מאפייני הדינוזאור שנמצאו היו בעיקר חוליות רחבות בעלות כיסי אוויר בדומה לעופות. האורך המשוער של הדינוזאור הגיע ל-20 מטרים והוא היה יצור עבה ומגושם שניזון מצמרות עצים.
מאובניו של דינוזאור זה התגלו במזרח בריטניה לחופי הים הצפוני ונחקר ב-1875 בידי החוקר המפורסם ריצ'רד אוון, אשר נתן את השם לדינוזאורים. בסוג זה השתייכו מספר מינים אך הם הופרדו למינים אחרים, בעיקר לאורניתופסיס, Marmarospondylus ,Lapparentosaurus ו-Vouivria, מרביתם גם הם בוטלו מספק. המין האחרון "Bothriospondylus suffossus" עבר לסוג אורניתופסיס שכנראה שולב ממאובני צטיוזאורוס ואיגואנודון מאוחדים.
דארוד
טוני-וילה הנריק וירטאנן (בפינית: Toni-Ville Henrik Virtanen; נולד ב-17 ביולי 1975) הוא די ג'יי ומפיק מוזיקלי פיני מאאורה .
קריירה.
הוא התחיל לעבוד בתחום המוזיקה בשנת 1995 ושחרר את סינגל הפלטינום Sandstorm בסוף 1999. אלבום הבכורה שלו "Before The Storm" יצא בשנת 2000 ונמכר בכ-800,000 עותקים ברחבי העולם. הוא זכה על אלבום זה בשלושה פרסי גראמי הפיני של שנת 2000.
דארוד ייצג את פינלנד באירוויזיון 2019 יחד עם סבסטיאן ריימן. הליך הבחירה של השיר היה דומה להליך הבחירה של שרה אלטו, שנה קודם לכן, בקדם Uuden Musiikin Kilpailu פרטי עם שלושה שירים שמשוחררים שבוע אחרי שבוע ונתונים לבחירת השופטים והקהל הפיני המקומי (Televote).
חיים אישיים.
דארוד נולד באזור כפרי הכלול מוניציפלית באאורה שבפינלנד. הוא גדל שם ובבגרותו עבר לטורקו. הוא נשוי למישל ולהם בן (יליד 2009) ובת (ילידת 2017). בין שנות האלפיים המאוחרות ל-2013 התגורר דארוד באטלנטה שבארצות הברית. ב-2013 עבר יחד עם משפחתו לסאלו שבפינלנד.
ישראל נבון
ישראל נבון (נולד ב-8 בדצמבר 1938, ט"ו בכסלו ה'תרצ"ט) היה ראש עיריית דימונה בשנים 1969–1971.
כיהן במשך עשרות שנים במגוון תפקידים ציבוריים, בהם סגן וממלא מקום ראש העירייה, יושב ראש המועצה הדתית דימונה וחבר מרכז המפד"ל.
בשנת 1959 נישא לשמחה נבון, ולהם שישה ילדים.
ביוגרפיה.
ישראל נבון נולד בשנת 1938 בעיר מרקש שבמרוקו. סיים לימודים בבית הספר היסודי "אוצר התורה" במרוקו ובישיבה התיכונית "תומכי תמימים" בעיר מקנס שבמרוקו.
עבד כמורה בבית הספר "תלמוד תורה" בעיר רבאט שבמרוקו.
ב-15 ביוני 1957 עלה לישראל והשתקע בבאר שבע. עבד בסלילת כביש אילת - באר שבע במע"צ באר שבע. עבד בבנק המזרחי בבאר שבע. עבד בבית הדין הרבני בבאר שבע. התגייס לצה"ל והשתחרר בדרגת סרן.
בשנת 1961 הגיע לדימונה כמנהל לשכת המיסים של הפועל המזרחי. בשנת 1965 נבחר כחבר המועצה המקומית דימונה בראשותו של ערמון לרדו. בשנת 1968 נבחר לסגנו של ראש העיר גבי סבג. בשנת 1969 נבחר כראש העיר ברוטציה עם יצחק פרץ שכיהן כמ"מ ראש העיר, ובנובמבר 1971 מונה לממלא מקום ראש העיר בראשותו של יצחק פרץ, בהתאם להסכם הרוטציה. בשנת 1974 נבחר כחבר מועצת העיר וכיהן כמ"מ ראש העיר בראשותו של ערמון לרדו.
בין השנים 1974–1994 כיהן כראש המועצה הדתית דימונה.
כיהן כחבר הנהלת העיר בראשותם של ז'אק אמיר, אלי הללי וגבי ללוש.
בשנת 1994 מונה לסגן ראש העיר וכיהן בתפקיד זה עד שנת 1999 תחת ראש העיר גבי ללוש.
במהלך שנות הקריירה הציבורית שלו כיהן בתפקידים ציבוריים רבים נוספים:
אפקט המסגור
אפקט המסגור (לעיתים נקרא גם "הטיית המסגור") הוא הטיה קוגניטיבית, לפיה אנשים מקבלים החלטות בהתבסס על הדרך בה הוצגו בפניהם האפשרויות השונות, בסמנטיקה חיובית או שלילית; למשל רווח או הפסד.
תהליכי קבלת החלטות אצל אנשים מושפעים מהדרך בה הוצג בפניהם המידע. אפקט המסגור הוא הנטייה להסיק מסקנות שונות מאותו המידע, בהתאם למקור ממנו התקבל המידע, או הדרך בה הוא התקבל.
אנשים נוטים להימנע מסיכונים, כאשר מוצג בפניהם מסגור חיובי, אך נוטים לקחת סיכונים כאשר מוצג בפניהם מסגור שלילי. רווח והפסד מוגדרים כתרחיש המתאר את התוצאות (למשל, אובדן חיים או הצלת חיים, חולים במחלות שונות שמקבלים או לא מקבלים טיפול ועוד).
תורת הערך מראה כי הפסד הוא משמעותי יותר מאשר הרווח המקביל, מאחר שרווח בטוח (אפקט הוודאות ואפקט פסבדו-וודאות) יהיה מועדף על רווח הסתברותי, והפסד הסתברותי יהיה מועדף על הפסד מוגדר. אחת הסכנות באפקט המסגור היא החשש מכך שאנשים לרוב מקבלים אפשרויות בהקשר של רק אחת משתי המסגרות.
התפיסה מסייעת בפיתוח הבנה של מסגור בתוך תנועות חברתיות, וכן בגיבוש דעות פוליטיות במקרים בהם ספין תקשורתי ממלא חלק משמעותי בסקרי דעת קהל הבנויים כך שיעודדו תגובות מועילות עבור הארגון שהזמין את הסקר. יש טענה שהשימוש בטכניקה מערער את האמינות של הסקרים הפוליטיים האלו. ההשפעה מצטמצמת, או אפילו מבוטלת לחלוטין, אם מידע אמין מספיק מסופק לאנשים.
גורמים התפתחותיים.
אפקט המסגור הוכיח באופן עקבי את אחת ההטיות הגדולות ביותר בקבלת ההחלטות. באופן כללי, הרגישות להשפעת אפקט המסגור עולה עם הגיל. ההבדלים בגיל חשובים במיוחד כאשר בוחנים החלטות בתחום טיפול רפואי והחלטות כלכליות.
עם זאת, אפקט המסגור נוטה להיעלם כאשר נתקלים בו בשפה שנייה. הסבר אפשרי להיעלמות זו הוא ששפה שנייה מספקת מרחק קוגניטיבי ורגשי רב יותר משפת האם. שפה זרה גם פחות מעובדת אוטומטית מאשר שפת אם, מה שמוביל להפעלת יותר שיקול דעת, דבר שיכול להשפיע על קבלת ההחלטות, וכתוצאה מכך החלטות מתקבלות בצורה שיטתית יותר.
ילדות והתבגרות.
אפקט המסגור בתהליכי קבלת ההחלטות מתחזק כאשר גיל הילד עולה. הסיבה לכך היא בחלקה מאחר שהנמקה איכותית עולה עם הגיל. בעוד שאצל ילדים בגיל הרך הנטייה היא לקבל החלטות על בסיס מאפיינים כמותיים, כגון הסתברות של תוצאה, אצל ילדים בגילאי בית ספר יסודי ומתבגרים עולה הסיכוי שההחלטות יתקבלו על בסיס מאפיינים איכותיים, והם לרוב יבחרו באפשרות הבטוחה במיסגור הרווח ובאפשרות המסוכנת במיסגור ההפסד, ללא תלות בהסתברויות. העלייה בחשיבה האיכותית קשורה לעלייה בחשיבה מבוססת-"גיסט" המתרחשת לאורך החיים.
עם זאת, הנמקה איכותית, כמו גם רגישות לאפקט המסגור, חזקים פחות אצל מתבגרים ביחס לאנשים בוגרים ומתבגרים, יותר ממבוגרים, נוטים לבחור את האפשרות המסוכנת יותר בתרחישי רווח כמו גם בתרחישי הפסד נתונים. הסבר אפשרי לנטייתם של מתבגרים לבחירות מסוכנות יותר הוא שאין להם מספיק ניסיון בעולם האמיתי עם השלכות שליליות, ולכן הם נוטים להסתמך יתר על המידה על הערכה מודעת של סיכון ורווח תוך התמקדות במידע ופרטים ספציפיים או בניתוח כמותי. פעולה זו מפחיתה את השפעת אפקט המסגור ומובילה לעקביות רבה יותר במסגרות של תרחיש נתון. ילדים בגילאי 10 עד 12 נוטים יותר לקחת סיכונים ולהראות את השפעת אפקט המסגור, בעוד שילדים צעירים יותר חשבו רק על ההבדלים הכמותיים בין שתי אפשרויות שהוצגו בפניהם.
בגרות צעירה.
סביר יותר שבוגרים צעירים יתפתו יותר בקלות ממבוגרים על ידי לקיחת סיכונים כאשר הציגו בפניהם ניסויים עם מסגור של הפסד.
במחקרים רבים שבדקו סטודנטים לתואר ראשון, החוקרים מצאו כי הסטודנטים נוטים יותר להעדיף אופציות שמוסגרו להם באופן חיובי. לדוגמה, הם נטו יותר ליהנות מבשר שהוגדר כבשר 75% רזה, לעומת בשר שהוגדר כבשר 25% שמן, או להשתמש בקונדומים שהוגדרו כבעלי יעילות של 95% לעומת אלו שהוגדרו כבעלי סיכון של 5% לכישלון.
בוגרים צעירים רגישים במיוחד להשפעות אפקט המסגור כאשר מוצגת בפניהם בעיה לא מוגדרת שבה אין תשובה נכונה ולא-נכונה, ועליהם לקבוע באופן שרירותי איזה מידע הם מוצאים כרלוונטי. לדוגמה, סטודנטים לתואר ראשון מוכנים יותר לרכוש פריט כגון כרטיס לסרט לאחר אובדן סכום השווה לעלותו של הפריט הזה, מאשר לאחר אובדן של הפריט עצמו.
בגרות מאוחרת.
חוקרים טוענים כי אפקט המסגור נוטה להיות גדול יותר בקרב מבוגרים מאשר בקרב בוגרים צעירים או מתבגרים. טענה זו עשויה להיות תוצאה של הטיה שלילית מוגברת אך על פי מספר מקורות הטיות השליליות למעשה יורדות עם הגיל.
סיבה אפשרית נוספת היא שלאנשים מבוגרים יש פחות משאבים קוגניטיביים העומדים לרשותם, והם נוטים יותר לבחור באסטרטגיות קוגניטיביות פחות כאשר הם מתמודדים עם תהליכי קבלת החלטות. הם נוטים יותר להסתמך על מידע נגיש ללא קשר אם המידע הזה רלוונטי כדי לקבל את ההחלטה העומדת על הפרק. מספר מחקרים הראו כי אנשים צעירים יותר יקבלו החלטות פחות מוטות מאשר המבוגרים מהם, משום שהם מבססים את בחירתם על פרשנויות של דפוסי אירועים ויכולים להתבסס יותר על אסטרטגיות קבלת החלטות הדורשות משאבים קוגניטיביים כמו מיומנויות עבודה-זיכרון. אנשים מבוגרים לעומת זאת, נוטים לקבל החלטות על בסיס תגובות מיידיות לרווח והפסד.
מחסור במשאבים קוגניטיביים אצל אנשים מבוגרים, כמו למשל גמישות באסטרטגיות של קבלת ההחלטות, עלול לגרום לאנשים מבוגרים להיות מושפעים ממסגור רגשי יותר מאשר מבוגרים צעירים או מתבגרים. בנוסף, כאשר אנשים מתבגרים, הם נוטים לקבל החלטות מהר יותר מאשר עמיתים צעירים יותר שלהם. זה משמעותי מאחר שבעת שאדם מבוגר מתבקש לקבל החלטה, סביר שההחלטה שיקבל תהיה מושפעת פחות מהסביבה ואותו אדם יבצע הערכה מחדש של ההחלטה המקורית שלו.
לעובדה שיש עלייה בהשפעה של אפקט המסגור בקרב אנשים מבוגרים ישנן השלכות חשובות, במיוחד בהקשרים רפואיים. אנשים מבוגרים מושפעים במידה רבה מהכללה או החרגה של פרטים שאינם רלוונטיים. למבוגרים יכולה להיות נטייה לקבל החלטות רפואיות חשובות בהתבסס על הדרך בה הציגו בפניהם הרופאים את שתי האפשרויות העומדות בפניהם, יותר מאשר לקבל החלטה לאחר ששקלו בעצמם את ההבדלים המשמעותיים בין האפשרויות.