סביבת הפיתוח כוללת את המרכיבים הבאים:
באופן טבעי, סביבת CUDA אשר פותחה על ידי חברת NVIDIA, מסוגלת לרוץ אך ורק על חומרה מסוג GPU אשר מיוצרת על ידי החברה. בחודש נובמבר 2008, הגדירו קבוצת חוקרים ואנשי תעשייה בכירים, החברים בקבוצת Khronos Group סביבת תכנות מקבילי העונה לשם OpenCL (קיצור של Open Computing Language). סביבה זו מהווה מתחרה עיקרית לסביבת CUDA, מכיוון שהיא מאפשרת הרצת תוכניות מקביליות על חומרה הטרוגנית, כגון: CPU, GPU, DSP, ו-FPGA.
עגור כתר לבן-לחיים
עגור כתר לבן-לחיים (שם מדעי: "Balearica regulorum") הוא עוף במשפחת העגוריים. תפוצתו בסוואנות היבשות באפריקה שמדרום לסהרה, אך מקנן באזורים לחים יותר. גובהו של פריט בוגר הוא כ-1 מטר ומשקלו כ-3.5 ק"ג. כפי שמרמז שמו, רוב נוצותיו בצבע אפור. עגור כתר זה היא הציפור הלאומית של אוגנדה ומופיע בסמל ובדגל אוגנדה.
עגור זה, לצד עגור כתר אדום-לחיים, הוא היחיד ממשפחת העגוריים שיכול לשהות על ענפים בזכות אצבע אחורית ארוכה שמאפשרת לו לאחוז בענף. הרגל זה, הוא אחת הסיבות לכך שמיני עגור כתר, הקטנים יחסית, נחשבים דומים לאבותיהם של מיני העגורים החיים כיום.
כמו כל העגורים, עגור הכתר השחור אוכל חרקים, זוחלים ויונקים קטנים.
תת מינים.
למין זה שני תת-מינים:
קינון.
החיזור מתבצע על ידי השמעת קולות שנוצרים מניפוח השק שנמצא במעלה הגרון. הצפירה שנשמעת שונה מהקולות שעושים שאר מיני העגורים.
הקן הוא פלטפורמה של עשבים וצמחים שנמצאים בצמחייה הגבוהה שבסביבת מקווי מים. הנקבה מטילה בין 2 לבין 5 ביצים, כאשר הדגירה מתבצעת על ידי שני הזוויגים ונמשכת 28–31 ימים. הגוזלים שנולדים עפים מהקן בין 56 לבין מאה ימים לאחר ההטלה.
אברהם בן נחמן
עגור כתר
עגור כתר (שם מדעי: "Balearica") הוא סוג של עוף ממשפחת העגוריים. כיום, תפוצת עגורים אלו הוא באפריקה שמדרום לסהרה. כמו סוג העגורים גם עגור הכתר אוכל חרקים, זוחלים ויונקים קטנים.
אריאל כהן
אריאל כהן (נולד באוגוסט 1940) הוא פרופסור אמריטוס לפיזיקה של האטמוספירה ולאסטרונומיה פלנטרית במחלקה למדעי האטמוספירה במכון למדעי כדור הארץ באוניברסיטה העברית. שימש כראש חוג הפרופסורים לחוסן מדיני וכלכלי.
ילדות ונעורים.
כהן נולד במואסק שבצרפת, בראשיתה של מלחמת העולם השנייה. הוריו, רחל וליאו כהן (אחיהם של חיים הרמן כהן, שלמה כהן-אברבנאל ואלכסנדר כהן, מהנדס העיר בני ברק ואביו של ידידיה כהן; בן למשפחת קרליבך), עזבו את גרמניה הנאצית במהלך שנות השלושים, וחשבו למצוא מקלט בתחומי צרפת "החופשית" כביכול, צרפת של וישי. כאשר התברר שממשלת וישי של המרשל פטן משתפת פעולה עם הנאצים הם נמלטו והסתתרו ביערות ולקראת סוף המלחמה ניסו להימלט משם לשווייץ. אריאל, אמו ואחיותיו ניצלו, אך אביו, עליו הוטל להבריח מטעם המחתרת קבוצה של צעירים יהודים, נתפס יחד עימם על ידי הגסטאפו, הועבר לאושוויץ, ומשם למכרות בשלזיה, בהם נרצח.
לאחר המלחמה עלה אריאל עם אמו ואחיותיו לארץ ישראל לנמל חיפה, משם נשלחו על ידי ממשלת המנדט למחנה המעבר בעתלית. הם ניצלו מגירוש לקפריסין בזכות פעילותו של דודו, לימים השופט העליון חיים כהן שהגיע לעתלית והצליח לחלצם משם. האם נישאה מחדש ויחד עמה עבר אריאל לירושלים.
לאחר השלמת לימודיו התיכוניים התגייס במסגרת העתודה האקדמית, החל בלימודי פיזיקה באוניברסיטה העברית בירושלים.
קריירה אקדמאית.
בשנת 1962 השלים כהן את לימודיו לתואר מוסמך בפיזיקה כמקצוע ראשי, ומתמטיקה ומטאורולוגיה כמקצועות משניים. באותה השנה גויס לצה"ל שם שירת כקצין בחיל האוויר. במסגרת שירותו נשלח על ידי צה"ל לארצות הברית ללמוד את הנושא החדש של הלוויינים המטאורולוגים על מנת להכניסו לחיל האוויר וכן את נושא מכ"ם הלייזר (Laser Radar – LIDAR) ומד טווח הלייזר שהיה אז בחיתוליו, והפך לחלוץ של נושאי מחקר אלו בישראל ולמומחה בעל שם עולמי בתחום מחקריו.
בשנת 1971 קיבל תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים על פיתוח הלידר, המשיך את עבודתו בתחומי מחקר אילו ואף השתלם בהם מספר שנים במכון הלאומי האמריקאי לפיזיקה של האטמוספירה באמצעות מלגה מטעם האקדמיה הלאומית למדעים (ארצות הברית).
עם שובו לישראל הצטרף לסגל האקדמי של האוניברסיטה העברית ועסק בקשת רחבה של נושאים בתחומי החלל, האסטרונומיה והחישה מרחוק. הישגיו המדעיים בישראל ומחוצה לה של כהן, אשר חיבר עשרות רבות של מאמרים וספרים בתחומי מחקרו, הביאו לכך שהיה בין הפרופסורים הצעירים ביותר באוניברסיטה העברית בירושלים שזכו כבר בגיל 40 (1980) למינוי בדרגת פרופסור מן המניין.
פעילות ציבורית.
בשנת 1993 נבחר כנציג מפלגת צומת למועצת העיר ירושלים, ובמהלך כהונתו שנמשכה עד שנת 1998 שימש כממלא מקום ראש העיר בנושאי איכות הסביבה ומדע. בין השנים 1993 ל-1994 שימש כראש חוג הפרופסורים לחוסן מדיני וכלכלי.
כהן הוא חבר הוועד הפועל של סוכנות החלל הישראלית. בשנת 1996 יזם בקשה למשרד המדע להקים ועדת בדיקה לתופעת העב"מים, אולם שר המדע, בני בגין, דחה את ההצעה.
נשוי לאריאלה פורכודניק ומתגורר בירושלים. אחותו, נעמי, נשואה לאדריכל דוד קאסוטו, שהוא בנו של רבה של פירנצה נתן קאסוטו ונכדו של חוקר המקרא הרב משה דוד קאסוטו.
קאמפה
קאמפה (ביוונית: Κάμπη) היא מפלצת מן המיתולוגיה היוונית.
המיתוס.
קאמפה מתוארת לראשונה בכתביו של נונוס, שם היא מתוארת כמפלצת שהיא שילוב של דרקון, עם ראש ופלג גוף עליון של אישה, זנב של עקרב, והיו לה נחשים בשיער (כמו מדוזה) ובין רגליה. על פי המיתולוגיה, קאמפה נוצרה ונשלחה על ידי קרונוס כדי לשמור על הקיקלופים והענקים בעלי מאה הידיים בטרטרוס, לאחר ששחרר אותם מכלאו של אורנוס. היא נהרגה בידי זאוס, והשתקמה מחדש (כיוון שמפלצות אינן נעלמות או מתות הן נשלחות להשתקם בטרטוס), למרות הסכנה שקאמפה תשתקם מהר שלח אותה זאוס אל טרטוס כדי שיוכל לשכנע את הקיקלופים ובעלי־מאה־הידיים שיעזרו לו במלחמה נגד הטיטאנים.
קאמפה בתרבות המודרנית.
הקאמפה היא מהמפלצות הפחות ידועות במיתולוגיה היוונית, אך גם היא הופיעה במהלך השנים בתרבות הפופולרית של היום, כגון בסדרת הטלוויזיה Class of the Titans ובסדרת ספרות הנוער המצליחה פרסי ג'קסון, שם היא מתוארת עם תוספת של: שתי חרבות נוטפות רעל, כנפי עטלף וממותניה מציצים מדי פעם ראשי חיות טורפות.
ארבע הוורנות
EA Games
מסכת בכורים
מלי ברונשטיין
מלי ברונשטיין (פקר) (נולדה ב-1954) היא זמרת ישראלית, שהתפרסמה כסולנית צוות הווי תותחנים בשיר "בלילות הקיץ החמים".
קריירה.
ברונשטיין התגלתה ב-1973 כששרה כסולנית צוות הווי תותחנים את השיר "בלילות הקיץ החמים" (מילים דן מינסטר, לחן מתי כספי). השיר היה במקור בלחן מעט שונה בסגנון בלוז/ג'אז, אך ביצועה של ברונשטיין בלחן קצבי יותר הוא זה שהפך ללהיט, והושמע רבות בתוכניות רדיו שונות (למשל ב"ציפורי לילה"). ברונשטיין סיפרה אז בראיון איתה שהיא ביקשה מכספי שילחין לה את השיר מחדש.
לאחר שחרורה מצה"ל החלה ברונשטיין בשיתוף פעולה עם המוזיקאי מישה סגל, שאיתו כתבה את השיר "אתה המלך" (שנכלל רק בדיסק האוסף של שנות ה-70 "ומתוק הקול באוזניים"), שנהפך ללהיט. שיר נוסף שלה, "פרפרים ברוח", הופיע רק על גבי תקליטון לא מסחרי. באותה שנה גם השתתפה במופע "שישו את ירושלים", שכלל שירים חדשים על ירושלים. אחד השירים שהצליחו היה בביצוע ברונשטיין, "תפילה לירושלים", שכתב והלחין שייקה פייקוב.
כעבור שנה השתתפה בתוכנית "שרתי לך ארצי" ושרה את השירים "לא ביום ולא בלילה" של חיים נחמן ביאליק ובדואט עם רותי בן אברהם את "בשדמות בית לחם" של אבא קונסטנטין שפירא (הוא הופיע בדיסק משירי חנינא קרצ'בסקי). במוצאי יום העצמאות של אותה השנה השתתפה במופע "אנחנו שרים לך", שהחליף את פסטיבל הזמר והפזמון המסורתי, ושרה בו דואט נוסף עם בן אברהם, את השיר "כפרי" (הופיע בדיסק משירי דניאל סמבורסקי). היא גם השתתפה במחרוזת משירי תנועות הנוער.
בשנת 1975 פרשה באופן לא רשמי מעולם המוזיקה ועברה לעסוק באופנה.
בשנת 1982 התמודד צביקה פיק בקדם אירוויזיון של אותה שנה עם השיר "רומנטיקה", אותו ליוותה רביעייה שכללה את ברונשטיין, עירית בולקא, צבי בומס ואהר'לה סייקס.
מלבד שיתוף פעולה עם מישה סגל, היא חידשה גם שירים ישנים כגון "לילה בחוף אכזיב", "בלילה על הדשא", "בשדות בית לחם", וכן היא הראשונה שהקליטה את השיר "האומנם" (מילים לאה גולדברג) בלחן של נעמי שמר ועיבודו של שמעון כהן.. כמו כן שרה יחד עם עוזי מאירי ומקהלה את "שיר שמח" ("אם גם ראשנו שח").
חיים אישיים.
ברונשטיין התגוררה בניו יורק תקופה ארוכה. היא הייתה בת זוגו של טייס הקרב רן פקר (בתקופה שהיא עסקה באופנה), ולאחר מכן בת זוגו של רפי מהודר, ממציא טפטפות נטפים. כיום היא עוסקת במשפטים.
פסל חי
פסל חי הוא מופע רחוב שבו האמן מחופש ומאופר כפסל, וניצב זמן ממושך ללא תנועה.
לעיתים פסלים חיים מוליכים שולל את העוברים והשבים, הסבורים שמדובר בפסל אמיתי. לעיתים המופע מלווה במצלמות, לרוב ניסתרות, כדי להנציח את תגובת הקהל. כבכל אמנויות הבמה, שחקני הפסלים החיים מוזמנים להופיע באירועים תרבותיים ובתערוכות אמנות.
היסטוריה.
קבוצה של פסלים חיים הייתה תופעה רגילה בימי הביניים והרנסאנס בחגיגות ותהלוכות מלכותיות. פסלים חיים הנראים כאנדרטה ניצבו על תוואי התהלוכה.