קיימת חשיבות רבה להסבת תשומת לבן של הנשים לאמצעי מניעה נוספים, מכיוון שאין ראיות ישירות המוכיחות כי ניתוח המילה מפחית את הסיכון של העברת הנגיף בין גברים לנשים. במחקר קטן שנערך באוגנדה, תחילה, בקרב גברים נימולים נשאי HIV ולאחר מכן בקרב נשים השותפות ליחסים המיניים ואינן נשאיות HIV, זאת על מנת לבחון האם הסיכון שלהן לזיהום הופחת. מחקר זה נחל כישלון מאחר שגודל מדגם זה היה קטן מדי מכדי לאפשר להבדלים להגיע למובהקות סטטיסטית, ולכן לא ניתן לייחס חשיבות למחקר. לעומת זאת, בעקבות המחקר הוצע כי נשים בסופו של דבר מקבלות תועלת מניתוחי המילה, כי הם מפחיתים את שכיחות הידבקות ב-HIV בקרב גברים.
ניל מרטינסון, סגן מנהל מכון המחקר להורות ו-HIV באוניברסיטת ויטוואטרסראנד בדרום אפריקה, מסכם ואומר כי ניתוח המילה הוא התערבות כירורגית, אך יש לדרוש מדיניות מוכוונת התנהגות כדי להקטין את קצב ההדבקה באופן משמעותי אף יותר. בסופו של דבר, ניתוח המילה ידרוש גיבוי פוליטי חזק, מימון הולם, ומנהיגים כדי לגבות אותו, ולאפשר אותו בעלות נמוכה וזמינה ברחבי אפריקה.
ב-2007 בתום דיון שנערך בזימבבואה, ובו נציגים של 11 מדינות באפריקה, אימצו הנציגים את ההמלצות שניתנו על ידי מומחים בנושא, לגבי הכנסת ניתוח זה למערכי מניעת האיידס ברמה הלאומית במדינותיהם. כיום נמצאת בראשיתה המסגרת התוכנית הלאומית למניעת הידבקות ב-HIV באפריקה על ידי הטמעת ניתוחי המילה. כמו כן, באותה שנה פורסמה על ידי ארגון הבריאות העולמי (WHO) הודעה לעיתונות שבה הוא ממליץ על ניתוח המילה כאמצעי להפחתת הסיכון להידבקות ב-HIV. הארגון בחן זאת באמצעות שלושה מחקרים שנערכו בקניה, באוגנדה ובדרום אפריקה במימון אמריקני וצרפתי, ומהם עולה כי ביחס לגברים ההטרוסקסואליים החיים באזורים אלו, שכיחות הידבקותם של גברים נימולים נמוכה ב-60% מזו של גברים לא-נימולים.
ההקשר הישראלי.
בנובמבר 2006, התכנסה בירושלים, קבוצת מומחים ישראליים מתחומי ותפקידי הרפואה השונים, ביוזמת ארגון ה-WHO ובסיוע ארגון "פרויקט איידס בירושלים". מטרת סדנה זו הייתה לסייע לארגוני האו"ם בגיבוש הפרוטוקול והמדיניות בנושא ניתוחי מילה ו-HIV.
ישראל ידועה בשמה הטוב בתחום הבריאות, יש בה רמת שירות בריאות גבוהה ביותר והיא מספקת שירותים רבים שמדינות אחרות לא מסוגלות לספק. כתוצאה מכך, הרבה מאוד רופאים בכירים נשלחים לאפריקה לטובת ביצוע ניתוחים רציניים לא בתנאי בית חולים.
סיכום.
במסעות ההסברה של משרד הבריאות לגבי "יום האיידס הבינלאומי" מדגישים וחוזרים כי ברית מילה אינו תחליף לקונדום. דרכים נוספות להימנעות מנגיף זה ומחלות מין אחרות הן שמירת אמונים לבן/בת הזוג, דחיית גיל קיום יחסי המין ושימוש באמצעי מניעה או במילים אחרות "אסטרטגיית ה- ABC". אסטרטגיה זו נוצרה כשיטת לימוד בשיעורי חינוך מיני בבתי ספר בארצות הברית ומיושמת בארצות שונות באפריקה כגון אוגנדה (Abstinence,Be faithful, use a Condom). על כן ניתוח המילה אינו מקנה הגנה מלאה מפני הידבקות בנגיף, וכהוכחה לכך ניתן לראות גברים רבים נימולים שכן נדבקו במחלות מין זיהומיות, ביניהן נמצא נגיף האיידס. מעבר לכך, ניתוח מילה אינו מגן מפני הידבקות בנגיף ה-HIV ממחטים נגועות או בעת העברת הנגיף מאם לעובר. על אף שזה עלול להפחית את הסיכון, מילת גברים היא בהחלט לא "קונדום טבעי".
לקריאה נוספת.
סלע, ב' (2005). העוני: המחלה הקטלנית מכול. "גלילאו, 86."
שנקר, י' וגרוס א' (2007). ערלים, נימולים ואיידס: הוכחות חותכות והשלכותיהן למדינת ישראל. "הרפואה, 146, י"ב".957-963.
Auvert, B., Buvé, A., Ferry, B., Caraël, M., Morison, L., Lagarde, E., Robinson, N. J., Kahindo, M., Chege, J., Rutenberg, N., Musonda, R., Laourou, M. and Akam, E. (2001). Ecological and individual level analysis of risk factors for HIV infection in four urban populations in sub-Saharan Africa with different levels of HIV infection. "The Multicentre Study of Factors Determining the Different Prevalences of HIV in sub-Saharan Africa, 15." 15-30.
Bonner, K. (2001). Male Circumcision as an HIV Control Strategy: Not a 'Natural Condom' "Reproductive Health Matter, 9, 18."143-155
Doyle, D (2005). Ritual Male Circumcision:A Brief History. "J R Coll Physicians Edinb, 35." 279–285.
Katz, I. T. and Wright, A. A. (2008) Circumcision — A Surgical Strategy for HIV Prevention in Africa. "The New England Journal of Medicine, 359, 23." 2412-2415.
Luboko, M. D. and Bailey, R. C. (2007). Acceptability of Male Circumcision for Prevention of HIV Infection in Zambia. "AIDS Care, 19, 4." 471-477.
Linus, I. O., Adanze, A. A. and Odunayo, S. I. (2006). Epidemiology of complications of male circumcision in Ibadan, Nigeria. "BMC Urology, 21, 6." 1-3.
Orroth, K. K., White, R. G., Freeman, E. E., Bakker, R., Buve A., Glynn, J. R., Habbema, J. D. F. and Hayes, R. J. (2011). Attempting to explain heterogeneous HIV epidemics in sub-Saharan Africa: potential role of historical changes in risk behaviour and male circumcision. "Sex Transm Infect, 87." 640-645.
Remondino, P. C. (2001). History of Circumcision from the Earliest Times to the Present. "University Press of the Pacific."
Szabo, R. and Short, R. V. (2000). How does male circumcision protect against HIV infection? "British Medical Journal, 320, 7249." 1592- 1594.
קישורים חיצוניים.
http://www.yedhaifa.co.il/?211-18-3117
https://web.archive.org/web/20120218230811/http://www.kittobrit.com/?p=43
מאחז מצפה יוסף
היטן
היטן (ביפנית: 飛天, שמיים באנגלית: Hiten, נודעה גם כ-MUSES-A) היא גשושית יפנית מסוג מקפת לחקר הירח, חלק מתוכנית MUSES של סוכנות החלל היפנית, ששוגרה ב-24 בינואר 1990. היטן היא הגשושית הירחית הראשונה של יפן, הגשושית הרובוטית הראשונה שהגיעה אל הירח מאז לונה 24, ששוגרה על ידי ברית המועצות ב-1976, והגשושית הירחית הראשונה שלא שוגרה על ידי ארצות הברית או ברית המועצות.
היטן נשאה עימה גשושית קטנה בשם האגורומו (Hagoromo), ששוחררה על יד הירח ויועדה להיכנס למסלול סביבו. היטן עצמה שוגרה למסלול אליפטי גבוה סביב כדור הארץ, עם אפוגיאה של 476,000 ק"מ, כך שהיא תחלוף על פני הירח 10 פעמים במהלך משימתה, שהסתיימה עם התרסקותה על הירח ב-10 באפריל 1993.
היטן נקראה על שמו של מלאך בודהיסטי מעופף (לעוף -飛 HI, שמיים- 天 TEN) המנגן מוזיקה. האגורמו נקראה על שם הרעלה ששימשה את היטן.
מטרות המשימה.
המטרות המרכזיות של המשימה היו:
בהמשך המשימה נוספו עוד שלוש מטרות:
מבנה החללית.
היטן נבנתה בצורת גליל בקוטר 1.4 מטרים ובגובה 0.8 מטרים. הגשושית האגורומו הורכבה בראש החללית. משקל החללית בשיגור היה 197 ק"ג - כאשר מתוכם 42 ק"ג הידרזין ו-12 ק"ג משקל הגשושית האגורומו. הגוף הגלגילי של הגשושית כוסה בתאים סולאריים שסיפקו כוח חשמלי של 110 ואט. בנוסף גובתה החללית בסוללה קטנה. החללית יוצבה על סיבובה סביב ציר הגליל במהירות של 10-20.5 סל"ד.
מערכת ההנעה והגישה של החללית כללה 8 מנועים בעלי דחף של 23 ניוטון ו-4 מנועים בעלי דחף של 3 ניוטון, שני חיישני שמש, סורק כוכבים ושלושה מדי תאוצה. מערכת הניווט האופטית כללה שני גלאי CCD לזיהוי הירח וכוכבים בהירים אחרים.
תקשורת עם החללית בוצעה באמצעות אנטנה קולינרית לטווח בינוני, שתי אנטנות דיפול לטווח קצר, משדרים ומקלטים. מחשב החללית כלל שלושה מעבדים נפרדים עם סך הכל 2 מגה-ביט ROM ו-512 קילו-ביט RAM.
פרופיל משימה.
היטן שוגרה ב-24 בינואר 1990, 11:46:00 UTC, על גבי משגר Mu-3S-II ממרכז החלל אצ'ינורמה שביפן, למסלול אליפטי גבוה סביב כדור הארץ. מהירות הכניסה למסלול הייתה קטנה ב-50 מ' לשנייה מהמתוכנן ולכן היטן נכנסה למסלול באפוגיאת 290,000 ק"מ במקום אפוגיאת 476,000 ק"מ. מספר תמרונים שבוצעו לאחר מכן תיקנו את מסלול הגשושית, שנכנסה בסופו של דבר למסלול המתוכנן ב-18 במרץ 1990.
באותו יום (ה-18 במרץ), כשהתקרבה היטן אל הירח בפעם הראשונה, היא שחררה את האגורומו למסלול סביבו. שש דקות לאחר השחרור ביצעה היטן את יעפה הקרוב ביותר על פני הירח במרחק של 16,472 ק"מ.
עד 4 במרץ 1991 השלימה היטן שבעה יעפים נוספים על פני הירח, ואז החלה את שלב ה"אירברייק" של משימתה. ב-19 במרץ 1991 טסה היטן אל תוך שכבת האטמוספירה העליונה של כדור הארץ, בגובה 125.5 ק"מ מעל האוקיינוס השקט במהירות 11 ק"מ בשנייה. החיכוך האט את מהירות הגשושית ב-1.712 מ' בשנייה כך שהאפוגיאה הונמכה ב-8,665 ק"מ. הייתה זו הפעם הראשונה שגשושית ביצעה תמרון בלימה אטמוספירית לשם שינוי מסלולה. תמרון אירוברייק נוסף בוצע ב-30 במרץ בגובה 120 ק"מ, שהאט את מהירות הגשושית ב-2.8 מ' בשנייה נוספים, והנמיך את האפוגיאה ב-14,000 ק"מ, ובזאת הסתיימה משימתה העיקרית של הגשושית שהחלה את משימתה המורחבת.