היחסים דיפלומטיים בין סין לסיישל החלו ב־30 ביוני 1976. סין החלה לספק לסיישל סיוע דיפלומטי בשנת 1977, שכלל דברים כמו הקמת בית ספר פוליטכני ופיתוח דיור בלה ממל . בשנת 2002 ייצאה סין סחורות בשווי 1.48 מיליון דולר, תוך ייבוא של 100,000 דולר בלבד מסיישל. השגריר הסיני הנוכחי בסיישל הוא ואנג וייגואו, העומד בראש השגרירות בסן לואי, באי מאהה. השגריר הנוכחי בסין מסיישל הוא פיליפ לה גאל.
בשנת 2011 ממשלת סיישל הציעה לסין את האפשרות להקים נמל בסיישל שיספק אוניות שנלחמות בפיראטיות מול חופי סומליה.
קשרים כלכליים.
מימון פיתוח סיני לסיישל.
בין השנים 2000–2011 כ-16 פרויקטים רשמיים של מימון פיתוח סיני שזוהו בסיישל באמצעות דוחות תקשורתיים שונים. פרויקטים אלה נעים בין הלוואת זיכוי בסך 300 מיליון יואן סיני בשנת 2007, עד לסכום של 321 מיליון תשלומי חוב בשנת 2011, ומענק סיוע בפיתוח בשווי 8 מיליון דולר בשנת 2011.
יחסי אתיופיה–יפן
יחסי אתיופיה–יפן הם היחסים הדו-צדדיים שבין הרפובליקה הדמוקרטית הפדרלית של אתיופיה לבין יפן.
היסטוריה.
היחסים עד מלחמת העולם השנייה.
לשתי המדינות יש היסטוריה עשירה ובנוסף הצליחו לשמור על עצמאות מול מעצמות שניסו להשתלט עליהן, אתיופיה במלחמה האיטלקית-אתיופית הראשונה בסוף המאה ה-19 ויפן במלחמת רוסיה–יפן בתחילת המאה ה-20. כתוצאה מכך שתי המדינות הגדירו זו את זו כבעלות ברית אפשריות עד מלחמת העולם השנייה.
שתי המדינות חתמו על חוזה ידידות ומסחר בשנת 1930. בשנה שלאחר מכן, החלה אתיופיה לגשש לעבר בעלת בריתה האפשרית מאסיה, כאשר שר החוץ האתיופי הרוי וולדה סלאסי ביקר ביפן, והציג את הפירות שיכולה להניב ברית כלכלית וצבאית. הוא התקבל באהדה מצד משרדי הממשלה היפנים ואזרחי יפן, ובפרט מצד האולטרה-לאומנים היפנים שהיו מעוניינים בברית של "העמים הצבעוניים" בעולם, והאמינו כי אתיופיה תמלא תפקיד מכריע בברית כזו. הביקור המוצלח גרם להפצת שמועות לפיהן יורש העצר ממשפחת המלוכה האתיופית יינשא לנסיכה מהמשפחה הקיסרית היפנית. בהמשך כתב הרוי על ביקורו ביפן בספרו "מסמך יפן", בו שטח את תפישתו לפיה לאתיופיה ויפן חולקות קווי דמיון וכי הן צריכות להיות מודעות יותר זו לזו; עוד נכתב בספר כי יפן היא המודרנית והמשגשגת יותר משני הצדדים. בשנת 1933 הקימה אתיופיה קונסוליה של כבוד ביפן.
בשנת 1934 שתי ספינות תותחים יפניות ביקרו בג'יבוטי, עיר הנמל הראשית באתיופיה באותה עת. בהמשך אותה שנה, שלחה ממשלת יפן את צושידה יוטקה לסייר ולהשקיף באתיופיה. אף על פי שהיה מוטה ותמך בשמירה על עצמאות אתיופיה מפני כיבוש בריטי, צרפתי או איטלקי, והיה אופטימי בדבר הזדמנויות מסחריות אפשריות, חש צושידה כי אין ביכולתה של אתיופיה להשפיע על השאיפות האימפריאליסטיות של יפן.
למרות התקוות לברית בין שני העמים, ערב המלחמה האיטלקית-אתיופית השנייה בחרה ממשלת יפן לסייע לאיטליה, בעלת בריתה לברית מדינות הציר. שגריר יפן באיטליה, סוגימורה יוטארו, אמר ב-16 ביולי 1935 כי לארצו אין אינטרסים פוליטיים באתיופיה וכי תשמור על נייטרליות במקרה של מלחמה. דבריו עוררו זעם ביפן, שבה הייתה חיבה לאימפריה האפריקאית. בהמשך, בקשתה של אתיופיה ב-2 באוגוסט לסיוע נדחתה, וכך גם הבקשה להכרזה לפיה יפן עומדת לצידה של אתיופיה.
היחסים אחרי מלחמת העולם השנייה.
בשנת 1955 שתי המדינות ייסדו מחדש את היחסים הדיפלומטיים ביניהן, ושלוש שנים מאוחר יותר החליפו שגרירים. עד המהפכה באתיופיה בשנת 1974 מילאו משקיעים יפנים תפקיד מרכזי בתעשיית הטקסטיל האתיופית, אך לאחר המהפכה הולאמו נכסיהם. במהלך 1982 ו-1983 התפשרה ממשלת אתיופיה עם אזרחים יפנים שתבעו אותה בגין הלאמת נכסים. לאחר נפילת החונטה הצבאית האתיופית, הושבו הנכסים לבעליהם.
נכון לפברואר 2018 מתגוררים באתיופיה 240 יפנים.
אליהו ייאכיל סימפסון
דוב משקפיים
גשר הרכבת הטורקי על נחל הירמוך (אל חמה)
בשעה שהקדימו-תרע&quot;ב
יחסי טורקיה–פלאו
יחסי טורקיה–פלאו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הטורקית לבין הרפובליקה של פלאו.
סקירה כללית.
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הטורקית לבין הרפובליקה של פלאו כוננו ב-10 במאי 2007.
המסחר הכולל שבין שתי המדינות הגיע בשנת 2014 לשווי של קצת יותר ממיליון דולר אמריקאי כאשר מיליון דולר אמריקאי הם הייצוא הטורקי מפלאו והחלק הזניח הם הייצוא הפלאואני לטורקיה. עיקר שיתופי הפעולה שבין שתי המדינות נעשים בפורומים בינלאומיים כגון האומות המאוחדות.
בית הבורג' (לונדון)
אתי החיים משחק הרבה
אלסמוטריום
יחסי טורקיה–פיג'י
יחסי טורקיה–פיג'י הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הטורקית לבין הרפובליקה של פיג'י.
סקירה כללית.
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הטורקית לבין הרפובליקה של פיג'י כוננו ב-17 בדצמבר 1975.
עיקר שיתופי הפעולה שבין שתי המדינות נעשים בפורומים בינלאומיים כגון האומות המאוחדות ופורום "טיקה" בו תורמת טורקיה מכספה למען התפתחות אזור האוקיינוס השקט, בו נמצאת פיג'י. מזכר הבנות בין שתי המדינות נחתם ב-28 בספטמבר 2009 בנושא תחבורה אווירית.
יחסי טורקיה–נאורו
יחסי טורקיה–נאורו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הטורקית לבין רפובליקת נאורו.
סקירה כללית.
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הטורקית לבין רפובליקת נאורו כוננו ב-17 בדצמבר 1975.
עיקר שיתופי הפעולה שבין שתי המדינות נעשים בפורומים בינלאומיים כגון האומות המאוחדות ופורום "טיקה" בו תורמת טורקיה מכספה למען התפתחות אזור האוקיינוס השקט, בו נמצאת נאורו.
מועצת השורא (מצרים)
יחסי טונגה–טורקיה
יחסי טונגה–טורקיה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין שבין ממלכת טונגה לבין הרפובליקה הטורקית.
סקירה כללית.
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הטורקית לבין ממלכת טונגה כוננו ב-26 בינואר 1976.
עיקר שיתופי הפעולה שבין שתי המדינות נעשים בפורומים בינלאומיים כגון האומות המאוחדות ופורום "טיקה" בו תורמת טורקיה מכספה למען התפתחות אזור האוקיינוס השקט, בו נמצאת טונגה. טורקיה תרמה בשנת 2014 כ-50,000 דולר לטונגה, על מנת לעזור בשיקום האי לאחר ציקלון קשה.
לוקא הרננדס
FTP (מחתרת)
הקלעים החופשיים והפרטיזנים
פראן-טירר א פרטיזן
נפלם דת'
שרקרק לבן גרון
שרקרק לבן גרון (שם מדעי: Merops albicollis) הוא מין של עוף ממשפחת השרקרקיים המצוי בטבע סביב אפריקה שמדרום לסהרה, אך נצפה פעם אחת גם בישראל.
השרקרק מגיע לאורך 19–21 סנטימטרים ולמשקל 20–28 גרם. במראהו הוא מזכיר את השרקרק האירופי, אך הוא בעל גוונים ירוקים יותר עם עורף צהוב, פנים, צוואר ובטן לבנים וכנפיים וזנב בצבעים ירוקים, כתומים וכחולים. העיניים אדומות ומוקפות בפס שחור ובסנטר ומצח שחורים. המקור שחור ומעוקל מטה. שני הזוויגים דומים, אך הזכר בעל מחלצות זנב ארוכות ומפוארות יותר.
שרקרק לבן גרון מצוי בטבע באזורי אקלים צחיח למחצה בדרום הסהרה בקיץ, ובתנאים הטרופיים של יערות הגשם שבין סנגל לאוגנדה כולל אגן הקונגו בחורף. מין זה נצפה באילת באוגוסט 2019. השרקרק מחפש במעופו טרף של חרקים כמו דבורים, צרעות וכן מינים של נמלים מעופפות וחיפושיות. הוא תופס את הטרף במרדף קצר והורג אותו עם חבטה כנגד ענף.
השרקרקים מקננים בחבורות על חוליות וצוקים מאבני חול, בהם הם חופרים קנים בעומק של כמה מטרים. הנקבה מטילה 6–7 ביצים עליהם דוגרים שני ההורים וכשהביצים בוקעות הגוזלים מקבלים טיפול גם מפרטי שרקרקים נוספים.
Work (איגי אזליה)
רקיע
הרָקִיעַ הוא השמיים כפי שהם מוצגים בסיפור הבריאה בפרשת בראשית. לפי הסיפור המקראי, לאחר שברא אלוהים את השמיים והארץ ביום הראשון, הוא ברא ביום השני רקיע באמצע המים שכיסו את העולם, והבדיל באמצעותו בין המים העליונים למים התחתונים, לרקיע הוא קרא "שמיים".
במקרא.
המקרא מתאר כך את בריאת הרקיע:
בהמשך מתואר כי ביום הרביעי ברא אלוהים את השמש והירח ותלה אותם ברקיע, וביום החמישי ברא עופות שיעופפו "על פני הרקיע".
מלבד בפרשת בראשית מוזכר הרקיע גם בספר יחזקאל, בתהילים ובדניאל.
פרשנות.
השורש ר.ק.ע. משמש במקרא לתיאור מתיחת חומר מוצק ורידודו על פני שטח רחב, למשל רידוד גוש מתכת ללוח דק, גם בהקשר לרקיע ביארו חלק ממפרשי המקרא שמדובר בגוף מוצק שנמתח כאוהל על העולם, מפרשים אחרים ביארו שהרקיע הוא מהאוויר ואינו מוצק.
בחז"ל.
בכתבי חז"ל אין תיאור של עצם בריאת הרקיע אלא רק של השלמת בריאתו, חיזוקו או מתיחתו, שהרי כבר קודם לכן מוזכר שנבראו השמיים, דעה אחרת בכתבי חז"ל, היא שהרקיע שנברא ביום השני הוא "רקיע שעל ראשי החיות" המוזכר בספר יחזקאל.
המדרש מסביר שמי הגשם שאינם מלוחים מקורם מהרקיע:
לפי מפרשי המדרש, מעל לרקיע יש מים מתוקים, ובגלל חומו של יסוד האש שברקיע, המים מתאדים ועולים לכיפה שמעליו; משם הם יורדים לאוקיינוס מבלי להתערב במים המלוחים שבו, ולאחר מכן עולים לעננים ויורדים כגשם. מי הרקיע אינם נגמרים בדרך נס. גם בתלמוד נאמר "כמין קובה יש ברקיע שממנה גשמים יוצאין". לדעה אחרת בחז"ל מקור הגשם אינו מן הרקיע.
בתלמוד הבבלי מובאת דעתו של רבא שעובי הרקיע הוא אלף פרסאות. לדבריו, השמש עוברת ביום מרחק של 6,000 פרסאות שהוא גודל העולם, והזמן שבין עלות השחר להנץ החמה הוא 1/6 מהיום כולו, בזמן זה עוברת השמש את עובי הרקיע, ומכאן שעובי הרקיע הוא 1,000 פרסאות. לדעות אחרות בחז"ל עובי הרקיע הוא כשתי אצבעות, או כטס של מתכת.
שבעת הרקיעים.