תחת חטיבת צמיחה פועלים גם מסלולי ייצור מתקדם המתמקדים ביישום הליכי מו"פ וחדשנות בחברות התעשייה היצרנית, במטרה לחזק את כושר התחרות שלהן בזירה הגלובלית ולשפר את הפריון בענפי תעשיות טכנולוגיות, וטכנולוגיות-מסורתיות. מטרת המסלולים בזירה זו היא להזניק קדימה את התעשיות מוטות הייצור ולעודד את בעלי המפעלים, בעיקר קטנים ובינוניים, לפתח מוצרים, טכנולוגיות ותהליכי ייצור חדשניים.
מסלולים בחטיבת צמיחה וייצור מתקדם:
חטיבת תשתיות טכנולוגיות.
חטיבה זו מתמקדת בשיתופי פעולה בין התעשייה לאקדמיה, במטרה שיניבו טכנולוגיות מתקדמות ותוצרים חדשניים. המסלולים בחטיבה זו מקדמים שיתופי פעולה וניסיון ופיתוח על ידי קבוצה משולבת של חוקרים מהאקדמיה ומהתעשייה. מסלולים בזירה זו – קמי"ן, מאגדים, מגנטון, נופר, מימ"ד.
לדוגמה, בשנת 2020 הודיעה הזירה כי אושרו שלושה מאגדי מחקר ופיתוח בתחומים הבאים: תחבורה בערים חכמות - רכבים אוטונומיים, תקשורת קוונטית ועיבוד של חומרים בלייזר. המאגדים ימומנו בסכום של 150 מיליון שקלים.עבודה מקיפה בנושא, אודות מקומן של אוניברסיטאות המחקר במערכת המו"פ הלאומית בישראל, בהזמנת המועצה הלאומית למחקר ופיתוח (מולמו"פ), נערכה על ידי פרופסור דן פלד, פרופסור בנימין בנטל ודוקטור צמרת רובין ממוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית שבה קראו החוקרים להבטחת משאבים לטווח ארוך עבור אוניברסיטאות המחקר בישראל, הן דרך תקציבי המדען הראשי והן דרך תקציבי מערכת ההשכלה הגבוהה, כדי לאפשר לשמור על חופש אקדמי בתחומי המחקר והפיתוח.
המערך הבינלאומי.
המערך הבינלאומי אמון על יצירת גשרים לשווקים בינלאומיים חדשים, בניית פלטפורמות לשיתופי פעולה במו"פ חדשני ומשיכת שחקנים זרים אסטרטגיים לישראל תוך יצירת יתרונות תחרותיים לתעשייה הישראלית בשוק הגלובלי. יוזמות אלה מתאפשרות באמצעות מערך הסכמים לשיתופי פעולה וקרנות דו-לאומיות, כגון תוכנית הורייזן של האיחוד האירופי המסייעים בקידום יוזמות חדשנות עם שותפים בינלאומיים ובתמיכה בפרויקטים משותפים של מו"פ תעשייתי.
פעילותו של המערך הבינלאומי מופנית ללקוחות ישראלים בהם יזמים וחברות ישראליות, גופים אקדמיים, עמותות, גופי ממשלת ישראל ורשויות מקומיות ובתי חולים המבקשים לחבור למאגדי מחקר. קהל יעד נוסף הם לקוחות זרים כמו גורמי ממשל, חברות מו"פ, תאגידים רב-לאומיים, משקיעים זרים. קהלי היעד ממרבית הזירות יכולים ליהנות מרשת ההסכמים, התוכניות והקשרים הבינלאומיים שהמערך הבינלאומי יוצר ומתחזק עבור התעשייה.
השפעת השקעות הרשות על המשק הישראלי.
בשנת 2008 בוצע מחקר לבחינת השפעת פעילות הרשות על הצמיחה במשק הישראלי . זאת לאור השקעות של 13 מילאירד ש"ח בתמיכה ועידוד המחקר והפיתוח האזרחי בסקטור הפרטי, שבוצעו בין השנים 1991 ל-2007.
תוספת המו"פ הנובעת מפעילות הרשות.
התמיכה הממשלתית יצרה מו"פ חדש שלא היה מתבצע במשק בלי התמיכה הממשלתית. היקפו של המו"פ החדש הוא בין פי 2 לפי 3 מסכום המענק הממשלתי (משתנה בהתאם להיקף המענק). נתונים אלה נכונים הן לענפי תעשייה מסורתית, תעשיית התוכנה ולפירמות טכנולוגיה בגדלים שונים. מעבר לכך, השקעות הרשות אינן באות במקום השקעות של כסף פרטי, אלא מממנות מו"פ שלא היה זוכה למימון דרך השקעה פרטית ובכך מגדילה ומעודדת את כלל המו"פ במשק. כך לדוגמה, השקעה ממשלתית של 1 מיליון ש"ח במו"פ יוצרת תוספת של השקעה פרטית במו"פ בגובה 1.28 מיליון ש"ח ובסך הכל השקעה של 2.28 מיליון ש"ח תוספת השקעה במו"פ למשק.
התשואה הכוללת למשק.
על פי המחקר ניכר כי התשואה הכוללת למשק בעקבות ההשקעה הממשלתית היא גבוהה מאוד. תוצאות המחקר מראות כי ההשקעה הממשלתית מתורגמת לתוצר במכפיל מינימלי פי 5-6 פעמים מגובה ההשקעה הממשלתית עבור מענק בגובה 5 מיליון ש"ח לפירמה במחזור מכירות של 50-300 מיליון ש"ח ומכפיל מינימלי פי 1.5 עד 2 עבור מענק של 5 מיליון ש"ח לפירמה במחזור מכירות של 300 מיליון ש"ח ומעלה.
קישורים חיצוניים.
סמסונג גלקסי נוט פרו 12.2
Samsung Galaxy Note/Tab PRO 12.2 הוא מחשב לוח מבית סמסונג הכולל מסך מגע בגודל 12.2 אינץ' ברזולוציית 2560X1600. הטאבלט הושק ב-6 בינואר 2014, והוא כולל את עט הסטיילוס ה-S PEN.
תכונות.
חומרה.
הטאבלט מצויד במסך מגע בגודל של 12.2 אינץ' בחדות של 2560X1600. הוא יצא בשתי גרסאות, כשלכל אחת ערכת שבבים אחרת. הראשונה, גרסת ה-Wi-Fi כוללת ערכת סמסונג אקסינוס 5240 שכוללת שני מעבדים, אחד מרובע ליבות עם קצב שעון של 1.9GHz ומעבד שני במהירות 1.3GHz לביצועים נמוכים יותר. הגרסה השנייה, גרסת ה-LTE כוללת את ערכת השבבים סנאפדרגון 800 שכוללת מעבד מרובע ליבות במהירות 2.3GHz. שתי הגרסאות כוללות זיכרון RAM של 3 גיגה.
מערך הצילום של המכשיר כולל מצלמה אחורית של 8 מגה-פיקסל, ומצלמה קדמית של 2 מגה-פיקסל, לצד נפח אחסון פנימי של 32 גיגה בייט הניתן להרחבה באמצעות כרטיס Micro-SD. בטאבלט קיים שקע USB 3.0.
תוכנה.
המכשיר הושק עם מערכת ההפעלה אנדרואיד בגרסת 4.4.2 ("קיטקט") עם ממשק ה-Magzin UI שמפותח על ידי סמסונג. הוא כולל עט סטיילוס מסוג S-PEN שמאפשר שימושים נוספים.
אליפות העולם באתלטיקה באולם
אליפות העולם באתלטיקה באולם היא תחרות שמאורגנת על ידי התאחדות האתלטיקה הבינלאומית (IAAF). התחרות היא אחת מתחרויות האתלטיקה הגדולות בעולם. האליפות מתקיימת פעם בשנתיים בתחילת עונת האתלטיקה בחודש במרץ.
היסטוריה.
התחרות הראשונה נערכה בפריז שבצרפת בשנת 1985 והיא נקראה אז בשם משחקי העולם באולם ולכן אינה נחשבת כאליפות העולם הראשונה באולם.
טבלת המדליות.
כולל את ברמינגהאם 2018
ים ארגנטינה
ים ארגנטינה (בספרדית: Mar Argentino) הוא ים על החוף המזרחי של ארגנטינה, מלה פלאטה בצפון עד ים סקוטיה בדרום והאוקיינוס האטלנטי במזרח.
הים משתרע לאורך חופי ארגנטינה עד קצה ארץ האש ובמזרח כולל את מימי איי פוקלנד. שטח הים הוא כמיליון קילומטרים רבועים. השם לים זה ניתן ב-1891 על ידי יוליוס פופר, שפרסם אז מפה של האזור, והוא מקובל בכל העולם.
לוסיאן בונל
לוסיאן בונל (בצרפתית: Lucien Bunel; 1900–1945), שנודע בכינויים האב ז'אק (Père Jacques) וז'אק דה ז'זי (Jacques de Jésus), היה כומר קתולי צרפתי, חסיד אומות העולם.
ראשית דרכו.
לוסיאן בונל, בן למשפחה ממעמד הפועלים סמוך לנורמנדי, הוסמך לכמורה ב-1925. החל דרכו ככומר בסן-ז'וזף בלה האבר, שם לימד אנגלית ולימודי דת. כבר אז הזדהה עם סבלם של תושבי שכונות המצוקה. ב-1931 הצטרף למסדר הכרמליטים וניהל פנימייה במנזר.
פעילותו בתקופת השואה להצלת יהודים.
בתקופת הכיבוש הגרמני בצרפת במלחמת העולם השנייה הסתיר בפנימייה שלושה נערים יהודים (אחד מהם הגיע מתאומיר דבו) והעסיק מורה יהודי בשם לוסיאן וייל. תחילה שיכן את הנערים אצל משפחה שהתגוררה מול הפנימייה, אך בהמשך הגיע למסקנה כי יהיה זה בטוח יותר אם יישארו במוסד.
בינואר 1944, כתוצאה מהלשנה, פשט כוח של הגסטפו על הפנימייה ואסר את שלושת הנערים היהודים ואת בונל. שלושת הנערים גורשו לדראנסי ומשם לאושוויץ. גם המורה וייל גורש לאושוויץ ונרצח. בונל עצמו נכלא בלא פונטנבלו ומשם גורש למאוטהאוזן.
לאחר המלחמה.
אף על פי שהצליח לשרוד את התנאים הבלתי אנושיים במחנה, מספר ימים לאחר השחרור הלך לעולמו. גופתו הוחזרה לצרפת והוא נקבר באוון. כיוון שמעשה ההצלה שלו הסתיים לרוע המזל ללא ניצולים, נחשף הסיפור רק שנים מאוחר יותר בזכות עדות מאוחרת של אחות אחד הנערים שהסתיר. על פי עדותה, האב ז'אק שהסתיר את אחיה, הצליח לארגן שתי פגישות בינה לבין אחיה במהלך חופשות מבית הספר. באחת הפגישות הודתה ואמרה לו שהיא מסופקת ואם אי פעם תוכל לשלם עבור לימודיו של אחיה בבית הספר. האב ז'אק השיב כי הוא אינו מצפה לדבר בתמורה, לא באותו זמן ולא בעתיד. יתרה מכך, הוא מקווה לראות את אחיה ממשיך בלימודיו במוסד גם לאחר המלחמה עד לבחינות הבגרות. מאחר שהילד היה יתום, בונל ימלא ברצון את מקום הוריו.
הנצחה.
לואי מאל, שלמד בפנימייה, יצר את הסרט "להתראות ילדים" בהתבסס על זיכרונותיו מתקופת שהותו בפנימייה.
ב-1988 מאל סיפר לכתב עיתון הניו יורק טיימס: "הזיכרון הזה היה ללא צל של ספק הזיכרון החזק ביותר שנחרט מילדותי. הזיכרון שנותר בבהירות מעל כל שאר הזיכרונות." הוא סיפר לכתב כי הוא זוכר כיצד האב בונל פנה אל התלמידים היהודים ואמר: "שלום ולהתראות. נתראה בקרוב". "אחר כך" הוסיף מאל "קרה משהו מאוד יוצא דופן. מישהו החל למחוא כפיים וכולם הצטרפו אליו, חרף צעקותיהם של אנשי הגסטפו לשמור על השקט."
בינואר 1985 הכיר יד ושם בבונל בתור חסיד אומות העולם.
בדיקת חדירות
בדיקת חדירוּת (Penetration test, מכונה בקיצור גם Pentest) היא מתקפה מתוכננת ומבוקרת על מערכת ממוחשבת שנעשית על ידי בודק ("האקר", pen-tester) במטרה למצוא חולשות אבטחה, פוטנציאל הגישה לחולשות אלו, השימושיות שניתן להפיק מהגישה אליהן ואל המידע שהן מאחסנות.
התהליך.
בדיקת החדירות מתבצעת על פי הנקודות הבאות:
מטרת הבדיקה יכולה להיות בדיקות קופסה לבנה (כשיש לבודק את כל המידע לגבי המערכת המיועדת), או בדיקות קופסה שחורה (כשיש רק מידע בסיסי או אין מידע כלל חוץ משם החברה המיועדת לבדיקה).
בדיקת חדירות תיתן הבנה האם המערכת חדירה ואילו מערכות הגנה נפרצו (אם נפרצה המערכת).
בתחילה הבודק עובד מול שכבת ההגנה הראשונה, במידה והוא ימצא פרצת אבטחה (אקספלויט) בשכבה זו הוא יתקדם אל עבר השכבה הבאה.