החוק הנוצרי, הקרוי "חוק קנוני", נקבע במועצת הבישופים. מועצות הבישופים הן ועידות המתכנסות מאז ראשית הנצרות ועד זמנינו - לעיתים כל כמה עשרות שנים ולעיתים בהפרשי זמן רחבים יותר. החוקים הנחקקים בוועידות אלה, בהן משתתף לעיתים גם האפיפיור, מופצים בכל קהילה ומשמשים תשתית לעבודת בית הדין שבראשות הבישוף.
מקור החקיקה נוצרית היא מן הברית הישנה, מן הברית החדשה ומכתבי האבות הכנסייה. לדוגמה, איסור על נישואים של קרובי משפחה מדרגת קרבה מסוימת, מבוסס על האיסור של גילוי העריות המופיע בברית הישנה ומרחיב אותו.
רבים מן החוקים הקנוניים עוסקים בחלוקת הסמכויות בין אנשי הכנסייה בדרגות השונות ובכללי ההתנהגות המחייבים אותם. לדוגמה, "נאסר על כמרים לארח בבתיהם נשים, בגלל החשד שעשוי לעלות, מלבד אמם, אחותם או נשים שהן מעבר לכל חשד"; צריך לבדוק היטב את אורח חייהם של המועמדים לבישוף ורק לאחר מכן יוכלו לעבוד.
אסלאם.
פוסק ההלכה באסלאם הוא המֻפְתִי. כדי לשמש מֻפְתִי חייב אדם להיות מוסלמי ובקי בהלכה. בדרך-כלל, המופתי פוסק פסק הלכה (פתווה) בתשובה לשאלה של אחד המאמינים, או לשאלת השליט. פסקי ההלכה עוסקים באופן קיום המצוות, בענייני ירושה, בדיני משפחה ועוד.
במדינות המוסלמיות המודרניות, ישנה הסמכה של בתי הדין השרעיים לדון בענייני אישות ואפוטרופסות, המדינה מעסיקה פוסקי הלכה מטעמה. תפקידם של פוסקי הלכה אלה הוא להנחות את שופטי בתי הדין השרעיים שבתחומה.
על-פי השָרִיעָה, אין באסלאם היררכיה של פוסקי הלכה. כל מֻפְתִי רשאי להוציא פסקי הלכה כתשובות לשאלות המופנות אליו. עם זאת, היו בכל תקופה פוסקי הלכה שהשפעתם הייתה גדולה משל עמיתיהם, וזאת משום הידע הרב שיוחס להם. חלקם עסקו בהוראה בבתי-ספר ידועים, וחלקם עסקו בפסיקה בלי לקבל שכר והתפרנסו ממסחר ומלאכה.
ברומלי (רובע)
רובע בְּרוֹמְלי של העיר לונדון (באנגלית: The London Borough of Bromley, ) הוא אחד מרובעי לונדון הנמצא בדרום מזרח העיר לונדון.
גאוגרפיה ושכונות.
שטחו של הרובע 153 קמ"ר, כאשר מרבית שטחי הרובע שייכים לשטחים הירוקים הפתוחים של החגורה הירוקה. הרובע הוא הגדול ברובעי לונדון רבתי. מרבית שכונות הרובע נמצאות בצפונו ומערבו. הדרומית בשכונות הרובע היא ביגין היל.
שכונות הרובע כוללות את:
היסטוריה.
רובע ברומלי הוקם ב-1 באפריל 1965 (בעקבות חקיקת חוק הממשל בלונדון 1963). הרובע כולל את אזורי הרובע המוניציפלי של ברומלי, הרובע המוניציפלי של בקנהאם, הרובע העירוני פנג', הרובע העירוני אורפינגטון והעיירה צ'יזלהרסט שהייתה בעבר חלק מהרובע העירוני צ'יזלהרסט וסידקאפ. כל הרבעים האלה היו בעבר חלק ממחוז קנט.
תושבי הכפר נוקהולט (שהיה שייך בעבר לרובע העירוני אורפינגטון) התנגדו לאיחוד כפרם עם רובע ברומלי ובעקבות מאבקם הציבורי שונו בשנת 1969 גבולות הרובע והכפר הפך חלק מהמחוז הכפרי סוונאואוקס.
ערים תאומות.
לרובע עיר תאומה אחת:
ציקלורמה
ציקלורמה (באנגלית: cyclorama) היא ציור גלילי ופנורמי שמטרתו להעניק לצופה, העומד במרכז הגליל, מראה בן 360° של התמונה. האפקט המבוקש הוא שהצופה יחוש כאילו הוא נמצא במרכז ההתרחשות המתוארת בתמונה, בדרך כלל של אירוע היסטורי או מקום מוכר ומפורסם.
הציקלורמה הראשונה הוצגה בשנת 1787 באדינבורו, סקוטלנד, בידי האירי רוברט בארקר (Barker) שביקש למצוא דרך לייצג את הנוף הפנורמי הנשקף מראשה של גבעה בסמוך לעיר. במהלך המאה ה-19 היו הציקלורמות לפופולריות למדי, והמבוקשות ביניהן הובלו מעיר לעיר על מנת לספק שעשוע והנאה. לעיתים קרובות לוותה הצפייה בציקלורמה בהשמעת מוזיקה וכן בקולו של מספר שהסביר את האירוע המצויר בתמונה. לעיתים נבנו דיאורמות, פרטי תפאורה תלת-ממדיים, בקדמת הציקלורמה על מנת לספק חוויה ריאליסטית מוגברת.
ברבות מערי ארצות הברית ואירופה נבנו מבנים מעגליים ומשושיים על מנת לספק מקום תצוגה לציקלורמות, אשר בשיא פריחתן צוירו מאות מהן. על אף מספרן הרב של הציקלורמות, כיום שרדו רק כשלושים, שהמפורסמות שבהן:
מגה ואט
הרוכב ממדרה
הרוכב ממדרה (בבולגרית: Мадарски конник) הוא תבליט מתחילת המאה ה-8 שנחרט על סלע גדול ליד הכפר מדרה השוכן במחוז שומן, מזרחית לעיר שומן בצפון-מזרח בולגריה. הרוכב ממדרה הוכרז ב-1979 כאתר מורשת עולמית.
התבליט מופיע על סלע כמעט אנכי שגובהו 100 מטר, והדמויות עצמן נמצאות בגובה של 23 מטר מעל בסיס הסלע. נראה כי לשם חריטת התבליט, הקימו הבולגרים פיגומים במקביל לפני הסלע, והחורים אליהם קובעו קורות העץ של מבנה ארעי זה עדיין נראים כיום.
שטח פניו של התבליט הוא 40 מ"ר. הרוכב הפונה לכיוון ימין אוחז בחנית שבאמצעותה הוא מכריע אריה שכורע לרגלי הסוס. נשר עף לפני הרוכב וכלב רץ בעקבותיו. התבליט מתוארך לשנת 710 לערך, היינו לתקופת שלטונו של טרבל שליט בולגריה, כשלושים שנה לאחר היווצרותה של בולגריה. לפי הסברה, הדמות היא דמותו של טרבל עצמו והתמונה מסמלת ניצחון צבאי, ככל הנראה הכרתה של האימפריה הביזנטית במדינה הצעירה. לפי סברה אחרת שרווחה בעבר, התבליט הוא מעשה ידיהם של התראקים שחיו במקום בעת העתיקה ובמערה בבסיס הסלע שכן אותה עת מקדש. לפי סברה זו, הדמות היא דמותו של אחד מאלי התראקים.
שלוש כתובות שנשמרו באופן חלקי ביוונית בת ימי הביניים חרוטות בסלע מסביב לדמותו של הרוכב, ומכילות מידע חשוב אודות ההיסטוריה המוקדמת של הבולגרים. הכתובת העתיקה מבין השלוש מתוארכת לתקופתו של טרבל (695-721), ושתי האחרות לקרום (796-814) ולאומורטאג (814-831).
רק ב-1872 הבחין החוקר ההונגרי פליקס קניץ (Felix Philipp Kanitz) בתבליט במקרה, וסבר בטעות כי מדובר ביצירה רומאית. חוקר אחר שבחן את התבליט ב-1884 זיהה כי הכתובות נכתבו ביוונית וייחס אותן לתראקים. מחקר מעמיק של התבליט ושל הכתובות החל רק בשנת 1895 כאשר חוקרים הקימו לראשונה פיגומים שאפשרו להם לבחון את היצירה מקרוב, ולהגיע למסקנה כי היצירה היא מעשה ידיהם של הבולגרים המוקדמים.
קילו ואט
קילו וואט
ואט שעה
תת סדרה
מנזר סן ז'וזף
מנזר סן ז'וזף של ההתגלות (בצרפתית: Saint Joseph de l'Apparition) הוא מנזר קתולי צרפתי, אכסניה לבית יתומות ובית ספר צרפתי, השוכן ברחוב הנביאים 66 בירושלים. נקרא על שם יוסף הנגר - אבי המשפחה של ישו. מסדר האחיות הצרפתי סן ז'וזף נוסד במרסיי בשנת 1843 במטרה לעסוק ברפואה ובטיפול ביתומים. החל לפעול בעיר העתיקה בשנת 1851, וכשהצרכים גדלו, נרכש המגרש ברחוב הנביאים ב-1884, והבניין נבנה החל משנת 1887 עד 1893 - אז עבר המנזר לרחוב הנביאים.
המבנה בנוי בסגנון נאו-רנסאנסי טיפוסי. בראש פתח הכניסה אבן ראשה מסוגננת, עליה מסותתות האותיות JMJ ראשי תיבות של Jesus-Maria-Josef (ישו-מריה-יוסף), לב - לציון ההקרבה והאהבה בדת הנוצרית, עוגן - לציון מקום היווסדו של המנזר בעיר הנמל מרסיי. מעל האבן - צלב. הקומה השלישית נוספה בתקופה מאוחרת יותר, וזאת ניתן להבחין לפי סדר שונה של החלונות בקומה זו לעומת שתי הקומות התחתונות.
במלחמת העצמאות שימש המנזר כמרפאה ובית חולים צבאי לכוחות הישראליים. לאחר המלחמה - כאשר בית החולים הדסה עבר לבנייני בית החולים של המיסיון האנגלי בהמשך רחוב הנביאים - העבירו את בית הספר לאחיות של הדסה למנזר זה, עד 1961.
המסדר הקים בשנת 1880 את בית הספר הצרפתי, שפעל בעיר העתיקה עד מלחמת העולם השנייה. בשנת 1967 נפתח בית הספר מחדש בחצר המנזר ברחוב הנביאים.
הרכבת בארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה
מסילות הברזל היו אמצעי הניוד המודרני היחיד בארץ ישראל בעשור הראשון של המאה ה-20. כלי רכב מוטוריים כמעט לא היו בארץ, ובוודאי שלא כלי תעופה. ולכן זכו פיתוח רשת הרכבות בארץ ישראל במהלך מלחמת העולם הראשונה והשימוש בהן, לעדיפות הצדדים הלוחמים.
הרכבת הצבאית העות'מאנית.
הרכבת בארץ ישראל הייתה אחד הנכסים האסטרטגיים שהיו בידי הטורקים במלחמת העולם הראשונה. מפקדת הצבא העות'מאני השתמשה ברכבות כדי לשנע גייסות ואספקה אל חזית הלחימה. הרכבות היו בפועל ברשותו הבלעדית של הצבא לאחר שהופקעו מבעליהן האזרחיים. לייעול תפקוד מערך הרכבות הועברה מנהלת מסילת הרכבת החיג'אזית מדמשק שבסוריה לחיפה בארץ ישראל. שני צומתי הרכבת החשובים בצפון הארץ היו עפולה (לחיפה ולעמק דותן) וצומת מסעודיה (לשכם ולטול כרם ודרומה) דרכן עברה האספקה לקו שתי העוג'ות.
"הרכבת הצבאית לארץ ישראל" (PMR) הבריטית.
לאורך ציר התקדמותם מתעלת סואץ-קנטרה, לאורך חופי סיני בואכה שערי ארץ ישראל-רפיח, תכננו מהנדסי הרכבת הצבאית לארץ ישראל (באנגלית: Palestine Military Railways, ר"ת P.M.R, לימים הרכבת המנדטורית) הבריטים מסילת ברזל, תכנון שגדודי העבודה המצריים הוציאו לפועל. לא כל המסילות שבנו הבריטים היו ברוחב תקני. מיון המסילות נעשה לפי מידת הרוחב שבין הקצוות הפנימיים של שני פסי המסילה. "מסילה ברוחב תקני" היא זו שרוחבה 143.5 ס"מ. רוחב נמוך מהנ"ל נקרא "מסילה צרה" ואילו מעל 143.5 ס"מ קרוי "מסילה רחבה". הרוחב התקני הוא השכיח במרבית המסילות בעולם לרבות המסילות בישראל.
ברנט (רובע)
רובע בְּרֵנְט של העיר לונדון (באנגלית: The London Borough of Brent, ) הוא אחד מרובעי לונדון הנמצא בצפון מערבה של העיר לונדון.
גאוגרפיה.
רובע ברנט גובל ברובע הארו בצפון מערבו, ברובע בארנט בצפון מזרחו, ברובע קמדן במזרחו, וברבעים אילינג, האמרסמית' ופולהאם, וסטמינסטר וקנזינגטון וצ'לסי בדרומו.
היסטוריה.