחדו פולין וליטא למדינה אחת, ובכך הפכה מזוביה מאזור פריפיאלי ללב המדינה הפולנית-ליטאית - כאשר ורשה בירת מזוביה נמצאת על אמצע הדרך בין בירתה של פולין עד אז קרקוב לבין וילנה, בירתה של ליטא. עקב כך באותה השנה התכנס הסיים הפולני בורשה, וזו הפכה לבירה דה פקטו של פולין. בשנים הבאות המשיכה מזוביה לשגשג, אך מגמה זו התמתנה החל מאמצע המאה ה-17. במהלך מאה זו ובמאה שלאחריה סבלה מזוביה משורה של פלישות של גורמים חיצוניים - בעיקר שוודים, סקסונים טרנסילבנים ורוסים. באותה התקופה פולין כולה חוותה היחלשות, כאשר המדינות הסובבות אותה מתחזקות משנה לשנה. מצב עניינים זה נגמר בשנת 1795, אז חולקה פולין באופן סופי בידי שכנותיה, האימפריה הרוסית, הקיסרות האוסטרו-הונגרית ופרוסיה. עקב פיצולה של פולין הפך אזור מזוביה למפוצל גם הוא לשלושה חלקים, ומאז היווה אזור מפגש גבולות בין רוסיה, אוסטריה ופרוסיה; כאשר הבירה ורשה עברה לשלטון רוסי.
במהלך מאה ושלושים השנים הבאות של שלטון זר, הייתה מזוביה לאזור שולי ותקופה זו נחשבת לתקופה חשוכה בהיסטוריה הפולנית בכלל והמקומית בפרט. במהלך מלחמת העולם הראשונה (1914-1918) סבל האזור מפגעי המלחמה בין רוסיה לגרמניה ואוסטריה, כאשר הפולנים עומדים בתווך. לאחר המלחמה זכתה פולין בעצמאות מחודשת והוקמה הרפובליקה הפולנית השנייה, דמוקרטיה אשר ורשה הייתה במרכזה ושימשה כבירתה. אזור מזוביה המשיך לדעת חוסר יציבות גם לאחר מלחמת העולם במסגרת המלחמה הפולנית-סובייטית, אך עד ראשית שנות ה-20 של המאה ה-20 פולין כולה חזרה ליציבות מסוימת. בין מלחמות העולם הושלם התיעוש של מזוביה והאזור ידע פיתוח מסוים. השקט במקום הגיע לקיצו עם פרוץ מלחמת העולם השנייה (1939), אז נכבש האזור בידי גרמניה הנאצית. באותה התקופה עברה על פולין כולה ועל מזוביה בפרט אחת התקופות האפלות ביותר בתולדותיהן, כאשר האזור ידע חורבן של ממש. כיבוש פולין גרם להרס רב, במיוחד בוורשה הבירה. הדבר המשיך בהוצאה להורג של מאות אלפים מתושבי העיר - היהודים בעיקר. ואם לא די בזה, במהלך מרד ורשה (1944) נהרגו עוד כמאתיים אלף תושבים בוורשה ובסביבותיה, וגורשו עוד עשרות אלפים רבים אחרים. מספר חודשים לאחר מכן שוחררה פולין כולה על ידי ברית המועצות, ולאחר המלחמה הוקמה פולין מחדש במסגרת הרפובליקה העממית הפולנית, מדינה שלכאורה הייתה עצמאית, אך למעשה סבלה ממרות סובייטית. בשנים הבאות אזור מזוביה היה למוכה אסון - עקב המלחמה אוכלוסיית האזור הידלדלה באופן משמעותי וההרס המשיך להיראות בכל מקום. עם זאת, עד לשנות ה-60 שוקם האזור ובירתו ורשה נבנתה מחדש, כאשר האזור עובר מודרניציה רבתי שהאיצה עם תום הקומוניזם והקמתה של הרפובליקה הפולנית השלישית בראשית שנות ה-90.
ערים, יישובים ומחוזות.
ערים.
במזוביה ישנם 86 ערים ועיירות.
מחוזות.
במזוביה ישנם 42 מחוזות, מתוכם חמש ערים מחוזיות.
1945 בברית המועצות
1945 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-28 למהפכת אוקטובר.
ב-22 ביוני 1941 החלה המלחמה בין גרמניה לבין ברית המועצות הידועה ברוסיה כ"מלחמת הפטריוטית הגדולה" ושהייתה חלק של מלחמת העולם השנייה. המלחמה הסתיימה בשנת 1945 בתבוסה מוחצת של גרמניה.
הנהגה.
מעשית, יוסיף סטלין בתפקיד המזכיר של המפלגה הבולשביקית והחל ממאי 1941 בתפקיד ראש הממשלה, מרכז בידיו את השלטון במדינה.
דייוויד ס. גויר
דייוויד סמואל גויר (באנגלית: David Samuel Goyer, נולד ב-22 בדצמבר 1965) הוא כותב קומיקס, מפיק, במאי, תסריטאי ומחבר רומנים אמריקאי-יהודי.
קורות חיים.
גויר נולד באן ארבור, מישיגן שבארצות הברית, לאם יהודייה ממוצא ליטאי שגידלה לבדה אותו ואת אחיו ג'ף. כשלמד בבית ספר מקומי אף נרדף על ידי חבריו ללימודים בשל יהדותו ("הרבה ילדים הכו אותי בתור ילד, והאשימו אותי שרצחתי את ישו... הבנתי שאני שונה מאוד... גדלתי עם תחושה שיש לי תג סימון"). לאחר מכן התחנך בבית ספר עברי. כשהיה בן 10 עלתה אמו לזמן קצר לישראל וגרה עם שני בניה במשך כמה חודשים בירושלים, בטרם חזרו לארצות הברית.
בוגר אוניברסיטת דרום קליפורניה, סיים את המכללה לאמנויות הטלוויזיה והקולנוע בשנת 1988.
קריירה.
גויר מכר את תסריטו הראשון לסרט "בשליחות החוק", בו כיכב ז'אן-קלוד ואן דאם, בשנת 1989.
גויר כתב מספר תסריטים בהתבסס על חוברות קומיקס, ביניהם באטמן מתחיל, האביר האפל, פלאש, גוסט ריידר, העורב: עיר המלאכים, בלייד, בלייד 2, (אותו גם ביים), דוקטור סטריינג' וניק פיורי. הוא השתתף בכתיבת חוברות בסדרת חברת הצדק של אמריקה מבית DC קומיקס, שהחלה בהרצה באוגוסט 1999. הוא עזב לאחר חוברת מספר 51, ואותו החליף הכותב ג'ף ג'ונס.
גויר חיבר את הרומנים הבאים יחד עם מייקל קאסוט:
אכיפה מנהלית על ידי רשות ניירות ערך
בישראל, רשות ניירות ערך היא אחת מהגופים השלטוניים שיש להם סמכויות אכיפה מנהלית – סמכות ענישה מעין משפטית – לצד רשויות אחרות כמו המשרד להגנת הסביבה, רשויות מקומיות ורשויות התכנון והבנייה.
רקע לקיומו של הליך האכיפה המנהלית.
טרם קיומה של האכיפה המנהלית, הליך האכיפה העיקרי הקיים על פי חוק ניירות ערך היה ההליך הפלילי, לצד הליך של הטלת עיצומים כספיים וקנסות אזרחיים. בשל מורכבותו ומשכו של ההליך הפלילי, הוחלט על יצירת מנגנון אכיפה נוסף ובספטמבר 2009 פרסם משרד האוצר את תזכיר חוק אכיפה מנהלית.
יו"ר רשות ניירות ערך, פרופ' זוהר גושן, הסביר כי "העדרו של ההליך המנהלי ככלי אכיפתי היה עד היום אחד החוסרים המשמעותיים בסמכויותיה של רשות ניירות ערך. מנגנון האכיפה המנהלית נועד לטפל בהפרות של חוקי ניירות ערך אשר היסוד הנפשי הנדרש בהן הוא של רשלנות לכל היותר". הצעת החוק הובאה בפני הכנסת תחת השם "הצעת חוק ייעול הליכי האכיפה ברשות ניירות ערך (תיקוני חקיקה), התשע"א–2011 ואושרה על ידי הכנסת ב-17 בינואר 2011.
אופן האכיפה המנהלית על ידי הרשות לניירות ערך.
מנגנון האכיפה המנהלית של רשות ניירות ערך נועד לטפל בהפרות חוק שאינן פליליות, אך אינן מתאימות לטיפול על ידי קנס בלבד. הליך האכיפה מבוצע על ידי ועדה מנהלית שמוסמכת להטיל קנסות של עד 5 מיליון ש"ח על תאגידים ומיליון ש"ח על יחידים, לדרוש תשלום פיצויים לנפגעי ההפרה, לדרוש נקיטה של פעולות לתיקון ההפרה ולמניעת הישנותה, לאסור על כהונה בגופים מסוימים, להתלות רישיון ולהטיל ענישה על תנאי. הוועדה מוסמכת להטיל עונשים אלה על נושאי משרה, ובכלל זה דירקטורים ומנהלים בכירים נאמנים, יועצי השקעות ועוסקים אחרים בתחום ניירות הערך, ובכלל זה על יחידים ועובדים שכירים שאינם נושאי משרות בכירות. ערעור על החלטות הרשות במסלול המנהלי הוא לבית המשפט לעניינים מנהליים ואינו ערעור פלילי רגיל ומלא.
יושב ראש רשות ניירות ערך יכול להחליט בכל מקרה של הפרה או עבירה האם לנקוט באמצעות קנס כספי, בהליך מנהלי או בהליך פלילי. הוועדה המנהלית דנה בהפרות של חוק ניירות ערך, חוק השקעות משותפות בנאמנות וחוק הייעוץ. היא מוסמכת להטיל קנסות כספיים בהיקף משמעותי. בחקירה מנהלית הזכות של הנחקרים להימנע מהפללה עצמית היא מוגבלת, ולא עומדת להם זכות שתיקה. כמו כן, ההליך בפני הוועדה מתנהל לרוב בצורה מזורזת וללא שמיעת עדויות.
על-פי החוק הוקמה "ועדת אכיפה מינהלית", היושבת במותב בן 3 חברים, בהם נציג הרשות (יו"ר המותב) ושני נציגים נוספים שמינה שר המשפטים. הרכב הוועדה נקבע על ידי יו"ר הרשות והוא קובע מי יעמוד בראשה.
להליך האכיפה כמה שלבים עיקריים:
העדר ביטוח ושיפוי.
לחוק נוספה ההוראה בדבר איסור ביטוח ושיפוי נושא משרה. איסור הביטוח הוא מקיף ואוסר לבטח את נושא המשרה במישרין או בעקיפין. דהיינו, גם נושא המשרה עצמו אינו יכול לרכוש ביטוח לבטח עצמו בפני העיצום הכספי שיוטל עליו בגין רשלנות. חוזה כזה לביטוח - בטל. עוד נאסר על התאגיד לשפות או לשלם, במישרין או בעקיפין, עיצום כספי שהוטל על אחר, וכן בעל שליטה בתאגיד לא ישפה ולא ישלם, במישרין או בעקיפין, עיצום כספי שהוטל על התאגיד, על נושא משרה בכירה בתאגיד או על עובד בתאגיד. אין בישראל עוד עבירות רשלנות אשר לא ניתן לבטח אותן, כגון רשלנות רפואית או רשלנות מקצועית. כמו כן, האיסור הוא ייחודי לישראל.
ביקורת על החוק ועל העדר ביטוח ושיפוי.