שמואל חגי (קרויזר), המהדיר של סידורו של שלמה ב"ר נתן, נטה לראות נכונה את הגישה שמקורו של רבי שלמה מצפון אפריקה כיוון שסבר שכינויו של רבי שלמה הוא "אלסג'למסי", כלומר, מהעיר סג'למאסה שבמרוקו. עוד טען כי הסידור כבר נזכר בימי הרמב"ם, והיה מוכר בתקופתו, מכאן שיש להניח שרבי שלמה קדם לרמב"ם, ואם כן, ר' שלמה ג'יבלי מתימן הוא אדם אחר. אולם שמואל חגי לא ידע כי ר' שלמה ג'יבלי אכן קדם להרמב"ם והגיע למצרים והתפרסם בה. עוד טען חגי כי העובדה שריה"ל שהיה חי בספרד הקרובה לצפון אפריקה הספיד את רבי שלמה אלסג'למסי בקינה שכתב לכבודו ולכבוד רבי פרחון הכהן. אולם חגי לא ידע כי ר'יהודה הלוי הגיע למצרים. לגבי הכינוי אלגאבילי טוען חגי שגם בצפון אפריקה ישנם מקומות שנקראו "ההר" ומי שבא ממקומות אלו נקרא הג'יבלי. אולם לא מצאנו חכם צפון אפריקאי אחד המכונה "אלג'יבלי".
פרופסור יוסף טובי ראה גם הוא בעבר את מוצאו של רבי שלמה מצפון אפריקה, בעקבות כינויו של רבי שלמה בשם "אלסג'למסי" המעיד על מקורו מסיג'ילמסה שחורבותיה נמצאות עד היום במרוקו באזור הסהרה הצפוני. אולם מאוחר יותר דחה טובי את ההשערה, בהסתמכו על כך שבכל כתבי היד של הסידור לא מוזכר הכינוי "אלסג'למסי". את הכינוי הוא מצא כמי שהשתרבב בטעות מחכם אחר שחיבר פירוש על פרק "קנין תורה" שהיה מכונה אלסג'למסי. לנוכח הדברים מעלה טובי כי מוצאו של רבי שלמה הוא מהארצות המוסלמיות המזרחיות, כפי שגם סבר שלמה צוקר, מהמחלקה לכתבי–יד וארכיונים בספריה הלאומית בירושלים. אורי ארליך תומך אף הוא בדעה לפיה מוצאו של רבי שלמה הוא מהמזרח, ומציע, לאור השפעתו הרבה על מחזור ארם צובא, שחי באזור זה.
הסידור.
סידורו של רבי שלמה בנוי על פי הדגם של ספריו של גאון סורא, רבי שמואל בן חפני שהיו מחולקים לשערים, וכן על פי ספריו של רב האי גאון. גם לרס"ג, אותו העריך רבי שלמה ביותר, השפעה ניכרת על הסידור, אם כי לא תמיד הוא הולך בשיטתו של רב סעדיה.
הסידור אינו רק לקט של פסקי הקדמונים, אלא מהווה ספר מסודר על פי הכרעותיו האישיות של רבי שלמה, הן בהלכות והן בנוסחאות התפילה, מבלי לחשוש לחלוק על הלכות שנקבעו על ידי קודמיו. עם זאת פסקיו של רבי שלמה מבוססים על פסקי הגאונים: יהודאי גאון, נטרונאי גאון, רב שרירא גאון, מתתיהו גאון ורב האי גאון. בנוסף הוא מתבסס על פסקי רבנו חננאל, הרי"ף, ורבי יצחק אבן גיאת.
בדומה לרמב"ם, דעתו של רבי שלמה לא הייתה נוחה מן הפיוטים, ובסידורו לא כלל פיוטים בכלל. דבר זה הוא חידושם של הרמב"ם ורבי שלמה, שכן אף גאוני בבל, שדעתם לא הייתה נוחה מן הפיוט, לא התעלמו ממנו לחלוטין.
הסידור המחולק ל-30 פרקים נכתב בשפה הערבית, ותורגם לראשונה בשנת ה'תש"ל. בסידור נכללים מזמורים מיוחדים שנאמרו בשבת ובמועדים על פי מסכת סופרים, וכמנהג ארץ ישראל. שלושה עשר הפרקים הראשונים עוסקים בדינים הקשורים לזמן באופן כללי, כגון שבתות וחגים, ואילו שאר הפרקים עוסקים בזמן באופן פרטי, כגון אבלות ונישואין.
פרק ראשון.
עוסק בסדר תפילות ימי החול ודיניהם השונים. ברכות השחר מסודרות אחת אחרי השנייה לפני תפילת שחרית, כהכרעת של רב נטרונאי, ולא כשיטת הרמב"ם שיש לברך על כל פעולה ופעולה.
פרקים שני ושלישי.
הראשון מפרט את דיני שבת השונים, כולל ל"ט מלאכות, שיתופי מבואות, ה, עובדין דחול, וכיבוד השבת על ידי מלבושים נאים, ומאכלים טעימים. בהמשך מפורט סדר תפילות שבת, הקידוש, בציעת הפת והבדלה.
השני מפרט את תפילות ראש חודש, בין שהוא חל ביום חול ובין שחל בשבת.
פרקים רביעי וחמישי.
הראשון עוסק בראש השנה, ומפרט את דיני השופר, התקיעה והתוקע, והתוספות בתפילה.
השני עוסק בדיני ומנהגי יום הכיפורים, וקובע כי טעות בידם של גברים הנוהגים לברך על טבילתם ערב הצום, ומפרט את סדרי התפילות.
פרק שישי.
עוסק בדיני חג הסוכות ושמיני עצרת, החל מדיני בניית הסוכה והישיבה בה, דיני ארבעת המינים, וסדרי התפילות בכל שמונת ימי החג. לא מוזכרים בסידור ענייני שמחת תורה ופיוטי הגשם.
פרקים שביעי ושמיני.
עוסקים בדיני חנוכה ופורים, הדלקת נרות, קריאת המגילה, והתוספות לתפילה, המיוחדות לימים אלו.
פרקים תשיעי עד שנים עשר.
פרקים אלו עוסקים בימים טובים.
פרק תשיעי עוסק בהלכות פסח ומנהגיו.
ביעור החמץ, תפילת ערבית, סדר ההגדה, שאר תפילות החג והתוספות המיוחדות לחול המועד (פרק 12 כולו מוקדש לדיני חול המועד).
פרק עשירי עוסק באיסור חדש, ובדיני ספירת העומר.
פרק אחד עשר עוסק בעצרת, ומאחר שאין בחג זה, בניגוד לחגים אחרים, דינים מיוחדים בהם הוא מאופיין (כגון: שופר בראש השנה, 4 מינים בסוכות, ומצה בפסח), מנצל המחבר פרק זה, לעסוק בסתם דיני יום טוב.
פרק שנים עשר עוסק בדיני חול המועד.
פרק שלושה עשר.
פרק זה עוסק בדיני תשעה באב.
פרקים ארבע עשר עד עשרים ותשעה.
פרקים אלו עוסקים בדיני אבלות, דיני בית כנסת, כתובה וקידושין, טהרת המשפחה, ברית מילה, פדיון הבן, ציצית, תפילין, מזוזה וכתיבת ספר תורה, שחיטה, בדיקה וניקור, יין נסך, עיבור השנה וקידוש החודש, דיני ותנאי הקניין, דיני שטרות וכתיבתם, חלוקת פרשיות התורה על פני שבתות השנה וההפטרות של כל פרשה ופרשה.
פרק שלושים.
בפרק זה מביא המחבר את מסכת פרקי אבות ומסכת דרך ארץ.
רביעיית אאוליאן
רביעיית אאוליאן (באנגלית: Aeolian Quartet) היא רביעיית מיתרים בריטית ידועת שם, שבסיסה היה בלונדון. הרביעייה יצאה לסיורי קונצרטים רבים ברחבי העולם, הוציאה תקליטים רבים והייתה בעלת פרופיל גבוה בשידורי רדיו. רביעיית אאוליאן הייתה ממשיכתה של רביעיית סטראטון, שקמה ופעלה לפני מלחמת העולם השנייה. היא אימצה את שמה החדש בסוף שנות ה-40 של המאה ה-20 והתפרקה בשנת 1981.
הרכב הנגנים.
לפני 1953, רשום אלפרד' קייב כמנהיג הרביעייה.
במהלך שנות ה-50' היה הרכב הרביעייה כדלקמן:
ב-1970 החליף עמנואל הורביץ את הכנר הראשון. יתר הנגנים נשארו ברביעייה.
מקורות הרביעייה.
רביעיית סטראטון עלתה כפורחת בשנות ה-20' וה-30' של המאה ה-20. ג'ורג' סטראטון, הכנר הראשון, התקשה יותר ויותר לעמוד הן בראש התזמורת הסימפונית של לונדון והן בראש הרביעייה, ועובדה זו היא שהביאה להולדת רביעיית אאוליאן.
רביעיית סטראטון הרבתה להופיע בשמה זה בגלריה הלאומית בתקופת המלחמה. בשנת 1946, בערך בזמן שאימצה לה את שמה החדש, השתתפה הרביעייה בפסטיבל המוזיקה הבינלאומי הראשון בפראג. הן ווטסון פורבס והן ג'ון מור, הוויולן והצ'לן, היו חברים ברביעיית סטראטון. בהקלטות שנעשו לפני 1953 ליצירתו של פיטר וורלוק, "החרטומן", עם לאון גוסנס והטנור רנה סומס, ול"פנטזיות" של הנרי פרסל השתתף חבר הרביעייה לעתיד עמנואל הורביץ. בראש הרביעייה עמד אז אלפרד קייב. עם זאת, האיש שמנהיגותו גיבשה את ההרכב בשנות ה-50' היה סידני האמפריס, כנר קנדי, שלמד בוונקובר ובטורונטו והשתלם באירופה אצל פרדריק גרינק וג'ורג'ה אנסקו. האמפריס עמד בראש רביעיית אאוליאן משנת 1952 עד 1970. הוא היה כנר בעל שם הן ככנר ראשי בתזמורת והן בהרכבים קאמריים, בייחוד בשלישיית סנטה צ'צ'יליה בשנים 1954 - 1965 וככנר ראשון ברביעיית פרסל בשנים 1979 - 1980.
שלמה ב&quot;ר נתן אלסג'למסי
FaceTime
FaceTime היא תוכנת שיחות וידאו שפותחה על ידי אפל עבור מכשירי ה-iOS ומחשבי המקינטוש מתוצרתה.
FaceTime תומכת בכל מכשיר iOS עם מצלמה קדמית (כלומר, בכל מכשירי אייפון, אייפד ואייפוד-טאץ' שיצאו לשוק החל מהאייפון 4) ובכל מחשב מקינטוש המצויד במצלמת FaceTime (מערכות הפעלה Mac OS X 10.6.6 ומעלה).
תוכנת FaceTime הוכרזה בכנס ה-WWDC שהתקיים ב-7 ביוני 2010 על ידי מנכ"ל אפל דאז סטיב ג'ובס בנאומו המרכזי במקביל להשקת האייפון 4. באירוע המוזיקה של אפל שהתקיים ב-8 בספטמבר 2010 הושק אייפוד טאץ' 4G עם זוג מצלמות - קדמית ואחורית והוכרזה תמיכתו בתוכנת שיחות הווידאו בנוסף למכשירי האייפון 4. FaceTime עבור Mac OS X הוכרז ב-20 באוקטובר 2010 באירוע מדיה שהתקיים בקמפוס של אפל. במרץ 2011 הושק האייפד 2, גם הוא עם מצלמה קדמית ואחורית, והתווסף לרשימת מכשירי iOS שתומכים בתוכנה.
השם "FaceTime" נרכש על ידי אפל מ-FaceTime Communications, אשר שינו את שמם ל-Actiance Inc.
שימוש.
תוכנת FaceTime עובדת על כל מכשיר אייפון 4 ומעלה, אייפוד-טאץ' דור רביעי ומעלה, אייפד 2 ומעלה ומחשב עם מערכת ההפעלה Mac OS X 10.6.6 ומעלה. התוכנה אינה זמינה במכשירים שאינם של חברת אפל, ואינה זמינה באמצעות שירותי וידאו אחרים. התוכנה מאפשרת שיחות באיכות תמונה HD באופן אוטומטי, כאשר לשני המכשירים מצלמה תומכת.
התוכנה אינה תומכת בשיחות ועידה והיא נועדה לשימוש אחד על אחד בין שני משתמשים. אם במהלך השיחה, מחייג משתמש נוסף, ניתן לקבל את השיחה אך שיחת הווידאו עם המשתמש הראשון תופסק.
לפני גרסה iOS 6 תוכנת FaceTime פעלה רק כאשר המכשיר היה מחובר לרשת אלחוטית. החל מ-iOS 6 ואילך, השימוש ב-FaceTime אפשרי מכל מכשיר המחובר לרשת אלחוטית או לרשת 3G/4G בתנאי שספק הסלולר מאפשר זאת.
במהלך דקה של שיחת וידאו אחת, מעוברים כ-3 מגהבייט של מידע. כאשר משתמשים ב-FaceTime אין ניצול של דקות שיחה.
ניתן לחייג ממכשיר תומך לכל מכשיר תומך אחר, תוך שימוש במספר הטלפון או בכתובת דואר אלקטרוני. אם יש למספר מכשירים את אותה כתובת דואר, כולם יצלצלו בו-זמנית.
פרוטוקול.
פרוטוקול FaceTime מבוסס על תקנים פתוחים רבים הקיימים בשוק, אך הוא אינו יכול להתממשק עם מערכות שיחות וידאו אחרות.
התקנים בהם נעשה שימוש:
הגבלת השירות.