בשנת 1998 השתתף במחזמר "מתנקשים" של תיאטרון בית לסין. באותה שנה השתתף בהצגה "סיסי הנסיכה" בתפקיד מרכזי. בשנת 2000 השתתף במחזמר "סינדרלה". בשנת 2004 השתתף בהצגת הבידור למבוגרים "המאלתרים". בשנת 2010 החל להשתתף במופע "מותק של פסטיבל", ובסך הכל השתתף במופע במשך חמש שנים.
בשנים 2012–2016 הגיש את התוכנית "מועדון המאפים הטובים" בערוץ ניק ג'וניור.
בשנת 2017 השתתף בסדרה "ראש גדול" בערוץ KidZ.
חיים אישיים.
ורנר נשוי לליאה ואב לארבעה ילדים. מתגורר ברמת השרון.
מכירת סמים
חסם הולכה עלייתי חדרי
בנג'מין גרהאם
פיגוע הירי בבית הכנסת בהאלה
פיגוע הירי בבית הכנסת בהאלה התרחש ב-9 באוקטובר 2019, ברובע פאולוס בעיר האלה שבגרמניה. הפיגוע, שבו נרצחו שני בני אדם ונפגעו שניים נוספים, כוון כנגד הקהילה היהודית והתרחש בצהרי יום הכיפורים. האשם בעריכת הפיגוע הוא ימני קיצוני גרמני בן 27 בשם שטפן באלייט.
פרטי הפיגוע.
החשוד נסע בצהרי 9 באוקטובר ברכב שכור מול בית הכנסת בהאלה, ברחוב הומבולדט (Humboldtstraße) בהאלה. הוא העביר בשידור חי את מעשיו בפלטפורמת הסטרימינג טוויץ', ובה הסביר את מעשיו, בגרמנית ובאנגלית. במהלך דבריו הכחיש את השואה, הביע עמדות אנטישמיות, גידף יהודים וזרים, והתבטא כנגד פמיניזם. בהמשך התיעוד ניתן לראות, כי הוא החזיק ברכב רובים נוספים, תחמושת, מטעני חבלה ובקבוקי תבערה; בחיפושי המשטרה ברכב נמצאו ארבעה קילוגרמים של חומר נפץ.
האירוע החל בסביבות השעה 13:15 בצהרי יום הכיפורים ה'תש"ף, עת התפללו בבית הכנסת בין 70 ל-80 מבני הקהילה היהודית. החמוש ירה כמה יריות על דלת בית הכנסת, ואף עשה שימוש במטען נפץ, אך לא הצליח להיכנס להיכל בית הכנסת. הוא ניסה להיכנס לבית הכנסת דרך שלוש כניסות; שלושתן היו סגורות. משלא הצליח, ירה בתת מקלע שבידו לעבר עובר אורח ברחוב הסמוך לבית הכנסת, וגם לעבר צמיג מכוניתו של עובר האורח. כאשר עובר אורח נוסף התקרב אליו, ניסה לירות גם לעברו, אך בכלי הנשק שבו השתמש היה מעצור, שבגללו הצליח עובר האורח להתחמק. לפי דיווחים נוספים, החמוש השליך רימון יד לעבר בית הקברות היהודי בהאלה הסמוך.
הוא כשל בניסיונו להיכנס לבית הכנסת, ולכן נסע במכוניתו לרחוב שילר (Schillerstraße) בדרכו עצר במסעדת דונר ברחוב לודוויג ווכרר (Ludwig-Wucherer-Straße). תחילה ניסה לזרוק אל מסעדת המזון המהיר חומר נפץ, אך החומר נתקע בדלת המסעדה והתפוצץ ברחוב. אז ירה בסועדים במקום עד להגעתם של כוחות הביטחון. בהמשך נמלט לכיוון היציאה מהעיר; בדרכו עצר במוסך ודרש מהנוכחים באיומים וביריות כלי רכב חדש. החשוד בפיגוע נעצר על ידי המשטרה בסמוך לאתר בנייה על הכביש הפדרלי 91 , לאחר שגרם לתאונת דרכים.
לאחר משפט מתוקשר שנמשך כ-5 חודשים ובמהלכו סירב להודות באשמה ולא הביע חרטה, בית הדין האזורי הגבוה בנאומבורג הרשיע את באלייט בכל הסעיפים ופסק את העונש הגבוה ביותר בחוק הגרמני, מאסר עולם.
פרשת טראמפ–אוקראינה
פרשת טראמפ-אוקראינה (באנגלית: Trump–Ukraine controversy) היא פרשה פוליטית מתמשכת בארצות הברית. הפרשה נוגעת לנשיא דונלד טראמפ ולגורמים בכירים בממשלו שלטענת חושף שחיתות, שידלו לכאורה התערבות זרה בבחירות בארצות הברית לטובתו האישית והפוליטית של טראמפ.
בעקבות הפרשה, פתחו חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית, המהווים את רוב חברי הבית, בהליכי הדחה נגד טראמפ בגין ניצול כוח לרעה וחשדות נוספים, בהובלת 6 ועדות שונות. בית הנבחרים העלה את טראמפ למשפט הדחה בסנאט, בו הוא זוכה בהצבעה לפי קווים מפלגתיים כמעט לחלוטין.
עיקרי ההאשמות.
עיקרי ההאשמות בפרשה מתמקדים בנושאים שהועלו ממסמכו של חושף השחיתות בו מתוארים ניסיונות לכאורה של הנשיא טראמפ ואנשים מטעמו לשדל את אוקראינה ומדינות זרות נוספות לחקור האשמות שחיתות כנגד משפחתו של ג'ו ביידן, יריב פוליטי של טראמפ, ולפגוע במאמצי החקירות כנגד המעורבות הרוסית בבחירות לנשיאות ארצות הברית שנערכו ב-2016. בלב ניסיונות ההשפעה של ממשל טראמפ על ממשלת אוקראינה עומד סיוע כספי ביטחוני על סך 400 מיליון דולרים שהובטחו לממשלת אוקראינה אך עוכבו על ידי טראמפ בלי מתן סיבה מספקת. לאחר מכן מספר שיחות התקיימו בין הבית הלבן וממשלת אוקראינה ששיאם בשיחת טלפון בין דונלד טראמפ ונשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי, בה לכאורה טראמפ ניצל לרעה את כוחו בכך שביקש מזלנסקי לפתוח בחקירה נגד בנו של ג'ו ביידן.
בנוסף, מואשם ממשל טראמפ בכך שהשתמש במערכת מסווגת ביותר שנועדה למסמכים הנוגעים בביטחון המדיני והצבאי של ארצות הברית כדי לאחסן מסמכים פוליטיים שלא שייכים למערכת זו, וגם בכך לכאורה ניצל לרעה את כוחו. בסופו של דבר לא הוצגו ראיות כלשהן לתמוך בטענות כנגד טרמאפ.
סקירה כללית.
המחלוקת פרצה לתודעה עם דיווח של חושף שחיתות לפיו טראמפ ביקש מנשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי ביולי 2019 לחקור את סגן נשיא ארצות הברית לשעבר ג'ו ביידן, יריבו הפוטנציאלי של טראמפ בבחירות לנשיאות 2020, ואף את בנו האנטר ביידן ואת החברה "קראוד סטרייק" (CrowdStrike), ולדון בעניינים אלה עם פרקליטו האישי של טראמפ רודי ג'וליאני ועם התובע הכללי של ארצות הברית ויליאם בר. טענות אלה אושרו באופן חלקי בסיכום ערוך של תמליל השיחה שפרסם הבית הלבן. חושף השחיתות האלמוני טען כי השיחה בין טראמפ לזלנסקי הייתה חלק ממערכה רחבה יותר של טראמפ, ממשלו וג'וליאני, שמטרתה ללחוץ על אוקראינה לחקור את בני משפחת ביידן, מה שככל הנראה הוביל את טראמפ להורות לסגן הנשיא מייק פנס לבטל את ביקורו באוקראינה ולהקפיא סיוע חוץ כלכלי לקייב.
בנוסף, חושף השחיתות טען כי רישומי השיחה של טראמפ וזלנסקי הועברו ממערכת נגישה יותר בה בדרך כלל מאוחסנים תמלילי שיחות הטלפון של הנשיא, למערכת השמורה לסודות הרגישים ביותר של ממשלת ארצות הברית. בהמשך אישר הבית הלבן כי תיעוד של אותה שיחה אכן אוחסן במערכת מוגבלת מאוד. לאחר פרוץ הפרשה, התקשורת דיווחה כי ממשל טראמפ הגביל גם את הגישה לרישומי השיחות של טראמפ עם המנהיגים של אוסטרליה, הרפובליקה העממית של סין, ערב הסעודית ורוסיה. לאחר מכן נחשף כי אחסון השיחות במערכת השמורה לסודות רגישים נובע מסיבות פוליטיות ולא מטעמי ביטחון לאומי, שהם הסיבות התקפות היחידות לשימוש בשרת כזה.
תלונת חושף השחיתות הוגשה ב-12 באוגוסט 2019, ולפי דיווחים שונים באמצעי התקשורת מדובר בקצין מסוכנות הביון המרכזית שדיווח לבית הלבן. התלונה שוחררה בסופו של דבר לוועדת המודיעין של הסנאט של ארצות הברית ב-25 בספטמבר 2019, והנוסח המתוקן של התלונה פורסם למחרת. ב-6 באוקטובר 2019 הודיע עורך הדין מארק ס. זייד על גורם מודיעיני נוסף שהגיש תלונה נגד טראמפ בעקבות שיחתו עם נשיא אוקראינה זלנסקי. אותו גורם מודיעיני בעל ידע ממקור ראשון שוחח עם המפקח הכללי של קהילת המודיעין האמריקאית אך טרם יצר קשר עם ועדות הקונגרס המעורבות בחקירה.
שידולו של טראמפ להתערבות זרה - לכאורה - הניע את יו"ר ועדת הבחירות הפדרלית אלן וינטראוב לחזור ולהדגיש כי "זה לא חוקי לשדל, לקבל או להסכים לכל דבר בעל ערך מאזרח זר בקשר לבחירות בארצות הברית". טראמפ הכחיש את כל ההאשמות המיוחסות לו בפרשה. הוא אישר כי הקפיא סיוע לאוקראינה, תוך שהוא מנמק סיבה זו בסתירות: תחילה טען שהוא בלם את הסיוע בגלל שחיתות באוקראינה, אולם מאוחר יותר נימק את עצירת הסיוע משום שמדינות אחרות, כולל כאלה באירופה, לא תורמות מספיק סיוע לאוקראינה כמו ארצות הברית. טראמפ מתח ביקורת שוב ושוב על חושף השחיתות, חיפש מידע אודותיו וקרא לחשוף את המקורות של אותו חושף שחיתות. באוקטובר 2019, לאחר שהזכיר כי לארצות הברית "כוח אדיר" במלחמת המסחר עם סין, האיץ טראמפ באופן פומבי באוקראינה וסין לחקור את בני משפחת ביידן. נכון לאוקטובר 2019 לא הובאו כל ראיות לאף אחת מההאשמות בהן מואשמים ג'ו ביידן ובנו, על ידי טראמפ. תאוריות קונספירציה מרובות התפשטו ביחס לאוקראינה, משפחת ביידן, חושף השחיתות והתערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016. תאוריות אלה הופצו על ידי טראמפ עצמו, על ידי תומכיו ועל ידי התקשורת הימנית.
רקע.
מעורבות גורמים זרים בבחירות בארצות הברית.
החל מהבחירות לנשיאות ב-2016, בהן נבחר דונלד טראמפ לנשיאות ארצות הברית, הואשמו טראמפ ואנשיו על ידי מתנגדיהם בשיתוף פעולה עם מדינות זרות במטרה לנצח בבחירות. קהיליית המודיעין של ארצות הברית של אמריקה הגיעה למסקנה רשמית כי "ממשלת רוסיה התערבה בבחירות בארצות הברית ב-2016". וציינה כי "פוטין וממשלת רוסיה פיתחו העדפה ברורה לנשיא הנבחר דונלד טראמפ". טראמפ, בני משפחתו והקמפיין שפעל לבחירתו לנשיאות הואשמו על ידי גורמים שונים כי שיתפו פעולה במודע עם רוסיה כדי לשבש ולהטות את תוצאות הבחירות בארצות הברית. בהמשך להאשמות, מונה רוברט מולר כתובע מיוחד במטרה לחקור את ההאשמות. במהלך החקירה הוגשו כתבי אישום נגד בכירים בממשל טראמפ שאף הורשעו, אך עם הגשת הדו"ח הסופי במרץ 2019, נקבע כי אמנם רוסיה התערבה בבחירות, אך לא נמצאו ראיות לקנוניה של קמפיין טראמפ עם רוסיה.
במהלך הבחירות לנשיאות ב-2016 אף קרא בפומבי לרוסיה לפרוץ למחשבי הקמפיין לבחירת היריבה שלו, הילרי קלינטון. בריאיון לרשת ABC ביוני 2019, מספר חודשים לפני חשיפת הפרשה, ציין טראמפ כי ישמח לקבל סיוע ממדינות זרות וציין כי "...אם מישהו יתקשר ממדינה - נורווגיה - יש לנו מידע על היריב שלך, או, אני חושב שאני ארצה לשמוע את זה".
מעורבות משפחת ביידן באוקראינה.